kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Finnsnes

Finnsnes er administrationsbyen i Senja kommune i Troms og Finnmark fylke i Norge. Finnsnes er regionssenter for Midt-Troms. Stedet har bystatus fra 1. januar 2000, og ligger delvis vestvendt mod Gisundet og Finnsnesrenna, og delvis sydvendt mod Finnfjorden. Byen er forbundet med byen Silsand på Senja-siden med den 1.147 meter lange Gisundbroen. Byen Finnsnes har 	4.754 indbyggere (2019), men når man snakker om byen medregner man ofte byen Silsand som har 1.563 indbyggere.

Finnsnes i dag 
Byen har haft en kraftig vækst de senere år og manglen på centrale grunde har ført til øget bygning af lejligheder og boligblokke de sidste 5 år.

Også nye erhvervsbygninger er kommet til i løbet af de sidste 10-15 år, deriblandt kulturhuset, med biograf (1995), Statens hus og Kvistad indkøbscenter. 20. oktober 2005 åbnede indkøbscenteret Amfi Finnsnes som i dag har 45 butikker, inklusiv spisesteder.

I tilknytning til kulturhuset ligger Lenvik rådhus (1977). Finnsnes kirke er fra 1979.

Byen har haft lægecenter (nu Distriktsmedicinsk Center) siden 1980. Finnsnes har også studiecenter med højskoletilbud. Lokalavisen Troms Folkeblad har hjemme i Finnsnes . Også hovedkontoret til AS TIRB (Troms Innland Rutebil) holder til her. TIRB driver i dag blandt andet transportselskabet Cominor, som betjener størstedelen af busruterne i Troms, Ofoten og Nordre Salten.

Fodboldholdet Finnsnes IL spiller i 2. division for herrer, og kampene spilles på Finnsnes stadion.

I 2006 åbnede den nye Finnsnes trafikterminal ved Lundkaia, med af- og påstigningsrampe til hurtigbådene, ventesal, kafé/kiosk og opbevaringsbokse.

Midt i byen ligger Finnsnesvannet, omkranset af byens park. Både rådhuset og kirke, samt Arvid Hanssens plads ligger ved parken.

Trafik 
Finnsnes har hurtigbådsforbindelse til Tromsø og Harstad. Hurtigruten har også anløb her. Nærmeste flyveplads er Bardufoss lufthavn i nabokommunen Målselv, ca. 45 minutters kørsel fra Finnsnes. Flyvepladsen trafikeres flere gange daglig af Norwegian og SAS, med afgange til Oslo-Gardermoen og Bodø.

Bydele 
Det er naturlig at inddele byen i seks geografiske dele, Finnfjordbotn, Skogen/Sandvika, Centrum, Nygård, Trollvik og Silsand (Disse områder indgår i byerne Finnsnes og Silsand).

Længst mod øst, inderst i Finnfjorden ligger Finnfjordbotn, hvor kommunens største videregående skole, Senja videregående skole, ligger. Skogen/Sandvika ligger langs nordsiden af Finnfjorden mellem centrum og Finnfjordbotn. I Sandviklia i Sandvika er der alpinanlæg. Centrum består af området omkring selve Finnsnesodden og bakkerne ovenfor. Nygård ligger nordvest for centrum. Det er fra Nygård Gisundbroen går over til Senja. Nord for Nygård ligger den langstrakte Trollvika. Silsand er den eneste bydel på Senjasiden. Stedet er et lille samfunn for sig selv, med egne skoler, forretninger og egen postbutik.

Andre boligområder med central beliggenhed er Finnfjord, Aspelund, Laukhella, Vika og Grasmyr, samt Solli i Tranøy og Hemmingsjord og Langhågen i Sørreisa.

