kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Georgios Tsitas

Georgios Tsitas (græsk: Γεώργιος Τσίτας; født 1872 i Smyrna, død mellem 1940 og 1945) var en græsk bryder, som deltog i de første moderne olympiske lege 1896 i Athen.

Tsitas deltog i græsk-romersk brydning ved OL 1896. Han var oversidder i første runde og besejrede sin landsmand Stefanos Khristopoulos i semifinalen; denne måtte give op, da han brækkede skulderen. I finalen mødte han Carl Schuhmann fra Tyskland. Der var ikke nogen tidsgrænse i turneringen og dommeren afbrød kampen efter 40 minutter på grund af mørke. Kampen fortsatte dagen efter, hvor Schuhmann vandt efter yderligere 15 minutters kamp. Der var fem deltagere i konkurrencen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Brydere fra Grækenland
Deltagere for Grækenland ved sommer-OL 1896
Olympiske sølvmedaljevindere fra Grækenland
Bertel Nørgaard

Bertel Lavstsen Nørgaard (18. august 1805 – 31. oktober 1862) var en dansk storbonde og politiker.

Han var gårdejer til Vestergård i Krejbjerg Sogn, branddirektør og oprettede 1851 en af Danmarks første højskoler på sin gård. Han tilhørte de yderliggående Bondevenner og blev valgt til Den Grundlovgivende Rigsforsamling 1848, til Folketinget for Skivekredsen fra det første valg i 1849, blev genvalgt lige siden (med undtagelse af 1854, hvor han ikke stillede op) og skiftede siden til Landstinget 1858, hvor han sad til sin død 1862.

Han var gift med Bodil Jensdatter.

Nørgaard er begravet på Krejberg Kirkegård.

Eksterne henvisninger 
 

Landmænd fra Danmark
Politikere fra Bondevennerne
Medlemmer af Den Grundlovgivende Rigsforsamling
Folketingsmedlemmer i 1840'erne
Folketingsmedlemmer i 1850'erne
Landstingsmedlemmer i 1850'erne
Landstingsmedlemmer i 1860'erne
Branddirektører fra Danmark
Kharilaos Vasilakos

Kharilaos Vasilakos (græsk: Χαρίλαος Βασιλάκος; født november 1875 i Piræus, død 1. december 1964 sammesteds) var en græsk løber, som deltog i to af de første moderne olympiske lege.

Vasilakos stillede ved de første moderne olympiske lege i 1896 i Athen op i maratonløb. Han blev regnet som bedste græske bud på en vinder, og omkring midtvejs i løbet lå han på tredjepladsen. En række af konkurrenterne udgik undervejs, og ved målet var Vasilakos nummer to efter landsmanden Spiridon Louis. Louis løb strækningen på 2.58.50 timer, mens Vasilakos' tid blev 3.06.03 timer, og efter ham fulgte ungareren Gyula Kellner med 3.06.35. 26 løbere var tilmeldt konkurrencen, sytten stillede til start, og blot ni gennemførte løbet (otte af de ni var grækere).

Vasilakos deltog også i de olympiske mellemlege 1906 i Athen, hvor han stillede op i 1500 meter kapgang og blev nummer fem.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Maratonløbere fra Grækenland
Deltagere for Grækenland ved sommer-OL 1896
Deltagere for Grækenland ved de olympiske mellemlege 1906
Olympiske sølvmedaljevindere fra Grækenland
Sotirios Versis

Sotirios Versis (græsk: Σωτήριος Βερσής; født 1879, død 1918) var en græsk sportudøver, som deltog i de to første moderne olympiske lege i 1896 og 1900.

Versis havde deltaget i Zappas olympiske lege (forløber for de moderne olympiske lege kun for grækere) i 1888-1889, hvor han vandt rebklatringskonkurrencen.

Ved OL 1896 i Athen stillede han op i atletik og vægtløftning. I atletik deltog han i diskoskast, hvor der var ni deltagere. Det var første gang, der blev konkurreret i disciplinen ved et stort, moderne atletikstævne. Amerikaneren Robert Garrett vandt konkurrencen med et kast på 29,150 m foran grækerne Panagiotis Paraskevopoulos med 28,955 og Versis på en tredjeplads med 27,780.

I vægtløftning stillede Versis op i tohåndsløft, hvor han blev nummer tre efter danske Viggo Jensen og Launceston Elliot fra Storbritannien, der begge løftede 111,5 kg (danskeren vandt på grund af bedre stil), mens Versis løftede 90,0 kg. I enhåndsløft blev han nummer fire og sidst.

