kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Shaoxing

Shaoxing (kinesisk skrift: 绍兴; pinyin: Shàoxīng) er en by på præfekturniveau på Ningshaosletten i provinsen Zhejiang ved Kinas kyst til det Østkinesiske Hav. Det har et areal på 8.256 km², og en befolkning på 4.360.000 mennesker  med en tæthed på 528 indb./km² (2007).

Den kendte kinesiske samfundskritiske forfatter Lu Xun (1881-1936) kom fra Shaoxing.

Administration
Bypræfekturet Shaoxing administrerer et distrikt, tre byamter og to amter.

Yuecheng distrikt (越城区)
Shangyu byamt(上虞市)
Zhengzhou byamt(嵊州市)
Zhuji byamt(诸暨市)
Shaoxing amt (绍兴县)
Xinchang amt (新昌县)

Historie
Det moderne Shaoxing ligger på samme sted som hovedstaden for kongedømmet Yue under Vår- og høstannalernes tid. Omkring det sjette århundrede før Kristus var den stedlige elite blevet sinificeret, og staten lå i stadige krige mod nabostaten og ærkerivalen Wu i nord. 

Shaoxing var subpræfektur under Ming- og Qing-dynastierne. Under Republikken Kina blev det et amt. Under Folkerepublikken blev det bypræfektur.

Trafik
Kinas rigsvej 104 løber gennem præfekturet. Den begynder i Beijing, løber mod syd via Dezhou og til Jinan, Xuzhou, Nanjing, Hangzhou, Wenzhou og ender i Fuzhou.

Kinas rigsvej 329 går gennem området, fra Hangzhou via Shaoxing og Ningbo til Putuo på Zhoushanøerne.

Bypræfekturer i Zhejiang
Tandslet Transformatormuseum

Tandslet Transformatormuseum, et af Danmarks allermindste museer, er indrettet i et transformatortårn mellem Over Tandslet og Neder Tandslet på Als.

Tårnet er opført i 1922 som den såkaldte 'kirketårnstype' muret i røde tegl og præget af gotiske stiltræk efter standardtegninger fra ingeniørfirmaet Eriksen og Sardemann i Aarhus.

Museet blev indrettet i 2002, men først landskendt, da nordmanden Roger Pihl i 2008 udgav bogen Tandslet Transformatormuseum. Danmarks mindste museum, der med museet som udgangspunkt, reflekterer over elektricitetens historie og Sønderjyllands genforening med Danmark.

Det 7 m² store museum er reelt en feltstation under Industrimuseum Slesvig; der er ingen faste åbningstider, men nøglen til museet kan lånes i lægehuset nær Tandslet Kirke.


Galleri

Referencer

Litteratur 
 Pihl, Roger: Tandslet Transformatormuseum. Danmarks mindste museum Oslo og Tandslet 2008

Eksterne henvisninger 
 Industrimuseum Slesvig
 Tandslet Transformatormuseum
 Pjecen  Transformatortårnet i Tandslet.

Historiske museer i Danmark
Als
Tekniske museer i Danmark
Museer etableret i 1938
Museer i Region Syddanmark
Elforsyning
SimHealth

SimHealth: The National Health Care Simulation er et computerspil, udgivet af Maxis i 1994. Det er en simulering af det amerikanske sundhedssystem produceret med støtte fra Markle Foundation. Fordi det kun var producerert til DOS , er det svært at finde på markedet i dag.

Links 
 SimHealth , GameFAQs
 Screen Grabs of SimHealth 

Computerspil fra 1994
DOS-spil
Økonomiske simulationsspil
Ningshaosletten

Ningshaosletten (kinesisk skrift: 宁绍平原, pinyin: Ningshao pingyuan, forkortelse for Ningbo-Shaoxing-sletten) er en kystslette i den nordøstlige del af den kinesiske provins Zhejiang, som har et areal på 4.824 km2. Sammen med  Hangjiahusletten (杭嘉湖平原) udgør den det som kaldes Zhebeisletten (浙北平原, «Nord-Zhejiang-sletten»).

