kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Blåler

Blåler er ler, hvis farve er bestemt af, at jernindholdet findes i den sorte ferro-form. Hvis leret bliver iltet, går jernindholdet over i ferri-formen og bliver rustrødt, og i det tilfælde får man i stedet "rødler". Blåler vil derfor normalt være det dybest liggende, mens rødleret vil findes i det øverste lag.

Blåler bliver gult ved brænding.
Det er vanskeligere at bearbejde ved keramisk arbejde, da det har en højere risiko for at revne ved brænding sammenlignet med rødler.

Gule mursten er lavet af blåler.

Materialer
Geologisk aflejring
Keramik
Ler
Kampesten

Kampesten eller bare kamp er en betegnelse for store utilhuggede natursten med en størrelse på ca. 45 cm+, som blandt andet bruges i byggeri. Stenene er typisk af granit eller gnejs. Kampestenene blev eksempelvis anvendt som bygningsmateriale til romanske landsbykirker. Sten bliver i dag også anvendt som sikring mod erosion. Ordet kamp kommer af et oldnordisk ord, som er beslægtet med kumbr, hvilket betyder træklods.

Se også 

 Pigsten - ca. 8-16 cm
 Marksten - ca. 15-35 cm

Referencer

Geologisk aflejring
Bygningssten
Rødler

Rødler er det øverste lag ler i jorden.
Der er ikke så meget kalk i som i blåler, og jernet er iltet. 
Ved keramisk behandling blandes ofte chamotte i rødler for at stabilisere leret og gøre det mere robust, så det ikke så let sprænges i den keramiske brænding.

Rødler er brunligt i normal tilstand, men bliver rødt ved brænding.

Røde mursten er af rødler.

Se også 
Blåler

Geologisk aflejring
Materialer
Keramik
Ler
Lille Peter Edderkop

Lille Peter Edderkop er et ældgammelt vers af ukendt oprindelse og med melodi af ukendt komponist. Den er en populær børnesang, der er kendt på mange sprog, f.eks. er den engelske titel: Itsy Bitsy Spider.

Verset lyder:

Lille Peter Edderkop,kravlede op ad muren.
Så kom regnenog skyllede Peter ned,
Så kom solenog tørrede Peters krop.
Lille Peter Edderkopkravled' atter op.

Til sangen hører fagter, som illustrerer teksten:

 Når Lille Peter Edderkop kravler op ad muren, parres skiftevis hændernes pege- og tommelfingre (tommelfingeren mod den anden hånds pegefinger) i en "kravlebevægelse", mens hænderne føres opad.
 Når regnen kommer og skyller Peter ned, vrikkes alle fingrene som regndråber, der falder mod jorden.
 Når solen kommer frem, tegnes med begge arme en stor cirkel foran kroppen.
 Når solen tørrer Peter, holder man armene om kroppen som i et varmt knus.
 Da Peter atter kravler op, gentages kravlebevægelsen med fingrene.

Knud Pheiffer har skrevet en tekst med melodi af Erik Deneke, hvor han har sat Lille Peter Edderkop ind som sidste vers. Den tekst blev udgivet første gang i 1948 og er siden kommet i flere udgaver. Pheiffers "trick" var at bruge Lille Peter Edderkop som morale på en historie om at møde modgang med gåpåmod. Hans egen tekst er på 11 vers a 8 linjer, og det 11. vers lyder:

Med- og modgang Peter tog,lige fra han faldt.
Gør du det samme,kan du klare alt.
Det er, hvad du vilerfare gang på gang -
bare kravle op igensom i Peters sang:Inden han når så langt, har Peter været verden rundt, spundet væv på en skyskraber i Amerika, mødt indianere, lidt skibsforlis og besøgt Upernavik, og i 12. vers kravler Peter så op ad muren, bliver skyllet ned, tørret og kravler op igen.

 Henvisninger Lille Peter Edderkop'', 3. udgave v./Susanne Breuning, 

Børnesange
Sanglege
Elektronisk mikser

I elektronikken er en mikser, blandingstrin eller blander et elektronisk kredsløb, der bogstaveligt talt matematisk ganger (blander) 2 indgangssignaler.

De to indgangssignaler har i simple idealiserede anvendelser hver sin frekvens, hvoraf det ene signal normalt har "stor" amplitude. I praksis indeholder det ene indgangssignal en kontinuert funktion af frekvenser, vis energiindhold hovedsageligt er i en eller flere bærebølger med hver deres modulationssidebånd og det andet indgangssignal indeholder også en kontinuert funktion af frekvenser, vis energiindhold hovedsageligt er på en frekvens.