Eksterne kilder/henvisninger 

 turliv.no - informasjon og bilder fra båthavna på Finnsnes 

Lenvik
Byer i Troms og Finnmark
Skærsø

Skærsø er en oval hedesø, beliggende i et fredet område syd for Egtved i  	Vejen- og Kolding Kommuner. Søen er den østligste hedesø i Jylland.
Skærsø er en såkaldt Lobeliesø, opkaldt efter den sjældne undervandsplante Tvepibet Lobelie.
Tvepibet Lobelie er særdels krævende og trives kun i næringsfattige, klarvandede søer. Tvepibet Lobelie er gullistet

Søens tilstand er i dag kritisk, men her findes dog stadig rødlistede arter, såsom sortgrøn brasenføde og strandbo. 
Søen er typisk overvokset af et tykt lag af alger, på grund af søens dårlige tilstand. 

Skærsø med omgivelser er, sammen med Nørremose øst for søen, fredet 1977; Det fredede område er på 70 hektar .

Øst for søen ligger Nørremose, som er en tidligere højmose. Tørven blev stort set gravet væk under og lige efter 2. verdenskrig, hvilket har betydet, at den vestlige halvdel af mosen i dag fremstår som græshede/hedemose.

Skærsø er naturskønt beliggende ved skov og hede i det fredede område. Der er mulighed for en vandretur på ca. 30-45 min. ad et stisystem rundt om søen. På en god sommerdag er der mulighed for en badetur.

Referencer

 jordrup.dk
 Kolding Kommune (kolding.dk)

Søer i Kolding Kommune
Søer i Vejen Kommune
Lobeliesø
Cordoba (flertydig)

Cordoba (eller Córdoba) kan henvise til:

 Córdoba, en spansk by
 Córdoba (provins), en spansk provins
 Córdoba, Argentina, argentinas næststørste by
 Córdoba (provins i Argentina), en provins i Argentina
 Córdoba-kalifatet, et tidligere kalifat i det nuværende Spanien
 Cordoba House, en moske under opførelse i New York
 SEAT Córdoba, en bilmodel
Finnfjorden (Lenvik)

Finnfjorden er en fjord i Sørreisa og Lenvik kommuner i Troms og Finnmark fylke i Norge. Den ligger på sydøstsiden af øen Senja mellem Solbergfjorden i syd og Gisundet. Den er 7 km lang, fra sydvest til Finnfjordbotn i nordøst. Fjorden har i syd indløb mellem Nordhamnodden i vest og Galteneset i øst. 

Byen Finnsnes ligger på nordsiden af fjorden. Øst for Finnsnes ligger Finnfjordbotn og Finnfjord smelteverk. Videre mod syd langs østsiden af fjorden ligger bygden Øyjord, indenfor Finnfjordøya, og ved det sydlige indløb bygden Hemmingsjord. Vest for Finnsnes går Gisundet nordover til Malangen. Vest for Finnfjorden ligger Laksfjorden.

Fylkesvei 86 går langs øst- og nordsiden af fjorden. 

Fjorde i Troms og Finnmark
Sørreisa
Lenvik
Corvus Corax (band)

Corvus Corax er et tysk band, der spiller i genren neo-middelalder, en slags nutidig middelaldermusik. Navnet Corvus Corax er den latinske betegnelse for fuglen ravn. Bandet blev dannet i 1989 af Castus Rabensang, Wim (Venustus) og Meister Selbfried i Østtyskland. Bandet benytter ofte sækkepibe som soloinstrument. Deres live-optrædender tiltrækker sig opmærksomhed på grund af musikernes bizarre udseende; letpåklædte i mærkværdige gevandter, der ligner primitive stammepåklædninger og med en del tatoveringer.

For nuværende (2013) består bandet af syv medlemmer: Castus Rabensang ("Castus Ravnesang"), Panpeter, Norri, Hatz ("jagt"), Steve, Vit and Wim (Venustus). I maj 2005 forlod Meister Selbfried, en af grundlæggerne af Corvus Corax, bandet for at koncentrere sig om Corvus Corax' eget pladeselskab Pica Records.

