kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Shortselling

Shortselling, short-selling eller shorting (at shorte) er en betegnelse for en praksis på aktiemarkedet, hvor det er muligt at profitere på faldende kurser.

Shortselling går kort sagt ud på, at investor først låner et antal aktier (eller andre værdipapirer) for et lånegebyr. Dette gøres typisk fra en større aktør, der har en bred mere eller mindre fast aktieportefølje – f.eks. en bank. Så sælger man aktierne og sætter pengene til side. Derefter venter man på, at kursen falder, hvorefter man køber aktierne tilbage, og afleverer dem der, hvor man har lånt dem. Gevinsten er forskellen mellem, hvad man solgte de lånte aktier for, og hvad man måtte betale for at købe dem tilbage (fratrukket lånegebyret). På den måde har man konverteret kursfald til profit, fordi tabet på kursfaldet blev undgået.

Omvendt kan man også tabe på at short-sælge, hvis de værdipapirer, man har lånt, mod forventning stiger i pris, efter de er blevet solgt. Nu er man tvunget til at købe disse tilbage til en højere pris for at aflevere dem igen, og da taber short-sælgeren både lånegebyret og kursforskellen. Der er her større risiko for tab, end ved almindelig aktiehandel, da der ved shortselling ikke er nogen øvre grænse for et tabs størrelse. Hvis en investor køber en aktie almindeligt til 100 kroner, og virksomheden går fallit dagen efter, har investoren tabt 100 kroner. Men hvis en investor shortseller en aktie med en værdi til 100 kroner, der så stiger til eksempelvis 1000 kroner, er tabet ikke 100, men 900 kroner.

Efter finanskrisen i 2007-2009, blev der i EU indført fælles retslige muligheder og bestemmelser overfor shortselling. En investor må ikke længere shortsell'e uden at kunne garantere at kunne levere værdipapirerne, enten ved at overtage dem eller indgå kontrakt om overdragelsen. Hvis en investor shortseller i et givet omfang, skal de indberettes til landenes tilsynsmyndigheder. Derudover blev der udstedt fælles retningslinjer til at indføre midlertidige handelsforbud.

Kritik 
Uanset økonomiske overvejelser, betragter mange mennesker et kort salg for at være moralsk forkert, da det er en spekulativ aktivitet, der forårsager tab for andre mennesker eller virksomheder. http://www.independent.co.uk/news/business/analysis-and-features/the-big-question-what-is-short-selling-and-it-it-a-practice-that-shake-be-punched-874717.html

Det er udover de etiske overvejelser ved shortselling også blevet observeret, at omfanget af investeringsformen kan påvirke markeder negativt. Særligt hvis et marked i forvejen er "stresset", ses det, at shortselling forøger mistilliden til markedets tilstand.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Sheared by the Shorts: How Short Sellers Fleece Investors  Artikel af Ellen Brown på Truthout.org

Aktiemarked
Investering
Aktiemarkedet

Aktiemarkedet er en samlingsplads hvor handel sker med værdipapirer. Under visse omstændigheder forekommer også lån og bytte.

Handlen sker oftest på en børs som f.eks. Københavns Fondsbørs, men kan også ske bilateralt, dvs at to personer foretager en handel uden at anvende børsen som mellemled.  Børsens opgave er at skabe kontakt mellem købere og sælgere af aktien, så at handler kan realiseres.