Blandingen eller miksningen sker over en eller flere ulineære komponenter som f.eks. dioder, bipolare transistorer eller FETs, som sammensættes og forspændes, så de samlet mere eller mindre simulerer matematisk multiplikation.

En mikser anvendes bl.a. i nogle radioforsatser til at nedblande eller opblande det modtagne signal med en lokaloscillator til en mellemfrekvens efter superheterodynprincippet. 

Enkelte blanderkredsløb undertrykker de to input-signalers frekvenser, bl.a. dobbeltbalanceret mikser (latticeblander), der hovedsageligt som output har sum og differens.

Mikserens matematiske mekanisme 
I det idealiserede eksempel med alene to input-signaler med hver sin frekvens, er resultatet et udgangssignal, der indeholder summen af og differensen mellem de 2 frekvenser, samt som regel utilsigtet indeholder de 2 oprindelige input-frekvenser.

De 2 signaler, som ønskes mikset sammen, bliver for simpelhedens skyld modelleret som sinus spændingssignaler. De bliver repræsenteret som:

hvor
  repræsenterer de 2 varierende spændinger som funktion af tiden t.
  repræsenterer de 2 signalers maksimalspændingsværdi (amplituder).
  repræsenterer de 2 signalers frekvenser i Hertz.
  repræsenterer tiden.

Hvis vi kan finde en måde at multiplicere disse 2 signaler med hinanden til hvert tidspunkt, kan vi anvende følgende trigonometriske identitet:

Får vi:
 

Som det ses, er både summen () og differencen () repræsenteret ved multiplikation af de 2 oprindelige frekvenser.

Blanding af input-signaler med mange enkelt frekvenser eller en funktion af frekvenser 
I praksis indeholder hvert af input-signalerne en kontinuert funktion af frekvenser og output er en matematisk foldning eller korrelation mellem de to input-signaler.

Praktiske implementeringer

Dioderingmikser 

En måde at lave en balanceret nedblander på er at anvende 4 dioder som skiftekontakter (digital styring) og lade dem vende signalet i takt med en lokaloscillator. Fra udgangen fås efter båndpasfiltrering mellemfrekvenssignalet.

Se også 
 Gilbert-celle
 Dioderingmikser, diodemikser
 QSD (Quadrature Sampling Detector), DDC (Digital Down Converter) Tayloe-detektor
 Pentagrid-princippet - monolitisk rørbaseret oscillator og mikser.

Eksterne henvisninger 
Introduction to Mixers. Michael Ellis, All Rights Reserved, 1999 

 
Elektroniske delkredsløb
Blandet analoge og digitale kredsløb
Nueva canción

Nueva canción (Ny sang) er en musikalsk genre, der opstod i Argentina og Chile og spredte sig til resten af Latinamerika midt i 1960'erne. Den kombinerer folkemusikalske traditioner med tekster, der ofte er politisk farvet i venstreorienteret retning.

Nogle af de mest kendte repræsentanter for Nueva Canción:
Inti-Illimani
Víctor Jara
Violeta Parra
Ángel Parra
Quilapayún
Daniel Viglietti
Mercedes Sosa
Horacio Guarany
Atahualpa Yupanqui

Musikgenrer
Englændere

Englænderne er et folkeslag hjemmehørende i England på de Britiske Øer. Den engelske identitet er af tidlig middelalderlig oprindelse. Befolkningens navn er afledt af navnet på et af de germanske folkeslag, kaldet anglerne, der erobrede Britannien fra romerne i det 5. århundrede. England er i dag, sammen med Skotland, Wales og Nordirland, et af de fire lande i Storbritannien.

Historisk set nedstammer den engelske befolkning fra flere lignende folk – de oprindelige britanner (keltere), germanske stammer som bosatte sig i området, herunder anglere, saksere, og jyder, kollektivt kendt som angelsaksere, som grundlagde hvad der senere blev til England (fra oldengelsk Englaland), og senere daner, normannere og andre grupper. Med vedtagelsen af Acts of Union i 1707 blev Kongeriget England en del af Storbritannien. Med tiden er den engelske identitet blevet tæt forbundet med den britiske identitet.