Diskografi

Albums 
 Ante Casu Peccati (1989)
 Congregatio (1990)
 Inter Deum Et Diabolum Semper Musica Est (1993)
 Tritonus (1995)
 Live auf dem Wäscherschloß (1998)
 Viator (1998)
 Tempi Antiquii (1999, opsamlingsalbum)
 Mille Anni Passi Sunt (2000 - limited edition med 2.000 udgaver udgivet som 'MM')
 In Electronica Remixe (2000)
 Seikilos (2002)
 Gaudia Vite (2003, live)
 Best of Corvus Corax (2005)
 Cantus Buranus (2005)
 Cantus Buranus Live in Berlin (2006)
 Venus Vina Musica (2006)
 Kaltenberg anno MMVII (2007)
 Cantus Buranus II (udgivet 1. august 2008.)
 Cantus Buranus--Das Orgelwerk (udgivet 5. december 2008)
 Live in Berlin (udgivet juli 2009)
 Sverker (2011)

 EPs/Singler 
 Tanzwut EP (1996)
 Corvus Corax erzählen Märchen aus alter Zeit EP (2000)
 Hymnus Cantica CDS (2002)

 DVD/Video 
 Gaudia Vite Live DVD - USA Edition (2006)
 Cantus Buranus Live in Berlin DVD (2006)
 Corvus Corax Live in Berlin - Passionskirche DVD (2009)
 Cantus Buranus Live in München'' DVD (2010)

Eksterne henvisninger 

 Corvus Corax officiel website  
 

Musikgrupper fra Tyskland
Musikgrupper fra 1989
Middelaldermusikgrupper
Laksfjorden

Laksfjorden er en fjordarm af Finnfjorden i Lenvik kommune i Troms. Fjorden strækker seg 3,5 km  mod vest til Islandsbotn på øen Senja. Fjorden har indløb mellem byen Finnsnes i nordøst og Laksneset i sydvest. Nordover fra Finnsnes går Gisundet på østsiden af Senja. Silsand og Laukhella ligger på nordsiden af fjorden, mens man langs sydsiden finner bygderne Vågan og Vassjord. 

Fylkesvei 86 krydser Gisundet over Gisundbroen mellem Finnsnes og Silsand og følger nordbredden af Laksfjorden. Inderst i fjorden går fylkesvei 860, mens Fv227 følger sydsiden.

Senja
Lenvik
Humentraktaten

Humentraktaten (kinesisk: 虎门条约, pinyin: Hǔmén Tiáoyuē) blev indgået den 8. oktober 1843 mellem Qing-Kina og Storbritannien og var en tillægsaftale til Nankingaftalen af 1842.

Den fastlagde toldtarifferne for forskellige handelsvarer som te, silke, bomuld, uldvarer, metaller, elfenben og alkoholiske drikke. Desuden indeholdt den en såkaldt mestbegunstigelsesklausul, som tilsagde, et enhver rettighed, som Kina måtte indrømme en tredjepartsnation, automatisk også skulle gælde for briterne. Britiske borgere blev også undtagne fra det kinesiske retsapparats myndighedsområde.

Aftalen blev indgået ved Humen ved Perleflodens udløb i provinsen Guangdong. På engelsk kaldes den Treaty of the Bogue (Bogue er en forvanskning af portugisernes brug af den latinske oversættelse af stednavnet Humen, Bocca Tigris, = "Tigerporten",  "Tigermunnen").

 

Kinas historie
Traktater
Det vilde dusin

Det Vilde Dusin (engelsk: Cheaper by the Dozen) er en amerikansk komediefilm fra 2003 om en familie, der har tolv børn. Filmen er en filmatisering af bogen af samme navn skrevet af Frank Bunker Gilbreth og Lillian Moller Gilbreth, men udover navnet og konceptet med en familie med 12 børn har den ingen lighed med hverken bogen eller den oprindelige filmatisering.

Steve Martin spiller rollen som familiefaderen, og filmen indspillede over 190 millioner dollar.

Filmen blev efterfulgt af Det vilde dusin 2 i 2005.

Handling 
Tom Baker (Steve Martin) og Kate Gilbreth Baker (Bonnie Hunt) er gift og har 12 børn. Tom bliver tilbudt et nyt job, og de skal nu flytte til et nyt sted, hvor det er svært ved at passe ind. Kate, der er forfatter, tager på turne med sin nye bog, mens Tom bliver nu overladt alt ansvaret for familien. Dette ender dog kaotisk, da han ikke kan holde styr på de tolv børn.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2003
Komediefilm fra USA
Kantonsystemet

Kantonsystemet (1760–1842) var en ordning, som Kina benyttede sig af for at kontrollere sin udenrigshandel ved handelshuse på eget territorium. Ordningen var knyttet til havnebyen Kanton i Sydkina.  

