kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rigsrevisionen

Rigsrevisionen er Folketingets uafhængige revisionsmyndighed. Rigsrevisionen er en af de instanser, der udøver den parlamentariske kontrol i Danmark. Formålet er at fremme en redelig og effektiv statsforvaltning.

Hovedopgaven består i at revidere de statslige udgifter, herunder regnskaber og tilskudsregnskaber for institutioner, hvis udgifter eller underskud finansieres af staten. Det sker i samarbejde med de politisk udpegede statsrevisorer, som Rigsrevisionen afgiver 16-20 beretninger om året til. Det undersøges om regnskaberne er korrekte, og om pengene er blevet brugt til de formål, som Folketinget har bevilget dem til.

Rigsrevisionen reviderer desuden en række selskaber, hvori staten har økonomiske interesser, ligesom regnskaber fra aktieselskaber, hvori staten er aktionær, gennemgås – det drejer sig bl.a. om Post Danmark. Og endelig kan Rigsrevisionen yde rådgivning til administrationen og til de statslige institutioner, f.eks. om hvordan der kan opnås bedre resultater.

Rigsrevisionens uafhængighed af det politiske system betyder bl.a., at det kun er statsrevisorerne, der kan bede Rigsrevisionen om at revidere et område, men også at Rigsrevisionen kan gøre dette på eget initiativ. Rigsrevisionen vælger selv hvilke metoder, den vil anvende i undersøgelserne.

Rigsrevisionen reviderer regnskaberne for ca. 425 statslige institutioner, f.eks. departementer, styrelser og universiteter. I en række tilfælde er der indgået aftaler om, at "interne revisorer" reviderer regnskaberne. Rigsrevisionen har 285 ansatte og et årligt budget på 169 mio. kr. (2006), som fastlægges af Folketinget. Øverste chef er rigsrevisor Birgitte Hansen, der overtog embedet 1. maj 2022  efter Lone Strøm.

Fra Rigsrevisionens hjemmeside udgives jævnligt notater og beretninger, for eksempel den årlige beretning om statens forvaltning
eller om snævrere emner såsom åbne data.

Eksterne henvisninger 

 Rigsrevisionens hjemmeside

Regnskabsvæsen
Danske myndigheder
Statsrevisorerne

Statsrevisorerne gennemgår statens regnskaber. Statsrevisorerne overvåger, at skatteborgernes penge bruges, som Folketinget har besluttet, og at pengene forvaltes så fornuftigt og effektivt som muligt. Statsrevisorerne peger på god og mindre god praksis i den offentlige forvaltning. Statsrevisorerne kan også vurdere, om ministre har givet Folketinget og dets stående udvalg fyldestgørende oplysninger. Som det hedder i Grundlovens § 47, stk. 2, har Statsrevisorerne til opgave at gennemgå det årlige statsregnskab og påse, at samtlige statens indtægter er opført deri, og at ingen udgift er afholdt uden hjemmel i finansloven eller anden bevillingslov. De kan fordre sig alle fornødne oplysninger og aktstykker meddelt . Statsrevisorerne bistås af Rigsrevisionen, som udfører revisionsarbejdet.

Hvert år afgiver Statsrevisorerne en Endelig betænkning over statsregnskabet, hvormed de indstiller til Folketinget, om statsregnskabet kan godkendes og følger op på uafsluttede revisionssager. Desuden indeholder betænkningen ministrenes redegørelser til de enkelte revisionsberetninger, kommentarer fra Rigsrevisionen og eventuelt Statsrevisorernes bemærkninger til de enkelte sager. 

Statsrevisorerne afgiver 20-30 beretninger om året til Folketinget som led i den parlamentariske kontrol af regeringsførelsen. En beretning består af Rigsrevisionens undersøgelse og Statsrevisorernes bemærkning, som er den politiske stillingtagen til undersøgelsens resultater. Statsrevisorernes arbejdsform er kollegial og baseret på et konsensusprincip, dvs. at de tilstræber på tværs af partiforskelle at være enige om deres bemærkninger. Statsrevisorerne er de eneste, der kan bede Rigsrevisionen om at gennemføre en undersøgelse (ud over at rigsrevisionen selv kan tage initiativ).