I dag har mange englændere rødder i andre dele af Storbritannien eller nedstammer fra nyere indvandrere fra andre europæiske lande og fra Commonwealth. Englænderne er kilden til det engelske sprog, det parlamentariske system, retssystemet common law og flere kendte sportsgrene som cricket og fodbold. Den engelske kultur har spredt sig verden over til dels grundet det tidligere Britiske Imperium.

Kilder
Violeta Parra

Violeta del Carmen Parra Sandoval (født 4. oktober 1917, død 5. februar 1967) var en chilensk sangerinde. Hun er en af de vigtigste repræsentanter for nueva canción. Parra blev født i San Carlos i Ñuble-provinsen, en lille by i det centrale Chile. Som ung blev hun hurtigt viklet ind i de progressive bevægelser omkring nueva canción og socialistpartiet.

I Santiago grundlagde hun La peña de los Parra (en "peña" er et samlingssted for kunst og politisk aktivisme, som blomstrede under Salvador Allendes regeringsperiode). Efter militærkuppet den 11. september 1973, hvor Allende blev styrtet, blev peña'erne forbudt. Forbuddet varede til 1990. Efter demokratiets retur er peña'erne genopstået over hele Chile og resten af verden, hvor chilenere har været i eksil under diktaturet.

Violeta Parra tilhørte en store musiker- og kunstnerfamilie i Chile. Hendes bror var den anerkendte digter Nicanor Parra. Hendes søn Ángel Parra og hendes datter Isabel Parra er ligeledes kendte chilenske musikere og arvtagere til nueva canción.

Violeta Parra begik selvmord med et haglgevær i 1967.

Parras kendteste sang "Gracias a la vida" blev udbredt over hele Sydamerika af Mercedes Sosa og i USA og Europa af Joan Baez. I nordisk sammenhæng blev sangen særligt kendt, da den blev sunget i Brita Åmans svenske oversættelse "Jag vill tacka livet" af den finsksvenske kunstner Arja Saijonmaa ved Sveriges statsminister Olof Palmes begravelse i 1986.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Sangere fra Chile
Personer der har begået selvmord
Kommunister
Nikkende skovranke

 
Nikkende skovranke (Clematis rehderiana) er en løvfældende lian. Blomsterne har en fin, primulaagtig duft. Alle dele af planten er giftige.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn, men skifter senere over til lysebrun. Til sidst er den opsprækkende og gråbrun. Knopperne er modsatte og lyst grålige. Bladene er sammensatte med 7-9 ovale småblade. Hvert småblad er dybt tandet til næsten trekoblet. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. 

Blomstringen sker i august-september, hvor blomsterne sidder mange sammen i oprette, endestillede stande. De enkelte blosmter er nikkende og rørformede med fire gulhvide kronblade. Planten danner normalt ikke modent frø i Danmark.

Rodnettet består af mange, højtliggende og bøjelige rødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 6 x ? m (50 x 10 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Nikkende skovranke stammer fra højtliggende græsgange i Tibet, Nepal og Sichuan (Vestkina). 

I bjergene omkring Hengdu, Sichuan, Kina, findes arten på fugtig, mineralrig jord i fuld sol og under hårdt græsningstryk, dvs. i krat og lyse skove sammen med bl.a. valmuesøster, Clerodendron bungei (en art af skæbnetræ), duetræ, flerårig hør, japanabrikos, kinesisk pæon, kinesisk tusindtop, kongelilje, koreansk syren, lægebaldrian,  Sambucus chinensis (en art af hyld), Sorbus rehderiana (en art af røn), 
Storblomstret kæmpelilje og wilsonmagnolia

Note 

Lianer
Gule blomster
Duftende blomster
Billund Kommune (1970-2006)

Billund Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den ved sammenlægning med Grindsted Kommune og den del af Give Kommune, som Billund Lufthavn lå i, udvidet til den nuværende Billund Kommune, som har kommunesæde i Grindsted.

Tidligere kommuner 
Billund Kommune blev dannet ved sammenlægning af 2 sognekommuner:

Hertil kom det meste af et ejerlav og 2 andre matrikler fra Randbøl Sogn, der ellers kom til Egtved Kommune.

