kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Live and Let Die

Live and Let Die (Lev og lad dø) er en britisk actionfilm fra 1973. Filmen er den ottende i Eon Productions serie om den hemmelige agent James Bond, der her for første gang spilles af Roger Moore. Filmen er baseret på Ian Flemings roman Live and Let Die fra 1954 men følger den kun i begrænset omfang. Optagelserne foregik fra 13. oktober 1972 til 15. marts 1973.

Handling 
Tre MI6-agenter bliver myrdet, og sporene peger mod den caribiske østat San Moniques statsminister Kananga, der har forbindelse til gangsteren Mr. Big. Bond følger sporene først til New York og siden San Monique, hvor Kananga dyrker både voodoo og opium. Mr. Big har planer om gratis at uddele to tons heroin i USA for at forhindre sine konkurrenter i at tjene penge, så de må opgive handel med narkotika og overlade hele markedet til ham. Det imponerer dog ikke Bond, der i stedet retter blikket mod Mr. Bigs svage punkt, sandsigersken Solitaire.

Valg af medvirkende 
Filmens producenter Albert R. Broccoli og Harry Saltzman ønskede, at Sean Connery igen skulle spille Bond, ligesom han havde gjort i den forrige Bond-film Diamonds Are Forever (Diamanter varer evigt), men han afslog, så en ny skuespiller måtte findes. Mange var på tale, for eksempel Julian Glover, John Gavin og Michael Billington, men valget faldt til sidst på Roger Moore.

En fast medvirkende, Desmond Llewelyn der spillede Q, blev undladt i filmen, da producenterne følte, at Q's hjælpemidler var kommet til at fylde for meget i filmene. En ny medvirkende var til gengæld Clifton James, der spillede Sheriff J.W. Pepper som en komisk indslag. Han gentog rollen i efterfølgeren The Man with the Golden Gun. Samtidig fortsatte traditionen med en ny skuespiller i rollen som Felix Leiter, i dette tilfælde David Hedison. Han kom dog til at gentage rollen 16 år efter i Licence to Kill.

Mens filmholdet ledte efter optagesteder i Jamaica, opdagede de en krokodillefarm, som var ejet af Ross Kananga, efter at have passeret et advarselsskilt om, at "uvedkommende vil blive spist". Farmen kom med i manuskriptet og inspirerede også manuskriptforfatteren Tom Mankiewicz til at opkalde filmens skurk efter Kananga. Kananga foreslog at Bond skulle hoppe på krokodiller, og filmholdet fik ham selv til at udføre stuntet.

Medvirkende 
 Roger Moore – James Bond
 Yaphet Kotto – Kananga/Mr. Big
 Jane Seymour – Solitaire
 Clifton James – Sheriff J.W. Pepper
 David Hedison – Felix Leiter
 Julius Harris – Tee Hee
 Geoffrey Holder – Baron Samedi
 Gloria Hendry – Rosie Carver
 Roy Stewart – Quarrel Jr.
 Bernard Lee – M
 Lois Maxwell – Miss Moneypenny

Eksterne henvisninger 
 
 nullnullsju.net – Live And Let Die

Noter 

James Bond-film
Britiske film fra 1973
Actionfilm fra Storbritannien
Engelsksprogede film
Oktoberfest

Oktoberfesten er den store tyske folkefest, som så dagens lys i 1810 på Theresienwiese i München. Den besøges årligt af mere end seks millioner mennesker. Festen opstod, da brylluppet mellem kronprins Ludwig og prinsesse Therese skulle fejres den 12. oktober 1810.

Brylluppet medførte blandt andet et stort hestevæddeløb foran Münchens bymur den 17. oktober 1810, og til glæde for byens befolkning blev det besluttet, at et hestevæddeløb skulle finde sted hvert år på samme tid, og dermed var traditionen grundlagt.

De første år havde festen overvejende sportslig karakter, da kronprins Ludwig interesserede sig meget for det antikke Grækenland og derfor holdt en fest i stil med de antikke olympiske lege.

Allerede i slutningen af det 19. århundrede udviklede festen sig til den nu verdenskendte Oktoberfest. Den blev forlænget og skulle nu allerede begynde i september. Oktoberfesten bliver – år efter år – i større og større tal besøgt af udlændinge, hovedsageligt fra Italien, USA, Japan og Australien.

Mange folkefester er opstået verden over med udgangspunkt i Oktoberfesten – de vel nok største efterligninger finder man i Canada med cirka 700.000 årlige besøgende og i Brasilien med cirka 600.000 årlige besøgende.

