kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Esrum Kanal

Esrum Kanal løber fra Esrum Sø via Esrum og Snævret Skov til Dronningmølle. Kanalen, der var 9 km lang, 9 meter bred og 1 1/2 meter dyb, blev udgravet med skovl og trillebør af 300-400 arbejdsfanger, bønder og soldater. Langs kanalen var der plantet frugttræer til stor glæde for de lokale. Adolph von der Recke ledte projektet, budgettet var 60.000 rigsdaler, godkendt af Rentekammeret, som var tilstrækkeligt til at fuldføre projektet. Kanalen er idag stort set tørlagt fra søen til Væltningen.

Kanalen blev i 1800 tallet brugt til pramfart med brændetransport fra Gribskov til Dronningmølle ved Kattegatkysten, hvorfra brændet blev fragtet til København.

Brændet blev læsset på hestetrukne pramme og ledt langs kanalen fra Esrum Sø til Væltningen i Snævret skov, hvor det blev omladet.

På grund af højdeforskelle blev Væltningen bygget i midten af Snævret skov. Her ender den brede kanal i et aflangt bassin, hvis ene sides lave bred fortsætter i en skråning ned mod det videre vandløb. Således kunne vanddybden bibeholdes, og tømmeret skulle blot væltes oppe fra det ene vandløb og ned til det næste.

Der findes en offentlig gangsti langs kanalen fra Esrum Sø til Esrum, ligesom man kan genfinde kanalen i Snævret skov. Her findes også rester af en krudtmølle og andre møller, der blev drevet af vand fra kanalen.

Kanalen var i brug fra 1805 indtil 1873, hvor den blev afløst af Gribskovbanen. En stor del af tiden blev den bestyret af forstmanden Jacob Ludvig Reck.

Litteratur 
 Knud Bidstrup: "Vandvejen" (Skalk 1973 nr. 5, s. 28-30 om Esrum kanal)
 Bendt Friis: Esrum Kanal (Forlaget Esrum Sø, 2006);

Eksterne henvisninger 
 Pramfarten på Esrum Å
 Esrum kanal og brændsel til København
 Vandretursfolder Gribskov, Esrum Sø
 DR-TV om kanalen

Vandløb på Sjælland
Kanaler i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Gribskov Kommune
Kanal
Vlaardingen

Vlaardingen er en by og kommune i provinsen Zuid-Holland i Nederlandene. Kommunens totale areal er 26,71 km² (hvoraf 2,95 km² vand), og indbyggertallet er på .

Kildeangivelser

Eksterne henvisninger 

 Vlaardingens hjemmeside

Byer i Syd-Holland
Kommuner i Syd-Holland
Randstad
Nederlandsk geografi
Almindelig solsikke

 
Almindelig Solsikke (Helianthus annuus) eller blot Solsikke er en plante som kan blive op til tre meter høj. Blomsterne er gule og brune og meget store. Frøene er værdsatte af f.eks. fugle.

Solsikkens blomst 
Alt efter sort kan blomsterkurven have en diameter på mellem 5 og 50 cm. Den almindelige solsikkeblomst har gule randkroner og en brun midte, som består af en masse små kerner. Der findes også røde, orange og næsten sorte solsikker.

Som hos mange andre dækfrøede planter er solsikkens blomster farvestrålende, og duftene skal tiltrække insekter, så blomsterne kan bestøves. Solsikken formerer sig ved kønnet formering.Blomsterstøv fra plantens pollen smelter sammen  i frugtanlægget. Ved dyrkning er det vigtigt, at planten har de mest optimale forhold, for at bestøvningen lykkes.

Solsikken er ikke én blomst, men består af mange hundrede ligesom hos andre planter i kurvblomst-familien. Hver af 'felterne' inde i midten af 'blomsten' er en blomst, og hver af de gule 'kronblade' er en blomst, der blot ligner et kronblad fra en normal blomst. Blomsterne konkurrerer om at få lokket bestøverne hen til sig. For at tiltrække bestøvere har nogle blomster som f.eks. solsikke en mørkere midte, der kun kan opdages under ultraviolet lys, som insekterne kan se.

