kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tonsur

Tonsur (af latin tondere = at klippe) er en rituel frisure til gejstlige mænd indenfor enkelte kristne kirker. Det er uklart, hvornår man begyndte med tonsur, men det har været en del af ritualet for ordination i hvert fald fra 600-tallet, og er endnu ældre som et individuelt valg. Det skyldes, at langt hår var et symbol på den frie mand, mens et barberet hoved var et tegn på at man var slave; og en gejstlig havde jo undergivet sig kirken og dens regelsæt. I det gamle Sparta måtte en voksen kriger stadig bære håret kort, som et symbol på, at han var undergivet staten. Også en spartansk brud fik sit hår klippet kort, skønt det ellers i Grækenland kun var slavinder, man kunne se med barberet hoved, hvis ejeren klippede deres fletning af til brug i parykker.

Forskellige typer tonsur

Orientalsk tonsur 
Denne frisure går tilbage til apostelen Paulus, og var en barbering af hele hovedet, praktiseret i de østlige kirker.

Keltisk tonsur 
Denne består af at forreste del af hovedet er barberet, mens håret bagtil vokser frit og hænger ned. Skikken påstås at gå tilbage til evangelisten Johannes, men Beda mente, den stammede fra troldmanden Simon fra Samaria, ham der tilbød apostlerne penge i bytte for kraften fra den hellige ånd. Baggrunden for denne påstand er muligvis, at druiderne kan have båret denne frisure. For Beda var det uforståeligt at keltiske kristne som Adomnán fortsatte at gå med keltisk tonsur.  Synoden i Whitby i 664 tog to problemer op: Fastsættelsen af påskefejringen, og hvilken type tonsur, munke i Lindisfarne bispedømme skulle gå med.

Romersk tonsur 
Romersk tonsur består af at man barberer issen og efterlader en ring af hår. Skikken hævdes at gå tilbage til apostelen Peter. Det fortælles, at da Theodor af Tarsus skulle vies til ærkebiskop af Canterbury i 668, måtte han lade sit hår vokse en tid, så hans orientalske tonsur kunne omgøres til en romersk. Selv om tonsur kun havde været i brug i et par hundrede år i Bedas tid, mente han at skikken stammede fra Peter som en efterligning af Kristi tornekrone. Ifølge Beda giver tonsuren "konstant beskyttelse mod onde ånder, og er en fast påmindelse om at munken må korsfæste sit kød med alle dets fejl og onde lyster". 

Dette er den mest kendte form for tonsur, ikke kun fordi den anvendes af den største af kirkerne, den katolske, men også fordi den holdt sig helt til 1972 som en obligatorisk del af ordinationen. Men kun i enkelte ordener var det påkrævet, at man beholdt den efter ordinationen.

Tonsur i vore dage 
I den ortodokse kirke og i de orientalske katolske kirker praktiserer man tre typer tonsur: Dåbstonsur, monastisk tonsur og klerikal tonsur. Den består i at man klipper fire lokker af håret i korsform. Derpå vokser håret ud igen.

I den romersk-katolske kirke bruges tonsur nu kun af ordener som karteusere og trappister, samt af traditionalistiske grupper som FSSP & SSPX Det at få tonsur symboliserede, at man trådte ind i gejstligheden, og blev efterhånden det vigtigste ved ordinationsceremonien frem til 1972. Sidenhen har den kun været en traditionel handling, og man behøver kun at klippe nogle få hår af.

Referencer 

Frisurer
Kirkehistorie
Jake Lloyd

Jake Lloyd (født 5. marts 1989) er en amerikansk skuespiller, der er kendt for sin rolle som den unge Anakin Skywalker i Star Wars Episode I: Den usynlige fjende.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Skuespillere i Star Wars
Tursiops

Tursiops er en slægt i familien delfiner med tre arter, der ligner hinanden meget.

Udbredelse 
Øresvinet (Tursiops truncatus) findes i alle oceaner (inklusiv Nordsøen og Middelhavet). Det indopacifiske øresvin (Tursiops aduncus) findes derimod især i tropiske kystområder ved Det Indiske Ocean og det vestlige Stillehav. Den nyopdagede tredje art Tursiops australis har et meget lille udbredelsesområde ved kysten og i laguner i den australske delstat Victoria.

