kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anna Elisabeth Jessen

Anna Elisabeth Jessen (født 1956 i Haderslev ) er en dansk journalist og romanforfatter, især kendt for sin debutroman Om Hundrede År, en slægtsroman, som følger en fiktiv dansksindet familie i Sønderjylland fra 1914 til 2014. Romanen er inspireret af Jessens egen familiehistorie.

Opvækst 
Jessen voksede op på en gård i Marstrup ved Haderslev, få km fra oldeforældrenes gård i Hoptrup, som hun i dag ejer og bebor.

Uddannelse og karriere 
Efter en sproglig studentereksamen i 1975 fra Haderslev Katedralskole, hvor hun gik på årgang med forfatteren Erling Jepsen, læste Jessen en årrække dansk på Københavns universitet. Senere fortsatte hun på Danmarks journalisthøjskole, hvorfra hun demitterede i 1984, og samme år blev hun ansat på Danmarks Radio, hvor hun har arbejdet lige siden.
I 1990 videreuddannelse hun sig til manuskriptforfatter på Den Danske Filmskole.
Jessen arbejder især med radiodokumentarer.

Bibliografi 
Faglitteratur
 Kraniet fra Katyn Høst & Søn, 2008, 

Skønlitteratur
 Om hundrede år Rosinante, 2019,

Nomineringer og Priser 
 Nomineret til Bogforums Debutantpris 2019
 Finalist til DRs Romanpris 2020

Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Journalister fra Danmark
Ansatte i DR
Manuskriptforfattere fra Danmark
Personer fra Haderslev
Haugsfjorden (Møre og Romsdal)

Haugsfjorden er en fjord langs kommunegrensen mellem Vanylven og Sande på Sunnmøre  i Møre og Romsdal  fylke i Norge. Den er cirka 5,5 kilometer lang og 2 kilometer bred. Fjorden ligger mellem Hakallestranda i syd og Kvamsøya, Storholmen og Haugsholmen i Sande kommune i nord og vest. Fjorden går fra Åramsundet i nordøst og går over i Vanylvsfjorden i sydvest.

På den anden side af Åramsundet ligger Hallefjorden. Den største dybde i fjorden er 83 meter. Turistskibe som går ind nord for Stad og ind gennem Vanylvsgapet, Haugsfjorden, Rovdefjorden og videre gennem Vartdalsfjorden kan opleve en sammenhængende fjord helt indtil Geiranger.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Møre og Romsdal
Vanylven
Sande
Syvdsfjorden

Syvdsfjorden er en 10 kilometer lang og omkring en km bred fjord i Vanylven kommune på Sunnmøre  i Møre og Romsdal  fylke i Norge. Fjorden er en arm af Rovdefjorden og går fra Koparneset på vestsiden af Syvdsfjorden og Syvdsneset på østsiden, ind til bygdecenteret Syvde. Bygden Eidså ligger cirka halvvejs inde i fjorden på vestsiden.

Den største dybde i fjorden er 328 meter, yderst ved Rovdefjorden. 

Østsiden af den ydre del af fjorden er specielt høj og stejl, over 800 meter ret op. Lige øst for bjergvæggen  ligger Sandegga på 970 meter over havet. Fylkesvej 61 går langs fjorden fra Eidså til Koparnes færgekaj. Vejen som ellers går rundt langs fjorden, hed tidligere riksvei 652, og den går videre gennem Rovdestranda og via Lauvstad færgekaj til et kryds ca. 400 meter fra Volda færgekaj.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Møre og Romsdal
Vanylven
Fiskå (Vanylven)

Fiskå (eller Fiskåbygd) er administrationsby i Vanylven kommune i  Møre og Romsdal  fylke i Norge. Byen har  , og ligger på nordsiden af Syltefjorden, øst for Stadlandet, ved fylkesvej 61. I 1700-tallet lå Fiskå jernverk i byen.