Versis var ved OL 1900 i Paris tilmeldt i to atletikdiscipliner, men stillede ikke op i diskoskast. I kuglestød stillede han op, men fik ikke registreret noget forsøg, og han sluttede dermed sidst blandt de elleve deltagere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Vægtløftere fra Grækenland
Diskoskastere fra Grækenland
Deltagere for Grækenland ved sommer-OL 1896
Deltagere for Grækenland ved sommer-OL 1900
Olympiske bronzemedaljevindere fra Grækenland
Conrad Böcker

Conrad Helmut Fritz Böcker (født 24. august 1870 i Leipzig, død 8. april 1936 smst.) var en tysk atlet, som deltog i gymnastik under de første olympiske lege i moderne tid i 1896 i Athen.

Ved legene deltog Böckerindividuelt i øvelserne barre, reck, spring over hest og bensving, men opnåede ikke nogen podieresultater (kun placeringerne for de to bedste i hver disciplin er registreret). Til gengæld var han med til at blive mester i holdkonkurrencerne i henholdsvis barre, hvor der ud over det tyske hold deltog to græske hold, samt i reck, hvor Tyskland var eneste deltager.

I lighed med de fleste af sine landsmænd blev Böcker efter legene ekskluderet af det tyske gymnastikforbund, der ikke billigede internationalt samarbejde på den tid. Böcker var medlem af Turngemeinde Berlin, da han deltog i legene, men stillede senere op for Turnverein Warnsdorf (Warnsdorf er i nutiden Veřovice i Tjekkiet).

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gymnaster fra Tyskland
Personer fra Leipzig
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1896
Olympiske mestre fra Tyskland
Gustav Flatow

Gustav Felix Flatow (født 7. januar 1875 i Berent i Vestpreussen, død 29. januar 1945 i Theresienstadt) var en tysk sportsmand, som deltog i gymnastik ved de første olympiske lege i moderne tid i 1896 i Athen.

Flatow dyrkede flere forskellige sportsgrene, men især gymnastik og cykelløb. Han deltog i lighed med sin ældre fætter, Alfred Flatow i en række gymnastikdiscipliner ved OL i 1896; han var også tilmeldt i to atletikdiscipliner, men stillede ikke til start i dem. I gymnastik deltog han individuelt i øvelserne reck, barre, spring over hest, bensving og ringe, men opnåede ikke nogen podieresultater (kun placeringerne for de to bedste i hver disciplin er registreret). Til gengæld var han med til at blive mester i holdkonkurrencerne i henholdsvis barre, hvor der ud over det tyske hold deltog to græske hold, samt i reck, hvor Tyskland var eneste deltager.

I lighed med de fleste af sine landsmænd blev Flatow efter legene ekskluderet af det tyske gymnastikforbund, der ikke billigede internationalt samarbejde på den tid.

Han deltog også i Sommer-OL 1900 i Paris, hvor han stillede op i gymnastikkens mangekamp, hvor han med 204 point endte på en delt 102. plads.

Som jøde mærkede Gustav Flatow jødeforfølgelserne i Tyskland efter NSDAP's magtovertagelse i 1933, og han flyttede derpå til Holland. Efter den tyske besættelse af Holland blev jøderne også her forfulgt, men Flatow blev længe ikke bemærket af besætterne, men nytårsaften 1943 blev han arresteret af tyskerne og deporteret til koncentrationslejren Theresienstadt, trods flere hollandske og tyske gymnasters appeller om at lade ham slippe. Han døde i lejren lidt over et år senere. På den måde led han en skæbne nogenlunde lige som sin mere berømte fætter, der også endte sit liv i Theresienstadt.

I 1987 indstiftede det tyske gymnastikforbund Flatowmedaljen til minde om de to fætre; medaljen gives til en gymnast, der yder en fremragende indsats i mangekamp.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Gustav Flatow - Yad Vashem 

Gymnaster fra Tyskland
Jøder fra Tyskland
Ofre for Holocaust
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1896
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1900
Olympiske mestre fra Tyskland
Georg Hillmar

Georg Hillmar  (født 10. oktober 1876 i Berlin, død 12. december 1911 smst.) var en tysk atlet, som deltog i gymnastik ved de første olympiske lege i moderne tid i 1896 i Athen.
 
Hillmar var egentlig reserve for det tyske gymnastikhold til OL, men da der kort før afrejsen indtraf en skade, kom han med og deltog i de individuelle konkurrencer i reck, barre, spring over hest, bensving og ringe uden at komme blandt de to første i nogle af disse.