Kystsletten er opkaldt efter de to store byer Ningbo 宁波 og Shaoxing 绍兴.

Eksterne henvisninger
 Ningshao pingyuan fra Baidu Baike

Ningbo
Zhejiang
Kinas geografi
Den Permanente Station

Den Permanente Station er et nedlagt trinbræt i Risskov i det nordlige Aarhus. Trinbrættet er beliggende på Grenaabanen og blev primært betjent i sommerhalvåret. Hvis der var passagerer som skulle af eller på, stoppede toget også i vinterhalvåret.
Stationen blev nedlagt i 2005. Skønt Den Permanente Badeanstalt er velbesøgt både sommer og vinter (af eksempelvis vinterbadere) og lukningen medførte klager fra både beboere og byrådspolitikere i Aarhus, gennemførte man alligevel lukningen af stationen. Dette skyldes, at MR-togene dengang tog lang tid om at accelerere, og man kunne dermed spare en del tid ved at nedlægge stationen. 

Debatten har fået nyt liv i forbindelse med åbningen af Aarhus Letbane, da disse eltog har en langt højere acceleration, og derfor vil forsinkelsen være minimal.

Referencer 

Stationer på Grenaabanen
Nedlagte jernbanestationer i Danmark
Stationer i Aarhus Kommune
Bækken (anatomi)

Bækken eller bækkenparti er den nederste del af kroppen under bughulen, dvs. hulrummet mellem hoftebenene og de knogler der omgiver det. Bækkenet er en ringformet knogleramme, der gennem hofteleddet forbinder hvirvelsøjlen med benene.

Skelet
Erik Blütgen-Petersen

Erik Blütgen-Petersen med dæknavnet Skyggen (10. januar 1923 – 19. april 1986) var en dansk frihedskæmper fra modstandsgruppen Holger Danske og tilknyttet den engelske tjeneste Secret Intelligence Service (SIS).

Han var ingeniørstuderende. I Holger Danske medvirkede han til sabotage og som hjælper.

Kilder 
 

Medlemmer af Holger Danske
Mads Ole Erhardsen

Mads Ole Rode Erhardsen (født: 3. december 1969) er en dansk musiker og skuespiller. 

Mads Ole Erhardsen fik som 5-årig dreng rollen som Ole i Niels Malmros' film Drenge og medvirkede et par år senere som borgmesterens søn Mads i Børnenes U-landskalender Jul i Gammelby på DR 1979. Desuden havde han teaterroller på Århus Teater i 1983, 1989 og 1990. 

Mads Ole Erhardsen er søn af skuespillerparret Aksel Erhardsen og Lone Rode samt  bror til Mette-Line Erhardsen. Han er uddannet som saxofonist, med diplomeksamen fra Det Jyske Musikkonservatorium og Rytmisk Musikkonservatorium 1999.

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Saxofonister fra Danmark
Mette-Line Erhardsen

Mette-Line Erhardsen (født: 27. juni 1968) er en dansk barneskuespiller som medvirkede som borgmesterens datter Mette i Børnenes U-landskalender Jul i Gammelby på DR 1979.

Mette-Line Erhardsen er datter af skuespillerparret Aksel Erhardsen og Lone Rode samt  søster til Mads Ole Erhardsen. Hun er uddannet som lægesekretær.

Eksterne henvisninger 
 

Børneskuespillere fra Danmark
Johan Havemann

Johan Havemann (født 7. november 1870 i Rudkøbing, død 2. november 1944 på Frederiksberg) var en dansk forretningsmand. Han blev myrdet af Petergruppen, idet han var blevet udpeget som et mål for clearingmord. Sønnen Johan G. Havemann overtog virksomheden.

Johan Havemann var søn af købmand Johan Carl Havemann (født 10. juli 1839 i Longelse på Langeland). Han blev uddannet i manufakturhandel i Fredericia. 20 år gammel kom han til København og fik ansættelse i Magasin du Nords hovedafdeling på Kongens Nytorv. I 1898 blev han bestyrer af Magasins Vesterbro-afdeling, og i 1919 blev han ejer af Magasinet på Vesterbrogade 74-76.