Kineserne forsøgte at orientere handelen med europæere til Macao, men efterhånden spredte handelsforbindelserne sig til andre områder af kinakysten. Kantonsystemet pålagde britiske handelsfolk at holde sig til Kanton. 

Der var desuden englænderne forbudt at have direkte kontakt med almindelige kinesiske borgere. De måtte drive al handel gennem særlige lokale kinesiske handelsforetagender kaldet hong, etablerede særligt for at virke som mellemmænd i denne handel. 

Efterhånden blev ordningen udvidet til også at omfatte andre nationaliteter, og de blev geografisk henvist til et lille område, som blev kaldt for faktorierne i Kanton. 

Til at begynde med var porcelæn en ledende handelsvare ved siden af den lukrative handel med kinesisk te. Eftersom kineserne kun ville godtage betaling i sølv (de vestlige handelsvarer interesserede dem kun lidt), førte dette til en med tiden stor ubalance i handelen. Briterne lagde imidlertid mærke til, at en del kinesere brugte opium og begyndte at handle med denne vare, som blev den eneste, som kinesiske forretningsmænd ville godtage bortset fra sølv. 

Storbritannien var ikke tilfreds med kantonsystemet, men ordningen holdt sig til første opiumskrig. Da gennemtvang man gennem Tianjintraktaten, indgået også med andre lande, at kineserne åbnede "traktatshavne".

Kinas historie
Miljømæssige sikkerhedstrusler

Miljømæssige sikkerhedstrusler kan både være globale og nationale. Drivhuseffekten og ozonhullet er globale sikkerhedstrusler, fordi de repræsenterer en trussel mod klodens overlevelse. Alle nationer er dog i forskellig grad påvirket af de globale miljømæssige sikkerhedstrusler. Det er katastrofalt for eksempelvis Holland og Bangladesh, hvis drivhuseffekten øger jordens opvarmning og derved skaber oversvømmelseskatastrofer i disse lande. Andre lande vil kunne drage fordel af jordens opvarmning, fordi det kan give dem udsigt til en bedre høst. Landets beliggenhed afgør altså i høj grad truslens omfang. Derved kan der opstå uenigheder omkring, hvordan man skal tackle den globale opvarmning pga. forskellige interesser.

Danmark er ikke i stor grad påvirket af globale sikkerhedstrusler. Vi har dog måtte affinde os med, at vores hovedstad ligger 20 km fra det svenske atomkraftværk Barsebäck. Ydermere er forureningen af Østersøen fra de polske floder en anden miljøtrussel mod Danmark.

Det er vigtigt at skelne mellem almindelig politik og sikkerhedspolitik. Det er kun tale om sikkerhedspolitik, når nogle grundlæggende strukturer eller mekanismer i et samfund er truet. Der anvendes bløde midler til at bekæmpe miljømæssige sikkerhedstrusler i form af energipolitik. Derved er det muligt at imødekomme økonomiske og miljømæssige trusler. Der kan dog også blive nødvendigt i fremtiden at anvende hårde midler i form af militær magt for at reducere de miljømæssige trusler.

Miljø og samfund
Sikkerhed
De tretten faktorier

De tretten faktorier (kinesisk: 十三行) var det område i Kanton i Kina, hvor udenlandske handelshuse måtte etableres i 1700-tallet for første gang siden Hai jin-politikken, som forbød udenrigshandel. De omtales også som "De tretten hong" eller "Kantonfaktorierne".

Terminologi 
Faktorierne var "udlændingekvarterer" uden for Guangzhous bymur. De var handelsmarkeder, ikke fabrikker, hvor varer blev fremstillet. Navnet kom fra det, man kaldte en udenlandsk forretningsagent, nemlig en factor, og det var dem, som drev disse handelshuse eller faktorier. Kineserne kaldte ofte faktorierne for barbariske huse.