Anvendelse

Solsikkefrø 
Frugterne, som kaldes solsikkefrø, bruges ofte som fuglefoder, for eksempel på fuglebræt. Desuden kan de anvendes i bagværk, salater og som snacks. Solsikkefrø kan afhængigt af oprindelse, indeholde en del tungmetal, f.eks. cadmium. Derfor anbefaler Fødevarestyrelsen, at man ikke spiser solsikkekerner i større mængder. Fødevarestyrelsen understreger dog, at solsikkekerner i begrænset omfang kan benyttes i brød.

Solsikkeolie 
Solsikken dyrkes også til olieproduktion. Fra frugterne kan man presse solsikkeolie, en gylden, tyndtflydende, mild og fed olie som tørrer ind ved længere kontakt med luft. Den har en behagelig smag og er opløselig i æter og alkohol. Kemisk set består den af olein, palmitin, stearin og linolein. Olien bruges som madolie (koldpresset) og til lak og sæbe (varmpresset).

Det som resterer når olien er presset ud, bruges som dyrefoder.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Nytteplanter fra Amerika
Solsikke-slægten
Solsikke

Solsikke  eller solsikker kan henvise til flere artikler:

 Almindelig solsikke – blomsterart i kurvblomstfamilien
 Solsikke-slægten – en planteslægt der indeholder almindelig solsikke

 Solsikker (van Gogh-serier) – to serier af malerier med solsikke-motiver af Vincet van Gogh

Se også 
 Lille Hiawatha – Walt Disney-tegneserie om indianerdrengen Hiawatha og hans lillesøster Solsikke
 Solsikkesnoren - et hjælpemiddel til personer med skjulte handicaps
Sunds Kirke

Sunds Kirke ligger ca. 8 km nord for Herning. Den nuværende kirke er fra 1897, men samme sted lå tidligere en hvidkalket granitkirke, opført delvis af rå kampesten, opført omtrent år 1200.

Kirken er opført i røde teglsten og udvidet to gange. Første udvidelse skete i 1944, hvor sideskibet (korsarmen) mod nord blev tilbygget og hovedskib og kor blev forlænget. Anden udvidelse skete i 1984, hvor sideskibet mod syd kom til, hvorved der opnåedes plads til 360 mennesker.

Alteret kan dateres tilbage til 1611, og prædikestolen til 1664.

Ved kirkens 100-års jubilæum i 1997 blev en model af Skoleskibet København ophængt i kirkens skib.

Døbefonten, som er tilvirket af den romanske stenmester Horderus fra Djursland og udsmykket med tovsnoninger på siden, stammer fra den oprindelige kirke og er således mere end 800 år gammel.

Kirkens klokker er fra henholdsvis 1459 og 1965. Den nyeste og største af klokkerne er af engelsk oprindelse og støbt hos firmaet John Taylor & Co.

Den 11. juni 2006 indviede kirken et nyt alterbillede af Torbjørn Olsen. Billedet viser Marias nedtagelse af Jesus fra korset med røverne på hver side.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Mere om stenhuggeren Horderus 
 Sunds Kirke  på cofman.com
 Sunds Kirke hos KortTilKirken.dk
 Sunds Kirke på sogn.dk
 Sunds Kirke  på kirku.dk

Kirker i Herning Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kirker i Ringkøbing Amt
Kirke
Norges speiderforbund

Norges speiderforbund, forkortet NSF, er den fælles organisation for de fleste norske spejdere. Forbundet blev stiftet i 1978, da Norsk Speidergutt-forbund (stiftet 1911) og Norsk Speiderpikeforbund (stiftet 1921) gik sammen. Forbundet har ca. 21000 nedlemmer, fordelt på 600 spejdergrupper, opdelt i 30 kredse og 6 korps (Baptistenes speiderkorps, Blå Kors Speidere, Frelsesarmeens speidere, Frikirkens speiderkorps, Metodistkirkens speiderkorps, NmU Speiderkorps).

På WWW 
 Norges speiderforbund 

Spejderkorps
Speiderforbund
Etableret i 1978
Harald Andersen

Harald Andersen (25. februar 1917 i Kellerød, Tystrup Sogn – 29. januar 2005) var en dansk arkæolog, som grundlagde tidsskriftet Skalk.