Johan Havemann drev sin forretning godt frem. I 1938‑40 foretog han en storstilet udvidelse og ombygning ved arkitekterne Henning Ortmann og Viggo Berner Nielsen og skabte derved et nyt og moderne stormagasin. Omdannelsen kostede omkring 2,5 mio. kroner. Stormagasinet havde 50 afdelinger og et personale på over 500 personer. Forretningen fik samtidig navneforandring til Havemanns Magasin (bygningen rummer i dag Føtex).

Forretningens trivsel var Johan Havemanns hovedinteresse, og han ofrede al sin tid derpå. Til trods for store indtægter levede han et tilbagetrukkent og nøjsomt liv.

Den 2. november 1944 blev Johan Havemann myrdet i sit hjem, Nyvej 9 på Frederiksberg, af medlemmer af Petergruppen. Familien var samlet i vinterhaven, da en rude blev slået ind. Grosserer Havemann rejste sig for at foretage nærmere undersøgelse og rullede mørklægningsgardinet op. I det samme blev han ramt af et skud i hjertet og faldt død om. Vagtværnet, som blev tilkaldt en times tid efter, at drabet havde fundet sted, oplyste, at der var anvendt 11 mm kugler fra en maskinpistol. Mordet blev forøvet som et led i efterårets store terrorbølge, og Johan Havemann var blandt de på forhånd udpegede ofre.

Han blev begravet på sin 74‑års fødselsdag. En buste, udført af billedhuggeren Johan Galster og skænket af personalet, afsløredes samme dag. Der findes også en mindeplade på 4. Maj Kollegiet på Frederiksberg.

Kilder 
 Daglige Beretninger om Begivenheder under den tyske Besættelse 
 fra 4. Maj Kollegiets Mindebog

Eksterne henvisninger 
 

Ofre for clearingmord under Besættelsen
Personer fra Rudkøbing
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1900-tallet
Købmænd fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
O.B. Bertelsen

Olav Bertel Bertelsen (7. april 1906 – 22. april 1969) med dæknavnet Jønsson, var en dansk politimand og frihedskæmper. Bertelsen var aktiv i grupperne De Frie Danske, Vædderen og var medstifter af den første generation af Holger Danske.

Bertelsen var overbetjent ved Frederiksberg Politi og modstandsgruppens kontaktperson til den københavnske modstandsbevægelses ledelse og Frihedsrådet. Bertelsen opholdt sig under jorden i Gunnar Bomhoffs villa på Frederiksberg sommeren 1944. Men det tyske hemmelige politi Gestapo havde opdaget, at der den 4. september skulle finde et møde sted i villaen, hvor en række spidser i modstandsbevægelsen ville være til stede, bl.a. sabotageleder John Larsen.

4. september 1944 blev Gunnar Bomhoffs villa derfor stormet og og hustruen Ada blev anholdt. Under tyskernes angreb blev O.B. Berthelsen såret, men undslap til Sverige, og som hævn sprængte tyskerne den 21. december samme år hans villa i Sylows Allé i luften.

Kilder 
 

Politifolk fra Danmark
Medlemmer af Holger Danske
Personer fra Frederiksberg
Leopold Damm

Leopold August Damm (19. august 1841 i Nørre Sandager – 13. november 1901 i Hellerup) var en dansk erhvervsmand.

Damm var søn af skovrider på Gyldensteen Leopold August Damm (1801-1845) og hustru Frederikke Hedvig Utke. Leopold Damm var grosserer og tæt knyttet til C.F. Tietgen. Da Tietgen sammen med en gruppe andre forretningsfolk stiftede Tuborgs Fabrikker, blev Damm adm. direktør. På dette tidspunkt var Tuborg ikke blot et bryggeri, men også et glasværk og en svovlsyre- og gødningsfabrik, idet fabrikken var rettet mod eksportmarkederne. Øl skulle eksporteres til Sydamerika og gødning til gengæld bringes hjem til Danmark. 