Kilder og henvisninger 

Vanylven
Byer i Møre og Romsdal
Rovdefjorden

Rovdefjorden er en 13 kilometer lang fjord på Sunnmøre i Møre og Romsdal  fylke i Norge. Den ligger i kommunerne Vanylven, Sande, Herøy, Ulstein og Volda. Fjorden ligger på sydsiden af Gurskøya og nord for Rovdestranda.

I vest starter fjorden ved Syvdsnes og Støylane som en fortsættelse af Hallefjorden. Vest for Syvdsnes går Syvdsfjorden mod syd. Rovde ligger på sydsiden af fjorden langs riksvei 652 som går her. I øst ender fjorden ved Yksnøya og Svinvikneset. På den anden side af Svinvikneset begynder Voldsfjorden som går mod syd.
Rovdefjorden er op til 501 meter dyb ved overgangen til Voldsfjorden.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Møre og Romsdal
Vanylven
Ulstein
Volda
Fodgængerdynamik

Fodgængerdynamik (engelsk: pedestrian dynamics, crowd dynamics eller evacuation dynamics) er studiet af, hvordan fodgængere bevæger sig. Dette er især vigtigt på steder, hvor mange mennesker er samlet såsom i gågader og indkøbscentre. Hvis indkøbscentret skal evakueres pga. fx brand kan de mange mennesker blokere for hinanden, når de alle prøver på at flygte på samme tid. Det er derfor vigtigt at tage højde for fodgængerdynamik, når bygninger og områder til store menneskemængder designes.

Matematiske modeller for fodgængeres opførsel tæller bl.a. den sociale kraft-model.

I 2021 blev Ig Nobelpriserne i både fysik og kinetik givet for studier af sammenstød mellem fodgængere.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 Pedestrian Dynamics- Præsentation af Andreas Schadschneider ved Universität zu Köln

Gang
Sociofysik
Galaktisk halo

En galaktisk halo er et område, hvor der ikke længere dannes stjerner.

Universet
Division II i ishockey 1954-55

Division II i ishockey 1954-55 var turneringen i den næstbedste række i det svenske ligasystem. Turneringen havde deltagelse af 37 hold, der var inddelt i fire regioner: nord (11 hold), vest (10 hold), øst (6 hold) og syd (10 hold). I hver region, bortset fra øst-regionen, var holdene inddelt i to puljer med fem eller seks hold i hver pulje. I hver pulje spillede holdene en dobbeltturnering alle-mod-alle, hvilket gav 8-10 spillerunder. Det bedste hold i hvert område rykkede op i Division I. I områderne med to puljer spillede de to puljevindere et playoff-opgør over to kampe (hjemme og ude) om oprykningspladsen i det pågældende område.

Oprykningspladserne til Division I blev besat af følgende fire hold:
 Skellefteå AIK, der vandt Division II Nord B, og som besejrede vinderen af Division II Nord A, Mora IK, i playoff-kampene.
 Surahammars IF, der vandt Division II Vest A, og som besejrede vinderen af Division II Vest B, IFK Munkfors, i playoff-kampene.
 UoIF Matteuspojkarna, der vandt Division II Øst.
 IFK Norrköping, der vandt Division II Syd A, og som besejrede vinderen af Division II Syd B, IF Troja, i playoff-kampene.

De to dårligste hold i hvert område rykkede ned i Division III.

Hold 

Division II havde deltagelse af 37 klubber, hvilket var fire klubber flere end i den foregående sæson. Blandt deltagerne var:
 4 klubber, der var rykket ned fra Division I: Atlas Diesels IF, Mora IK, Surahammars IF og Åkers IF.
 12 klubber, der var rykket op fra Division III: Almtuna IS, BK Derby, IF Troja, IFK Kristinehamn, IK Sturehov, Ludvika FFI, Marma IF, Rönnskärs IF, Sandviks IK, Skellefteå AIK, Tegs SK, Älvsjö AIK.