Historie 
I 1684 tillod Kangxi-kejseren udlændinge at handle med Kina i fire byer. Én af dem var Kanton. I 1686 fik de også lov til at bo i faktoriområdet i Kanton nær udløbet af Perlefloden. I 1757 bestemte Qianlong-kejseren, at dette var det eneste sted, hvor vestens folk måtte bo i Kina.

I 1793 forsøgte kong George 3. af Storbritannien at få åbnet nogle havne længere nord på kysten oveni. Han sendte Lord George Macartney af sted for at bede kejseren om dette, men nytteløst: Qianlongkejseren afviste forespørgslen.

De tretten faktorier mistede gradvis deres betydning efter Første opiumskrig, som brød ud efter, at Kina forbød import af britisk opium. Qing-styret blev besejret af Storbritannien og blev tvunget til at åbne fem havnebyer for udlændinge og til at afstå Hongkong til Storbritannien. De tretten faktorier var derefter ikke længere det eneste sted, hvor udlændinge kunne drive handel med kineserne.

Hongerne i Hongkong blev fra tidligt i 1890'erne de vigtigste handelshuse langs kysten.

Faktorierne 

De vestlige faktorier blev tilladte at opretholde som bygninger på 2-3 etager, 100 meter fra flodbredden. Hvert faktori havde tre eller fire huse. Lagrene var i første etage, og elegante lejligheder i anden og tredje etage. Pladsen lige foran bygningerne var indhegnet og reserveret udlændingene. Gaderne indtil faktorierne hed Thirteen Factory lane, Old China lane og Hog lane. Her lå de kinesiske forretninger.

De tretten faktorier 

De faktorier og gader, som udgjorde området, var i den rækkefølge de lå. Hong-købmændenes navne var Howqua, Mowqua, Puankhequa, Goqua, Fatqua, Kingqua, Sunshing, Mingqua, Saoqua og Punboqua

I 1835 åbnede lægemissionæren Peter Parker en øjenklinik i 3 Hog Lane. Lam Qua, en kinesisk maler uddannet i Vesten, fik i opgave af Palmer at male pre-operative patienter, som havde store tumorer eller andre større misdannelser.

Politik 

Kejseren udnævnte en embedsmand, som blev kaldt hoppoen, som havde ansvaret og som indkrævede salgsskat. Han overvågede også, at salgene gik ret for sig. Hoppoen havde på vegne af Qing-hoffet ansvaret for relationerne til handelsfolkene. Dette var en vigtig stilling: handelsfolkene havde ikke lov til at have direkte kontakt med kejseren.

Udlændingene havde forbud mod at lære sig kinesisk.

Litteratur 
 Fan, F. British Naturalists in Qing China  Harvard University Press (2004) 
 Key JD, Callahan JA, Walters W. Hog Lane surgery (Ophthalmic Hospital, Canton, China)  Minn Med. (May, 1986)

Noter 

Kinas historie
Markeder
Kanton-aftalen 1847

Kanton-aftalen (kinesisk: 中瑞廣州條約) var en "freds-, venskabs- og handelstraktat" mellem kongeriget Sverige-Norge og Qingdynastins Kina, som den svenske udsending Carl Fredrik Liljevalch og den manchuriske statsmand Qiying indgik den 20. marts 1847 i Guangzhou. Det var den første handelsaftale mellem Sverige-Norge og Kina. 

For at drage nytte af de nye muligheder for handel med Kina, som var opståede efter Første opiumkrig sendte kong Oscar 1. Liljevalch til Kina som befuldmægtiget ombud, og aftalen var baseret på en kinesisk-amerikansk traktat, som var blevet sluttet tre år tidligere og gav Sverige-Norge samme fordele som andre vestmagter havde sikret sig i "ulige aftaler" efter den første opiumkrig mellem Kina og Storbritannien.