Da Andersen var 11-12 år, begyndte han sammen med sin bror Alfred at grave i en langdysse ved familiens gård nær Tystrup Bavelse sø, den længste dysse øst for Storebælt.  (Dengang kunne amatørarkæologer frit grave.) Så i årenes løb gravede han her og der i oldtidshøjen, og fandt sammen med sin bror og en kammerat et skelet af en trepaneret stenaldermand.  Nationalmuseet blev tilkaldt og undersøgte langdyssen, og den 16-årige Andersen kom dermed i museets annaler. 

Harald Andersen tog studentereksamen fra Akademisk Kursus i København og blev i 1941 knyttet til Nationalmuseet. Samtidig begyndte han arkæologiske studier hos Johannes Brøndsted, som netop var blevet professor i forhistorisk arkæologi ved Københavns Universitet. Andersen tog dog aldrig embedseksamen, men blev flittigt brugt ved flere udgravninger. I sin afhandling Tomme høje fra 1951 tolkede han med udgangspunkt i Jellings sydhøj og Slots Bjergbyhøjene en række gravtomme storhøje i Danmark, Sverige og Norge. 

I 1950 blev Harald Andersen af sin mentor P.V. Glob hentet til Forhistorisk Museum i Århus – der senere flyttede til herregården Moesgård og i dag hedder Moesgård Museum – hvor han skulle være museumsinspektør. I tiden her gennemførte han bl.a. de første udgravninger i Illerup Ådal,
Danmarks største med omkring 15.000 genstande, hvor kronprinsesse Margrethe deltog. P.V. Glob banede vej for store arkæologiske ekspeditioner til Bahrain, Pakistan, Nepal og Indien, som Andersen også deltog i.

I 1957 begyndte Andersen fra lokalerne på Forhistorisk Museum for Jysk Arkæologisk Selskab udgivelsen af tidsskriftet Skalk, der hurtigt opnåede store oplagstal. Da Skalk i 1966 gik fra 36.000 abonnenter til 48.000 (en stigning på 33%), forlod Harald Andersen Forhistorisk Museum og fik en lønnet fuldtidsstilling som redaktør på tidsskriftet, der samtidig blev løsrevet fra Jysk Arkæologisk Selskab og i stedet udgivet af Wormianum, en selvejende institution, stiftet af Skalk selv.

Da Forhistorisk Museum flyttede til Moesgård, byggede Wormianum eget hus i Højbjerg, hvor Harald Andersen indrettede en lejlighed til sig selv på første sal. I 1978 blev der også indrettet et dendrokronologisk laboratorium i huset.

Frem til 1997  var Harald Andersen redaktør for Skalk, og blev boende i lejligheden i Højbjerg.

Udmærkelser 
 1976 Worsaae-medaljen (som er Jysk arkæologisk selskabs guldmedalje)
 1982 Den Hielmstierne-Rosencroneske Stiftelses medalje
 1988 Kulturministeriets Populærvidenskabelige Pris
 1997 Hædersmedalje af Dronning Margrethe II's Arkæologiske Fond.

Noter

Litteratur 
 Olaf Olsen: "Harald Andersen 1917-2005" i KUML 2005, , s. 283-87

Arkæologer fra Danmark
Museumsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Redaktører fra Danmark
Dato (avis)

Dato var en gratisavis, der blev udgivet af Det Berlingske Officin. Avisen fik sin debut den 16. august 2006, dagen før JP/Politikens Hus udkom for første gang med deres gratisavis 24timer. Dermed gik der mindre end 24 timer fra beslutningen om udgivelsen var taget, til det første blad var på gaden. Avisen kom på gaden for sidste gang 19. april 2007 og fusionerede herefter med Urban.

Dato havde Steen Breiner som chefredaktør. Han kom fra et job som dagbladet B.T.s onlinechef. Fra starten havde han på redaktionen 35 ansatte under sig, hvoraf flere var udlånt fra koncernens øvrige udgivelser. Målet var at avisen skulle give de danskere der ikke har tid til at fordybe sig i de traditionelle aviser et overblik over dagens nyheder på 10 minutter.