Forskellige former for værdipapirhandel
 Værdipapir
 Aktie
 A aktie
 B aktie
 Derivat
 Amerikansk derivat
 Asiatisk derivat
 Europæisk derivat
 Investeringsforening
 Aktiefond
 Rentefond
 Obligation(er)
 Kupongobligation
 Kupongrente
Option(er)
 Aktieoption
 Købeoption (call)
 Salgsoption (put)
 Warrant

Handel / fagsprog med værdipapir
 Kursvariationer
All time high
Afstæmningsdag
Baisse
Hausse
Tyremarked (bull market)
Afkast
 Forrentning
 Rente
 Risikofri rente
Aktiv order

Handlingsstrategier
 Covered call
 Fence
 Strut
 Winning Trading

Se også
 Værdipapirhandel

Eksterne henvisninger
Enblomstret vintergrøn

Enblomstret vintergrøn (Moneses uniflora) er en 5-15 cm høj, stedsegrøn urt, der i Danmark vokser i skygge på fugtig bund i nåleskove. Enblomstret vintergrøn er den eneste art i slægten Moneses, der tidligere henførtes til Vintergrøn-familien (Pyrolaceae), men nu henføres til Lyng-familien. Den er hjemmehørende i koldt tempereret og subarktisk/subalpint klima på den nordlige halvkugle.

Beskrivelse 
Enblomstret Vintergrøn er små planter med en roset af aflangt runde 1-3cm lange, let læderagtige, savtakkede, stedsegrønne blade. Fra midten af rosetten står en blomsterstilk med en enkelt blomst, der er 1,5-2 cm i diameter og velduftende. Blomsterstilken er 5-15 cm lang.

Planten breder sig langsomt vha. frø og underjordiske jordstængler. Den er afhængig af mykorrhiza (samliv med en svamp), for at gro.

Udbredelse 
Vintergrøn hører til på fattig, fugtig, ofte sur eller sandet jord – i Danmark, hvor den er sjælden, typisk på morbund i mosrige nåleskove.

I Danmark forekommer Enblomstret Vintergrøn f.eks i Asserbo Plantage, Nordsjælland og i Sandflugtskoven v. Hasle på Bornholm. Enblomstret Vintergrøn er almindelig i Norge, Sverige, Finland og Rusland hvor den breder sig på skygget, fugtig, mosrig bund, oftest i gamle granskove, skovmoser og skovklædte skråninger.

Kilder 

 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet  
 

Lyng-familien
Ensidig vintergrøn

 
Ensidig vintergrøn (Orthilia secunda) er en 10-20 cm høj, stedsegrøn urt, der i Danmark vokser på åben mager bund i nåleskove og på heder. Ensidig Vintergrøn er den eneste art i slægten Orthilia, der tidligere henførtes til Vintergrøn-familien (Pyrolaceae), men nu henføres til Lyng-familien. Arten er hjemmehørende i koldt tempereret og subarktisk/subalpint klima på den nordlige halvkugle.

Beskrivelse 
Ensidig vintergrøn er små planter med en roset af aflangt runde 2-4cm lange, let læderagtige, savtakkede, stedsegrønne blade. Fra midten af rosetten står en blomsterstilk med en ensidig klase af små, hvide eller hvidlige klokkeformede blomster. Blomsterstilken er 10-20 cm lang.

Planten breder sig langsomt vha. frø og underjordiske jordstængler. Den er afhængig af mykorrhiza (samliv med en svamp).

Udbredelse 
Vintergrøn hører til på fattig, let fugtig, ofte sur eller sandet jord – i Danmark typisk på morbund. De fleste arter foretrækker vandrende skygge som findes f.eks. i fyrre-skove elller i skovbryn og langs skovveje og stier.

Ensidig Vintergrøn er almindelig i Norge, Sverige, Finland og Rusland, men er sjælden i Danmark og forekommer primært i klitplantager og på heder i Jylland og Nordsjælland.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet  

Lyng-familien
Klaus Scharling Nielsen

Klaus Scharling Nielsen (18. maj 1932 i København – 30. december 1984) var en dansk skuespiller.

Gennem sin karriere optrådte han på mange teatre, heriblandt Aveny Teatret, Alléscenen, ABC Teatret og Skolescenen.

Fik en del roller i TV og radio.

Han var søn af skuespilleren Jakob Nielsen.

