kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Karl Kleist

Karl Kleist (født 31. januar 1879 i Mulhouse, død 26. december 1960 i Frankfurt am Main) var en tysk psykiater. 
Under Første Verdenskrig virkede han ved militærhospitaler og fra 1920 var han ansat i Frankfurt am Main. 
Hans observationer af soldater med krigsskader i hjernen gjorde ham i stand til at kortlægge hjernens funktioner og blev nedfældet i bindet Kriegsverletzungen des Gehirns in ihrer Bedeutung für die Hirnlokalisation und Hirnpathologie i værket Handbuch der ärztlichen Erfahrungen im Weltkriege 1914-1918
Han fik stor betydning for tysk neuropsykiatri og neuropsykologi.

Bibliografi

Artikler om Karl Kleist 
 Andreas Joachim Bartsch, Klaus-Jürgen Neumärker, Ernst Franzek, Helmut Beckmann, "Karl Kleist, 1879-1960," American Journal of Psychiatry, 157:703, 2000 May
 Klaus-Jürgen Neumarker, Andreas Joachim Bartsch, "Karl Kleist (1879-1960) – A Pioneer of Neuropsychiatry", History of Psychiatry, 14(4):411-458, 2003

Bøger af Karl Kleist 
 Karl Kleist, Sensory aphasia and amusia: The myeloarchitectonic basis, Pergamon Press, Oxford, 1962.

Psykiatere fra Tyskland
Personer fra Mulhouse
Langsynethed

Ved Langsynethed (lægelatin: hyperopia eller hypermetropia) samles lysets parallelle stråler bag nethinden; øjets brydende kraft er for lille i forhold til øjenaksens længde og må derfor forstærkes. Dette kan øjet selv gøre ved at forøge krummingen af linsen, dette kaldes akkommodation. Den langsynede vil derfor til stadighed akkommodere, hvilket giver anledning til hypermetropiens hyppigste symptom, astenopi eller øjentræthed, der ofte ledsages af pandehovedpine. Den vil især vise sig under læsning eller andet nærarbejde, fordi nærindstillingen i disse tilfælde kræves en stærkere akkommodation end hos den normale. Når øjet akkommoderer, vil der samtidigt tillige foregå en kontraktion af pupillen og en indaddrejning af øjnene. Hypermetropi, der er den hyppigste refraktionsanomali, kan derfor undertiden være årsag til indadskelen.

Ved langsynethed er øjets brydende kraft for lille og må forøges, hvilket kan ske med samlelinser. For at modvirke den vanemæssige akkommodation, der vil bevirke, at man ved en refraktionsbestemmelse ikke får bestemt den totale hypermetropi, må man herunder anvende den stærkeste samlelinse, hvormed patienten ser normalt. 

Aldersbetinget langsynethed (presbyopi) skyldes, at linsen bliver stivere med alderen og derfor mister sin elasticitet, som gjorde den i stand til at akkommodere. Allerede i en alder af 30 vil linsens evne til at akkommodere være halveret. De fleste mærker følgerne i begyndelsen af fyrrene, hvor det vil være sværere at se ting på nært hold, mens der stadig ikke er problemer på afstand. Presbyopi korrigeres bedst med progressive brilleglas, som er meget avancerede glas, hvor der i toppen af glasset er en styrke, som passer til brugernes syn på afstand. Jo længere ned i glasset man kommer, jo større styrke har glasset for at kompensere for brugerens problemer på nært hold.

Se også 
 Nærsynethed
 Refraktion

Syn
Lerkenfeldt

Lerkenfeldt (eller Lerkenfeld, tidligere Bonderup) er en herregård ved Farsø i Himmerland, nærmere bestemt Vesterbølle Sogn, Rinds Herred. 

Lerkenfeldt er en af Danmarks ældste herregårde, kendt tilbage fra 1455.
I 1792 købte de tre brødre Kieldsen gården med tilhørende bøndergods, og denne slægt har ejet godset siden, så den enes tipoldebørn er i dag ejere af gården. 