Nuværende statsrevisorer 
Statsrevisorerne udpeges af Folketinget. For at kunne blive statsrevisor er det et krav, at man er habil og valgbar til Folketinget, men man behøver ikke være medlem af Folketinget. 

Folketinget har for den perioden 1. oktober 2022 - 30. september 2026 valgt følgende statsrevisorer:

 Mette Abildgaard (Det Konservative Folkeparti), formand, MF
 Leif Lahn Jensen (Socialdemokratiet), næstformand, MF
 Mikkel Irminger Sarbo (Radikale Venstre)
 Serdal Benli (Socialistisk Folkeparti)
 Lars Christian Lilleholt (Venstre), MF
 Monika Rubin (Moderaterne), MF

Statsrevisorernes Sekretariat ledes af sekretariatschef Gitte Korff.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Statsrevisorerne på Folketingets hjemmeside
 Bekendtgørelse af lov om statsrevisorerne af 7. januar 1997 (gældende) 
Lovbekendtgørelse om revisionen af statens regnskaber m.m. af 19. januar 2012
Lovkommentar til rigsrevisor- og statsrevisorloven, Jurist- og Økonomforbundets Forlag

Danmarks politik
Regnskabsvæsen
Regionsrådsformand

Regionsrådsformanden er den politisk valgte leder for en af Danmarks fem regioner som blev indført med Strukturreformens ikrafttræden 1. januar 2007. Regionsrådsformændene svarer til de tidl. amtsborgmestre.

Regionsrådsformanden er som den eneste i det 41 mand store regionsråd fuldtidspolitiker, og modtaget et vederlag svarende til den gældende løn for statsansatte tjenestemænd på løntrin 40 samt et tillæg på kr. 66.300 – pr. 2007 udgør vederlaget kr. 729.949 årligt plus pension.

De fem regionsrådsformænd i Danmark er:

Regionsrådsformændene 

Regionsrådsformænd pr. 1. januar 2022 (efter regionsrådsvalg 16. november 2021)

Tidligere regionrådsformænd 
Regionsrådsformænd pr. 1. januar 2006 (efter regionsrådsvalg d. 15. november 2005)

Regionsrådsformænd pr. 1. januar 2010 (efter regionsrådsvalg d. 17. november 2009)

Regionsrådsformænd pr. 1. januar 2014 (efter regionsrådsvalg d. 17. november 2013)

Regionsrådsformænd pr. 1. januar 2018 (efter regionsrådsvalg d. 21. november 2017)

Se også 
 Amtsborgmester
 Borgmester
 Strukturreformen
 Danmarks regioner
 Regionsråd
 Danske Regioner - Regionernes interesseorganisation 
 Danmarks amter (1970-2006)
 ISO 3166-2:DK

Regionsrådspolitik
AOF

AOF Danmark (fork. for Arbejdernes Oplysningsforbund Danmark) er grundlagt 1924 og er en landsdækkende sammenslutning af aftenskoler, daghøjskoler og sprogcentre. AOF er dannet af LO, Socialdemokraterne, Det kooperative Fællesforbund og arbejderbevægelsens ungdomsorganisationer.

Formålet er i overensstemmelse med arbejderbevægelsens idégrundlag at udbrede viden og forståelse for værdier af samfundsmæssig og kulturel karakter som betydningen af internationalt samarbejde. AOF søger desuden at medvirke til en udbredelse af demokratiet i samfundet og at stimulere interessen for aktiv deltagelse i samfundslivet.

Formanden for AOF Danmark er René Nielsen fra Dansk Metal, og adm. direktør er John Meinert Jacobsen.