Siden den foregående sæson var strukturen i nord-regionen ændret fra én pulje med syv hold til to puljer med fem hhv. seks hold.

Nord

Division II Nord A

Division II Nord B

Gruppefinale 

De to puljevindere spillede i gruppefinalen om en oprykningsplads til Division I. Finalen blev afviklet over to kampe, hvor summen af de to resultater gjaldt som det samlede resultat. Skellefteå AIK sikrede sig oprykningspladsen med en samlet sejr på 11–5.

Vest

Division II Vest A

Division II Vest B

Gruppefinale 

De to puljevindere spillede i gruppefinalen om en oprykningsplads til Division I. Finalen blev afviklet over to kampe, hvor summen af de to resultater gjaldt som det samlede resultat. Surahammars IF sikrede sig oprykningspladsen med en samlet sejr på 8–6.

Øst

Division II Øst

Syd

Division II Syd A

Division II Syd B

Gruppefinale 

De to puljevindere spillede i gruppefinalen om en oprykningsplads til Division I. Finalen blev afviklet over to kampe, hvor summen af de to resultater gjaldt som det samlede resultat. IFK Norrköping sikrede sig oprykningspladsen med en samlet sejr på 17–2.

Se også 
 Division I i ishockey 1954-55

Kilder 
 Hockeyarchives - Championnat de Suède 1954/55  
 Ishockeytabeller - 1954-55

Noter 

Ishockey i 1954
Ishockey i 1955
Division II i ishockey i Sverige
Den sociale kraft-model

Den sociale kraft-model er inden for fodgængerdynamik en model, hvor en fodgængers bevægelse bliver påvirket med en social kraft fra omgivelserne og fra andre fodgængere. Sociale kræfter beskriver kvantitativt, hvordan en fodgænger fx vil undgå at gå ind i vægge eller undgå sammenstød med andre mennesker.

Den sociale kraft-model blev oprindeligt formuleret af Dirk Helbing og Peter Molnar i 1995.

Kildehenvisninger 

Sociofysik
Gang
Videnskabelige modeller
Dream High

Dream High er en sydkoreansk tv-drama/serie på 16 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Bae Suzy (Go Hye-mi), Kim Soo-hyun (Song Sam-dong), Ok Taec-yeon (Jin-guk/Hyun Shi-hyuk), Ham Eun-jung (Yoon Baek-hee), Jang Woo-young (Jason) og IU (Kim Pil-sook).

Eksterne henvisninger 
 

Dramaserier fra Sydkorea
Sydkoreanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra Korean Broadcasting System
Ungdomsserier
The Heirs

The Heirs er en sydkoreansk tv-drama/serie på 20 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Lee Min-ho (Kim Tan), Park Shin-hye (Cha Eun-sang) og Kim Woo-bin (Choi Young-do).

Eksterne henvisninger 
 

Sydkoreanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra Seoul Broadcasting System
Dramaserier fra Sydkorea
W (tv-serie)

W er en sydkoreansk tv-drama/serie fra 2016 på 16 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Lee Jong-suk (Kang Chul) og Han Hyo-joo (Oh Yeon-joo).

Eksterne henvisninger 
 

Sydkoreanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra Munhwa Broadcasting Corporation
Dramaserier fra Sydkorea
Fantasy-tv-serier
What's Wrong with Secretary Kim

What's Wrong with Secretary Kim? er en sydkoreansk tv-drama/serie fra 2018 på 16 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Park Seo-joon (Lee Young-joon/Lee Sung-hyun) og Park Min-young (Kim Mi-so).

Eksterne henvisninger 
 

Sydkoreanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra tvN
Dramaserier fra Sydkorea
Komedieserier fra Sydkorea
I'm Not a Robot

I'm Not a Robot er en sydkoreansk tv-drama/serie på 32 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Yoo Seung-ho (Kim Min-kyu), Chae Soo-bin (Cho Ji-ah/Aji 3) og Um Ki-joon (Hong Baek-kyun).