Det var forventet at avisen i de første år af sin levetid vil have nogle kraftige underskud. Derfor havde Det Berlingske Officin efter salget til Mecom sat 375 millioner af til en aviskrig omkring gratisaviser.

Avisen udkom fra starten i 500.000 eksemplarer, men havde trods det store oplag de laveste læsertal af de tre husstandsomdelte gratisaviser. Kun 189.000 læste avisen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Urbans hjemmeside 

Aviser fra Danmark
Etableret i 2006
Ophørt i 2007
Berlingske Media
Planøkonomi

En planøkonomi er et økonomisk system, hvor produktionen (og dermed beskæftigelsen og investeringerne) og allokeringen af de fremstillede goder i et betydeligt omfang er bestemt af en produktionsplan, der omfatter hele økonomien. En planøkonomi kan være baseret på central eller decentral planlægning. Hvis der er tale om en central planlægning, der er detaljeret og bindende, anvender man begrebet kommandoøkonomi.

Planøkonomier forudsætter ikke en kollektiv ejendomsret til produktionsmidlerne, som det er tilfældet under socialisme, men forbindes ofte hermed. Især forbindes planøkonomier normalt med det økonomiske system i de tidligere kommunistiske lande som Sovjetunionen og dets satellitstater. I  dag opfattes kun få lande i verden, som Cuba og Nordkorea, som rene planøkonomier. Også et system som Tysklands økonomi efter nazisternes magtovertagelse i 1933 kan dog opfattes som en planøkonomi; økonomien blev underlagt en 4-årsplan, men med bevarelse af den private ejendomsret. Systemet er også blevet kaldt "centralt styret monopolkapitalisme". Ligeledes kan USA's krigsøkonomi 1941-45, og i det hele taget det økonomiske system i mange krigsførende lande, betragtes som en stærkt centralt styret økonomi.

Ofte opfattes en central kommandoøkonomi som den absolutte modsætning til en helt ureguleret (dvs. laissez faire-)markedsøkonomi. Der findes, såvel indenfor forskellige former for økonomisk teori som blandt verdens nuværende og tidligere eksisterende økonomiske systemer, en række mellemformer mellem disse to yderpunkter. Disse kan omtales som blandingsøkonomier, hvorved ofte forstås et system, hvor de overordnede rammer for de privatejede virksomheder fastsættes af staten, mens det overlades til aktørerne decentralt at fylde rammerne ud. 

Begrebet indikativ planlægning (eller retningsgivende planlægning) er en form for "blød" økonomisk planlægning, hvor staten forsøger at koordinere de forskellige aktørers adfærd for at undgå problemer som følge af informationsasymmetri. Koordineringen sker ikke ved ordrer og tvang, men f.eks. ved hjælp af forskellige økonomiske incitamenter som subsidier eller afgifter. Indikativ planlægning opstod i Frankrig efter 2. verdenskrig, hvor institutionen Commission General du Plan blev oprettet for at forestå denne samordning. Siden de økonomiske reformer i Kina i 1978 har Kina officielt haft en "socialistisk markedsøkonomi", der også kan karakteriseres som en blandingsøkonomi. ("Statskapitalisme" er et andet navn, som det kinesiske system har fået påhæftet).

Oprindelsen til ordet "planøkonomi" tilskrives den svenske diplomat og økonom Dag Hammarskjöld.

Se også 

 Konvergensteorien
 Femårsplan

Referencer 

Økonomiske systemer
Torus

En torus (flertal: torusser eller tori) er en rumgeometrisk form, der ligner et bildæk eller en donut. Matematisk er der tale om et omdrejningslegeme, hvor omdrejningskurven er en cirkel, og omdrejningsaksen ligger uden for cirklen. I visse sammenhænge kaldes legemet også en torus hvis omdrejningsaksen ligger inden for cirklen, men dette er ikke sædvane inden for matematikken.

Geometri 
En torus kan defineres parametrisk ved:

- hvor
u, v ∈ [0, 2π], 
R er afstanden fra omdrejningsaksen til centrum af cirklen, 
r er radius for cirklen.