Hovedbygningen ligger på et middelalderligt voldsted med voldgrave og er fra 1540'erne. Det blev udbygget i Jørgen Lykkes tid i sidste halvdel af 1500-tallet, medens den oprindelige ladegård brændte i 1689. 

Lerkenfeldt Gods er på 1270,5 hektar med Lerkenfeldt Møllegaard, Hedegaarden, Aagaarden og C. E. Flensborg Plantage, og ejeren H.O.A. Kjeldsen var den sidste borgmester i Farsø Kommune og forhenværende præsident for Landbrugsrådet.

Ejere af Lerkenfeldt 
Jens Haning (1455)
Haning Jensen (1455-1496)
Inge Jepsdatter Jepsen (1496-1509)
Niels Clementsen (1509-1547)
Niels Lange Munk (1547-1554)
  Mariager Kloster (1554-1555)
Jørgen Lykke (1555-1583)
Henrik Jørgensen Lykke / Ida Jørgensdatter Lykke (1583-1618)
Claus Daa / Hans Skram / Iver Henriksen Lykke (1618-1623)
Claus Daa (1623-1641)
Valdemar Clausen Daa (1641-1677)
Wolf Blome (1677-1681)
Peder Madsen Lerche (1681-1699)
Vincents Lerche (1699-1735)
Christian Lerche (1735-1743)
Wolff Caspar von Lüttichau (1743-1765)
Lucia Magdalene Ochsen gift von Lüttichau (1765-1775)
Christian Cæsar von Lüttichau / Joachim von Lüttichau (1775-1777)
Christian Cæsar von Lüttichau / Joachim von Lüttichaus dødsbo (1777-1779)
Christian Cæsar von Lüttichau (1779-1792)
Jens Kieldsen / Mikkel Kieldsen / Peder Kieldsen (1792-1795)
Mikkel Kieldsen / Peder Kieldsen (1795-1819)
Ane Dorthea Skow gift Kieldsen (1819-1831)
Mathias Kieldsen (1831-1880) (søn af Mikkel Kieldsen)
Mette Faurschou gift Kieldsen (1880-1895)
Olaf Hilmar Kjeldsen (1895-1923) (søn)
Mathias Kjeldsen (1923-1954) (søn)
Eva Mette Johanne Kjeldsen (1954-1959) (datter)
Eva Mette Johanne Kjeldsen / Hans Olaf Agerup Kjeldsen (fætter) (1959-1984)
H.O.A. Kjeldsen (1984-1999)
Hans Olaf Agerup Kjeldsen / Mikkel Krag Kjeldsen (søn) (1999-)

Se også 
Lerkenfeld Å

Kilder 
 Helge V. Qvistorff om Lerkenfeldt på PDFnet – ingen copyright

Eksterne henvisninger 
 Lerkenfeldt på 1001 fortællinger om Danmark

Herregårde i Vesthimmerlands Kommune
Herregårde i Viborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Henrik Hansen Laub

Henrik Hansen Laub (9. februar 1902 i Aarhus – 19. juni 1980) var en dansk tegner. Studerede ved kunstakademiet i København.
Studierejse til Rom i 1920 gjorde et uudsletteligt indtryk på den unge Henrik Hansen Laub.

Ved hjemkomsten blev han ansat på Århus Stiftstidende, hvor han i en menneskealder altid var i centrum i byens liv og skildrede alle (Aarhus' by) begivenheder med sin letgenkendelige streg.

Blev nationalt eje i Danmark gennem den årligt tilbagevendende forside til Familie Journals julenummer, som han tegnede fra 1940 frem til sin død i 1980.

Fader til forfatteren Ole Henrik Laub og tandlæge Ina Frank (17. november 1943 - 15. januar 2000, Aarhus).