Eksterne henvisninger 
 

Sydkoreanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra Munhwa Broadcasting Corporation
Dramaserier fra Sydkorea
Komedieserier fra Sydkorea
Science fiction-tv-serier
Remdesivir

Remdesivir er et bredspektret antiviralt lægemiddel udviklet af det amerikanske medicinalfirma Gilead Sciences. Det blev oprindeligt udviklet til behandling af hepatitis C, men er siden blevet testet på andre vira som ebolavirus og coronavirus.

COVID-19 
Ved et studium, der bl.a. inkluderede danske COVID-19-patienter, kunne man ikke påvise en statistisk sikker fald i dødeligheden (selv om der var en usikker tendens til et fald i dødeligheden fra 11,9 % hos patienter, der fik givet placebo, til 7,1 % hos patienter, der fik givet Remdesivir). Derimod var der en statistisk sikker forkortelse af den tid det tog at blive rask med remdesivir  (Medianhelbredelsestiden blev reduceret fra 15 til 11 dage.)

Et større studie der blev rapporteret ved en foreløbig rapport i oktober 2020 indikerede ingen eller lille effekt af Redemsivir på COVID-19.

Remdesivir er blevet godkendt til akutbehandling af COVID-19 i USA og tillige godkendt i Japan til behandling af patienter med svære symptomer.

Bivirkninger 
Bivirkninger af Remdesivir kan omfatte inflammation i leveren, kvalme, nedsat blodtryk og svedafsondring. Remdesivir er et såkaldt prodrug, der i kroppen omdannes til forbindelsen GS-441524, en ribonukleotid-analog, der forhindrer kopiering af virussens arvemateriale.

Referencer 

Lægemidler
Selektiv spisning

Selektiv spisning (også kaldet Selective Eating Disorder (SED) eller Avoidant/Restrictive Food Intake Disorder (ARFID)) er en lidelse/spiseforstyrrelse, hvor der kun er ganske få madvarer, en person kan spise. Lidelsen er en diagnose i det amerikanske diagnosesystem DSM, men ikke i det europæiske og danske ICD.

De fødevarer personen undgår kan være baseret på udseende, lugt, smag, konsistens, mærke, serveringsform eller en tidligere negativ oplevelse med den pågældende type mad.

Forstyrrelserne kan bl.a. ses hos personer med autisme.

Personer, der lider af selektiv spisning, har ikke et anderledes kropsbillede end andre og ønsker ikke nødvendigvis at tabe sig, som det fx ses ved anoreksi.

Inden for alle kulturer er der fødevarer, man spiser, og fødevarer, man bestemt ikke spiser. Hvis der er alt for mange af de fødevarer, det er normalt at spise, som man slet ikke kan spise, kan man ende med at blive meget isoleret. Forstyrrelserne kan endvidere lede til angst.

Selektiv spisning kan medføre alvorlige mangelsymptomer, og mangelsygdomme. 

Lidelsen kan behandles med adfærdsterapi.

Kilder 

Psykiske sygdomme
Natura 2000-område nr. 148 Køge Å

Natura 2000-område nr. 148 Køge Å  er et Natura 2000-område der består af habitatområde H131 og  har et areal på 60 hektar. Det ligger  i Køge Kommune og består hovedsagelig af Køge Å og en del af de lave enge, der ligger ned til åen. 

Området er primært udpeget for at beskytte selve vandløbet som levested for planter og dyr, herunder fisken pigsmerling, som er fundet flere steder i åen men vurderes at være forholdsvis talrig.

Områdebeskrivelse
Køge Å, begynder 15 km vest for Køge og  løber  gennem byen til havnen, hvor den løber ud i Køge Bugt. Åens øvre og midterste del er stort set reguleret, mens det nedre forløb har et naturligt åleje der følger en smal øst-vest-gående tunneldal med åse på begge sider.  Åen løber gennem et meget varieret landskab, fra intensivt dyrket landbrugsland, gennem  lave fugtige enge og  skove, for til sidst at løbe gennem Køge by.