Ligningen i kartesisk koordinater for en torus der er cylindersymmetrisk omkring z-aksen er

Overfladearealet og volumen af denne torus er:

I en bredere definition behøver generatoren for en torus ikke være en cirkel, men kan også være en ellipse eller et hvilket som helst andet keglesnit.

Topologi 

Topologisk er en torus en lukket flade defineret som produktet af to cirkler: S1 × S1. Dette kan ses som liggende i C² og er en delmængde af 3-sfæren S3 med radius . Denne topologiske torus kaldes ofte en Clifford-torus. Faktisk udfyldes S3 af en familie af torusser inden i hinanden (med to degenererede tilfælde, en cirkel og en ret linje), hvilket har betydning i studiet af S3 som fiberbundt over S² (Hopf-bundtet). 

Fladen beskrevet ovenfor er, givet den relative topologi fra R3, homeomorf med en topologisk torus så længe den ikke skærer sin egen akse. En konkret homeomorfi er givet ved stereografisk projektion af den topologiske torus ned på R3 fra nordpolen af S3. 

En torus kan også beskrives som en kvotient af den kartesiske plan under identifikationerne
(x,y) ~ (x+1,y) ~ (x,y+1)
Eller, ækvivalent, som kvotienten af enhedskvadratet ved at sammenklæbe modstående kanter, beskrevet som en fundamentalpolygon .

Fundamentalgruppen for torussen er det direkte produkt af fundamentalgruppen for cirklen med sig selv:

Intuitivt set betyder dette at en lukket kurve der omkranser torussens "hul" (f.eks. en cirkel der følger en bestemt breddegrad) og derefter omkranser torussens "krop" (f.eks. en cirkel der følger en bestemt længdegrad) kan deformeres til en kurve der omkranser kroppen og derefter hullet. Dvs. strengt 'latitudinale' og strengt 'longitudinale' kurver kommuterer. Man kan tænke på dette som to snørebånd der går gennem hinanden, og derefter vikles ud, og derefter vikles ind.

Den første homologigruppe for torussen er isomorf med fundamentalgruppen (idet fundamentalgruppen er abelsk).

Se også 
 Elliptisk kurve
 Kugle
 Overflade

Eksterne links 
 Eric W. Weisstein. "Torus." From MathWorld--A Wolfram Web Resource. http://mathworld.wolfram.com/Torus.html

Rumgeometri
Station Hof

Station Hof var navnet på bryggeriet Carlsbergs egen godsbanegård i Valby. Herfra kørtes øl til depoter vest for Storebælt – op til 120 jernbanevogne i døgnet. Det første kørte fra stationen i 1937. Stationen blev en integreret del af den nye tappehal Ny Tap, der blev påbegyndt opført i 1952-55.

Stationen blev brugt af Carlsberg frem til 1985. Herefter husede stationen nogle veterantog fra Dansk Jernbane-Klub indtil 1990, hvor sporene blev fjernet. Bygningen blev ombygget til autoværksted og rummede desuden en kantine, kontorer og lagre, mens store dele af den stod tom. Bygningen er nu nedrevet for at gøre plads til den nye Carlsberg Station, der har erstattet Enghave Station, samt UCC Campus Carlsberg. Nærmere bestemt lå Station Hof der, hvor Tapperitorvet og Bohrs Tårn ligger i dag.

Se også 
 Carlsberg Byen

Eksterne henvisninger 

Information om Station Hof  på PRJ's Jernbaneside (www.dk4780.dk)

Etableret i 1937
Ophørt i 1990
Nedlagte jernbanestationer i Danmark
Carlsbergs historie
Kongens Enghave
Chester Nimitz

Chester Nimitz (født 24. februar 1885, død 20. februar 1966) var en amerikansk admiral og chef for den amerikanske stillehavsflåde under 2. verdenskrig. Efter krigen blev han udnævnt til chef for den samlede amerikanske flåde og blev senere den sidste overlevende 5-stjernede admiral. Nimitz-klassen af amerikanske hangarskibe er opkaldt efter ham.

