kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Claus Hjortdal

Claus Hjortdal (født 20. februar 1960 i Thisted) er formand for Skolelederforeningen og LC-Lederforum. Derudover er han talsperson for FH's Lederforum og sidder i UNICEFs bestyrelse.

Han er læreruddannet fra Nørre Nissum Seminarium i 1986, og arbejdede som lærer i Sydthy Kommune 1986 - 1992. Claus Hjortdal var skoleleder på Skjoldborg skole, Tingstrup Skole og Øster Jølby Skole 1992 – 2007. 1998 – 2007 var han lønrådgiver og amtskredsformand i Danmarks Skolelederforening, og i 2007 blev han formand for foreningen under fusionen med Lederforeningen. 2008 – 2014 var han næstformand i Skolelederforeningen, og siden 2014 har han været foreningens formand.

Claus Hjortdal var 2008 – 2014 redaktør for tidsskriftet Skolen i Morgen udgivet af Dafolo og var 2015-2016 formand for regeringens udvalg for inklusionseftersyn.

Han er gift med skoleleder Birthe Hjortdal, og tilsammen har de fem børn. Ægteparret bor i Thisted.

Eksterne henvisninger/kilder 

Claus Hjortdal bliver ny formand for Skolelederne
  på tv2.dk

Drevet af nysgerrighed
 på nordjyske.dk

Foreningsformænd fra Danmark
Langrend under vinter-OL 2018 – 30 km – Damer

Damernes 30 km i langrend under vinter-OL 2018 bliver afviklet på Alpensia Cross-Country Centre den 25. februar 2018. Løbet startes kl. 15:15 lokal tid.

Konkurrencen 
Damernes 30 km afvikles i klassisk stil. Skiløberne sendes af sted samlet og de tre der passerer målstregen først tildeles medaljerne.

Resultat

Medaljeoversigt

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 Langrend  på pyeongchang2018.com
 Det internationale skiforbund på fis-ski.com

30 km - Damer
Halk Nor

Halk Nor er et lille nor der ligger ved Lillebælt, cirka 10 kilometer sydvest for Haderslev, på sydvestenden af halvøen Halk, der indrammer Sandvig og Hejsager Strand i Haderslev Kommune. Det er en kystlagune der rummer et artsrigt plante- og dyreliv og udgør betydningsfulde levesteder for sjældne fugle og plantearter. Halk Nor er et projektområde  LIFE BaltCoast projektet og er en del af det omkring 35.000 hektar store Natura 2000 område nr. 112 Lillebælt.

Kilder og henvisninger

 Natura 2000-planen  
Kort over Noret

Nor
Farvande i Danmark
Lokaliteter i Haderslev Kommune
Langrend under vinter-OL 2018 – 50 km – Herrer

Herrernes 50 km i langrend under vinter-OL 2018 bliver afviklet på Alpensia Cross-Country Centre den 24. februar 2018. Løbet startes kl. 14:00 lokal tid.

Konkurrencen 
Herrernes 50 km afvikles i klassisk stil. Skiløberne sendes af sted samlet og de tre der passerer målstregen først tildeles medaljerne.

Resultat

Medaljeoversigt

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 Langrend  på pyeongchang2018.com
 Det internationale skiforbund på fis-ski.com

50 km - Herrer
Langrend under vinter-OL 2018 – stafet – Herrer

Herrernes stafet i langrend under vinter-OL 2018 bliver afviklet på Alpensia Cross-Country Centre den 18. februar 2018. Løbet startes kl. 15:15 lokal tid.

Konkurrencen 
Herrernes stafet afvikles over i alt 40 km, hvor fire skiløbere pr. nation skiftes til at løbe 10 km hver. De første skiløbere fra nationerne sendes af sted samlet og de to første runder afvikles i klassisk stil (20 km) mens de to sidste runder afvikles i fri stil (20 km).