Eksterne henvisninger 
 Henrik Hansen
 AarhusWiki om        Elefantmanden eller vaniljepigen

Tegnere fra Danmark
Malere fra Danmark
Personer fra Aarhus
Nordkap

Nordkap har flere betydninger:

 Nordkap kommune – kommune i Norge.
 Nordkapplateauet – naturfænomen i Nordkapp kommune.
Anna Castberg

Anna Castberg (født 15. marts 1948 i Tveje Merløse Sogn, Holbæk Kommune) er en tidligere folkesanger og en tidligere museumsdirektør.
 
I 1993 blev udlandsdanskeren Anna Castberg udset til at være leder af det planlagte museum for moderne kunst, Arken i Ishøj. I marts 1996 blev museet officielt indviet.

16. august samme år blev Anna Castberg tvunget til at fratræde stillingen som direktør for museet. Museet havde ikke orden i sin økonomi, og Castberg havde overskredet museets konsulentbudget med omkring 800.000 kr. Den egentlige årsag til fyringen viste sig dog at være, at hun havde pyntet på sit cv ved at skrive, at hun havde en doktorgrad og at hun havde gennemgået flere uddannelser, hun ikke havde. Desuden havde hun anført flere arbejdsgivere, som hun aldrig har været ansat hos.
 
En af Anna Castbergs få reelle meritter viste sig at være en folkesanger-single The Rose of Loneliness/The One I Love, som hun som 17-årig havde udgivet under pseudonymet Leslie-Ann Beldamme på det engelske pladeselskab Decca. Pladen solgte 9.000 eksemplarer.

Dramatikeren Erling Jepsen skrev svindlerkomedien Anna og Tyngdeloven, der er bygget på Anna Castbergs liv, og som handler om en kvinde ved navn Anna Riber Hofdahl. Stykket er bl.a. opført på Århus Teaters Skalascene i 2002. Anna Castberg bliver endvidere personificeret gennem personen Lola (Laila Petrova) i Leif Davidsens roman Lime's billede.
Ole Hyltofts roman Mordet på museet. Affæren Ann Belgrave blev også inspireret af Castberg.

Efter sin fyring flyttede Castberg til England og arbejder som psykoterapeut

Kilder 
 Litteratursiden.dk – om Lime's billede. 

Museumsfolk fra Danmark
Knud W. Jensen

Knud John Peter Wadum Jensen (født 7. december 1916 i København, død 12. december 2000) var en dansk ostegrosserer, museumsstifter og -leder. 
Han var desuden pengemanden bag dele af det danske litterære og kunstneriske miljø fra 1940'erne. Han finansierede Wivels Forlag og dettes tidsskrift Heretica, begge bestyret af vennen Ole Wivel. I 1952 købte han forlaget Gyldendal og gjorde Ole Wivel til direktør. I 1954 var han medstifter af foreningen kunst på arbejdspladsen, hvor han var bestyrelsesformand frem til 1961. I 1958 grundlagde han Louisiana - museum for moderne kunst, hvor han selv var direktør frem til 1991; museet ligger i Humlebæk i Nordsjælland.  

Jensens deltagelse i den kontroversielle sammenslutning Ringen før og under 2. verdenskrig, bl.a. sammen med digteren og senere Gyldendal-direktør Ole Wivel, har vakt fornyet diskussion om hans politiske overbevisning i hans ungdom.

I 1984 blev han udnævnt til æresdoktor ved Lunds Universitet, i 1986 modtog han den danske hæderspris Ingenio et arti af dronning Margrethe d. II og i 1991 blev han tildelt Rungstedlund-prisen.

Han er begravet på Humlebæk Kirkegård.

Bibliografi 
 Mit Louisiana-liv (erindringer, 1985)
 Stedets ånd (erindringer, 1995)

Eksterne henvisninger 
 Almuedigteren og kætterkredsen
 Foreningen kunst på arbejdspladsen

Referencer 

Personer fra København
Museumsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Kunstsamlere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Grosserere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Mæcener fra Danmark
Filantroper fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Modtagere af Ingenio et arti
Æresdoktorer ved Lunds Universitet
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Æresmedlemmer af Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster
Personer med tilknytning til Gyldendal
Nordkapplateauet

Nordkapplateauet, i daglig tale Nordkap, er en stejl klippeformation, der udgør den nordligste del af øen Magerøya i Nordkap kommune i den nordligste del af Troms og Finnmark fylke i Norge.