Han var desuden en del af det tyske hold, der vandt guld i barre, hvor de vandt over to græske hold, og i reck, hvor de var eneste deltagere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gymnaster fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1896
Olympiske mestre fra Tyskland
Claus Bahrt

Claus Michael Wassersleben Bahrt  (født 27. marts 1959) er en tidligere dansk atlet medlem af IF Gullfoss og fra 1985 KTA.

Bahrt var dansk mester to gange; i diskoskast 1983 og i vægtkast 1988.

Claus Bahrt er bror til Curd Bahrt.

Danske mesterskaber 
  1991 Diskoskast 50,85
  1988 Vægtkast 19,04
  1988 Diskoskast 50,08
  1986 Diskoskast 47,58
  1986 Vægtkast 18,47
  1985 Vægtkast 18,84
  1984 Diskoskast 49,37
  1983 Diskoskast 49,91
  1983 Vægtkast 18,72
  1982 Diskoskast 47,22
  1980 Diskoskast 48,08

Personlig rekord 
 Diskoskast: 60,04 17.juli 1989 på Tårnby Stadion

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Claus Bahrt

Vægtkastere fra Danmark
Atleter fra IF Gullfoss
Atleter fra Kastrup Tårnby Atletik
Diskoskastere fra Danmark
Curd Bahrt

Curd Werner Wassersleben Bahrt (født 1960) er en tidligere dansk atlet medlem af IF Gullfoss fra 1985 KTA og nu veteran i Amager AC.

Bahrt var fire gange medaljør ved de danske mester i kuglestød.

Curd Bahrt er bror til Claus Bahrt.

Danske mesterskaber 

  1987 Kuglestød 16,14
  1986 Kuglestød 16,09
  1985 Kuglestød 15,02
  1983 Kuglestød 15,89

Personlig rekord 
 Kuglestød: ?

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Curd Bahrt
 Statletik.dk – Profil Curd Bahrt

Atleter fra IF Gullfoss
Atleter fra Kastrup Tårnby Atletik
Atleter fra Amager AC
Kuglestødere fra Danmark
Julehits

Julehits er en CD med julesange, forskellige musikere. Udkom 8. november 2010. Julehits er efterfølgeren til Danske Filmhits og Flere Filmhits.

Spor

Credits

Indspillet i 
 STC Studio, teknik: Anders Hviid
 Happy Road Studio, teknik: Nikolaj Steen
 DR Byens studie 2 & 3, teknik: Lars Bruun
 Arrangementer: Peter Jensen

Produeret af Nikolaj Steen.

Album fra 2010
Julealbum
Fritz Manteuffel

Fritz Manteuffel (født 11. januar 1875 i Berlin, død 21. april 1941 smst.) var en tysk atlet, som deltog i gymnastik ved de første olympiske lege i moderne tid i 1896 i Athen.
 
Manteuffel deltog individuelt i øvelserne barre, reck, Spring over hest og bensving uden at blive blandt de to første i disse konkurrencer.

Han var desuden en del af det tyske hold, der vandt guld i barre, hvor de vandt over to græske hold, og i reck, hvor de var eneste deltagere.

Manteuffel var også med ved OL 1900 i Paris, hvor der kun var mangekamp på programmet. Her opnåede han 233 point og blev nummer 72 blandt de 135 tilmeldte gymnaster.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gymnaster fra Tyskland
Fritz
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1896
Olympiske mestre fra Tyskland
Karl Neukirch

Karl Neukirch (født 3. november 1864 i Berlin, død 26. juni 1941 smst.) var en tysk atlet, som deltog i gymnastik ved de første olympiske lege i moderne tid i 1896 i Athen.
 
Neukirch var udlært snedker og havde været med ved den italienske gymnastikfestival i 1895, før han var med på holdet til OL i Athen. Her deltog han i øvelserne barre, reck, spring over hest og bensving. I disse individuelle øvelser fik han ikke nogen medaljer.

Til gengæld blev han dobbelt olympisk mester i holdkonkurrencerne i både barre, hvor der ud over tyskerne deltog to græske hold, og i reck, hvor tyskerne var det eneste hold.

Endelig var han tilmeldt i stangspring, men deltog ikke i denne konkurrence.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Gymnaster fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1896
Olympiske mestre fra Tyskland
Richard Röstel

Richard Röstel (født i 1872) var en tysk gymnast, som deltog i de første olympiske lege i moderne tid i 1896 i Athen.
 