Udvalgt bibliografi 
Blandt de film han medvirkede i kan nævnes:

 Farlig ungdom – 1953
 Sukceskomponisten – 1954
 Altid ballade – 1955
 6-dagesløbet – 1958
 Krudt og klunker – 1958
 Soldaterkammerater på efterårsmanøvre – 1961
 Jetpiloter – 1961
 Gøngehøvdingen – 1961
 Støv på hjernen – 1961
 Slottet – 1964
 Selvmordsskolen – 1964
 En ven i bolignøden – 1965

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Skive Fjord

Skive Fjord er en cirka 15 km lang og 3 km bred sydlig fjordarm af Limfjorden med vanddybder på op til 5 meter. Den er mod nord forbundet med Limfjorden via Hvalpsund og Risgårde Bredning.  I bunden af fjorden på den vestlige bred  længst mod syd ligger byen Skive, i hvis sydlige ende Karup Å har sit udløb. Vest for fjorden ligger halvøen Salling, hvor Jeppe Aakjærs gård Jenle ligger tæt ved Astrup Vig.  Ca. 6 km oppe ad østkysten ligger Bådsgård Vig hvis nordlige bred danner den sydlige ende af halvøen Lundø, hvis nordende er med til at danne indsejlingen til Lovns Bredning mod øst.

Aktiviteter på og ved Skive Fjord 
Skive Fjord er kendt for sit havørredfiskeri, hvor gode fiskespots blandt andet kan ses på et interaktive kort, ligesom fjorden er velegnet til  kano- og kajakroning - særligt langs fjordens vestlige side, der grundet landskabets høje skrænter og skov giver læ for vinden. Fjorden er også kendt for at udvikle nogle af verdens dygtigste windsurfere, og i 2011 blev VM i ungdom og masters i Formulaklassen afholdt på fjorden hos Skive Windsurfing Klub. Fjorden bruges aktivt af de lokale vandsportsklubber, og til SUP og surf af Skive Windsurfing Klub. Langs fjorden er flere strande - blandt andet de tre strande tættest på Skive by, der er hægtet sammen af asfalteret gang- og cykelsti langs vandkanten. Strandtangen ved Skive Havn, der har lang badebro og flere restauranter. Resen Strand og Marienlyst Strand  har badebro med flydepontoner. Længere mod nord findes Lyby Strand med et sommerhusområde.

Noter 

Limfjorden
Skive Kommunes geografi
Fjorde i Danmark
Aksel Stevnsborg

Aksel Conrad Marinus Sofus Stevnsborg (15. januar 1896 i København – 20. januar 1976 smst) var en dansk skuespiller.

Gennem sin karriere optrådte han på mange teatre, heriblandt Odense Teater, Aarhus Teater, Sønderbro Teater, Nørrebro Teater, Det ny Teater og Alléscenen.

Blandt de film han medvirkede i kan nævnes:

 De pokkers unger – 1947
 Sikken en nat – 1947
 Støt står den danske sømand – 1948
 Taxa K-1640 Efterlyses – 1956
 Paw – 1959

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Christian Schmiegelow

Christian Frederik Joachim Schmiegelow (født 4. september 1859 i Rønne, død 12. november 1949 i København) var en dansk skibsreder og direktør for Aktieselskabet Det Østasiatiske Kompagni fra 1909 til udgangen af 1935.

Schmiegelow var søn af apoteker Fritz Schmiegelow (død 1862) og hustru Johanne f. Arboe (død 1865). Han kom til søs 1874, tog styrmandseksamen og var medstifter af Dampskibsselskabet Torm. Han blev skibsfører og ansat i ØK i 1898. Samme år indtrådte han i Torms bestyrelse.

Han blev Ridder af Dannebrog 1908, Dannebrogsmand 1912, Kommandør af 2. grad 1922 og af 1. grad 1927 og bl.a. dekoreret med den russiske Skt. Stanislaus Orden.