Nordkap med den kendetegnende globus hæver sig 307 m over havet.

Nordkap er et yndet turistmål, dels på grund af den barske natur, men i særdeleshed også fordi der her er mulighed for at opleve midnatssol om sommeren og nordlys om vinteren. Nordkap er blevet karakteriseret som Europas nordligste punkt, men dette er dog langt fra sandheden. For det første ligger spidsen af Knivskjellodden, beliggende et par kilometer vest for Nordkap, 1.500 m længere mod nord. Desuden befinder begge steder sig på en ø, Magerøya, og det kan derfor diskuteres, om de skal medregnes til fastlandseuropa, for i så fald vil den norske ø Svalbard være kandidat til titlen som Europas nordligste punkt. Det nordligste fastlandspunkt er Kinnarodden nær ved Magerøya.

Nordkap blev navngivet af den engelske opdagelsesrejsende Richard Chancellor i 1553, da han passerede klippen på jagt efter Nordøstpassagen. Siden er stedet blevet besøgt af flere prominente personligheder, bl.a. af norske kong Oscar II i 1873 og af kong Rama V af Thailand i 1907.

Nordkaps første turist må siges at være franciskaneren Francesco Negri fra Ravenna. Han hørte til den litterært interesserede kreds rundt dronning Kristina af Sverige, der var konverteret til katolicismen og flyttet til Rom, hvor hun døde i 1689. I 1664 vandrede Negri gennem Skandinavien til Nordkap, en tur han beskrev i otte breve, udgivet i bogform efter hans død, med titlen Viaggio settentrionale.

Referencer 

Troms og Finnmarks geografi
Seværdigheder i Norge
Forbjerge
Nordkap
Wilbur begår selvmord

Wilbur begår selvmord (originaltitel Wilbur Wants to Kill Himself) er en dansk-skotsk film fra 2002. Filmen er skrevet af Anders Thomas Jensen og Lone Scherfig, der også har instrueret.

Mads Mikkelsen er den eneste danske skuespiller, der medvirker i filmen.

Handling

Medvirkende 
 Jamie Sives - Wilbur
 Adrian Rawlins - Harbour
 Shirley Henderson - Alice
 Lisa McKinley - Mary
 Mads Mikkelsen - Horst
 Julia Davis - Moira
 Susan Vidler - Sophie
 Coral Preston - Jenny
 Jonah Burgess - Steve

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Film fra Skotland
Danske film fra 2002
Film instrueret af Lone Scherfig
Film fra Danmark (administrationskategori)
Dramafilm fra Danmark
Engelsksprogede film
Jakob Kjeldbjerg

Jakob Kjeldbjerg Jensen (født 21. oktober 1969) er en tidligere dansk professionel fodboldspiller og nuværende tv-vært på TV3.

Gennem sin fodboldkarriere opnåede han 14 A-landskampe for Danmarks fodboldlandshold og scorede ét mål. Han var med på det danske hold, der deltog i OL 1992 i Barcelona, hvor han spillede alle Danmarks tre kampe; med to uafgjorte og et nederlag var Danmark ude af turneringen efter indledende runde.  Han blev af Spillerforeningen og Bikuben udnævnt til Årets Fodboldspiller i Danmark i 1993.

Som TV-vært har han optrådt i en række reality-programmer, herunder Robinson Ekspeditionen, Divaer i junglen, Danmarks Modigste og Et ton cash.

Privatliv 
Kjeldberg har siden 1998 været gift med Christine, med hvem han har døtrene, Sophia og Maria. Familien bor i Frankrig.