Admiraler fra USA
Amerikanere i 2. verdenskrig
Forlag (flertydig)

Forlag:   1) hvad der lægges eller sættes foran noget andet.   2) udlæg; bekostning; oplag; bogforlag. Denne betydning lån fra middelhøjtysk (1100-1450): vorlach; tysk: Verlag. – (Kilde: ODS og Etymologisk ordbog)

Forlag kan have flere betydninger inden for forskellige fagområder og henvise til forskellige artikler:
 Forlag (teknik) – Blandt andet vedrørende drejebænke, maskindele, destillater: noget lægges eller sættes foran noget andet
 Forlag (bøger) – En forlægger lægger ud, stiller midler rådighed for udgivelsen af bøger, tidsskrifter, etc.
 Forlag (fremstillingsorganisering) – Forlagsvirksomhed, der bestod i, at vareforædlingen blev udført af landbofolkningen i de enkelte hjem, mens råvareforsyningen og afsætningen af færdigvarer blev styret af købstadskøbmænd.

Se også 
 Forlæg i betydningen Skabelon

Ekstern henvisning 
 Ordet 'forlag'  på ODS, Ordbog over det danske Sprog
Wrocław Kopernikus Lufthavnen

Wrocław Kopernikus Lufthavnen () er en international lufthavn ved Wrocław i det sydvestlige Polen. Lufthavnen er placeret 10 km sydøst fra centrum. Lufthavnen har én landingsbane, 2 passagererterminaler og 1 fragtterminal.

Lufthavnen har indviet en ny terminal 11.03.2012, hvilket blandt andet har medført, at Ryanair har placeret en base i lufthavnen.

Flyselskaber og destinationer 
 Ryanair flyver til Malmö Airport og SAS til Københavns Lufthavn.

Historie 
Lufthavnen blev bygget i 1938 til militære formål af Tyskland, som Wrocław (dengang Breslau) var en del af før krigen. Herefter blev den anvendt i en kortere periode af USSR, inden den i 1945 blev tillagt civile formål.

I 1992 blev lufthavnen privatiseret og oprettet som en selvstændig enhed. I 2005 fik den sit nuværende navn, hvor den blev opkaldt efter Nicolaus Kopernikus. I de senere år har lufthavnen oplevet store stigninger i antallet af ruter og passagerer som følge af indtræden i luftrummet i EU og lavprisselskabernes indtog i Polen. Sidstnævnte skyldes især stigende udenlandske investeringer i Polen, stigende turisme samt vækst i polsk arbejdskraft i andre dele af EU.

Lufthavne i Polen
Wrocław
Jørgen

Jørgen er et drengenavn, der stammer fra plattysk Iurian, hvor det er hentet fra Georg.

På dansk kendes også varianterne Jørn, Jøren samt en række kombinationsnavne med Jørgen (både med og uden bindestreg), som Hansjørgen og Jens-Jørgen. På tysk er Jürgen et meget anvendt navn.

Sankt Jørgen (fordanskning af Sankt Georg) er helgen for blandt andet England og spejderbevægelsen. Flere danske kirker og sogne er navngivet efter ham.