Han var gift med Thyra Ingeborg f. Meyer (død 1905), datter af grosserer F. Meyer og Marie f. Benedictsen. De fik sønnen Arne Schmiegelow, der også blev skibsreder.

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910

Eksterne henvisninger 
 

Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer fra Rønne
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Skibsredere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Christian
Personer med tilknytning til Det Østasiatiske Kompagni
Amorbach

Amorbach er en by i Landkreis Miltenberg i Regierungsbezirk Unterfranken i den tyske delstat Bayern. Den ligger ved udkanten af den bayerske del af mittelgebirgeområdet Odenwald, og fejrede i 2003 sit 750-års jubilæum.

Historie 

Oprindeligt udviklede byen sig fra et Benediktinerkloster (Kloster Amorbach), og i 1253 fik den stadsret. Mellem 1803 og 1806 var den residensstad for Fyrstendømmet Leiningen. I 1816 blev den en del af Bayern.

Trafik 
I Amorbach møder B 469 B47. Der er en banegård på strækningen Seckach−Miltenberg som også kaldes Madonnenlandbahn.

Eksterne henvisninger 

 Stadt Amorbach
 Geschichtsportal Bayerischer Untermain
 Zehntscheuer Amorbach
G.E.C. Gad

Gottlieb Ernst Clausen Gad (født 25. september 1830 i København, død 21. juni 1906 i Espergærde) var en dansk forlægger og boghandler, grundlægger af Gads boghandel og Gads Forlag.

Gad var søn af biskop Peter Christian Stenersen Gad og Sophie Georgia f. Clausen. I 1845 kom den unge G.E.C. Gad i lære hos Gyldendal og fik her, under Jacob Deichmann og Frederik Vilhelm Hegel, en grundig uddannelse i alle facetter af boghandelsfaget. I 1855 oprettede han en sortimentsboghandel i Vimmelskaftet i København og blev året efter forretningsfører i Forlagsbureauet, hvis ledende skikkelse han var, indtil han fuldstændigt overtog det 1893.

Gad fik en god tilknytning til Københavns Universitet og fik i 1882 værdigheden som universitetsboghandler. Han havde en betydelig rolle i udgivelsen af Nordisk Konversationsleksikon (Nordisk Conversations-Lexikon) og ikke mindst J.P. Traps kendte serie af topografiske håndbøger. Hans forlags særlige felter var teologi, jura og historie samt lærebøger og faglitteratur, deriblandt Ugeskrift for Retsvæsen.

Han nød stor anseelse blandt sine kolleger og var 1897-1902 formand for Den danske Boghandlerforening, som han også blev æresmedlem af. Han var Ridder af Dannebrog.

Han fik i 1897 arkitekten Vilhelm Klein til at tegne firmaets nye domicil i Vimmelskaftet i København. Huset rummede indtil 27. juli 2009 boghandel og forlag, hvorefter den måtte lukke efter en huslejestigning.

Den 25. juli 1862 blev han gift med Dorthea Marie Tønsberg (16. juni 1840 – 24. juli 1889), datter af forlagsboghandler, senere generalkonsul, Christian Tønsberg i Christiania (Oslo) og Maren Dorothea f. Bødtker. Sønnerne Oscar Gad (1869-1920) og Frederik Gad (1871-1956) videreførte faderens virksomhed.

G.E.C. Gad er begravet på Assistens Kirkegård.

Henvisninger

Kilder 
 Aleks. Frøland: Huset G.E.C. Gad 1855-1956, G.E.C. Gad, 1976, .

Boghandlere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Forlæggere fra Danmark
Personer fra København
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Riddere af Dannebrog
G.E.C.
Valkyrie (flertydig)

Valkyrie kan henvise til flere artikler:

 Valkyrie – et væsen i den nordiske mytologi
 Valkyrien – et sejlskib af bark-typen, var en overgang Danmarks næststørste sejlskib. Forliste 1883.
 Valkyrien – en opera af Richard Wagner
 North American XB-70 Valkyrie – et amerikansk supersonisk bombefly
 Kratos XQ-58 Valkyrie - en kamp-UAV (drone) med stealth-egenskaber.