Sogne 
Billund Kommune bestod af følgende sogne, begge fra Slavs Herred:
 Grene Sogn
 Vorbasse Sogn – hvorfra Skjoldbjerg Sogn blev udskilt i 2010

Borgmestre

Rådhus 
Billunds gamle rådhus blev sat til salg i 2011, og pengene skulle bruges til en tilbygning til rådhuset i Grindsted. Køberen blev LEGO, som rev rådhuset ned og i efteråret 2017 åbnede oplevelseshuset LEGO House, som er tegnet af Bjarke Ingels Group. Foruden de mange indendørs oplevelser er det muligt at gå over den gamle rådhusgrund ad trapper, terrasser og legepladser.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Billund Kommune
Ribe Kommune

Ribe Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i 
Esbjerg Kommune sammen med Bramming Kommune.

Tidligere kommuner 
Ribe havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 13 sognekommuner blev lagt sammen med Ribe købstad til Ribe Kommune:

Sogne 
Ribe Kommune bestod af følgende sogne:
 Farup Sogn (Ribe Herred)
 Hjortlund Sogn (Ribe Herred)
 Hviding Sogn (Hviding Herred)
 Jernved Sogn (Gørding Herred)
 Kalvslund Sogn (Ribe Herred)
 Mandø Sogn (Ribe Herred)
 Obbekær Sogn (Ribe Herred)
 Sankt Katharine Sogn (Ribe Herred)
 Ribe Domsogn (Ribe Herred)
 Roager Sogn (Hviding Herred)
 Seem Sogn (Ribe Herred)
 Spandet Sogn (Hviding Herred)
 Vester Vedsted Sogn (Ribe Herred)
 Vilslev Sogn (Gørding Herred)

Mandatfordeling

Valg og Mandatfordeling

Borgmestre

Rådhus 
Ribes gamle rådhus på Von Støckens Plads 1 er Danmarks ældste. Det er opført før 1496 og anvendt som rådhus siden 1708. Indtil 2007 blev der holdt byrådsmøder her.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Esbjerg Kommune
Varde Kommune (1970-2006)

Varde Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Varde Kommune ved indlemmelse af Blaabjerg Kommune, Blåvandshuk Kommune, Helle Kommune og Ølgod Kommune.

Tidligere kommuner 
Varde havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 3 sognekommuner blev lagt sammen med Varde købstad til Varde Kommune:

Hertil kom Alslev sogn med byen Alslev. Alslev-Hostrup sognekommune havde 1.591 indbyggere. Hostrup Sogn kom til Esbjerg Kommune.

Sogne 
Varde Kommune bestod af følgende sogne:
 Alslev Sogn (Skast Herred)
 Billum Sogn (Vester Horne Herred)
 Horne Sogn (Øster Horne Herred)
 Jannerup Sogn (Vester Horne Herred)
 Thorstrup Sogn (Øster Horne Herred)
 Varde Sogn (Vester Horne Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Rådhuset på Torvet er Vardes 5. rådhus. Det blev taget i brug i 1872 og var også ting- og arresthus. Fra 1955 blev det udelukkende benyttet til kommunal administration. I 1972 blev der bygget administrationslokaler på Bytoften i byens vestlige del. Fra 1976 blev kun byrådsmøderne afholdt på det gamle rådhus.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
1970-2006
Vejen Kommune (1970-2006)

Vejen Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Vejen Kommune ved indlemmelse af Brørup Kommune, Holsted Kommune og Rødding Kommune.

Tidligere kommuner 
Inden kommunalreformen blev Vejen sognekommune lagt sammen med en nabo:

Ved selve kommunalreformen blev Vejen Kommune dannet ved sammenlægning af 5 sognekommuner:

Sogne                                                
Vejen Kommune bestod af følgende sogne:
 Andst Sogn (Anst Herred)
 Bække Sogn (Anst Herred)
 Gesten Sogn (Anst Herred)
 Læborg Sogn (Malt Herred)
 Malt Sogn (Malt Herred) – hvorfra Askov Sogn blev udskilt i 1987
 Veerst Sogn (Anst Herred)
 Vejen Sogn (Malt Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Vejens gamle rådhus blev revet ned i slutningen af 2017.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
1970-2006
Ølgod Kommune

Ølgod Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Varde Kommune sammen med Blaabjerg Kommune, Blåvandshuk Kommune og Helle Kommune.

Tidligere kommuner 
Ølgod Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 3 sognekommuner:

Ved selve kommunalreformen blev Ansager sognekommune med 3.903 indbyggere delt, så Ølgod Kommune fik hovedparten med byerne Ansager og Skovlund, mens Grindsted Kommune fik den mindste del med byen Stenderup (Stenderup-Krogager).