Resultat

Medaljeoversigt

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 Langrend  på pyeongchang2018.com
 Det internationale skiforbund på fis-ski.com

Stafet - Herrer
Langrend under vinter-OL 2018 – stafet – Damer

Damernes stafet i langrend under vinter-OL 2018 bliver afviklet på Alpensia Cross-Country Centre den 17. februar 2018. Løbet startes kl. 18:30 lokal tid.

Konkurrencen 
Damernes stafet afvikles over i alt 20 km, hvor fire skiløbere pr. nation skiftes til at løbe 5 km hver. De første skiløbere fra nationerne sendes af sted samlet og de to første runder afvikles i klassisk stil (10 km) mens de to sidste runder afvikles i fri stil (10 km).

Resultat

Medaljeoversigt

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 Langrend  på pyeongchang2018.com
 Det internationale skiforbund på fis-ski.com

Stafet - Damer
Lattermåge

Lattermåge (Leucophaeus atricilla) er en mågefugl, som er almindelig langs dele af Nordamerikas østkyst, og som kan forekomme som en sjælden gæst i bl.a. Vesteuropa. Det zoologiske artsnavn atricilla kommer fra de to latinske ord atra for sort og cilla for hale. Helt unge lattermåger har sorte halefjer.

Beskrivelse 
Lattermågen måler 37 til 42 cm fra næb- til halespids og har et vingefang på 98 til 110 cm. Fra dens tredje år er hovedet, benene og fødderne sorte, mens næbbet er rødt. Panden er flad, og over og under øjnene findes tynde hvide seglformede pletter. Vingens overside er mørkegrå, og svingfjerene er sorte på den yderste del. Om vinteren mister den hætten og hovedet er hvidt med en mørk plet bag øjet, og næbbet bliver sort.

De juvenile fugle har overvejende gråbrun fjerdragt, hvor bugen er bleggrå, mens de yderste svingfjer, ben, næb og hale er sorte. Hovedet er brunligt. I den første vinterdragt bliver ryggen mørkegrå, og hoved og hals efterhånden hvid. I den anden vinter bliver den mere smudsighvid på hoved og hals, og næsten hele halen bliver hvid.

Dens høje skrig lyder som en rå og højtonet latter, ha-ha-ha-ha-ha-haah-haah-haah, og så videre.

Udbredelse 
Lattermågen forekommer almindeligt ved USA's østkyst. Dens udbredelsesområde strækker fra Nova Scotia i nord langs kysten mod syd til Venezuela ved Sydamerikas nordkyst. Desuden findes den lokalt ved Great Lakes, i det sydøstlige Californien og i det vestlige Mexico, ligesom den kan ses i Caribien. Den er en sjælden gæst i Vesteuropa, mest i Storbritannien og Irland.

Den er set otte gange i Danmark, første gang i 1985 og senest ved Hanstholm i december 2017. I Danmark er den de fleste gange set forår eller sommer.

Levevis 
Lattermågens føde består af vandlevende hvirvelløse dyr, insekter, orme, ådsler og fisk. Hvis det er muligt, stjæler de ligesom de fleste andre måger føden fra andre fugle eller tager deres æg og unger. Føden finder de på stranden, eller de forfølger andre fugle, indtil de lader deres bytte falde. Dog er lattermåger ikke nær så aggressive som mange andre mågearter. Overfor havternens unger er lattermågen dog aggressiv, endda i et stigende omfang inden for de seneste år. Sjældent tager lattermågen desuden plantekost til sig.

Lattermågen yngler i nærheden af kysten, ofte i store kolonier i floddeltaer eller ved damme. De bygger reden direkte på jorden eller i strandvegetationen. Hunnen lægger to til fire (oftest tre) grønlige æg og begge fugle ruger dem i cirka 21 til 23 dage. Ungerne forlader reden højst få dage efter de er klækket af æggene. Voksenfuglene forsørger dem cirka 35 dage.