Se også
 Operation Valkyrie - Kodenavnet for en en militæroperation i Nazi-Tyskland i tilfælde af pludselig opstået trussel. Forsøgt udløst ved 20. juli-attentatet på Adolf Hitler
 Operation Valkyrie (film) – en film fra 2008 baseret på hændelserne ved dette attentat
Bürgstadt

Bürgstadt er en købstad (markt) i Landkreis Miltenberg i Regierungsbezirk Unterfranken i den tyske delstat Bayern. Den er hjemsted for Verwaltungsgemeinschaft Erftal.

Geografi 
Bürgstadt ligger hvor floden Erf munder ud i Main og er næsten sammenvokset med den nærliggende Kreisstadt Miltenberg. Den ligger ved den nordlige udkant af Odenwald ved grænsen mellem delstaterne Bayern og Baden-Württemberg.

Historie 
Bürgstadt er nævnt første gang i 1181.
I forhistorisk tid var der på Bürgstadter Berg en befæstedt bebyggelse beskyttet af en ringmur. Også det romerske kastel Miltenberg-Øst ligger delvist på Bürgstadts område.

Eksterne henvisninger 

 Homepage von Bürgstadt
 Geschichtsportal Bayerischer Untermain
Collenberg

Collenberg er en kommune i Landkreis Miltenberg i Regierungsbezirk Unterfranken i den tyske delstat Bayern.

Geografi 
Collenberg ligger ved floden Main 13 km fra Miltenberg og 18 km fra Wertheim 
Main danner grænse til delstaten Baden-Württemberg og på den modsatte bred ligger byen Freudenberg, som der er bro til ved landsbyen Kirschfurt.

Historie 
Kommunen blev dannet ved områderefornmen i 1971 ved en sammenlægning af kommunerne Fechenbach, Kirschfurt og Reistenhausen.

Eksterne henvisninger 

 Gemeindeporträt 
 Tourismus-Website von Landkreis und Region 
 Geschichtsportal Bayerischer Untermain
Oppositionen i Nazityskland

Den tyske opposition i Nazityskland var en opposition, der bestod af forskellige individuelle mennesker og grupper i Tyskland under nationalsocialismens regime i årene 1933 til 1945. Nogle af dem tog del i planer om at fjerne Adolf Hitler fra magten og nedlægge hans regime. Deres planer kulminerede efter det mislykkede forsøg på at myrde Hitler, 20. juli 1944.

Udtrykket tysk opposition skal ikke forstås som om der var en fælles modstandsbevægelse i Tyskland på noget tidspunkt under nazitiden, svarende til de mere organiserede eksempelvis Den polske undergrunds stat, den Franske modstandsbevægelse og den Italienske modstandsbevægelse. Den tyske modstandsbevægelse bestod af små og ofte isolerede grupper. Det var umuligt for dem at stabilisere en politisk opposition, og deres eneste rigtige mål var at overbevise ledere i Wehrmacht til at iscenesætte et kup mod regimet: Mordforsøget i 1944 var planlagt til at skulle starte et sådant kup.

Mellem 1933 til 1945 havde mere end 3,5 millioner tyskere været i koncentrationslejre af politiske grunde, og omkring 77.000 tyskere var dræbt pga. en eller anden form for modstand af Sondergerichte (Retten for specielle sager), krigsretten og det civile retfærdighedssystem. Mange af tyskerne havde arbejdet inden for systemet, i militære eller i civile sammenhænge, der gjorde det muligt for dem at være en del af undergravende virksomheder og konspirationer.

Den civile opposition 
Sophie Scholl og broderen Hans Scholl var medlem af den tyske modstandsgruppe Weiße Rose. De var de første der gjorde oprør mod Adolf Hitler, og det kostede dem livet.