Sogne 
Ølgod Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Øster Horne Herred undtagen Strellev, der var fra Nørre Horne Herred:
 Ansager Sogn
 Hodde Sogn
 Skovlund Sogn
 Strellev Sogn
 Tistrup Sogn
 Ølgod Sogn

Borgmestre

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Ølgod Rådhus, Vestergade 10 (billeder)

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Varde Kommune
Kommune
Bhojpuri (sprog)

Bhojpuri er hovedsproget i de indiske delstater Bihar og Jharkhand. Bhojpuri tales af omkring 25 millioner mennesker i Indien, 1,4 millioner i Nepal og 300.000 på Mauritius. Bhojpuri og de to beslægtede sprog Maithili og Magahi kaldes også samlet for Bihari.

Bhojpuri og de øvrige bihari-sprog tilhører den indoariske gruppe af de indoiranske, indoeuropæiske sprog.

Eksterne henvisninger 

Indoariske sprog
Sprog i Indien
Sprog i Nepal
Sprog i Mauritius
Holsted Kommune

Holsted Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Vejen Kommune sammen med Brørup Kommune og Rødding Kommune.

Tidligere kommuner 
Holsted Kommune blev dannet ved sammenlægning af 3 sognekommuner:

Hertil kom Lindknud sognekommunes vestlige del med byen Hovborg. Den østlige del med byen Lindknud kom til Brørup Kommune. Lindknud sognekommune havde i alt 1.684 indbyggere.

Sogne                                                
Holsted Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Malt Herred undtagen Åstrup, der var fra Gørding Herred:
 Føvling Sogn
 Holsted Sogn – hvorfra Sankt Peders Sogn blev udskilt i 2010
 Hovborg Sogn – udskilt fra Lindknud Sogn i 2010, indtil da kirkedistrikt i Lindknud Sogn
 Åstrup Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Vejen Kommune
Bihar

Bihar er en delstat i det nordøstlige Indien. Hovedstaden er Patna. Bihar grænser mod Nepal (nord), og de indiske delstater Uttar Pradesh (vest), Jharkhand (syd) og Vestbengalen (øst). Jharkhand blev udskilt fra Bihar i 2000. Bihar har 82.878.796 indbyggere (2001) på 99.200 km².

Bihar ligger på floden Ganges' frugtbare sletter i den østlige del af det hindi-talende kerneområde i Indien. Bihar har mange lokale sprog, foruden hindi blandt andre Bhojpuri, maithili og magahi. Bhojpuri, maithili og magahi kaldes samlet for bihari.

Området er arnested for religionerne buddhisme og jainisme.

Historie 
I Bihar ligger den historiske Magadha-provins, centrum for Maurya-dynastiet.

Buddha menes at have fået sin "fuldstændige oplysning" i byen Bodh Gaya som derfor er centrum for buddhistisk pilgrimsfærd. Grundlæggeren af religionen jainisme fødtes også i Bihar.

Mahatma Gandhi startede sin kampagne for civil ulydighed i Bihar efter at have besøgt jordbrugere som fortalte om undertrykkelse fra briternes side.

Befolkning 
Bihar har Indiens tredjehøjeste befolkningstal med omkring 83 millioner (i 2001). Indbyggerne er generelt meget fattige, og mange er udvandret til andre indiske delstater, især Vestbengalen og Assam.

Geografi 
Bihar består foruden af gangessletten også af bjergområder og højsletter. Der findes en del stammefolk i Bihar, blandt andre santal, munda og oraon.

Økonomi 
De vigtigste afgrøder i landbruget er ris og hvede. Man har også en stor produktion af frugt, og Bihar er Indiens næststørste producent af grønsager.

I det Britiske Indien lå Bihar langt fremme med hensyn til industri, men man har siden mistet terræn i forhold til andre indiske delstater. Der findes dog en del tung industri, eksempelvis stålværker.

Der findes jernmalm, stenkul og andre mineraler.

Eksterne henvisninger 

 Bihars officielle webside

 
Delstater i Indien
Chlamydiae

Chlamydiae er en stor gruppe af obligat intracellulære parasitter, det vil sige, at de formerer sig i cytoplasmaet hos deres værtsorganismer. De har en del fællestræk med Gram-negative bakterier.

Rækken og klassen Clamydiae har kun et medlem, ordenen Clamydiales.
Der er 6 slægter fordelt på de 4 familier.