Oktoberfest varer normalt 16 dage og afsluttes på den første søndag i oktober. Hvis denne søndag falder på den 1. eller 2. oktober forlænges arrangementet til og med 3. oktober.

I Tyskland varede festen i  2020 fra lørdag den 19. september til søndag den 4. oktober.

Historie 
 1810 – 12. oktober fejres brylluppet mellem kronprins Ludwig og prinsesse Therese
 1810 – 17. oktober afholdes et stort hestevæddeløb i forbindelse med fejring af brylluppet – den første Oktoberfest
 1960 – Sidste hestevæddeløb blev afholdt i 1960 i forbindelse med Oktoberfest
 1980 – Festivalen blev ramt af et terrorangreb, da en højreekstremist sprængte sig selv og 13 andre i luften, heriblandt flere børn.
 2010 – Festivalen fejrer sit 200-års jubilæum. Det er 'kun' 183. gang den afholdes

Ekstern henvisning 

 Det vidste du ikke om Oktoberfest  avisen.dk 
 http://www.oktoberfest.info/en 

München
Festivaler
Georg Branting

Georg Branting (21. september 1887 – 6. juli 1965) var søn af Hjalmar Branting og svensk socialdemokrat og advokat. Medlem af Riksdagen 1932–1961.

Branting gik imod sit eget parti da han i 1930'erne aktivt støttede den spanske venstreorienterede regering under den spanske borgerkrig. Han blev tvunget til at forlade sin post i partiledelsen.

Eksterne henvisninger 
 

Politikere fra Sverige
Struktur

Struktur (latin structura, til struere opstille, opbygge) indre opbygning – (Fremmedordbogen). En struktur angår generelt den måde elementer er organiseret i forhold til hinanden og i forhold til den helhed de indgår i. Dette kan være fysisk, rumligt eller systematisk.

Struktur kan have flere betydninger inden for forskellige fagområder og henvise til forskellige artikler:

 Struktur (forlag) – et dansk forlag: "Forlaget Struktur"
 Struktur (geometri)
 Struktur (jordbund)
 Struktur (matematik)
 Struktur (sociologi)
 Struktur (sprogvidenskab)
 Struktur (systemteori)

Se også 
 System
 Datastruktur
 Infrastruktur
 Overfladestruktur
 Organisationsstruktur
 Virksomhedsstruktur

Systemer

br:Framm
ja:構造
pl:Struktura
Zarathustrianisme

Zarathustrisme, zoroastrisme eller Mazdaisme er en religion opstået i det præislamiske Iran af en række ældre iranske religiøse traditioner, hvis hovedguddom er Ahura Mazda.

Mange sagn og legender knytter sig til religionens (formodede) grundlægger Zarathustra. Ikke mindst har fortællinger om ham spillet en betydelig rolle i Europas religionshistorie, hvor han dels er blevet tillagt rollen som ophavsmand til alt, der blev betragtet som ond og falsk lære. Dels som den ældgamle vismand, der besad kilden til den ægte og sande lære.
Der verserer en del mytestof om Zarathustra, der desværre jævnligt ses gengivet som fakta - også i videnskabelig sammenhæng. 

En græsk kilde nævner ham som en ældre visdomslærer omkring 500 f.Kr. med levetid omkring 600-500 f.Kr. og elev af Pythagoras. Andre placerer ham flere tusinde år tidligere. Nogle af Zarathustrismens teologiske skrifter, Avesta, er overleveret i sene afskrifter. På baggrund af lingvistisk analyse af de ældste af dem, Gathaerne, som nogle forskere mener er formuleret af Zarahustra selv, dateres hans levetid til ca. 1500-1000 f.Kr. og snarest i den seneste del. 

Der hersker uenighed om, hvorvidt zarathustrismen var statsreligion i det persiske storrige under de achaimediske konger (ca. 550-330 f.Kr.). Sikkert er det, at visse elementer af Avesta kendes fra kongelige inskriptioner fra storrigets tid, men om zarathustrismen var en religion er usikkert. Det er også muligt, at inskriptionerne blot er udtryk for en religiøs tradition, der dyrkede Ahura Mazda. Vi ved, at Zarathustrismen var statsreligion langt senere under Sassanidedynastiet (224-651 e.Kr.). Vi ved også, at sassaniderne i vid udstrækning søgte at legitimere deres magtposition ved at gribe tilbage i historien og præsentere sig som værdige arvtagere af fordums storhed under achaimeniderne. 