Röstel deltog i øvelserne barre, reck, spring over hest og bensving. I disse individuelle øvelser fik han ikke nogen medaljer.

Til gengæld blev han olympisk mester i holdkonkurrencerne i både barre og reck. I barre vandt tyskerne foran to græske hold, mens de i reck var eneste hold, der deltog.

Röstel var æresgæst ved OL 1936 i Berlin.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gymnaster fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1896
Olympiske mestre fra Tyskland
Europavej E25

E25 er en europavej der begynder i Hoek van Holland i Holland og ender i Palermo i Italien. Undervejs går den blandt andet gennem: Rotterdam, Gouda, Utrecht, 's-Hertogenbosch, Eindhoven og Maastricht i Holland; Liège, Bastogne og Arlon i Belgien; Luxembourg; Metz, Saint-Avold, Strasbourg og Mulhouse i Frankrig; Basel, Olten, Bern, Lausanne og Geneve i Schweiz; Chamonix og Mont Blanc-tunnelen i Frankrig; Aosta, Ivrea, Vercelli, Allessandria og Genova i Italien ...(færge)... Bastia, Porto-Vecchio og Bonifacio i Frankrig ...(færge)... Porto Torres, Sassari, Cagliari ...(færge)... til Palermo i Italien.

Referencer

Eksterne henvisninger 

25
Veje i Nederlandene
Veje i Belgien
Veje i Luxembourg
Veje i Frankrig
Veje i Schweiz
Veje i Italien
Linda Lampenius

Linda Magdalena Cullberg Lampenius (født 26. februar 1970 i Helsinki), kendt som Linda Lampenius og Linda Brava, er en finsk klassisk violinist.

Baggrund 
Lampenius er født i en finlandssvensk familie i Helsinki. I en alder af tre begyndte Lampenius at optræde som sanger med sine forældre. Senere ville Lampenius spille violin, og hendes far akkompagnerede på klaveret, mens hendes mor sang. Desuden optrådte hun solo og spillede i orkester.

Lampenius forlod Finland i 1997 og flyttede til Los Angeles, London og Stockholm. Hun er gift og har en datter.

Karriere 
Lampenius har lavet kammermusik rundtomkring i Europa, Asien og USA og har samarbejdet med forskellige pianister fra Finland, Sverige og Storbritannien. Lampenius har også spillet med mange orkestre som solist. Ud over svenske og finske byorkestre har hun spillet med BBC National Orchestra of Wales, RTÉ National Symphony Orchestra, Schloss Schönbrunn Orchester Vienna og La Scalas operaorkester og har turneret med Prague Symphony Orchestra som blev dannet af musikere fra to af de største klassiske orkestre i Prag, herunder Prague Philharmonic Orchestra. Lampenius har derudover været hovednavn på musikfestivaler med José Carreras og Kevin Kenner, har turneret med Paul Potts og optrådt med Andrea Griminelli. Lampenius har også arbejdet med Andrew Lloyd Webber i England.

Ud over i Sverige fortsætter Lampenius med at optræde internationalt. Nogle af de særlige optrædener omfatter forestillinger for NATO-strykerne i Kosovo, Rhapsody in Rock-show på Royal Albert Hall i London og violinkoncerter i Kasakhstan og Sibirien samt på Filmfestivalen i Cannes i Frankrig.

Med sin Gagliano-violin fra 1781 til en værdi af omkring 1,5 million kroner har Lampenius optrådt mange gange for statsoverhoveder og kongelige, herunder den finske præsident, fyrsten af Monaco og den kongelige familie i Sverige. Derudover har hun deltaget i forskellige velgørenhedsarrangementer, blandt andet for en del børnehospitaler i Finland og til gallakoncerten til Dronning Silvias børne- og ungdomshospitals 150-års-jubilæum Hun var repræsentant for UNICEF under White Turf-festlighederne på den frosne St. Moritz-sø i Schweiz.

Ud over sin musikkarriere har Lampenius også arbejdet som model (for eksempelvis Björn Borg og Maurice Lacroix) og skuespiller (for eksempel i Baywatch).