Galleri

Kilder 

 Katz, Cathie: The nature of Florida's beaches. Great Outdoors, Saint Petersburg 2001. 
 G. K. Noble & M. Wurm: The social behaviour of the Laughing gull. in vol. 45 Annals of the New York Academy of Sciences. New York 1943.

Eksterne henvisninger 

 www.natureeyes.dk: Fotos af lattermåge

Måger
Star Trek: The Next Generation

Star Trek: The Next Generation er en amerikansk science fiction-serie skabt af Gene Roddenberry. Den følger stjerneskibet USS Enterprises (NCC 1701-D) mange rumeventyr. Serien fik tilnavnet The Next Generation (TNG) for at adskille den fra Roddenberrys oprindelige Star Trek-serie (1966-69).

Serien foregår i Alfakvadranten nær Mælkevejen i 2360'erne. Første afsnit finder sted i 2364 omkring hundrede år efter begivenhederne i The Original Series. Serien følger besætningen ombord på det femte skib Enterprise. Skibet ledes af kaptajn Jean-Luc Picard (Patrick Stewart), kommandørkaptajn William Riker (Jonathan Frakes) og androideofficer Data (Brent Spiner). Stewart slår i begyndelsen af hvert afsnit Enterprises mission fast i en introduktion, der minder om William Shatners fra den oprindelige serie:

Star Trek: The Next Generation havde premiere 28. september 1987, og sluttede sit forløb på 7 sæsoner og 178 afsnit 23. maj 1994. Serien blev produceret af Gene Roddenberry, Maurice Hurley, Rick Berman, Michael Piller og Jeri Taylor for Paramount. Dens to timer lange pilotafsnit, "Encounter at Farpoint", tiltrak omkring 27 millioner seere. Serien blev fra første afsnit syndikeret på flere forskellige kanaler. Den blev efterfulgt af fire spin-off-serier: Star Trek: Deep Space Nine (1993-99), Star Trek: Voyager (1995-2001), Star Trek: Enterprise (2001-05) og Star Trek: Discovery (2017-). Den dannede desuden grundlag for fire spillefilm samt adskillige bøger, spil og legetøj.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

The Next Generation
Amerikanske tv-serier fra 1980'erne
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Det Blå Danmark

Det Blå Danmark er en betegnelse for de virksomheder der, enten direkte eller indirekte, er beskæftiget med sejlads. F.eks. rederier, shippingvirksomheder, skibsværfter, havne, lodser samt virksomheder, der leverer udstyr til søfarten. Det Blå Danmark beskæftiger omkring 100.000 personer og genererede en produktion i 2014 på 335 mia. kr.

Kilder 

Søfart
Brancheforeninger i Danmark
Jørgen W. Frøhlich

Jørgen W. Frøhlich (født 1945 i Stockholm) er en dansk forfatter. Frøhlich voksede op nord for København. Han blev dagbladsjournalist og senere chefredaktør men har i lange perioder beskæftiget sig med teologi og eksistentialisme på akademisk niveau. Han har senest udsendt romanerne Og mens englene græder (2015) og Røster fra en sauna (2017). Pigen på balkonen (2023). 

Udover sin forfattervirksomhed er Jørgen W. Frøhlich aktiv i den offentlige debat bl.a. i Politiken, Berlingske, Kristeligt Dagblad og Jyllands-Posten med indlæg om tro, eksistens og almene samfundsforhold.

Referencer 

Journalister fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Leira Station

Leira Station (Leira stasjon) var en jernbanestation på Valdresbanen, der lå ved byområdet Leira i Nord-Aurdal kommune i Norge.

Stationen åbnede 1. oktober 1906 sammen med den sidste del af banen fra Aurdal til Fagernes. Den blev nedgraderet til holdeplads 7. januar 1968 og til trinbræt 10. juni 1968. Persontrafikken på banen blev indstillet 1. januar 1989. Sporet mellem Leira og Fagernes blev taget op i efteråret 1991 og mellem Leira og Bjørgo i 2002.