Eksterne henvisninger 
 AOF Danmarks hjemmeside 

Organisationer fra Danmark
Kooperationen
Etableret i 1924
Oplysningsforbund
Randers Storcenter

Randers Storcenter ligger i Randers' sydligste bydel, Paderup. Centrets 29.000 m² rummer 58 specialbutikker og et Bilka Hypermarked. Randers Storcenter kalder sig for 'Danmarks hyggeligste indkøbscenter'. Der er 1800 gratis p-pladser ved centret.

Randers Storcenter er opført i 1998 og bygget op omkring det tidligere OBS! lavprisvarehus. Det ejes af Danica Pension og AP Pension, og drives ligesom mange andre butikscentre af DEAS.

Referencer

Kilder/henvisninger 
 Randers Storcenter

Indkøbscentre i Danmark
Etableret i 1998
Storcenter
Storcenter
Tarup Center

Tarup Center er et indkøbscenter med 43 butikker beliggende i bydelen Tarup i det nordvestlige Odense. 

Centret er på ca. 24.000 m² inkl. kælder/lager og har 600 gratis P-pladser.

Fra maj 2022 har Odense Letbane nordlige endestation ved Tarup Center.

Historie

Kilder/henvisninger 

 Tarup Centers hjemmeside

Indkøbscentre i Odense
Etableret i 1968

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Odense Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Odense
Santa Lucia

Santa Lucia har flere betydninger:

 Santa Lucia (sang), en velkendt traditionel napolitansk vise
 Santa Lucia del Mela, en italiensk by i regionen Sicilien i Italien
 Santa Lucia di Piave,
 Santa Lucia di Serino, en by i Campania, Italien

Se også 

 Lucia
 Saint Lucia
 Sankta Lucia
 Santa Luzia
Sakharov-prisen

Sakharov-prisen for tankefrihed er en europæisk pris. Den uddeles af Europa-Parlamentet i Strasbourg hvert år den 10. december til personer eller organisationer, som har ydet et afgørende bidrag til kampen for menneskerettigheder i deres hjemland. Prisen er opkaldt efter den russiske atomfysiker og Nobelpristager Andrej Sakharov og er i 2005 på 50 000 euro.

Prisvinderne siden etableringen i 1988 er:

 1988 Nelson Mandela og Anatoli Marchenko (posthumt)
 1989 Alexander Dubček
 1990 Aung San Suu Kyi
 1991 Adem Demaçi
 1992 Mødrene fra Plaza de Mayo
 1993 Oslobodjenje
 1994 Taslima Nasreen
 1995 Leyla Zana
 1996 Wei Jingsheng
 1997 Salima Ghezali
 1998 Ibrahim Rugova
 1999 Xanana Gusmão
 2000 ¡Basta Ya!
 2001 Izzat Ghazzawi, Nurit Peled-Elhanan og Dom Zacarias Kamwenho
 2002 Oswaldo José Payá Sardiñas
 2003 Kofi Annan og alle ansatte i FN
 2004 Journalistforbundet i Hviderusland
 2005 Kvinder i Hvidt (Cuba), Journalister uden Grænser, Huawa Ibrahim, (Nigeria)
 2006 Aleksander Milinkevitj, Hviderusland
 2007 Salih Mahmoud Osman, Sudan
 2008 Hu Jia, Kina 
 2009 Memorial Rusland
 2010 Guillermo Fariñas
 2011 Nasrin Sotoudeh og Jafar Panahi 
 2012 Aktivister fra det arabiske forår 
 2013 Malala Yousafzai
 2014 Denis Mukwege 
 2015 Raif Badawi 
 2016 Nadia Murad og Lamiya Aji Bashar
 2017 Den Demokratiske Opposition i Venezuela
 2018 Oleg Sentsov, ukrainsk filminstruktør og forfatter 
 2019 Ilham Tohti, økonom og menneskerettighedsaktivist
 2020 Den demokratiske opposition i Hviderusland
 2021 Aleksej Navalnyj
 2022 Det ukrainske folk
 2023 Mahsa Amina (posthumt) og bevægelsen "Woman, Life, Freedom"

Eksterne henvisninger 

Webside: Sakharov-prisen
Idalund

Idalund er en lille hovedgård, oprettet som avlsgård under Krenkerup i 1800 og opkaldt efter grevinde Ida Augusta. Gården ligger i Radsted Sogn, Musse Herred, Maribo Amt, Guldborgsund Kommune.