Tv-karriere 
Efter fodboldkarrierens afslutning blev Kjeldberg vært på TV3s fodboldmagasin Onside. I 2004 afløste han Thomas Mygind som vært på realityshowet Robinson Ekspeditionen.

Kjeldberg har også været vært på programmerne Divaer i junglen, Danmarks Modigste og Et ton cash.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Viborg FF
Fodboldspillere fra Holstebro Boldklub
Fodboldspillere fra Silkeborg IF
Fodboldspillere fra Chelsea F.C.
Årets Fodboldspiller i Danmark
Robinson Ekspeditionen
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra Frederiks
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1992
Ansatte ved TV3
Udenrigskorrespondenten

Udenrigskorrespondenten er en dansk-fransk film fra 1983.
Manuskript og instruktion Jørgen Leth.

Henning Jensen og Hanne Uldal er de eneste danske skuespillere, der medvirker i filmen.

Eksterne henvisninger 

 

Franske film fra 1983
Danske film fra 1983
Film instrueret af Jørgen Leth
Grumtoft

Grumtoft (dansk) eller Grundhof (tysk) er en landsby og kommune beliggende få kilometer øst for Flensborg i det nordøstlige Angel. Administrativt hører kommunen under Slesvig-Flensborg kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen er den mindste kommune efter indbyggertal i Slesvig-Flensborg kreds og samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i Langballe kommunefælleskab (Amt Langballig). Til kommunen hører også Bondeslund (Bundeslund), Bygbjerg (Bückberg), Bønstrup (Bönstrup), Hessel (Hassel), Høgebjerg eller Høgbjerg (Höckeberg), Katbjerg (Kattberg), Kollenborg (Kollenburg), Lyshøj (Lutzhöft), Lundsgaard, Mariegaarde (Mariengaard) og Rævemose (Reumoos). Landsbyen er sogneby i Grumtoft Sogn. Sognet lå i Husby Herred (Flensborg Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Grumtoft er første gang nævnt 1209 (Dipl. dan. 1, 4, 165). Stednavnet henviser til mandsnavnet glda. Grūmi. Overgangen fra m til n fremtræder allerede i skriftformer fra 1400-tallet. Omtydningen af efterleddet til -hof på tysk beror en nytysk udtale af det danske -toft med bortfald af udlydende t efter f. Det antages, at landsbyens oprindelige navn er Bjørning, afledt af bjørn. Navnet betegner nu arealet nord for Grumtoft Kirke, hvor der er fundet urner.

Arealet omkring landsbyen er let kuperet med mindre skovpartier og er gennemstrømmet af flere mindre vandløb. Jordbunden er af lermuldet beskaffenhed.

Byens romanske stenkirke er fra 1100-tallet. Den er indviet til Jomfru Maria. Kirken har mange bibliske oliemalerier, et romansk dåbsten og et barokt alter. Dens prædikestol er fra renæssancetiden.

Kendte 
I 1400-tallet levede ridderen Erik Nilsen i Grumtoft. Han levede på Grumtoftgården, som blev senere til Lundsgård herrehus. 

I 1858 var den senere danske kultusminister Aleth Hansen sognepræst i Grumtoft.

Eksterne hensisninger

Referencer 

Byer i Angel
Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Steen Hvass

Steen Hvass (født 3. juli 1946) er en dansk mag.art. i forhistorisk og europæisk arkæologi. Han har været direktør for Nationalmuseet og rigsantikvar samt direktør for Kulturarvsstyrelsen.

Karriere 
Hvass blev leder af Vejle Museum i 1979 og havde denne stilling til 1994. Herefter var han kontorchef i Skov- og Naturstyrelsen 1995-96. Året efter blev han direktør for Nationalmuseet og rigsantikvar 1996. Under sin ansættelse som rigsantikvar sad han bl.a. i bestyrelsen for Middelaldercentret ved Nykøbing Falster. I 2002 blev han direktør for Kulturarvsstyrelsen til 2011.