Den første stationsbygning blev opført til åbningen i 1906, men den blev senere revet ned. Den anden og nuværende bygning blev opført i 1941 efter tegninger af NSB Arkitektkontor. Den huser nu et værksted for restaurering af gamle ovne.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Jernbane.net om Leira Station

Noter 

Stationer på Valdresbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1906
Ophørt i 1989
Nordsinni Station

Nordsinni Station (Nordsinni stasjon) var en jernbanestation på Valdresbanen, der lå i bygden Nordsinni i Nordre Land kommune i Norge. Den lå i den vestlige del af dalen, lidt syd for elven Etna.

Stationen åbnede 1. april 1904, året efter at banen blev forlænget fra Dokka til Tonsåsen. Oprindeligt hed den Nordsinnen, men den skiftede navn til Nordsinni i 1920. Den blev nedgraderet til trinbræt 7. januar 1968. Den blev nedlagt 1. januar 1989, da persontrafikken på banen blev indstillet.

Stationsbygningen blev opført i 1903. Den blev revet ned i 1985 sammen med udhuset.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Valdresbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1904
Ophørt i 1989
Odnes Station

Odnes Station (Odnes stasjon) var en jernbanestation på Valdresbanen, der lå i Søndre Land kommune i Norge. Den lå ved banens laveste punkt, lige ved Land sag og høvleri.

Stationen åbnede 28. november 1902, da den første del af banen mellem Eina og Dokka blev taget i brug. Oprindeligt hed Odnæs, men den skiftede navn til Odnes i 1903. Den blev nedgraderet til holdeplads 7. januar 1968 og til trinbræt 10. juni 1968. Persontrafikken på banen blev indstillet 1. januar 1989, men Odnes havde fortsat status som sidespor. I 2010'erne er sporet blevet asfalteret over flere steder mellem Eina og Dokka, så det er reelt ikke længere muligt at køre tog til stationen.

Odnes var fra gammel tid et knudepunkt med anløb af dampskibe og stop på en gammel postrute. Før det blev vedtaget, at Valdresbanen skulle gå vestover fra Eina, blev det også overvejet at føre den til Odnes via Røykenvik og nordover langs Randsfjordens østlige bred, men sådan skulle det ikke gå. I banens første tid var der en vis trafik i forbindelse med hotellerne i Odnes. Derudover var meget stationens virksomhed knyttet til Land sag og høvleri, der også fortsatte efter at banen blev nedlagt. Ellers har Dokka overtaget rollen som regionalt centrum.

Der blev opført en stationsbygning til åbningen i 1902. Den blev udvidet omkring 1940 af Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad. Bygningen brændte i 2001,  og det kan være vanskeligt at fastslå dens placering i dag.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Valdresbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1902
Ophørt i 1989
Karen West

Karen West er en dansk kvindesagsaktivist.

West var medforfatter til første udgave af Kvinde kend din krop.
I 2016 udgav hun samtalebogen Frihedsfeministen med forfatteren Thomas Vilhelm.
Hun har deltaget i den offentlige debat med indlæg i Berlingske og Avisen.dk.
Hun har stiftet Tværetnisk KvindeNetværk, foreningen Dansk Frisind og foreningen Bevar Danske Kvinders Ligestilling  samt været formand for Alexandrakollegiet og Folkets Avis.

West skiftede i 2013 til Liberal Alliance efter i en længere årrække at have været medlem af Socialdemokratiet. I 2015 meldte hun sig ud igen. 
 Efter formandsskiftet i Liberal Alliance i 2019 meldte Karen West sig ind i partiet igen. Hun er kandidat for Liberal Alliance til Regionsrådsvalget 2021 i Region Hovedstaden.

West er uddannet jordemoder.
Hun er gift og har fire børn.

Henvisninger 

Feminister fra Danmark
Skumtennis

Skumtennis er en sportsgren primært målrettet børn og unge med interesse for tennis. Kampene spilles enten på badmintonbaner eller på tværs af almindelige tennisbaner. Der spilles med skumtennisbolde, der er nemmere at håndtere end traditionelle tennisbolde.