Den militære opposition 
I Hitlers egne rækker opstod der stor modstand. Mange generaler var imod Hitlers krigslyst, men Hitler forstod imidlertid at spille SA, SS og Gestapo ud mod hinanden, så han fik sin vilje. Ingen turde sige ham imod, det kunne koste dem livet.
Claus von Stauffenberg fik muligheden for at dræbe Hitler og hans nærmeste i Ulveskansen. Han var uheldig, og kun den ene bombe blev aktiveret, selvom han havde to bomber med sig. Den anden bombe skulle blot være tilstede, så sprang den nok også. Hitler blev rasende og mange blev henrettet. Det kostede også ørkenræven Erwin Rommel livet, der for at beskytte sin familie begik selvmord. Han blev begravet som faldet i krigen under store hædersbevisninger.

Fodnoter

Se også 
 Weiße Rose
 Kreisau-kredsen
 20. juli-attentatet

2. verdenskrig
Nazi-Tyskland
SpaceInvasion

SpaceInvasion er et gratis onlinespil der går ud på at opbygge et rumimperium og bekrige andre rumimperier. Spillet er lavet af Bigpoint, der også er kendt for at have lavet spil som f.eks. Damoria, DarkOrbit, Seafight og andre onlinespil.

Ressourcer 
I spillet er der fire materialer som man bruger til forskellige ting:
 Råjern, som man får fra råjernsminen. Det bruges mest til opgradering af minerne og højovnen.
 Metal, som man får fra højovnen. Der bruges råjern til produktionen af metal. Det bruges primært til opbygning af flåden og forsvar. Metal bruges også de fleste højteknologiske bygninger og til forskning.
 Kryptonit, som man får fra kryptonitminen. Det bruges i næsten alt.
 Krydderi, som primært bruges som brændstof til flåden. Det bruges dog også i højteknologiske bygninger og til forskning, plus som brændstof til solvarmekraftværk hvis man bygger dem.
 Energi, som minerne bruger. Energi er noget som ens kraftværker producerer, det er dog ikke noget man kan transportere, og mængden ændres kun når man opgraderer sine kraftværker, hvor den stiger, eller når man opgraderer sine miner, hvor den falder. Hvis man har et underskud producerer man materialerne langsommere.

Eksterne links 
 Officielle danske hjemmeside
 Officielle danske forum
 SI-Master, en side med tips og brugbare værktøjer.
 Bigpoint's danske hjemmeside

Internetspil
Ringgadebroen

Ringgadebroen er en bro over den østjyske længdebane, beliggende ca. 1,5 km vest for Aarhus Hovedbanegård. 

Broen forbinder to strækninger af Ringgaden på dét stykke, hvor den hedder Søndre Ringgade. Den forbinder i nord, Åbyhøj og Vesterbro (Aarhus), med Langenæs og Frederiksbjerg i syd.
Broen krydser 40 spor, den er ca. 300 meter lang og er den største af de tre broer, der krydser det brede jernbanelegeme i Aarhus. Foruden Ringgadebroen findes Bruunsbro og Frederiksbro.

Lige vest for Ringgadebroen ligger et tidligere vandtårn (nu kontorbygning), som blev opført og benyttet af Statsbanerne.

Historie 

Broen blev bygget i 1936-37 for at forbinde det langstrakte Aarhus-område, der ellers var delt af det store jernbaneanlæg. Broen blev indviet 1. juni 1938, og i 1970-71 blev den udvidet.

I januar 2007 begyndte Ringgadebroen at slå revner, og mindre stykker beton faldt således ned under broen. Det fik DSB, hvis mandskab blandt andet arbejder under broen, til at kontakte Aarhus Kommune angående en reparation.  Ingeniører fra kommunen besigtigede broen, og det konkluderedes at den var sikker nok. Dog gentog episoden sig, og et arbejde med at banke løstsiddende betonstykker ned fra broen blev derfor indledt.