Forretningsmodellen holdt af forskellige grunde ikke, så Tuborg gik sløjt, og Damm havde for lidt fokus på bryggeridelen. I 1880 var aktionærerne med Philip W. Heyman i spidsen så utilfredse med Damms ledelse, at direktøren blev tvunget til at gå. I stedet tog Heyman selv over.

Men Damm skulle senere komme til at demonstrere sit talent. En dr. Güsselfeld henvendte sig til Damm med henblik på at oprette en gødningsfabrik, og med love af 5. november 1891 blev aktieselskabet Dansk Svovlsyre- og Superphosphat-Fabrik stiftet. Direktionen kom til at bestå af Dr. Güssefeld, grosserer Rudolph Wulff fra Århus og Leopold Damm, der blev administrerende direktør. Nu stod Leopold Damm på ny som leder af en indenlandsk gødningsfabrik, som han hurtigt forstod at arbejde stærkt op. Mens fabrikken i 1891 havde produceret 11.800.000 pund syre, hvoraf en del blev solgt, og kun 9.600.000 pund superfosfat, var produktionen i 1896 14.850.000 pund syre og 26.800.000 pund superfosfat. Men samtidig med at han således øgede fabrikkens produktion lod han selskabet kaste sig over handel med ikke blot alle slags gødninger men også en række råstoffer.

Han var gift med Lavinia Elisabeth, f. Macy (1843-1921)

Leopold Damms Allé i Hellerup er opkaldt efter ham.

Litteratur 
 H. Stevenius-Nielsen, Leopold Damm: Aktieselskabet Dansk Svovlsyre- og Superphosphat-Fabriks Grundlægger, 1949.

Kilder 
 C. Nyrop, Fredens Mølle: Et Stykke Industrihistorie, København 1905.

Eksterne henvisninger 
 

Bryggere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Tuborg
Fabrikanter fra Danmark
Grosserere fra Danmark
Alexander Owen

Alexander Cunliffe Owen (5. marts 1863 i København – 23. marts 1924) var en dansk erhvervsmand.

Owen var søn af grosserer Frederick Owen (død 1888) og hustru Carry f. Fugl (død 1907) og var tredje generation i firmaet Fredens Mølle. Han blev student fra Borgerdydskolen i København 1880 og var direktør for gødningsfabrikken Akts. Fredens Mølles Fabrikker fra 1888 til dets ophør 1902. Det var ikke så meget Owens ledelse, der var skyld i, at fabrikken måtte lukke, men snarere ydre forhold. Verdensmarkedsprisen på gødning vedblev at falde, og samtidig steg konkurrencen hele tiden fra både ind- og udland. Desuden havde Owens forgængere, bl.a. hans far, forsømt at bringe fabrikken teknisk up to date.

Efter nedlæggelsen af Fredens Møller blev Alexander Owen direktør for den tidligere konkurrent Akts. Dansk Svovlsyre- og Superphosphat Fabrik.

Han var medlem af Centralkomitéen i Creditreformforeningen for Danmark fra 1896.

Kilder 
 C. Nyrop, Fredens Mølle: Et Stykke Industrihistorie, København 1905.
 Kraks Blaa Bog 1910

Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Fabrikanter fra Danmark
Alexander
Studenter fra Østre Borgerdyd Gymnasium
Frederick Owen

Frederick Owen (4. april 1818 – 24. januar 1888) var en dansk erhvervsmand, bror til George Owen.

Han var søn af Joseph Owen og Susanne Christine von der Pahlen. Efter broderen Georges død i 1874 overtog han ledelsen af Aldersro Bryggeri, men kunne ikke vende den dårlige udviking mht. indtjeningen. I 1884 blev bryggeriet afhændet til Marstrands Bryggerier. Samtidig var han dog også adm. direktør i selskabet Fredens Mølle, hvilket han blev efter faderens død 1862 og var indtil sin død 1888. Dette selskab havde til gengæld fremgang i en årrække. 