I Danmark er Sjællands Tennis Union og DGI arrangør af blandt andet Sjællandsmesterskaberne i skumtennis.

Skumtennis skal ikke forveksles med soft tennis, men har visse ligheder med touchtennis.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Skumtennis  på EMU - Danmarks læringsportal
 Juniortour på DGIs hjemmeside

Tennis
Socialdemokratisk Parti Flensborg

Det Socialdemokratiske Parti Flensborg (SPF) var et dansksindet socialdemokratisk parti i Flensborg i årene 1946 til 1954.

I juli 1946 ekskluderede SPD's formand Kurt Schumacher SPD's byforening i Flensborg, fordi byforeningen ikke ville følge den nationalpolitiske linje Schuhmachers og i stedet støttede kravet om en ny folkeafstemning i Sydslesvig. Som reaktion stiftede en række flensborgske socialdemokrater samme år et selvstændig dansk-orienteret socialdemokratisk parti, som fik navnet Socialdemokratisk Parti Flensborg (Sozialdemokratische Partei Flensburg). Blandt dem var Hermann Olson og Wilhelm Ludwig Christiansen. Partiet samarbejdede i de følgende år tæt med Sydslesvigsk Forening og Sydslesvigsk Vælgerforening. Ved kommunalvalget i oktober 1949 fik en fællesliste af SPF og SSF 33 pladser i det flensborgske byråd, mens de få resterende tyske socialdemokrater fik kun 2 pladser. Senere blev Friedrich Drews fra SPF overborgermester.

Bestræbelser på at udvide partiets område til at omfatte hele Sydslesvig strandende dog på grund af modstand fra de britiske besættelsesmyndigheder. Briterne ville ikke tillade et større dansk socialdemokratisk parti i Sydslesvig (SPS). Protester mod briternes holdning hos allieredes kontrollråd forblev uden konsekvenser. Partiets virkeområde var dermed begrænset til selve byen Flensborg. Partiet blev dengang også omtalt som verdens mindste socialdemokratiske parti. SPF fik heller ikke lov til at udgive en partiavis. Med dannelsen af forbundsrepublikken i 1949 viste det sig, at Sydslesvigs genforening med Danmark ikke længere kunne være en realistiske politiske mulighed. Som følge fusionerede SPF i 1954 igen med det tyske socialdemokrati. Mange politikere fra SPF skiftede dog til den danske SSW og dannede Sønderjysk Arbejderforening (SAF).

Litteratur 
 Wilhelm Ludwig Christiansen: Mit brogede politiske liv, Padborg 1990, .
 Wilhelm Ludwig Christiansen: Meine Geschichte der Sozialdemokratischen Partei Flensburg. Sozialdemokraten zwischen Deutsch und Dänisch 1945-1954, Studieafdelingen Dansk Centralbibliotek für Sydslesvig, Flensborg 1993 .
 Nils Vollertsen: SPD, Socialdemokratiet og det danske mindretal. Odense University Studies in History and Social Sciences. Vol. 84. Odense University Press, 1983.

Noter 

Foreninger i Flensborg
Socialdemokratiske partier
Sjællands Tennis Union

Sjællands Tennis Union (SLTU) er en dansk forening, med 107 tennisklubber på Sjælland, Lolland, Falster og Bornholm, og deres 27.000 medlemmer som medlem af unionen. Dette svarede til 47 procent af Dansk Tennis Forbunds samlede medlemsskare på 56.842 medlemmer pr. 31. december 2015.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sjællands Tennis Unions officielle websted 

Tennisorganisationer
Tennis i Danmark
Etableret i 1911
Gladsaxe Ringvej

Gladsaxe Ringvej  ofte benævnt O3 er en firesporet ringvej, der går igennem det vestlige København. 

Vejen er en del af Ring 3, der går fra Ishøj Strandvej til Motorring 3 E47/E55, og er med til at lede den tung trafikken som kører nord/syd om byen.