Diskografi 
 Linda Lampenius (Audiovox Records, 1997) – Finlands hitliste: 8
 Linda Brava (EMI Classics, 1999) – Englands klassiske hitliste: 13
 Nordic Light (LadyBird, 2005/2008) – Sveriges hitliste: 12
 Angels (Linda Lampenius Productions/Naxos Records, 2010) – Sveriges klassiske hitliste: 5

Medier 
Lampenius har været med i adskillige aviser, ugeblade og tv-programmer over hele verden, herunder The Times, The Sunday Times, Classic FM Magazine, Gramophone, Elle, Hello!, Daily Mail, Los Angeles Daily News, New York Post, Playboy samt ABC, BBC, CNBC, E! Entertainment, Rai Uno, Channel 4 og ITV.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Linda Lampenius Websted
 Linda Lampenius Weblog

Musikere fra Finland
Violinister
Museet for Rigas Historie og Søfart

Museet for Rigas Historie og Søfart () har til huse ved Riga Domkirkes bygningskompleks i hjertet af det gamle Riga i Letland. Det oprindede i 1773 som en privat samling af Nikolaus von Himsel, en læge fra Riga, og værende en af de ældste museer i Europa, har det gennem århundreder udviklet sig til den største samling til dokumentation af Rigas historie.

Lokalerne 
Under genopbygningen af Rigas Domkirke i 1890'erne, blev en del af det tidligere kloster konverteret til at tjene domkirkens behov. Det er den første bygning i Rigas historie, som blev bygget med det formål at rumme et museum, og indskriften på museets forside bærer vidnesbyrd om dette. Lokalerne, som er bygget i 1778 i klassicistisk stil og rummer kolonnesalen, husede biblioteket indtil 1891. Salen bruges nu til konferencer og en historisk kunstudstilling over det 18.– og 19. århundrede. Kolonnesalen ligger ud mod balkonen med krydsribbede hvælvinger fra det 13. århundrede samt domkirkegården – et for Baltikum bemærkelsesværdigt monument i romansk og gotisk stil. Selve bygningskomplekset er en æstetisk nydelse, der giver oplysninger om forskellige perioder under opbygningen af Riga.

Udstillinger 
Museets udstillinger følger op på udviklingen af Riga fra den gamle landsby Riga og den gamle havn i det 12.–13. århundrede til perioden med Hanseforbundet i det 13.–16. århundrede og det polske og svenske herredømme i det 16.–17. århundrede. Museet byder på en unik udstilling af livet for borgerne i Riga i løbet af den første periode af lettisk uafhængighed fra 1918–40, samt en mulighed for at følge historien om lettisk navigation fra oldtiden til vore dage. Samlingerne omfatter gamle graveringer med billeder af Riga, kort, byggeplaner, sølvtøj og porcelæn, skibsmodeller, navigationsinstrumenter; en rig samling af genstande til daglig brug, tøj, dekorative elementer og andre ting i alt en halv million udstillingsgenstande. Museets permanente og midlertidige udstillinger samt dets samlinger giver oplysninger om Rigas historie fra de tidligste tider til i dag.

Eksterne henvisninger 

 Museets hjemmeside    

Museer i Riga
Museer etableret i 1773
Søfartsmuseer
Amgun

Amgun (, ; evenkisk: Амӈун; giljakisk: Ӽ ыӈгр) er en flod i Khabarovsk kraj i Rusland. Den er en biflod fra venstre til Amur og er 723 km lang med et afvandingsareal på 55.500 km². Den har en middelvandføring på 500 m³/s.

Amgun begynder ved sammenløbet mellem floderne Suluk og Ajakit i Bureinskijbjergene, løber herfra i nordøstlig retning og munder ud i Amur omkring 146 km før denne munder ud i Okhotske Hav. I Amguns afvandingsområde ligger over 2.500 søer, med et samlet areal på 647 km². Floden løber gennem et område med taiga og permafrost. Den største biflod er Nimelen.

Amgun er sejlbar fra Amur og 330 km op ad floden. Jernbanen Bajkal-Amur Magistral (BAM) følger den over en strækning på 180 km. Amgun er rig på fisk, blandt andet stør og laks og er et af de vigtigste yngleområder for den sjældne amurskallesluger (Mergus squamatus).

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Den Store Sovjettiske Encyklopædi: Амгу́нь, , hentet 7. februar 2015.

Bifloder til Amur
Floder i Khabarovsk kraj
Krasnodar kraj

Krasnodar kraj (, ) er en kraj i Rusland og en af de 83 føderale enheder. Krasnodar kraj ligger i det Sydlige føderale distrikt. Hovedstaden er Krasnodar, og krajen har et areal på 75.485 km²,  indbyggere, med en befolkningstæthed på 73,80 indb/km². Området ligger ved den nordvestlige ende af Kaukasusbjergene ud til Sortehavet. Det administrative center i krajen er Krasnodar, der med sine  er den største by i krajen. Andre større byer i krajen er Sotji med  indbyggere, Novorossijsk med  indbyggere og Armavir, der har  indbyggere.