Som led i denne legitimering blev zarathustrismen fremstillet som achaimenidernes statsreligion. Sassanidernes etablering af zarathustrismen som statsreligion skal forstås som et vitalt led i den legitimering, der gik ud på at genetablere det tabte storrige. Men vi ved, at der ikke på sassanidernes tid fandtes en historisk tradition, der rakte tilbage til achaimenide-tiden. Traditionen om zarathustrismens status under det persiske storrige er altså konstrueret.

Islamisering 
I 651 e.Kr. blev Iran erobret af arabiske styrker, og i løbet af de følgende århundreder blev den iranske befolkning islamiseret. Det betød et voldsomt fald i antallet af tilhængere af zarathustrismen i Iran. I dag har den mellem 124.000 og 190.000 tilhængere. Mange er flygtet til Indien, hvor der i dag bor ca. 70.000.

Eksterne henvisninger

Trykte kilder 
 Kaj Barr: Avesta, Spektrum, 1997
 J. P. Asmussen og Jørgen Læssøe: Illustreret Religionshistorie, bd. 2, Gad, 1968
 Albert de Jong; Traditions of the Magi. Zoroastrianism in Greek and Latin. Brill, Leiden, 1997
 Michael Stausberg: Die Religion Zarathusthras, bd. 1-3, Kohlhammer, 2000
 Michael Stausberg: "Iransk Religion" i Sørensen, Jensen & Rothstein Gyldendals Religionshistorie, Gyldendal, 2011
 Michael Stausberg: Zarathustra and Zoroastrianism, Equinox, 2008

Referencer 

Religioner
Dualisme
Landsforeningen KRIM

Landsforeningen KRIM er en kriminalpolitisk forening. Den blev stiftet ved den stiftende generalforsamling den 9. maj 1967 i disputatsauditorium A på Københavns Universitet. Foreningen hed dengang "Foreningen for human kriminalpolitik". Allerede i efteråret 1967 ses foreningen ofte betegnet blot som "KRIM", som er det navn, den siden har været kendt under. Den har også i en længere årrække været benævnt som KRIM, Kriminalpolitisk Forening. Der opstod gennem årene mindst 3 selvstændige foreninger med navnet KRIM med nogenlunde det samme formål. 9. september 2000 fusionerede de to sidste (KRIM-København og KRIM-Århus), således at der siden denne dato kun har eksisteret "Landsforeningen KRIM". 

Formand for KRIM er advokat Claus Bonnez.

Det var fængselsstraffen, som i det væsentligste var på foreningens dagsorden. Sidst i 60'erne og først i 70'erne kæmpede KRIM for, at de tidsubestemte straffe helt eller delvist blev ophævet. I 1973 blev straffeloven ændret, således at blandt andet flere tidsubestemte straffe blev ophævet. 

Personkredsen omkring KRIM var i foreningens første leveår i vidt omfang studerende og fagfolk inden for fængselsområdet. Fra midten af 70'erne og frem til midten af 90'erne var strafafsonere og tidligere strafafsonere toneangivende såvel i bestyrelsen som i medlemskredsen. Der var i KRIM en del konflikter mellem på den ene side de medlemmer, som havde en teoretisk interesse i fængselsforhold, og på den anden side de medlemmer, som selv havde afsonet fængselsstraf. Dette førte blandt andet til, at en del af medlemmerne med teoretisk interesse i emnet i 1978 forlod KRIM og søgte ind i den dengang nystartede Retspolitisk Forening. 

I 1995 begyndte KRIM at drive en retshjælp. Retshjælpen behandlerede i året 2005 2.612 sager. Der er i dag knyttet cirka 25-30 jurastuderende til retshjælpen. I KRIMs sekretariat beskæftiger man sig med kriminalpolitiske emner. KRIM udarbejder høringssvar og deltager i debatten om navnlig fængselsforhold og politiets virksomhed.