Vejen forbinder Herlev Ringvej i syd med Buddingvej i nord, og har forbindelse til, Motorring 3 E47/E55, Hillerødmotorvejen primærrute 16, Gladsaxe Møllevej og Gladsaxevej.

Kilder 

Ringveje i Danmark
Ringvej
Hasle Ringvej

Hasle Ringvej ofte benævnt O2 er en firesporet ringvej, der går igennem det vestlige Aarhus. Vejen er en del af Ring 2 der går fra Grenåvej til Oddervej, og er med til at lede den tunge trafik nord/syd om Midtbyen.

Hasle Ringvej forbinder Viborgvej i syd med Vejlby Ringvej i nord, og har forbindelse til Herredsvej, Paludan-Müllers Vej og Brendstrupvej.

Gader i Aarhus
Ringveje i Danmark
Søndre Ringvej (København)

Søndre Ringvej, ofte benævnt O3, er en firesporet ringvej, der går igennem det vestlige København. 

Vejen er en del af Ring 3, der går fra Ishøj Strandvej til Motorring 3 E47/E55, og er med til at lede den tung trafikken som kører nord/syd om byen.

Vejen forbinder Ishøj Strandvej i syd med af Hovedvejen i nord, og har forbindelse til Vallensbæk Torvevej ,Køge Bugt Motorvejen E47/E55, Holbækmotorvejen  primærrute 21, Park Alle og Hovedvejen sekundærrute 168

Kilder 

Ringveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vallensbæk Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Brøndby Kommune
Vejlby Ringvej

Vejlby Ringvej  ofte benævnt O2 er en firesporet ringvej, der går igennem det nordlige Aarhus. 

Vejen er en del af Ring 2 der går fra Grenåvej til Oddervej, og er med til at lede den tunge trafik, som kører nord /syd om byen.

Vejen forbinder Grenåvej i nord med Hasle Ringvej i syd, og har forbindelse til Risvang Allé og Grenåvej.

Kilder 

Gader i Aarhus
Ringveje i Danmark
Viby Ringvej

Viby Ringvej  ofte benævnt O2 er en firesporet ringvej, der går igennem det vestlige Aarhus. 

Vejen er en del af Ring 2 der går fra Grenåvej til Oddervej, og er med til at lede den tunge trafik som kører nord/syd om byen.

Vejen forbinder Skanderborgvej i nord med Åby Ringvej i nord, og har forbindelse til, Ormslevvej og Søren Frichs Vej.

Kilder 

Gader i Aarhus
Ringveje i Danmark
Åby Ringvej

Åby Ringvej  ofte benævnt O2 er en firesporet ringvej, der går igennem det vestlige Aarhus. 

Vejen er en del af Ring 2 der går fra Grenåvej til Oddervej, og er med til at lede den tung trafikken som kører nord/syd om byen.

Vejen forbinder Silkeborgvej i syd med Hasle Ringvej i nord, og har forbindelse til Edwin Rahrs Vej og Viborgvej.

Kilder 

Gader i Aarhus
Ringveje i Danmark
Slaget ved Mainz (406)

Slaget ved Mainz blev udkæmpet mellem frankerne, der på det tidspunkt var allierede med Rom, og en alliance af vandaler, svebere og alanere. Slaget fandt sted den 31. december 406 i nærheden af Mainz og blev vundet af vandalerne og alanerne. Sejren banede vejen for deres invasion af Gallien.

Kampen beskrives kort af Gregor af Tours i hans Frankernes historie (Historia Francorum). Ifølge hans fremstilling stødte frankerne sammen med Hasdingi-vandalerne, da de krydsede Rhinen og dræbte deres konge, Godegisel. Vandalerne blev reddet af Alanere under Respendial, der drev frankerne tilbage.