Han blev i 2005 Ridder af 1. grad af Dannebrog og bærer også Japans 'Den Hellige Skats Orden (Zui ho sho)'.

Bibliografi 
 Hvass, Steen og Miss, Stig: Museerne i Vejle – 60 år i egen bygning (1983)
 De kongelige Monumenter i Jelling - deres historie, forvaltning og formidling (2000)
 Vor skjulte kulturarv - arkæologien under overfladen (2002)
 Jelling Monomenterne -deres historie og bevaring (2011)

Referencer 

Ledere af Nationalmuseet
Direktører for danske styrelser
Arkæologer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Queenstown

Queenstown, navnet på forskellige byer og områder:

 Queenstown (Irland) – bynavn i det sydlige Irland indtil 1922, nuværende navn Cobh.
 Queenstown, Maryland – by i USA.
 Queenstown, New Zealand – by på New Zealand's sydlige ø.
 Queenstown, Sydafrika – by i Sydafrika.
 Queenstown, Singapore – et område i Singapore.
 Queenstown, Australien – en forstad til Adelaide.
 Queenstown, Tasmanien – by på den australske ø Tasmanien.
Jaruplund-Vedding

Jaruplund-Vedding (dansk) eller Jarplund-Weding (tysk) var en kommune beliggende syd for Flensborg. Kommunen blev dannet i marts 1974 ud af de hidtil selvstændige kommer Jaruplund og Veding (Vedding). I 2008 blev både Jaruplund og Veding indlemmet i nabokommunen Hanved. I Jaruplund findes Jaruplund Højskole. Højskolen er den eneste danske folkehøjskole syd for grænsen.Største virksomhed i den tidligere kommune er JYSKs Tyskland-central (under navnet Dänisches Bettenlager). 

I den danske tid indtil 1864 hørte Jaruplund under Oversø Sogn (Ugle Herred, Flensborg Amt), mens Veding hørte under Hanved Sogn (Vis Herred, Flensborg Amt).

Noter 

Tidligere kommuner i Slesvig-Holsten
Augustinus

Augustinus kan hentyde til flere artikler:

 Augustin – tidlig kristen teolog fra Nordafrika
 Augustin af Canterbury – den første ærkebiskop af Canterbury

Slægten Augustinus 

Slægtet har været involveret i oprettelsen af:
 Augustinus Fonden
 Chr. Augustinus Fabrikker

Andre 
 Johan Augustinussen (1808-1888) – norsk stortingsmand

Slægter fra Danmark
Habel

Habel (nordfrisisk Haabel) er en nordfrisisk småø i Sydslesvig. Habel er med cirka 3,6 ha den mindste hallig i det nordfrisiske vadehav. Småøen er cirka 350 meter lang og 100 meter bred. Halligens eneste værft (Nørreværft) huser i dag en sommerbemandet fuglestation. Et andet værft (Sønderværft) forsvandt i slutningen af det 19. århundrede i havet.

Habel danner i dag en del af nationalparken vadehavet, og er som fuglereservat af stor betydning som raste- og rugeplads for søfugle. Fuglereservatet må ikke betrædes. Øen ejes af delstaten Slesvig-Holsten.

Øer i Tyskland
Nordfrisiske Øer
Danmarks Tekniske Museum

Danmarks Tekniske Museum er et teknisk museum, der ligger Fabriksvej 25 i Helsingør. Det udstiller fly, veteranbiler, dampmaskiner, cykler, computere, telefoner og meget mere teknik på 8.000 kvadratmeter. I ferierne er der som regel særlige aktiviteter for børn. Udenfor er det på visse dage muligt at køre med minitog.

Historie 
Museet er oprettet i 1911 af Haandværkerforeningen i København og Industriforeningen. I årene efter 1911 overtog museet en række samlinger, der var grundlagt i 1800-tallet. Museet fik blandt andet samlingen fra Dansk Industrimuseum. Senere har Danmarks Tekniske Museum overtaget en række nyere samlinger fra nedlagte specialmuseer.