Klassifikation 
 Række: Chlamydiae
 Klasse: "Chlamydiae"
 Orden: Chlamydiales
 Familie: Chlamydiaceae
 Slægt: Chlamydophila
 C. abortus
 C. psittaci (Psittacosis, papegøjesyge)
 C. caviae
 C. felis
 C. pecorum
 C. pneumoniae (Lungebetændelse)
 Slægt: Chlamydia
 C. trachomatis (Klamydia)
 C. muridarum
 C. suis 
 Familie: Simkaniaceae
 Slægt: Simkania
 S. negevensis
 Familie: Waddliaceae
 Slægt: Waddlia
 W. chondrophila
 Familie: Parachlamydiaceae
 Slægt: Parachlamydia
 P. acanthamoebae
 Slægt: Neochlamydia
 N. hartmannellae

Kilde 
 wikispecies:Chlamydiales
Helle Kommune

Helle Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev det meste af kommunen indlemmet i Varde Kommune sammen med Blaabjerg Kommune, Blåvandshuk Kommune og Ølgod Kommune.

Navnet 
Ingen af storkommunens 7 byer var væsentligt større end de andre, og de lå alle i udkanten af kommunen. Så man valgte at opkalde kommunen efter området Helle midt i kommunen. Det var i 1800-tallet to gårde med en kilometer mellem sig. På målebordsbladet fra 1900-tallet ses en skole ved den ene gård, men Helle er stadig en meget lille landsby.

Tidligere kommuner 
Helle Kommune blev dannet i 1966 ved frivillig sammenlægning af 6 sognekommuner:

Da kommunalreformen trådte i kraft 1. januar 1970, var Helle Kommunes folketal 7.676.

Sogne                                                
Helle Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Skast Herred:
 Fåborg Sogn, som Agerbæk Sogn blev udskilt fra  1. november 1994
 Grimstrup Sogn
 Næsbjerg Sogn
 Vester Starup Sogn
 Årre Sogn 
 Øse Sogn

Mandatfordeling

Borgmestre

Kommunale faciliteter 
Allerede før kommunesammenlægningen var der i lokalsamfundet ønske om en idrætshal med svømmehal. Der var i 1968 stor uenighed om hvor hallen skulle ligge, men det blev i landsbyen Vrenderup, der lå centralt i kommunen og dengang havde skole. Dens gymnastiksal er stadig en del af halkomplekset, og skolebygningen bruges af billiardklubben. Den første hal stod færdig 9. januar 1972 og blev så stor en succes, at man allerede indviede den næste hal 11. december 1977. Senere kom også Hal 3 med springgrav og faciliteter til mindre koncerter og amatørteater samt mødelokaler.

Helle Plejecenter ligger i Tofterup, og Helle Kommunes administration lå i Årre.

Strukturreformen 
Ved strukturreformen blev Grimstrup Sogn delt, så området omkring Grimstrup by indgik i Esbjerg Kommune. Den nordlige del af sognet valgte med stort flertal at komme til Varde Kommune og blev i 2010 udskilt af Grimstrup Sogn som Rousthøje Sogn.

Noter

Eksterne kilder/henvisning 

 Spøgefuld hjemmeside om Helle kommunes navn

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Varde Kommune
Grindsted Kommune

Grindsted Kommune i Ribe Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den sammen med en del af Give Kommune og den gamle Billund Kommune lagt sammen til (den nye) Billund Kommune, som har kommunesæde i Grindsted.

Tidligere kommuner 
Grindsted Kommune blev dannet ved sammenlægning af 4 sognekommuner:

Ansager Sognekommune med 3.903 indbyggere blev delt, så Grindsted Kommune fik den mindste del med byen Stenderup (Stenderup-Krogager), og Ølgod Kommune fik hovedparten. Desuden fik Grindsted Kommune 16 matrikler fra Blåhøj Sogn i Brande Kommune. Derimod afgav Grindsted Kommune en del af et ejerlav i Sønder Omme Sogn til Aaskov Kommune.

Sogne 
Grindsted Kommune bestod af følgende sogne:
 Filskov Sogn (Nørvang Herred)
 Grindsted Sogn (Slavs Herred)
 Hejnsvig Sogn (Slavs Herred)
 Stenderup Sogn (Øster Horne Herred)
 Sønder Omme Sogn (Nørvang Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Billund Kommune