Indhold 
Aftalen indebar i hovedtræk:

at svenskere og nordmænd fik ret til at handle i de fem nye traktathavne i Kina (Fuzhou, Guangzhou, Ningbo, Shanghai og Xiamen);
at Sverige-Norge fik ret til at sende konsuler til Kina;
at kun faste toldafgifter skulle tages ud i handelsudbyttet;
at svensk-norske konsuler fik domsret over svenske og norske medborgere i Kina (Eksterritorialitet);
at Sverige-Norge skulle nyde alle handelsfordele, som Kina bevilgede andre nationer (mestbegunstigelsesklausul).

Aftalen udgjorde grundlaget for det svensk-norske konsulatvæsen i Kina og bekræftedes med en ny aftale, som Gustaf Oscar Wallenberg sluttede med Kina år 1908 for Sveriges vedkommende (efter Norges selvstændighed).

Litteratur

Carl Fredrik Liljevalch: Chinas handel, industri och statsförfattning jemte underrättelser om chinesernas folkbildning, seder och bruk, samt notiser om Japan, Siam m.fl.; Stockholm 1848
Erling von Mende: Die wirtschaftlichen und konsulären Beziehungen Norwegens zu China von der Mitte des 19. Jhs. bis zum 1. Weltkrieg (Afhandling, Köln 1971).

Kinas historie
Sveriges historie
Mestbegunstigelsestraktat

En mestbegunstigelsestraktat er en mellemfolkelig traktat, som indeholder bestemmelser om mestbegunstigelse i forholdet mellem de kontraherende. 

De fleste handelstraktater lige som også andre mellemfolkelige traktater indeholder bestemmelser gående ud på, at de kontraherende stilles på bedre fod, særlig ved samhandelen, end den øvrige verden eller visse dele af denne. To lande kan vedtage, at de fordele, som det ene land yder et tredje (eller flere), udstrækkes til også at gælde over for medkontrahenten. Nedsætter der efter fx det ene land sin told på en vare fra et tredje land under sin generaltarif, vil den samme nedsatte told også kun kunne afkræves lignende varer fra medkontrahentens land. Denne nedsatte tarif kaldes konventional-tarif. Fordelen kan også gå ud på en særlig gunstig stilling for undersåtterne i eller fra det medkontraherende land fx med hensyn til handelsrettigheder, kystfart, adgang til erhvervsdrift og lignende.

Eksterne henvisninger 

Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XVI, s. 997; opslag: Mestbegunstigelsestraktat

Jura
Florida (flertydig)

Florida er en delstat i USA. Florida kan også henvise til:

Steder

Caribbien 
 Florida, Cuba, en kommune i Camaguey provinsen, Cuba
 Florida, Puerto Rico

Europa 
 Florida (Barcelona Metro), en station i Barcelona i Spanien
 Strata Florida Abbey, en cisterciansk kloster i Ceredigion, Wales
 Strata Florida station, en tidligere station i Ceredigion, Wales
 Ystrad Fflur, et landsby i Ceredigion, Wales, også kendt som Strata Florida

Sydamerika

Argentina 
 Florida, Buenos Aires, er kvarter i Buenos Aires
 Florida Street, en gade i Buenos Aires
 Florida (Buenos Aires Metro), en metrostation i Buenos Aires

Bolivia 
 Florida (provins), en provins i Santa Cruz regionen i Bolivia

Brasilien 
 Flórida Paulista, en kommune i staten São Paulo
 Flórida, Paraná

Chile 
 Florida, Chile, en kommune i staten São Paulo i Brasilien
 La Florida, Chile, en kommune i Santiago provinsen

Colombia 
 Florida, Valle del Cauca

Peru 
 Florida, distrikt i Peru

Uruguay 
 Florida (departement), et af 19 departementer i Uruguay
 Florida, Uruguay, hovedby i departementet Florida

USA 
 Florida, Colorado
 Florida City, Florida, den sydligste by på USA's fastland
 Florida, Indiana
 Florida Township, Parke County, Indiana
 Florida Parishes, Louisiana
 Florida, Massachusetts
 Florida Township, Yellow Medicine County, Minnesota
 Florida, Missouri
 Florida, Montgomery County, New York
 Florida, Orange County, New York
 Florida, Ohio
 Lake Florida, en sø i Minnesota
 Spansk Florida (Florida som et spansk territorium)
 Florida Keys, en række øer sydvest for delstaten Florida