30. juni 1857 ægtede han Carry Fugl (30. oktober 1835 i Vestindien – 1907), datter af bankdirektør, etatsråd Nicolai Fugl. Han var far til Joseph Owen (den yngre, født 1861) og Alexander Owen.

Kilder 
 C. Nyrop, Fredens Mølle: Et Stykke Industrihistorie, København 1905.

Bryggere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Grosserere fra Danmark
Fabrikanter fra Danmark
Frederick
George Owen (fabrikant)

George Charles Owen (29. november 1816 – 8. august 1874) var en dansk erhvervsmand, bror til Frederick Owen.

Han var søn af Joseph Owen og Susanne Christine von der Pahlen. Mens den yngre bror Frederick fik ledelsen af Fredens Mølle betroet, var George Owen den drivende kraft bag oprettelsen af Aldersro Bryggeri og Aldersro Teglværk. Han havde i 1856 købt et betydeligt jordareal på hjørnet af Jagtvej og Lyngbyvej skråt over for Store Vibenshus. Her blev der anlagt et stort teglværk, og da Owen vurderede, at der her var gode betingelser for ved siden af det at oprette et bayersk øl-bryggeri udstedte firmaet Joseph Owen & Sønner den 29. november 1859 en indbydelse til tegning af 260.000 Rdl. i 1300 aktier à 200 Rdl., og den 4. januar 1860 konstitueredes selskabet.

Der var dog kun tegnet 200.000 Rdl., men deraf lod man sig ikke standse. Man håbede på den samme gode lykke for det nye selskab, som Fredens Mølles fabrikker havde haft. Den ordning, som dette havde, blev væsentlig kopieret, idet dog Joseph Owen & Sønner, der tog sin store risiko i foretagendet, men også sin væsentlige del af udbyttet, blev gjort til selskabets direktion. Der kom imidlertid intet overskud. Foretagendet lykkedes ikke, og aktieselskabet blev i september 1869 opløst. Joseph Owen & Sønner overtog det med samtlige aktiver og passiver for 174.867 Rdl. Bryggeriet blev ført videre med George Owen som direktør. Ved hans død 1874 overtog Frederick Owen ledelsen.

23. januar 1850 ægtede han en engelsk dame, den i London fødte Elisabeth Harriet Crowe (20. maj 1828 – 26. april 1856). Efter hendes død indgik han anden gang ægteskab den 18. juni 1857 med den også i London fødte Martha Summers (2. april 1828 – ?)

Kilder 
 C. Nyrop, Fredens Mølle: Et Stykke Industrihistorie, København 1905.

Bryggere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Fabrikanter fra Danmark
George
George Owen

George Owen kan henvise til flere personer:

 George Owen (læge) (død 1558) – kongelig livlæge i England
 George Owen of Henllys (1552-1613) – walisisk forfatter og naturvidenskabsmand
 George Washington Owen (1796-1837) – medlem af Repræsentanternes Hus fra Alabama
 George Owen (fabrikant) (1816-1874) – dansk erhvervsmand (fulde navn: George Charles Owen)
 George Owen (ishockeyspiller) (1901-1986) – canadisk ishockeyspiller

Se også:
 George Owens
Even Ibsen

Adolph Johannes Even Ibsen (født 24. marts 1833 i København, død 31. maj 1891) var en dansk farmaceut og brygger.

Even Ibsen var uddannet cand.pharm. og var først brygmester på Bryggeriet Svanholm. Derfra kom han 1. oktober 1874 til at stå i spidsen for et konsortium, som bestyrede Bryggeriet i Rahbeks Allé. I sin tid som leder her fik han vendt en begyndende nedgang til fremgang, da han også begyndte at satse på undergærede øltyper. 1. oktober 1880 fratrådte han og blev i stedet leder af Bryggeriet Frederiksberg.

Han blev gift 4. juli 1865 i Reformert Kirke med Thora Pauline Bønecke (1845-1902) og var far til Axel Ibsen og cand.polyt. Even Bønecke Ibsen (1873-1945), far til direktør Even Bønecke Ibsen (1903-1988).