I 2007 gennemgik Ringgadebroen ligeledes en ombygning, hvormed en venstresvingsbane til Værkmestergade blev etableret på broen.

Referencer 

Vejbroer i Danmark
Etableret i 1938
Transport i Aarhus
Headhunter (film)

Headhunter er en dansk thriller, der havde premiere 28. august 2009. Den er instrueret og skrevet af Rumle Hammerich.

Handling 

Martin Vinge, 35, en tidligere kendt journalist, er en succesrig headhunter med et kompliceret privatliv. Han tilkaldes af 85-årige N.F. Sieger, der er direktør for S.E.O., Danmarks største rederi- og olieimperium. Sieger ansætter Martin for at finde en anden arvtager til virksomheden end sin søn, Daniel Sieger, som i lang tid har skullet overtage selskabet. Martin forsøger at finde en passende kandidat til positionen, men opdager, at han er viklet ind i et større uigennemskueligt magtspil, der skal afgøre firmaets fremtid. Det brutalt magtspil sætter Martin og hans privatliv under et intenst pres.

Medvirkende

Eksterne henvisninger 
 
 

Danske film fra 2009
Thrillerfilm fra Danmark
Film fra Nordisk Film
Film instrueret af Rumle Hammerich
Dansksprogede film
Headhunter

En headhunter (eng. "hovedjæger") er en person, der arbejder med rekruttering, men kan også være:

 Headhunter (film)
 Headhunter (band)
Nikolaj Scherfig

Nikolaj Scherfig (født 26. oktober 1961) er en dansk manuskriptforfatter. Han er barnebarn af forfatteren Hans Scherfig.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Manuskriptforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Dorfprozelten

Dorfprozelten er en kommune i Landkreis Miltenberg i Regierungsbezirk Unterfranken i den tyske delstat Bayern.

Geografi 
Dorfprozelten ligger ved floden Main (der her danner grænse til delstaten Baden-Württemberg) i Region Bayerischer Untermain og er en af de ældste bebyggelser i området.

Historie 
Dorfprozelten blev nævnt første gang i 1012 som Brotselden og Bradselden.

Byen, der var en del af ærkestiftet Kurmainz, blev ved Reichsdeputationshauptschluss 1803 en del af det nydannede Fyrstedømmet Aschaffenburg og blev i 1814 en del af Kongeriget Bayern. I forbindelse med forvaltningsreformen i Bayern i 1818 blev den nuværende kommune oprettet.

Byen var indtil 1970'erne hjemsted for en stor sandstensindustri. Den røde mainsandsten fra Dorfprozelten er blandt andet brugt ved opførelsen af Vinterpaladset i Sankt Petersborg, domkirken i Mainz, Rigsdagsbygningen i Berlin og mange andre betydningsfulde bygningsværker. Sandstenen blev fragtet på floden, og i mange år var Dorfprozelten en af de største indlandshavne i Tyskland. På skråningerne til Main produceres druerne til „Dorfprozeltener Predigtstuhl“, som er en vellidt vin fra Frankendistriktet.

Eksterne henvisninger
Bogø (flertydig)

Bogø kan henvise til flere artikler:

 Bogø (Stubberup Sogn) – en ø i vigen Lillestrand, Stubberup Sogn, Kerteminde Kommune
 Bogø (Humble Sogn) – et areal og en bebyggelse i Humble Sogn, Langeland Kommune
 Bogø (Vordingborg Kommune) – en ø i Storstrømmen i Bogø Sogn, Vordingborg Kommune
 Bogø (Kappel Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Kappel Sogn, Lolland Kommune
 Bogø (efternavn) – et dansk efternavn
 Bogø (sandwichkæde) – en sandwichkæde fra Aalborg

Se også 
 Bågø – en ø i Lillebælt.