Idalund er på 189 hektar

Ejere af Idalund 

 (1800-1840) Christian Heinrich August greve Hardenberg-Reventlow
 (1840-1842) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte
 (1842-1846) Christian Ludvig Johan Dormund greve Gersdorff-Hardenberg-Reventlow
 (1846) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte
 (1846-1864) Simon Dominici greve D`Almaforte-Hardenberg-Reventlow
 (1864-1867) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte
 (1867-1885) Carl Ludvig August Rudolph greve Holck-Hardenberg-Reventlow
 (1885) prinsesse Lucie Schönaich-Carolath gift von Haugwitz
 (1885-1888) Curt Ulrich Heinrich greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow
 (1888-1903) prinsesse Lucie Schönaich-Carolath gift von Haugwitz
 (1903-1921) Heinrich Berhard Carl Poul Georg Curt greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow
 (1921-1970) Heinrich Ludvig Berhard Erdmann Georg greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow
 (1970-2003) Rubert Gorm Reventlow-Grinling
 (2003-) Rubert Gorm Reventlow-Grinling / Patrick Reventlow-Grinling

Eksterne henvisninger 
 Krenkerup Gods

Kilder 
J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Guldborgsund Kommune
Herregårde i Maribo Amt
Anders Johansen

Anders Johansen (født 8. februar 1953 i Aarhus) er en dansk forfatter. Han er uddannet fra Aarhus Universitet og har erfaring som skrivende journalist. Han skriver primært ungdomsbøger, men har udgivet i mange forskellige genrer.

Hans første bog udkom i 1984. Siden har han skrevet ca. 25 bøger.  Samtidig med at være  forfatter arbejder Anders Johansen også som oversætter.

Han modtog kulturministeriets børnebogspris i 1994 og har også modtaget en børnebogspris af skolebibliotekarerne 2002.

Udvalgt bibliografi 
 Kærlighedens labyrint (1994)
 Sølvbroen (1997)
 Jordens skød (1999)
 Askeslottet (2000)
 Himmelporten (2001)
 Supernova (2002)
 Sult og svig under Sydkorset (2005)
 Stjerneskælv (2008)
Vulkaner (2009)
 Tranedans (2010)
 Hullet (2012)

Oversættelser 

 Den hundredårige der kravlede ud ad vinduet og forsvandt af Jonas Jonasson

Eksterne henvisninger 
 
 Anders Johansen  på Litteratursiden.dk

Oversættere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra Aarhus
Modtagere af Kulturministeriets Børnebogspris
Alumni fra Aarhus Universitet
Modtagere af Orla-prisen
Professional Bowlers Association

PBA (Professional Bowlers Association) er en stor bowlingturnering i USA, hvor store bowlingspillere fra hele verden deltager.

I PBA kan man vinde præmier i form af penge. USA er det eneste land hvor man kan spille professionel bowling og leve af det.

Bowling i USA
Christiansdal

Christiansdal er en gammel hovedgård, som hed Lundegaard og nævnes første gang i 1443. Christiansdal er nu en avlsgård under Krenkerup. Gården ligger i Branderslev Sogn, Lollands Nørre Herred, Maribo Amt, Nakskov Kommune, Hovedbygningen på Christiansdal, som var opført i 1905-1907, blev nedrevet i 2003.

Christiansdal er på 248 hektar.