Kendte personer med navnet 
 Prins Jørgen af Danmark, gift med dronning Anne af Storbritannien.
 Jørgen Beck, dansk skuespiller.
 Jørgen Bentzon, dansk komponist.
 Jørgen Gustava Brandt, dansk forfatter.
 Jørgen Buckhøj, dansk skuespiller.
 Jørgen Bøgh, dansk domprovst og medlem af Europaparlamentet.
 Jørgen Clevin, dansk tegner.
 Jørgen Mads Clausen, dansk direktør. 
 Jørgen Ditzel, dansk arkitekt.
 Jørgen Fønss, dansk skuespiller og operasanger.
 Jürgen Habermas, tysk filosof.
 Jørgen Ifversen, dansk tv-vært og underholdningschef.
 Jørgen Ingmann, dansk guitarist. 
 Jørgen-Frantz Jacobsen, færøsk/dansk forfatter (Barbara).
 Jørgen Jørgensen, dansk politiker og minister.
 Niels-Jørgen Kaiser, dansk direktør.
 Jørgen Kiil, dansk skuespiller.
 Jürgen Klinsmann, tysk fodboldspiller og -træner.
 Jørgen Lademann, dansk forlagsboghandler.
 Hans Jørgen Lembourn, dansk forfatter.
 Jørgen Leth, dansk digter og tv-kommentator af cykelløb.
 Jørgen Mogensen, dansk tegner af blandt andet serien Poeten og Lillemor.
 Jørgen de Mylius, dansk radio- og tv-vært.
 Jørgen Nash, dansk billedkunstner.
 Jørgen Olsen, dansk musiker.
 Jørgen Reenberg, dansk skuespiller.
 Jørgen Ryg, dansk skuespiller.
 Jørgen Schleimann, TV 2-direktør.
 Jørgen Haagen Schmith, dansk modstandsmand (Citronen).
 Jørgen Selchau, dansk arkitekt.
 Jørgen Stegelmann, dansk forfatter og filmkritiker.
 Jens Jørgen Thorsen, dansk billedkunstner.
 Jørgen Weel, dansk skuespiller.

Navnet anvendt i fiktion 
 Spørge-Jørgen er en børnesang af Kamma Kaurents. Den blev også udgivet i bogform med illustrationer af Storm P.
 Klaus Jørgen er en sang, der blev et stort hit for Grethe Sønck i slutningen af 1950'erne.

Drengenavne
Søren

Søren er et drengenavn, der har rødder i middelalderen i formerne Seffren, Søffren med flere. Oprindeligt stammer det fra latin Severinus og betyder "alvorlig", "streng".

Navnet er et af de mest almindelige i Danmark og findes også i mange sammensætninger med og uden bindestreg.

Kendte personer med navnet 
 Søren Bundgaard, dansk musiker og sangskriver.
 Søren Colding, tidligere fodboldspiller.
 Søren Espersen, dansk politiker fra Dansk Folkeparti.
 Søren Fauli, filminstruktør, manuskriptforfatter og skuespiller.
 Søren Frederiksen, tidligere fodboldspiller. Den næstmest scorende spiller i Superligaen.
 Søren Gade, dansk politiker fra Venstre og forsvarsminister.
 Søren Gyldendal, dansk boghandler.
 Søren Hansen, dansk golfspiller.
 Søren Hauch-Fausbøll, skuespiller og komiker.
 Søren Huss, dansk sanger.
 Søren Georg Jensen, dansk sølvsmed.
 Søren Kam, dansk nazist.
 Søren Kierkegaard, dansk forfatter og filosof.
 Søren Kragh-Jacobsen, filminstruktør og sanger.
 Søren Krarup, dansk præst og politiker fra Dansk Folkeparti.
 Søren Lerby, dansk fodboldspiller.
 Søren Ryge Petersen, dansk havemand og tv-vært.
 Søren Pilmark, dansk skuespiller.
 Søren Pind, dansk politiker fra Venstre.
Søren Spanning, dansk skuespiller.
Søren Sætter-Lassen, dansk skuespiller.
 Søren Søndergaard, dansk politiker fra Enhedslisten og Folkebevægelsen mod EU.
 Søren Ulrik Thomsen, dansk digter.
 Søren Østergaard, dansk skuespiller.

Navnet anvendt i fiktion 
 Søren og Mette er titlen på en meget udbredt lærebogsserie i faget dansk.
 Søren Bramfris lærkesang eller Nu går våren gennem Nyhavn er en populær vise af Sigfred Pedersen.
 Flere børnesange handler om Søren, f.eks. Sørens far har penge og Søren Banjomus
 Søren Brun er en af de centrale figurer i tegneserien Radiserne af Charles M. Schulz.
 Søren Spætte, tegneseriefigur.

Andre anvendelser 
 "Sørens også!" og "Av for søren!". Ordet "søreme" stammer fra "søren mig"
 Udtrykket "at slå til søren" betyder at slå sig løs, slippe tøjlerne og er i modstrid med oprindelig betydning "Severinus", der betyder alvorlig, streng.

Drengenavne