KRIMs søsterorganisation i Norge hedder *KROM

Eksterne henvisninger 
Landsforeningen KRIMs hjemmeside

Foreninger fra Danmark
Jætten Finn

Jætten Finn er en legende fra Lund. Ifølge et sagn skal han have bygget Lund Domkirke og samtidig lavet et væddemål med en munk. Hvis ikke munken kunne finde ud af hvad Finn hed, inden kirken var færdig, skulle han give jætten sine øjne. Netop da den sidste sten skulle lægges på plads kom munken løbende og råbte jættens navn. Munken havde nemlig hørt en jættekvinde synge for sine børn, og i sangen nævnte hun både munkeøjne og far Finn. Jætten blev meget vred over nederlaget, og gik ned til krypten, og tog fat i en pille for at rive kirken ned. Netop da blev han forvandlet til sten, og skrumpede desuden en smule. Derfor kan man i dag se en figur omfavne en pille i krypten under Lund Domkirke. En mere jordnær teori siger dog at skulpturen forestiller den bibelske figur Samson.

Eksterne henvisninger 
 

Skåne
Lund
Legender fra middelalderen
Helteby

Helteby (russisk: город-герой, gorod-geroj) er en ærestitel, som blev givet for ekstraordinær heltedåd i den store fædrelandskrig (det russiske navn på anden verdenskrig). Titlen blev givet til tolv byer i Sovjetunionen, og ydermere blev Brest-fortet tildelt en lignende titel som "heltefort". Ærestitlen for en by svarer til den individuelle udmærkelse "Sovjetunionens helt". I dag ligger byerne Brest og Minsk i Hviderusland, og Kiev og Odessa er i Ukraine, men indbyggerne er stadig stolte af indsatsen.

Ifølge forskrifterne modtager heltebyen Leninordenen, Guldstjernemedaljen og et certifikat på den heltemodige gerning (gramota). Ligeledes bygges der en obelisk i byen.

Jubilæumsmønter

Jubilæumsfrimærker fra 1965

Noter 

Hædersbevisninger fra Sovjetunionen
2. verdenskrig
Brøndby Musical

Brøndby Musical blev grundlagt i 1997 af Brøndby Ungdomsskole og Brøndby Musikskole. Musicalen står for en årlig produktion, som er blevet en fast tradition i byen. Årets forestilling spilles normalt for publikum ved en række opførelser i Kulturhuset Kilden hvert år i marts.

Med et budget på ca. 2 millioner om året er Brøndby Musical ifølge sin egen hjemmeside en af de største ungdomsmusicaler i Danmark.

Opførte musicaler 

Brøndby Musical har spillet flere kendte musicaler såsom Grease, Fame, Blues Brothers, men også nyskrevne stykker som Black and White, Be Frank og Haven, der er skrevet specielt til musicalen. I nogle år har der været fokus på musik fra kendte danske bands. I 2017 spillede man således Burhøns med musik af Gnags, og i tidligere år har temaet været henholdsvis tv·2 og Gasolin' teaterkoncert.

Musicals 
1996 – 1997: Grease
 1997 – 1998:

 1998 – 1999:
 1999 – 2000:
 2000 – 2001:
 2001 – 2002: Dream Girl
 2002 – 2003: Sky Story
 2003 – 2004: The Rising
 2004 – 2005: Past Forward
 2005 – 2006: Blues Brothers
 2006 – 2007: Casey
 2007 – 2008: Haven
 2008 – 2009: Hvor Regnbuen Ender

 2009 – 2010: Be Frank
 2010 – 2011: Lets Go Crazy
 2011 – 2012: High Five
 2012 – 2013: Love Is All There Ss
 2013 – 2014: Gasolin
 2014 – 2015: Bag Duggede Ruder
 2015 – 2016: Askepop
 2016 – 2017: Burhøns
 2017 – 2018: Footloose
 2018 – 2019: Fame
 2019 – 2020: The Wiz (Udskudt pga. corona)
 2020 – 2021: Vi Maler Byen Rød (Aflyst pga. corona)
 2021 – 2022: Vi Maler Byen Rød
 2022 - 2023: Lykkeby

Arbejdet med musicalen 

Produktionen følger en fast rutine i et halvårligt forløb, og der lægges vægt på, at arbejdet foregår i en professionel ramme med bl.a. fast instruktør, sanginstruktør, kapelmester og koreograf. I september starter eleverne med læseprøver, audition mm. frem til forestillingerne, som altid bliver spillet i marts måned. I løbet af vintermånederne er der prøver to gange om ugen og desuden i to-tre weekender, inden arbejdet kulminerer i den sidste uge, inden forestillingerne begynder.