Ejere af Christiansdal 

(1443-1458) Olof Godov
(1458-1460) Slægten Godov
(1460-1491) Johan Oxe
(1491-1512) Torben Oxe
(1512-1647) Kronen
(1647-1681) Peder Hansen
(1681-1686) Slægten Hansen
(1686-1722) Kronen
(1722-1727) Christian August hertug af Augustenborg
(1727-1728) Christian greve af Danneskiold-Samsøe
(1728) Frederik greve af Danneskiold-Samsøe
(1728-1736) Adam Christoffer greve Knuth 
(1736-1743) Ida Margrethe Reventlow gift Knuth
(1743-1801) Christian Frederik baron Knuth 
(1801-1804) Adam Christoffer baron Knuth 
(1804-1810) Diderich Diderichsen
(1810-1840) Christian Heinrich August greve Hardenberg-Reventlow 
(1840-1842) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte
(1842-1846) Christian Ludvig Johan Dormund greve Gersdorff-Hardenberg-Reventlow 
(1846) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte
(1846-1864) Simon Dominici greve D`Almaforte-Hardenberg-Reventlow
(1864-1867) Ida Augusta Christiansdatter grevinde Hardenberg-Reventlow gift (1) von Holck (2) von Gersdorff (3) D`Almaforte
(1867-1885) Carl Ludvig August Rudolph greve Holck-Hardenberg-Reventlow
(1885) prinsesse Lucie Schönaich-Carolath gift von Haugwitz
(1885-1888) Curt Ulrich Heinrich greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow
(1888-1903) prinsesse Lucie Schönaich-Carolath gift von Haugwitz
(1903-1921) Heinrich Berhard Carl Poul Georg Curt greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow 
(1921-1970) Heinrich Ludvig Berhard Erdmann Georg greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow 
(1970-2003) Rubert Gorm Reventlow-Grinling
(2003-) Rubert Gorm Reventlow-Grinling / Patrick Reventlow-Grinling

Ekstern henvisninger 
Krenkerup Gods
Christiansdal - fra Dansk Center for Herregårdsforskning

Kilder 
J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Lolland Kommune
Herregårde i Maribo Amt
Raetia

Raetia var en romersk provins, hvis territorium omfattede de centrale og østlige kantoner i det moderne Schweiz, hvor Rhinen og Donau har sit udspring, det sydlige Bayern, dele af Tyrol og Lombardiet. Raetias nordlige grænse langs Donau var en del af den befæstede Limes Germanicus, og provinsen var forbundet med Italien.

Historie 
Området blev erobret af Tiberius' søn Drusus i 15 f.v.t., som gjorde det til en provins. Til at begynde med udgjorde rætiernes land hele provinsens territorium, men i slutning af 1. årh. var området Vindelicia (det sydlige Bayern) indlemmet, idet Tacitus beskrev byen Augusta Vindelicorum (Augsburg) som en rætisk koloni. Under Diocletians reformer blev Raetia lagt under vicarius Italiae og blev derfor senere en del af det vestromerske rige. Da administrationen i de vestlige dele af Romerriget brød sammen, gik Raetias økonomi også i opløsning, indtil provinsen blev overtaget af ostrogoterne under Theoderik den Store, som genoprettede et centralt styre for hele området, hvor økonomien igen begyndte at blomstre.

Økonomi og geografi 
Raetia var meget bjergrigt, og indbyggerne ernærede sig mest ved kvægdrift og tømmerhugst, der blev næsten ikke dyrket korn e.lign., men rætisk vin havde et godt ry, den skulle efter sigende være Augustus' foretrukne. Provinsen eksporterede især honning, bivoks og ost.

To vigtige veje passerede igennem Raetia, den første forbandt Verona i Norditalien med Augsburg), gennem Brennerpasset, og den anden Brigantium (Bregenz) med Como og Milano. Disse to veje forbandt Rom med rigets nordlige provinser.

Rätikon-bjergkæden har fået navn efter Raetia.