Kilder 
 

Farmaceuter fra Danmark
Bryggere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Ny Bryghus

Ny Bryghus var et bryggeri på Frederiksberg anlagt i 1873 af brygger Niels Nielsen på Bülowsvej 34. I 1891 overgik det til De forenede Bryggerier og blev med det samme nedlagt. Bryggeriets bygninger blev solgt i 1900.

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Kilder 
 Danmarks ældste forretninger 1100-1911, Kraks Forlag 1950

Bryggerier i København
Tidligere virksomheder på Frederiksberg
Danske virksomheder etableret i 1873
Ophørt i 1891
Tidligere bryggerier i Danmark
Bryggeriet Frederiksberg

Bryggeriet Frederiksberg var et bryggeri i bydelen af samme navn. Det blev grundlagt 6. september 1880 af et interessentskab med Even Ibsen som ansvarshavende direktør. I planlægningsfasen blev det navngivet Bryggeriet Dania, men dette navn blev droppet, inden bryggeriet trådte i drift. I 1891 overgik det til De forenede Bryggerier og blev nedlagt samme år.

Bryggeriet blev anlagt på en grund på Lampevejen, der senere fik navnet Finsensvej. Af interessenterne deltog grosserer N.F. Munck i den merkantile ledelse, og cand.polyt. Frederik Hornemann overtog gradvist den tekniske ledelse.

Man begyndte driften som bayersk ølbryggeri, men gik kort efter over til også at brygge hvidtøl, og i begyndelsen gik virksomheden fremad. Men skønt bryggeriet var velanlagt og uden store udgifter, kunne det dog ikke stå sig i den voldsomme konkurrencesituation, der opstod i 1880'erne. Forbedringer blev introduceret i driften, bl.a. var bryggeriet det første danske bryggeri, som anvendte majspræparater. Det var dog ikke nok til at rette skuden op. Et forsøg på at redde bryggeriet ved at gøre en del værtshusholdere delagtige i overskuddet mislykkedes, og forhandlingen med et engelsk konsortium om salg af bryggeriet førte ikke til noget resultat.

Grunden blev solgt i bidder i årene 1898, 1902 og 1906. Men De forenede Bryggerier måtte senere som ufyldestgjort panthaver overtage et af disse arealer, som derefter blev udlejet. I 1913 kom stedet imidlertid til atter at spille en rolle, idet grunden blev solgt til aktieselskabet Krystalisværket, som var etableret i et fælles samarbejdet mellem De forenede Bryggerier og Carlsberg.

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Kilder 
 Danmarks ældste forretninger 1100-1911, Kraks Forlag 1950

Danske virksomheder etableret i 1880
Ophørt i 1891
Bryggeriet Frederiksberg
Bryggerier i København
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederiksberg Kommune
Tidligere bryggerier i Danmark
Kastrup Bryggeri

Kastrup Bryggeri blev anlagt i Kastrup 1845 ved Kastrup Glasværk og overgik i 1891 til De forenede Bryggerier. Det blev nedlagt 1905. 

Bryggeriet var grundlagt som et hvidtølsbryggeri af brygger C.H. Larsen. Sønnen Carl Monrad Larsen overtog i 1872 sin fars virksomhed og blev en kendt skikkelse på Amager i slutningen af 1800-tallet og i begyndelsen af det følgende århundrede.

I 1885 fik bryggeriet vokseværk. Man påbegyndte brygning af bayersk øl, og C.M. Larsen fik flyttet bryggeriet til Saltværksvej i en ny bygning. Efter overgangen til De forenede Bryggerier fortsatte C.M. Larsen som bestyrer i en kort periode. I 1894 købte han Kastrup Værk og overlod posten som bestyrer til sin søn Martin. Kastrup Værk kendes i dag bedst som Bryggergården på grund af det nedlagte bryggeri.