Natura 2000-området ligger    i Vandområdedistrikt II Sjælland  i vandplanoplandene  Vandplan 2.4 Køge Bugt.

Fredninger
Køge Å løber gennem, eller langs med flere naturfredninger; Den er en del af den 400 hektar store fredning ved Gammel Køgegård, går gennem fredningen ved Gammel Lellingegård og kirke (ca. 72 ha.), den går på en kort strækning langs den mod nord liggende fredning af Vittenbjerg Ås (ca. 65 ha.)  samt et par mindre fredninger for at beskytte træer ved Spanager.

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Eksterne kilder og henvisninger

 Kort over området på miljoegis.mim.dk
 Naturplanen 
 Basisanalysen 2016-21       
Natura 2000-planer
EU-habitatområder i Danmark

Fredede arealer i Danmark

Køge Kommunes geografi
Dux

Dux (flertal: ducēs) er latin for "leder" (fra navneordet dux, ducis, "leder, general") og senere for eksempelvis det engelske ord for hertug, duke, og dets andre former såsom doge, duce, etc.

I den romerske republik kunne dux henvise til enhver, der kommanderede tropper, inklusive ikke-romerske ledere, men var ikke en formel militærrang. I sin Commentarii de Bello Gallico om Gallerkrigene anvendte Julius Cæsar kun begrebet om keltiske generaler, med en enkelt undtagelse: den romerske kommandør Publius Licinius Crassus, der ikke havde nogen officiel rang på grund af sin unge alder.

Henvisninger 

Militære titler
Publius Licinius Crassus

Publius Licinius Crassus var navnet på flere romere i den Romerske republik, heraf nogle få med cognomen Dives.

3. århundrede f.Kr. 
 Publius Licinius Crassus Dives, consul 205, magister equitum og censor 210, Pontifex Maximus 212–183

2. århundrede f.Kr. 
 Publius Licinius Crassus, consul 171 f.Kr.
 Publius Licinius Crassus Dives Mucianus, consul 131, Pontifex Maximus 132–130

1st century BC 
 Publius Licinius Crassus Dives, praetor 57
 Publius Licinius Crassus Dives Iunianus, folketribun 53

Triumvirat Marcus Licinius Crassus' far, storebror og ene søn hed alle Publius Licinius Crassus:

 Publius Licinius Crassus Dives, consul 97, censor 89
 Publius Licinius Crassus, søn af consulen fra 97 f.Kr., Marcus Crassus' storebror
 Publius Licinius Crassus, søn af Marcus Licinius Crassus, tjente under Julius Cæsar i de første tre år af Gallerkrigene, døde i 53 f.Kr. i slaget ved Carrhae mens han tjente under sin far

Se også 
 Crassus (cognomen)
 Publius Crassus
Maritime Sydøstasien

Det maritime Sydøstasien (set i modsætning til fastlands-Sydøstasien, der til dagligt omtales som Indokina) består af landene Brunei, Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore og Østtimor. Fra det 16. århundrede begyndte man til tider også at anvende begrebet "Ostindien" og fra det 19. århundrede "Det Malajiske Arkipelago" om samme område.

Henvisninger 

Asiens geografi
Daniel O'Donnell

Daniel O'Donnell (født 12. december 1961) er en irsk sanger, tv-vært og filantrop. Efter hans gennemrud i Irland og Storbritannien i 1983 har han også haft betydelig succes i USA og Australien. I 2012 blev han den første kunstner, der havde et forskelligt album på de britiske hitlister hvert år i 25 år i træk.

Referencer 

Sangere fra Irland
Musikere fra Irland
Altan (band)

Altan er en irsk folkemusikgruppe, der blev annet i County Donegal i 1987 af forsanger Mairéad Ní Mhaonaigh og hendes mand Frankie Kennedy. Gruppen er hovedsageligt påvirket af traditionel musik Donegal på irsk og de har solgt over 1 million albums.