Vigtigste byer 
Moderne navn i parentes.
 Alae (Aalen)
 Arbor Felix (Arbon)
 Apodiacum (Epfach)
 Augusta Vindelicorum (Augsburg)
 Aquilea (Heidenheim an der Brenz).
 Brigantium (Bregenz)
 Cambodunum (Kempten im Allgäu)
 Castra Batava (Passau)
 Castra Regina (Regensburg)
 Clunia (måske Feldkirch eller Balzers)
 Curia (Chur)
 Foetes (Füssen)
 Guntia (Günzburg)
 Gamundia Romana (Schwäbisch Gmünd)
 Parthanum (Partenkirchen)
 Sorviodorum (Straubing)

Byer og territorier i Romerriget
Decurion

En decurion var en officer i den romerske hær med kontrol over 10 mand.

Romerrigets militær
Militære titler
Rætier

Rætierne er et folkeslag som i antikken beboede et område i Alperne, som i dag er delt mellem Schweitz, Østrig, Tyskland og Italien. Den romerske provins Raetia blev opkaldt efter dem.

Historie 
Rætiernes tidlige historie fra før den romerske erobring er næsten ukendt, Livius beretter at rætierne havde samme oprindelse som etruskerne (Ab Urbe Condita v. 33). Junianus Justinus og Plinius den Ældre (Naturalis Historia, iii. 24, 133) beretter endvidere at de oprindeligt beboede den frugtbare Po slette, men blev fordrevet af invaderende gallere. Da romerne kom i kontakt med området var det dog domineret af keltiske stammer. Nogle få stammer talte dog rætisk, et sprog som kun er kendt fra inskriptioner nedskrevet med etruskiske bogstaver. Sproget uddøde i 3. århundrede e.Kr., men det har endnu ikke været muligt at tyde eller bestemme dets ophav.

Rætierne optræder første gang i kilderne hos Polybios, men kun meget kort, og de optræder kun meget sjældent i den romerske historie. Raetierne beholdt med stor sandsynlighed en meget høj grad af uafhængighed fra Romerriget, indtil deres område blev erobret af Tiberius og Drusus i år 15 e.Kr.

I løbet af den periode hvor romerne kontrollerede området forsvandt de keltiske og rætiske sprog, som tidligere havde domineret, og indbyggerne begyndte i stedet at tale latin. I området tales stadig ræto-romansk, som er en sproggruppe som stammer fra latin.

Romerriget
Tidligere folkeslag i Europa
Woods metal

Woods metal er en legering af fire metaller i blandingsforholdet 50% bismuth, 25% bly, 12,5% tin og 12,5% cadmium. Woods metal har den, for legeringer, sjældne egenskab at det smelter ved en meget lav temperatur. Smeltepunktet ligger på 346K, hvilket svarer til ca. 73°C. Til sammenligning er vands smeltepunkt 0 °C og kogepunktet er 100 °C, Woods metal kan derfor smeltes i opvarmet vand. Legeringens opfinder var Barnabas Wood fra Massachusetts Institute of Technology i USA. Woods metal sælges kommercielt som Cerrobend, Bend Alloy og Lipowitz metal.

Legeringen anvendes f.eks. til at lave propper i sprinkleranlæg, i rørarbejde, som et lavtsmeltende loddemateriale og til medicinske gascylindre. Ved opvarmning over 250 °C vil legeringen afgive giftige cadmiumdampe. Et ugiftigt alternativ til Woods metal er Fields metal, der er en legering af bismuth, indium, og tin og som har et smeltepunkt omkring 62 °C.

Referencer 

Legeringer
Hørret Skov

Hørret Skov ligger ca. 8 km syd for Aarhus i Mårslet Sogn. 

Skoven er ca. 65 ha stor og udgøres for størstepartens vedkommende af løvskov af bøg, eg, ær og ask. Flere mindre vandløb, hvoraf nogle med ret stærkt fald, gennemløber området. De løber sammen i Fiskebækken, der igen umiddelbart syd for skoven løber i Kapelbækken, der udmunder i Giber Å. Hørret Skov rummer adskillige fortidsminder, heriblandt en større langdysse fra bondestenalderen. Midt i skoven ligger Uller Eng, der i sommerhalvåret afgræsses af kreaturer.  