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Kilder 
 Danmarks ældste forretninger 1100-1911, Kraks Forlag 1950

Bryggerier i København
Danske virksomheder etableret i 1845
Ophørt i 1905
Bryggeri
Tidligere bryggerier i Danmark
Bryggeriet Ravnsborg

Bryggeriet Ravnsborg var grundlagt i 1867 i Ryesgade 27 af bryggerne F.C. Mad­sen og J. Vestberg. I 1891 indgik det i konstruktionen De forenede Bryggerier. Det nedlagdes i 1893 og solgtes i 1900.

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Kilder 
 Danmarks ældste forretninger 1100-1911, Kraks Forlag 1950

Bryggerier i København
Etableret i 1867
Ophørt i 1893
Nørrebro
Tidligere bryggerier i Danmark
Københavns Bryggerier og Malterier

Københavns Bryggerier og Malterier A/S, senere Bryggeriet Hafnia, var en sammenslutning af tre hvidtølsbryggerier, etableret 8. april 1898. Det primære bryggeri i virksomheden var et bryggeri etableret på Dronning Olgas Vej 70 på Frederiksberg 1896-98, også kendt som Bryggeriet Heidrun (tegnet af Gotfred Tvede). Dette bryggeri blev etableret som hvidtølsbryggeri af brænderiejer Vilian og først indregistreret under navnet Frederiksberg, men navnet blev ændret, før brygningen kom i gang. Dertil kom bl.a. Bryggeriet Stefan, der var stiftet i 1895 i Stefansgade af H.C. Meyer. Københavns Bryggerier og Malteriers hovedsæde lå i Brolæggerstræde 9.

Arbejdernes Bryggeri, fra 1920 kendt som Stjernen, forpagtede fra 1902 de nyopførte bygninger på Frederiksberg. I 1907 blev ejendommen på Dronning Olgas Vej helt overtaget af Arbejdernes Bryggeri.

Københavns Bryggerier og Malterier skiftede siden navn til Bryggeriet Hafnia og flyttede til Stefansgade 51. Herfra fortsatte driften til 1939. Indtil 1933 havde Hafnia leveret hvidtøl til Stjernen. Efter nedrivningen af bryggeriet blev boligkomplekset Stefansgården opført på stedet.

Bestyrelsen havde 7 medlemmer og professor, dr.jur., borgerrepræsentant Carl Torp var formand. Direktionen bestod af A. Petersen, Axel Hansen og V.H. Meyer.

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Kilder 
 Theodor Green, Danske Fonds og Aktier 1899, København 1899. Online

Bryggerier i København
Etableret i 1898
Ophørt i 1939
Bryggerier og Malterier
Tidligere virksomheder på Frederiksberg
Tidligere bryggerier i Danmark
Bryggerier og Malterier
Javier Urruticoechea

Francisco Javier González Urruticoechea eller bare Urruti (17. november 1952 – 24. maj 2001) var en spansk/baskisk fodboldspiller, der spillede som målmand for klubberne Real Sociedad, RCD Espanyol og FC Barcelona. Bedst kendt er han for sin tid hos FC Barcelona, som han hjalp til triumf i både La Liga, Copa del Rey og Pokalvindernes Europa Cup. Han blev i 1981 kåret til Årets fodboldspiller i Spanien.

Urruti døde i en bilulykke i 2001, i en alder af kun 48 år.

Landshold 
Urruti nåede at spille fem kampe for Spaniens landshold, som han dog primært var en del af som reserve. Han var en del af landets trup til VM i 1978, EM i 1980, VM i 1982 og VM i 1986.

Titler 

La Liga
 1985 med FC Barcelona

Copa del Rey
 1983 og 1988 med FC Barcelona

Copa de la Liga
 1983 og 1986 med FC Barcelona

Supercopa de España
 1983 med FC Barcelona

Pokalvindernes Europa Cup
 1982 med FC Barcelona

Eksterne henvisninger 
 FC Barcelona Legends spillerinfo 
 National Football Teams spillerinfo

Fodboldspillere fra Spanien
Fodboldspillere fra Real Sociedad
Fodboldspillere fra RCD Espanyol
Fodboldspillere fra FC Barcelona
Omkomne ved trafikulykker i Spanien
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1978
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1980
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1982
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1986