Gruppen var den første traditionelle irske gruppe, der skrev kontrakt med et stort pladeselskabt, da de fik kontrakt med Virgin Records i 1994. Gruppen har samarbejdet med Dolly Parton, Enya, The Chieftains, Bonnie Raitt, Alison Krauss og mange andre.

Gruppemedlemmer 2020 
 Mairéad Ni Mhaonaigh
 Ciarán Curran
 Martin Kelly
 Daithi Sproule
 Martin Tourish

Tidslinje

Diskografi

Frankie Kennedy and Mairéad Ní Mhaonaigh albums 
 Ceol Aduaidh (Music of the North) (1983)
 Altan (1987)

Altan albums

Studiealbums 
 Horse with a Heart (1989)
 The Red Crow (1990)
 Harvest Storm (1992)
 Island Angel (1993)
 Blackwater (1996)
 Runaway Sunday (1997)
 Another Sky (2000)
 The Blue Idol (2002)
 Local Ground (2005)
 25th Anniversary Celebration (2010)
 Gleann Nimhe – The Poison Glen (2012)
 The Widening Gyre (2015)
 The Gap Of Dreams (2018)

Live albums 
 The Best of Altan (1997)

Opsamlingslabum 
 The First Ten Years (1986–1995) (1995)
 The Best of Altan (1997)
 Altan's Finest (2000)
 Once Again 1987–93 (2000)
 The Best of Altan: The Songs (2003)

Forskellige liveopsamlinger med Atlan
 Cambridge Folk Festival – A Celebration of Roots Music 1998–99 (2000)
 Cool as Folk (2007)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside
 

Folkemusik fra Irland
Musikgrupper fra Irland
Musikgrupper fra 1987
David Herman

David Herman (20. februar 1967) er en amerikansk stemmeskuespiller født i New York City, New York.

Eksterne henvisninger
 

Tegnefilmsdubbere fra USA
Personer fra New York City
Komikere fra USA
The Producers (tv-serie)

The Producers er en sydkoreansk tv-drama/serie fra 2015 på 12 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Cha Tae-hyun (Ra Joon-mo), Gong Hyo-jin (Tak Ye-jin), Kim Soo-hyun (Baek Seung-chan) og IU (Cindy).

Eksterne henvisninger 
 

Sydkoreanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra Korean Broadcasting System
Dramaserier fra Sydkorea
Komedieserier fra Sydkorea
Oh My Ghost

Oh My Ghost er en sydkoreansk tv-drama/serie fra 2015 på 16 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Park Bo-young (Na Bong-sun), Jo Jung-suk (Kang Sun-woo), Lim Ju-hwan (Choi Sung-jae) og Kim Seul-gi (Shin Soon-ae).

Eksterne henvisninger 

 

Sydkoreanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra tvN
Dramaserier fra Sydkorea
Komedieserier fra Sydkorea
Thrillerserier
While You Were Sleeping

While You Were Sleeping er en sydkoreansk tv-drama/serie fra 2017 på 32 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Bae Suzy (Nam Hong-joo) og Lee Jong-suk (Jung Jae-chan).

Eksterne henvisninger 
 

Sydkoreanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra Seoul Broadcasting System
Dramaserier fra Sydkorea
Fantasy-tv-serier
Public limited company

Public limited company, forkortet PLC – kan også være benævnt Public company limited, forkortet Pcl – er en betegnelse i visse landet for et aktieselskab, der er noteret på en børs, hvor aktierne, eller en væsentlig del af aktierne, handles offentligt. Oversat betyder det "offentligt limiteret selskab", eller "offentligt selskab med begrænset ansvar".