Andre steder 
 Florida, Gauteng, Sydafrika
 Floridaøerne, en del af Solomon Islands i Stillehavet
 Florida, Copán, Honduras
 Floridablanca, Pampanga, Philippines

Sport 
 Florida Marlins, tidligere navn for Miami Marlins, et Major League Baseball hold
 Florida Panthers, National Hockey League franchise i Sunrise, Florida
 Florida Gators, et atletikhold ved University of Florida

Andet 
 University of Florida
 Florida-boomet 1926, en grundspekulationsbølge, der ramte den amerikanske delstat Florida i 1920'erne
 Floridas flag, delstatens flag
Ide Hejlskov

Ide Hejlskov (født 1964) er en dansk digter og romanforfatter. Hejlskov gennemførte Ph.D i Litteraturvidenskab fra Københavns Universitet i 1998. Hun er også stifter af Forlaget Autre. Hun blev indstillet til Debutantprisen i 2011.

Bibliografi 
 Pårørende efterlyses, 2011
 Rummet, 2012

Digtere fra Danmark
Romanforfattere fra Danmark
Mytteri på Bounty (flertydig)

Mytteri på Bounty (engelsk Mutiny on the Bounty) henviser til Mytteriet på Bounty, et mytteri i 1789 om bord på den britiske flådes skib HMAV Bounty, som flere bøger, film og sange har gjort berømt.

Literatur 
 A Narrative of the Mutiny on board His Majesty's Ship "Bounty", beskrivelse af mytteriet fra 1789 af William Bligh
 Mytteristerne fra Bounty, (fransk: Les révoltés de la "Bounty") en novelle fra 1879 af Jules Verne
 Mutiny on the Bounty (roman), en roman fra 1932 af Charles Nordhoff og James Norman Hall
 Mutiny on the Bounty (John Boyne roman), en roman fra 2008 af John Boyne

Film 
 The Mutiny of the Bounty, en film fra 1916 film instrueret af Raymond Longford med John Storm
 In the Wake of the Bounty,en film fra 1933 instrueret af Charles Chauvel med Errol Flynn og Mayne Lynton
 Mytteri på Bounty (film fra 1935), en film instrueret af Frank Lloyd med Charles Laughton og Clark Gable
 Mytteri på Bounty (film fra 1962), en film af Lewis Milestone med Marlon Brando, Trevor Howard og Richard Harris
 The Bounty (film fra 1984), en amerikansk film fra 1984 med Anthony Hopkins og Mel Gibson
Finnsnesvannet

Finnsnesvannet er en lille sø på ca. 1,5 hektar midt i byen Finnsnes i Lenvik kommune i Troms fylke i Norge. Sammen med Arvid Hanssens plads er søen Lenvik kommunes Tusindårssted. Søen er kendt for de små flydende huse som sættes ud hver sommer. Der er en fontæne i vandet. I tilknytning til Finnsnesvannet ligger en friluftsscene. Om vinteren  tændes hvert år «Adventsparken», en lysdekoration som strækker  sig mellem træerne i parken rundt om søen.

Eksterne kilder/henvisninger 

Lenvik
Tusenårssteder
The Fox (sang)

The Fox er en norsk popmelodi og musikvideo fra 2013 af og med komikerduoen Ylvis. I sangen spørger Ylvis-brødrene "What does the Fox say?" med komisk alvor som en blanding af småbørnsfortælling og seriøs musikvideo med engelsk tekst, og foreslår en række vilde, fantasifulde dyrelyde fremført til koreograferet dans i videoen.

Efter at The Fox blev lagt ud på Youtube i september 2013 opnåede den stor spredning på internettet og blev den mest sete video på youtube i 2013. Videoen har også givet Ylvis international opmærksomhed, blandt andet med optrædender i USA.

Noter 

Sange fra 2013
Sange fra Norge
The Fox

The Fox kan henvise til:

 The Fox (album), et album af Elton John
 The Fox (sang), en sang af den norkse duo Ylvis
 The Fox (film fra 1921), en amerikansk stumfilm

Se også 
 The Fox and the Hound