Medarbejdere

Instruktører 
 1997 – 2000: Bina Hjort
 2001 – 2004: Christian Volfing
 2005 – 2006: Sarah Otte
 2006 – 2007: Anette Bang Troelsen
 2007 – 2012: Mia Højlund Tullberg
 2012 - 2013: David Lakshøj-Hansen
 2014 – 2021: Anja Rasmussen
 2021 – 2022: Bolette Nørgaard Frederiksen
 2022 - 2024: Henrik Holm

Sanginstuktører 
 1997 – 2001: Camilla Dayyani
 2002 – 2003: Birgitte Warberg
 2003 – 2004: Camilla Dayyani
 2005 – 2006: Mette Lind
 2006 – 2007: Ditte Rønn Poulsen
 2007 – 2008: Christian Berg
 2008 – 2009: Mette Lind Lauritsen
 2009 – 2011: Tine Simpria Olsen
 2011 – 2013: Rikke Dedenroth
 2013 – 2021: Marie Vestergaard
 2021 – Nu: Sarah Thordsen

Kapelmestre 
 1997 – 2001: Søren Hytholm Jensen
 2002 – 2003: Jan Stokholte
 2003 – 2004: Søren Hytholm Jensen
 2005 – Nu : Kasper Wagner

Koreografer 
 2002 – 2003: Janice Thorsen
 2004 – 2007: Maibritt Holsbøl
 2007 – 2010: Malene Geertz
 2010 – 2011: Nanna Kaad
 2012 - 2013 Mike Paudy
 2013-2014 Lærke 
 2014 – Nu: Melanie Trudsholm

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Brøndby Musical 

Musical
Musicals fra Danmark
Abelsk gruppe

En abelsk gruppe (eller en kommutativ gruppe) er inden for matematikken en gruppe, (G, *), hvor den tilhørende operator, *, er kommutativ; for alle a og b i G skal gælde a * b = b * a. Grupperne er opkaldt efter den norske matematiker Niels Henrik Abel. Teorien om abelske grupper er generelt simplere end for de ikke-abelske. Dog danner uendelige abelske grupper grundlag for et aktivt forskningsområde i matematikken.

Eksempler 
Heltallene, Z, danner en abelsk gruppe under addition (n + m = m + n for alle heltal n og m) og det samme gør mængden af heltal modulo n, Z/nZ. Faktisk er enhver cyklisk gruppe, G, abelsk, da der for x og y i G gælder xy = aman = am + n = an + m = anam = yx. 

Enhver ring er en abelsk gruppe mht. additionsoperatoren. I en kommutativ ring danner mængden af invertible elementer (dvs. enhederne) en abelsk multiplikativ gruppe. Specielt er de reelle tal en abelsk gruppe under addition, mens de reelle tal fraregnet nul er en abelsk gruppe under multiplikation.

Enhver undergruppe af en abelsk gruppe er normal, så enhver undergruppe giver anledning til en kvotientgruppe. Undergrupper, kvotientgrupper, og den direkte sum af abelske grupper er igen en abelsk gruppe.

Mængden af kvadratiske matricer danner en gruppe under multiplikation, der ikke er en abelsk gruppe, da matrixmultiplikation generelt ikke er kommutativt.

Gruppeteori
Alex Turner

Alexander David "Alex" Turner (født 6. januar 1986) er forsanger, guitarist og sangskriver i den britiske indiegruppe Arctic Monkeys fra High Green, Sheffield

Han har desuden udgivet albummet The Age of the Understatement i 2008 sammen med forsangeren i The Rascals, Miles Kane. Denne duo, senere supergruppe, kalder sig The Last Shadow Puppets.

Turner har bl.a indspillet soundtrack til filmen Submarine.

Eksterne henvisninger 

 
 

Musikere fra Storbritannien
Personer fra Sheffield
John Lydon

John Joseph Lydon (født 31. januar 1956), også kendt som Johnny Rotten var forsanger i Sex Pistols og Public Image Ltd (PiL).

Eksterne henvisninger 

 
 John Lydons officielle hjemmeside
 NNDB's biografi af Lydon

Musikere fra Storbritannien
Periodeafgrænsning

En periodeafgrænsning er en post i et regnskab, som er afholdt eller opnået i én periode men reelt vedrører en senere periode. Typisk vil poster som leasingydelser, abonnementer og forsikringer give anledning til periodeafgrænsningsposter. Periodeafgrænsningsposterne vises i balancen under omsætningsaktiver eller forpligtelser.

Behovet for periodeafgrænsninger hidrører fra ønsket om at opgøre resultatet for en periode på en omkostningsbaseret basis.

I den danske årsregnskabslov findes bestemmelserne omkring periodeafgrænsningsposter i §27.