Hørret Skov hørte tidligere til den nærliggende herregård Vilhelmsborg, men blev i 1973 overtaget af Aarhus Kommune.

Litteratur
 Jesper Laursen: Fortidens spor i Århusskovene

Kilder og referencer

 Hørret Skov og Hørret Enge Rune Engelbreth Larsen på danarige.dk juli 2015

Privatskove i Danmark
Naturområder i Aarhus
Skove i Aarhus Kommune
Tiarmede blæksprutter

Tiarmede blæksprutter (Decapodiformes) er en overorden i klassen blæksprutter. De er kendetegnet ved at have stilkede sugekopper med kitinringe. To af de ti arme er lange fangarme. Kroppen er typisk relativt slank og forsynet med finner.<ref>{{cite book|author = G. Høpner Petersen, Hans Hvass (red.) | title = Danmarks Dyreverden | volume = bind 3 | page = 60 | edition =2. | publisher = Rosenkilde og Bagger | year = 1978 | isbn = 87-423-0076-2}}.</ref> De varierer meget i størrelse, fra kolosblæksprutten og kæmpeblæksprutten der kan blive over 10 meter lange og er verdens største hvirvelløse dyr, til arterne i ordnen Idiosepida med en typisk kropslængde på kun 1-2 cm.

Tiarmede blæksprutter er rovdyr, der findes i alle verdens have, både nær bunden og i de fri vandmasser, men der er ingen blæksprutte-arter i ferskvand. Nogle arter lever mest alene, mens andre forekommer i store stimer. Flere arter er spiselige og fanges i store mængder af fiskere, også i Danmark.Lise Brix (27. juli 2014). Et hav af blæksprutter boltrer sig i Danmark. Videnskab.dk De vokser generelt meget hurtigt og lever typisk kun ét eller nogle få år. De yngler kun én gang i livet, og dør kort efter de har lagt deres æg. Arten Humboldt har nogle af biologiens hårdeste materialer i sit næb.

 Klassifikation 
De nulevende arter i Decapodiformes deles i seks ordner:

 Orden: Bathyteuthida (kun dybshavs-slægterne Bathyteuthis og Chtenopteryx)
 Orden: Idiosepida (kun slægterne Idiosepius og Xipholeptos)
 Orden: Myopsida (mange arter, fx loligoblæksprutte)
 Orden: Oegopsida (mange arter, fx kolosblæksprutte, kæmpeblæksprutte, Taningia danae)
 Orden: Sepiida (mange arter, fx sepiablæksprutte)
 Orden: Spirulida (kun Spirula spirula'' og flere forhistoriske arter)

I alt er 22 arter af blæksprutter registreret i Danmark, hvoraf de 18 er tiarmede blæksprutter i ordenerne Myopsida, Oegopsida og Sepiida, mens de 4 resterende er ottearmede blæksprutter.

Billeder

Kilder og eksterne henvisninger 

 Bent J. Muus. Skallus, Søtænder, Blæksprutter. G.E.C. Gads Forlag. Bind 65 i Danmarks Fauna. København 1959.
Bellona

Bellona er en romersk krigsgudinde, hun blev opfattet som Mars' søster. Hendes navn er en afledning af det latinske ord for krig (bellum), men hendes oprindelse er usikker. Det præsteskab som varetog hendes kult blev "bellonarii", og selvbeskadigelse var en del af ritualerne i denne kult. Alle senatsmøder i Rom i forbindelse med krige fandt sted i Templum Bellonae.

Bellona blev identificeret med den græske guddom Enyo, hvis navn betød frygt, men det er blevet foreslået at Bellona oprindeligt var krigsgudinden i den traditionelle romersk religion, og at Mars, som måske oprindeligt i højere grad var knyttet til landbrug, først på et senere tidspunkt fik den rolle.

Se også 

 Romersk mytologi
 Romersk religion

Romerske guder