Betegnelsen PLC kendes primært fra Storbritannien og Republikken Irland samt Commonwealth of Nations. Plc-forkortelsen anvendes i for eksempel Thailand. I USA bruges betegnelsen publicly traded company, mens Frankrig anvender betegnelsen Société Anonyme (dansk: "anonymt selskab", forstået som anonyme ejere), forkortet som S.A. eller blot SA. Forkortelsen S.A. anvendes i flere romansk-sprogede lande.

Virksomhedsformer
Aktiemarked
Oplodning

Oplodning () er en måde at måle dybde på, og har historisk set været essentiel for sejlads for at undgå at ens skib stødte på grund. Data fra oplodninger anvendes indenfor batymetrien til at lave kort over en vandmasses bundflade, og blev historisk ofte angivet på søkort i favn og fod. I mange lande er man dog i dag gået over til SI-systemet.

Oplodning blev oprindeligt foretaget ved hjælp af en lodlinje. Snoren bestod af et lod, ofte i bly, bundet for enden af en snor, som var lang nok til at nå bunden på meget dybt vand. Der var forinden blevet bundet knuder ("knob" eller "stik") i bestemte intervaller, som markerede hvor meget af snoren, der var under vandet. Personen, der skulle lodde dybden skulle først og fremmest sikre sig at der var dybt nok til at kunne sejle. Når skipperen var usikker blev sejlene, og dermed hastigheden, reduceret således at et godt kastet lod ville stå lodret stramt når sejldybdelængden var sluppet op.

Mange lodmænd kunne ofte ved simpel hovedregning anslå hvor dybt der var i tilfælde hvor loddet stod skævt i vandet.

I situationer, hvor man ledte efter et godt sted at kaste anker behøvedes både viden om dybdemål og oplysning om hvorvidt det var sand eller stenbund. Dette blev løst ved at smøre loddet ind i fedt, hvorefter man kunne se om loddet var smurt ind i sand eller mudder når det kom tilbage til overfladen.

Traditionel oplodning med lodlinje blev forældet efter opfindelsen af ekkoloddet.

Henvisninger 

Hydrografi
Navigation
Opmudring

Opmudring () er det at udgrave materiale fra et område under vand. Dette kan eksempelvis gøre for at forbedre eksisterende vandstrømning, for at omforme eller dræne land- eller vandområder, muliggøre navigation af nye områder eller af kommercielle årsager; for at konstruere dæmning, diger og andre kontrolmekanismer for strømme og kystlinjer; og for at genvinde værdifulde, tabte mineralaflejringer eller havliv med kommerciel værdi. De centrale formål er normalt at genvinde værdifulde materialer eller for at skabe dybere vandarealer.

Henvisninger 

Kystsikring
Internationalt farvand

Internationalt farvand eller åbent hav er områder hvor en af følgende vandmasser (eller deres afvandingsområder) går på tværs af internationale grænser: have, store marine økosystemer, lukkede eller semilukkede regionale have og flodmundinger, floder, søer, grundvandssystemer (akvifier) og vådområder. Internationalt farvand hører ikke under en bestemt stats jurisdiktion (et princip kendt som Mare liberum, "havets frihed",). Stater har ret til at fiske, navigere, overflyve, nedlægge kabler og rørledninger, såvel som lave videnskabelig forskning i internationalt farvand.

Henvisninger 

Verdenshave
Søfart
Folkeret
Dybhavsudforskning

Dybhavsudforskning er undersøgelsen af fysiske, kemiske og biologiske forhold på havbunden, enten til videnskabelige eller kommercielle formål. Dybhavsudforskning er en relativt ny menneskelig aktivitet, sammenlignet med andre områder af geofysisk forskning, da havets dybder først er begyndt at blive systematisk udforsket i nyere tid. Store dele af havets dyb er fortsat uudforsket.

Da havets dyb er fuldstændig mørkelagt idet intet lys kan trænge igennem de øvre lag i havet, bliver dybhavsudforskning typisk gjort via specialdesignere fartøjer, enten fjernstyrede eller bemandede, såsom eksempelvis de russiske Mir-fartøjer.

 
Oceanografi