Oprindeligt var museet på Polyteknisk Læreanstalt i København. Senere tilkom en afdeling i Hellerup. I 1966-1969 flyttedes museet til Helsingør, I en til formålet konstrueret bygning på Nordre Strandvej. I 1984-1995 havde museet en afdeling i Aalborg. I dag er museet samlet i Helsingør Værfts tidligere støberi.

Galleri

Se også 
 Tekniske museer (i Danmark).

Eksterne henvisninger 

 Danmarks Tekniske Museums hjemmeside

Noter 

Museer etableret i 1911
Museer i Helsingør
Tekniske Museum
Tekniske Museum
Statsanerkendte museer i Danmark
C.M. Smidt

Carl Martin Smidt (15. oktober 1872 – 21. november 1947), bedst kendt under forkortelsen "C. M. Smidt" var en dansk arkitekt og arkæolog.

Uddannelse 
C.M. Smidt var i lære som murer i Slagelse. Kom siden hen til Kunstakademiet, hvor han fra 1892-95 var på malerskolen. 1896 på Zahrtmanns Skole. Derefter Teknisk skole 1896-98 og endelig Kunstakademiets arkitektskole 1898-99. Han var siden ansat hos arkitekterne Hans J. Holm og Anton Rosen. 

Fra 1908 var han ansat ved Nationalmuseets 2. afdeling ved mindesmærkernes bevaring. 
Smidt forestod en række udgravninger af borge og klostre medefterfølgende restaurering af ruiner, som han gjorde forståelige og tiltalende for de besøgende ved at indføje dem i anlæg. Han var en omhyggelig og højt værdsat undersøger, hvis tegninger og mange indberetninger har stor kildeværdi. Sammen med Harald Lønborg-Jensen har han som arkitekt opført flere kirker i en enkel, nordisk middelalderlig stil, og de har sammen gennemført forbilledlige restaureringer af Katharinæ Kloster i Ribe og Løgumkloster Kirke. Smidt indledte desuden sammen med Erick Struckmann kampagnen for bevaringen af Ludvig Holbergs stærkt forsømte sommerbolig Tersløsegård. 

Smidt ledede udgravningen af flere store anlæg – blandt andet klostre og borge fra Middelalderen.

Værker

Restaurering og delvis nybygninger 
 Torbenfeld (1906)
 Ranum Kirke og inventar (1909)
 Nordfløj på herregården Aunsbjerg (1917-18) i samarbejde med Harald Lønborg-Jensen
 Haunstrup Kirke (1918-20)
 Tanderup Kirke (1918-20)
 Studsgård Kirke (1918-20)
 Grindsted Kirke (1920-23)
 Bygningsarkæologiske arbejder ved restaureringen af Skt. Katharinae Kloster, Ribe (1918-1929)
 Bygningsarkæologiske arbejder ved restaureringen af Løgumkloster Kirke (1920-26)
 Restauring af bindingsværkshuse i Kalundborg og Køge.

Udgravninger af borge og klostre 
 Vordingborg Slotsruin (1901-1919)
 Kalundborgs Vestborg (1907-1947)
 Vitskøl Kloster (1902-03, 1923-24)
 Kalø (fra 1903)
 Esrum Kloster (1908, 1927)
 Øm Kloster (fra 1910)
 Klostermøllen, Søborg, Nordsjælland (1913-47)
 Gurre (fra 1928)
 Kalundborg bybefæstning (1910-11)
 Maribo Kloster (1930- 33)

Skriftlige arbejder 
 Arkitekten C.F. Hansen, i: Tidsskr. for Industri, 1911
 Tersløsegaard, i: Kunst, 1902
 Cistercienser-Kirken i Løgum, 1931
 Roskilde Domkirkes middelalderlige Bygningshistorie, 1949.

Eksterne henvisninger 
 

Museumsfolk fra Danmark
Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)