Eksempel 
Den 1. oktober betales forsikring for de følgende 12 måneder, i alt kr. 120.000. Når regnskabsåret følger kalenderåret, vil kun de tre første måneder (kr. 30.000) vedrøre dette år, mens de resterende kr. 90.000 placeres under omsætningsaktivernes periodeafgrænsningspost (forsikringen er reelt forudbetalt, så der er en art tilgodehavende på risikodækning ved forsikringsselskabet).

Ved starten af de efterfølgende regnskabsår omkostningsføres de resterende kr. 90.000.

Havde man benytte en regnskabsperiode på én måned, ville kr. 10.000 skulle omkostningsføres hver måned.

Regnskabsvæsen
Metrik

Metrik kan relatere til flere ting:

 Metrik (matematik) – en generaliseret måde at definere afstande på i matematik
 Metrik (relativitetsteori) – et længdemål på en mangfoldighed i generel relativitetsteori
 Metrik (verslære) – er læren om hvordan metriske vers i digtning er udformet
 Metriske system - en international standard for længdemål og vægt (omfatter blandt andet meter og kilo)

Se også
 Schwarzschild-metrik – beskriver gravitationsfeltet udenfor en sfærisk symmetrisk ikke-roterende masse som stjerner, planeter eller sorte huller
Straffeattest

En straffeattest er et dokument, der viser en persons tidligere lovovertrædelser. Hvor langt tilbage der udleveres oplysninger kan variere en del afhængig af land og overtrædelsens karakter. I Danmark foregår registreringen af lovovertrædelser i Kriminalregisteret.

Formålet med registreringen af overtrædelserne er dels at give politiet et værktøj ved efterforskning af overtrædelser, men stadigt flere virksomheder og offentlige myndigheder ønsker overblik over en jobansøgers eventuelle kriminelle status. Visse job kræver ligefrem, at man enten ikke må have begået kriminalitet eller have overtrådt bestemte love.

Det skal bemærkes, at offentlige arbejdsgivere ikke må afvise en jobansøger blot med henvisning til, at denne ikke har ren straffeattest. Offentlige arbejdsgivere er pligtige til at foretage en konkret vurdering af den pågældendes egnethed til jobbet. Ligger kriminaliteten flere år tilbage i tiden, eller er der tale om bagatelkriminalitet, skal der normalt ikke tages hensyn til oplysningerne på straffeattesten. Dette fremgår af et cirkulære fra 1963.

Den private straffeattest 
 
En privat straffeattest indeholder kun oplysninger om domme, bøder og tiltalefrafald ved overtrædelse af straffeloven og ved overtrædelse af loven om euforiserende stoffer (narkotikaloven). De lovovertrædelser, som er registreret i Kriminalregisteret, vil stå på den private straffeattest i 2-5 år, afhængigt af lovovertrædelsens karakter.

Straffeattest til politi og offentlige myndigheder 
 
Straffeattesten til politi og offentlige myndigheder indeholder oplysninger om samtlige domme, bøder og sager, der har ført til tiltale for overtrædelser af straffeloven. Denne straffeattest indeholder også afgørelser for overtrædelse af andre love, hvis der er givet frihedsstraf eller sket frakendelser af rettigheder fx førerretten.

Kun politiet og i særlige tilfælde offentlige myndigheder kan få udleveret disse oplysninger, fx til behandlingen af en jobansøgning, dog kun hvis ansøgeren skriftligt har givet samtykke til det.

Oplysningerne står på denne straffeattest i mindst 10 år fra den endelige afgørelse.

Børneattest 
 
Børneattester indeholder oplysninger om overtrædelser af straffelovens regler om seksuelle krænkelser af børn under 15 år.

Børneattester udleveres til offentlige myndigheder, private virksomheder, idrætsforeninger, organisationer og andre, der skal ansætte eller beskæftige personer, der skal have direkte kontakt med børn under 15 år. Det kan fx være ved ansættelse af en fodboldtræner, spejderleder, svømmelærer eller en pædagog.

Børneattesten kan kun udleveres, hvis ansøgeren skriftligt har givet samtykke til det. Ansøgeren kan efterfølgende hos politiet få oplyst, hvilke oplysninger der stod på den børneattest, hans arbejdsgiver modtog.

Eksterne links 
 Om straffeattester på Politi.dk 
 https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=991 Bekendtgørelse om behandling af personoplysninger i Det
Centrale Kriminalregister (Kriminalregisteret)

Jura
Retsvæsen