Referencer

Eksterne henvisninger
Bolsjaja Laba

Bolsjaja Laba (russisk: Больша́я Лаба́) er en flod i Krasnodar kraj og republikken Karatjajevo-Tjerkessien i Rusland. Den er en biflod fra venstre til Kuban, og er 214 km lang, med et afvandingsområde på 12.500 km².

Floden har sit udspring på nordskråningerne af det vestlige Kaukasus. Den munder ud i Kuban i byen Ust-Labinsk. Floden bruges til vanding og tømmerflådning. Den er også velegnet til rafting.

Foruden Ust-Labinsk ligger også byerne Kurganinsk og Labinsk ved Bolsjaja Laba.

Eksterne henvisninger 
 I Bolsjaja Labadalen  (russisk)

Floder i Krasnodar kraj
Floder i republikken Karatjajevo-Tjerkessien
Toluca (Mexico)

Toluca også kaldet Toluca de Lerdo, er en by og en kommune i den mexikanske delstat México.
Byen ligger 63 km vest-sydvest for Mexico City. Ifølge en optælling fra 2005 var der 467.713 beboere i byen og 747.512 i kommunen.

Byer i Mexico
Kaldesignal

Et kaldesignal bruges som identifikation af modtagere og afsendere af radiotrafik.

I luften 

Fly kan bruge et af de tre følgende kaldesignaler.
 Flyets registreringsbetegnelse evt. ledsaget af flytypen, så man på den måde kan få en idé om flyets hastighed og manøvreevne (f.eks. "Cessna OY-RYB", udtales Oscar-Yankee-Romeo-Yankee-Bravo). Danske civile fly har tildelt en registreringsbetegnelse, der starter med OY og efterfølges af tre bogstaver. 
 Flyselskabets telefonibetegnelse, efterfulgt af de sidste fire cifre i registreringsbetegnelsen (f.eks. "Scandinavian YABC).
 Flyselskabets telefonibetegnelse, efterfulgt af rutenummer (f.eks. "Cimber 346", der er et Cimber Sterling fly på ruten Karup til København). Udtales Cimber-tree-four-six. 

Eksempler på telefonibetegnelser.
 SAS – "Scandinavian"
 Cimber Sterling – "Cimber"
 Norwegian – "Nor Shuttle"
 KLM – "KLM"
 United Airlines – "United"

Militært 

Danske militære fly, bruger kaldesignalet "Danish Air Force" og "Danish Rescue" (SAR-helikopter) efterfulgt af flyets halenummer til operativ flyvning. Til øvelsesflyvning bruges et kaldesignal tildelt eskadrillen efterfulgt af pilotens nummer.

 Eskadrille 690 – Ukendt
 Eskadrille 721 – "Longleg"
 Eskadrille 722 – Ukendt
 Eskadrille 723 – "Skipper"
 Eskadrille 724 – "Foxeye"
 Fighter Squadron 727 – "Craven"
 Fighter Squadron 730 – "Birdsong"
 Flyveskolen – "Baby" (skoleflyvning) og "Porter" (anden flyvning)

Til søs 

Danske skibe og fartøjer tildeles et kaldesignal af Søfartsstyrelsen. Bogstaverne OU, OV, OW, OX, OY eller OZ som de to første cifre i kaldesignalet, er reserveret til Danmark.
 Fire bogstaver (f.eks. OUKL – Skoleskibet Georg Stage). Et kaldesignal med fire bogstaver viser, at skibet er registreret i Dansk Skibsregister (DAS).
 Fire bogstaver og et tal (f.eks. OULL2 – Marie Mærsk) Tallet viser, at skibet er registreret i Dansk Internationalt Skibsregister (DIS).
 Et tal efterfulgt af tre bogstaver (f.eks. 5PAP – fiskeskibet Marie-Meyer).
 To eller tre bogstaver efterfulgt af fire tal (f.eks. FTJ7026 – fiskeskibet Kyrie).

Se også
 Radioamatørkaldesignal

Fodnoter 

Radioteknik
Toluca

Toluca kan have flere betydninger:
 Toluca, Mexico – Toluca de Lerdo, by i Mexico
 Toluca, Californien – tidligere navn for North Hollywood, Las Angeles, Californien, USA