406
Franker
Svebere
Vandaler
Mainz, Slaget ved (406)
Krige efter epoke
Oh My Heart

"Oh My Heart" er en sang af det amerikanske alternative rockband R.E.M. Den blev udgivet som den tredje single fra gruppens femtende studiealbum, Collapse into Now, den 1. februar 2011. Musikvideoen er instrueret Jem Cohen.

Som en hyldest til bandet, der blev dannet i Athens, Georgia, bruger University of Georgia sangen i adskillige offentlige servicemeddelelser under sports-begivenheder.

Spor 
 CD single (Tyskland)
 "Oh My Heart" – 3:20
 "Nola-4/26/10" – 2:53

 7-inch single
 "Oh My Heart" – 3:20
 "Harborcoat" (live i Riga) – 3:44

 Digital download (Tyskland)
 "Oh My Heart" – 3:20
 "Nola-4/26/10" – 2:53
 "That Someone Is You" (live i studiet) – 1:45
 "It Happened Today" – 3:45

Hitlister

Referencer 

R.E.M. sange
Sange fra 2011
Travis Scott

Jacques Bermon Webster II (født 30. april 1991 i Houston, Texas), bedre kendt under scenenavnet Travis Scott (tidligere Travi$ Scott), er en amerikansk rapper, sanger, sangskriver og musikproducer.

Privat 
Han begyndte at date Kylie Jenner i april 2017.
Den 1. februar 2018 fødte Scotts kæreste, Kylie Jenner, parrets første barn, en pige.
Jenner fødte deres søn i februar 2022.

Diskografi 
 Owl Pharaoh (2013)
 Days Before Rodeo (2014)
 Rodeo (2015)
 Birds in the Trap Sing McKnight (2016)
 Huncho Jack, Jack Huncho (2017)
 Astroworld (2018)
 JackBoys (2019)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Rappere fra USA
Personer fra Houston
Skrukli Station

Skrukli Station (Skrukli stasjon) var en jernbanestation på Valdresbanen, der lå i Søndre Land kommune i Norge.

Stationen åbnede 28. november 1902, da den første del af banen mellem Eina og Dokka blev taget i brug. Den blev nedgraderet til trinbræt 7. januar 1968. Den blev nedlagt 1. januar 1989, da persontrafikken på banen blev indstillet.

Stationsbygningen blev opført til åbningen i 1902. Den blev revet ned i 1984. Mens stationen var i drift, var der også et postkontor med postnummer 2865 Skrukli.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Valdresbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1902
Ophørt i 1989
Tonsåsen Station

Tonsåsen Station (Tonsåsen stasjon) er en tidligere jernbanestation på Valdresbanen, der ligger i bygden Tonsåsen i Etnedal kommune i Norge. Stationen ligger ved fylkesvei 219 mellem Bagn i Sør-Aurdal og Bruflat i Etnedal.

Stationen åbnede 1. november 1903, da banen blev forlænget dertil fra Dokka. Den fungerede som endestation, indtil det næste stykke af banen til Aurdal åbnede 1. oktober 1905. Stationen hed oprindeligt Tonsaasen, men den skiftede navn til Tonsåsen i 1921. Den blev nedgraderet til trinbræt 1. august 1984. Al trafik på strækningen mellem Dokka og Fagernes, hvor Tonsåsen ligger, og persontrafikken på resten af strækningen blev indstillet 1. januar 1989. Strækningen fra Dokka til Tonsåsen blev dog taget i brug som et sidespor for godstrafik 6. juli 1992, men det opførte kort efter. Pr. 2017 er hele banen lukket for kommerciel trafik, men Tonsåsen er dog ikke nedlagt formelt.

Stationsbygningen blev opført til åbningen i 1903. Den blev solgt fra i 1984. I 2000 rykkede designerne Arne & Carlos ind i bygningen. Tidligere var der en betydelig trafik på stedet med post, butik og tømmetrafik. Lige ved stationen lå der et større savværk med produktion af paller. Desuden har der været omfattende produktion af tørv.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Valdresbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1903