Systematik 
Man mente længe, at øresvinet var den eneste art i slægten Tursiops. Først omkring 2000 blev det indopacifiske øresvin anerkendt som selvstændig art, selv om den blev videnskabeligt beskrevet allerede i 1833. I 2011 blev arten Tursiops australis tilføjet slægten. De undersøgte afsnit af dens mitochondrielle DNA afveg med 5,5 og 9,1 procent fra de to andre Tursiops-arter, hvilket er mere end for andre delfinarter i samme slægt. Søsterarten til Tursiops australis skulle være langnæbbet delfin (Stenella longirostris). Tursiops australis hører derfor nok til i en anden slægt, måske sammen med langnæbbet delfin.

Arter 
De tre arter i slægten Tursiops:
 Tursiops truncatus
 Tursiops aduncus
 Tursiops australis

Kilder 

 Hadoram Shirihai & Brett Jarett (2008), Meeressäuger. Franckh-Kosmos Verlags GmbH, 

Delfiner
Dominique de Villepin

Dominique de Villepin, fuldt navn Dominique Marie François René Galouzeau de Villepin (født 4. november 1953 i Rabat i Marokko) er en fransk embedsmand og politiker. Han blev den 31. maj 2005 udnævnt til Frankrigs premierminister.

Før han blev statsminister var han udenrigsminister (7. maj 2002 – 31. marts 2004) og derefter indenrigsminister. Som udenrigsminister udtalte han sig skarpt mod USA's invasion af Irak.

Dominique de Villepin er medlem af det konservative gaullistparti Union pour un Mouvement Populaire (UMP), som før 2002 hed Rassemblement pour la République (RPR). 

Han har bl.a. studeret ved École nationale d'administration (ENA); før han blev minister arbejdede han i embedsværket og som diplomat. Han har aldrig været folkevalgt. Villepin er kendt for sin veltalenhed, lyriske stil og karisma.

Frankrigs premierministre
Indenrigsministre fra Frankrig
Udenrigsministre fra Frankrig
ADH

ADH er et akronym for antidiuretisk hormon, der også kaldes vasopressin . Det er et peptidhormon, der produceres i hjernens hypothalamus, og derefter lagres i hypofysens baglap, hvorfra det kan frigives til blodbanen. Det virker på nyrerne og nedsætter diuresen (urinudskillesen), heraf navnet antidiuretisk hormon. 

Ved sygdommen diabetes insipidus er produktionen af hormonet nedsat eller ophævet. ADH fremstilles syntetisk som lægemidlet desmopressin.

Virkemåde
ADH-frigivelsen styres af nogle osmoreceptorer i hypothalamus, og hvis osmolariteten i blodet bliver højere end 300 mmol/l sendes et nervesignal fra hypothalamus til hypofysens baglap, der efterfølgende frigiver ADH til blodet. Hypothalamus fortæller os, at vi er tørstige.

ADH øger vandgennemtrængeligheden af membranerne i de distale rør og samlerørene i nyrerne ved indsættelsen af flere aquaporin 2-kanaler. Dette bevirker, at mere vand optages fra præurinen til blodet. Denne mekanisme forhindrer osmolariteten i blodet i at stige.
 
Under indtagelse af alkohol nedsættes funktionen af ADH, hvilket medfører at vi tit lader vandet. ADH virker også i tyktarmen, hvor det øger opsugningen af vand fra afføring til blod. Ved væskemangel kan der derfor opstå forstoppelse.

ADH stimulerer sekretionen af adreno-kortikotropt hormon (ACTH) fra hypofysens forlap (adenohypofysen).

Peptidhormoner
Hamstere

Hamstere (latin: Cricetinae) er en underfamilie til studsmusfamilien (Cricetidae).

Hamstere er en gruppe af små til mellemstore gnavere. Som hos andre arter af gnavere vokser hamsternes fortænder hele livet, men som noget specielt blandt gnavere har hamstere kindposer, som de bruger til at samle føde i og bære det hjem til deres bo for at æde under rolige forhold. Ordet hamster er beslægtet med at hamstre (af tysk oprindelse), altså at samle forråd. Ordet hamster er fælleskøn, dvs. at det hedder en hamster.

Levevis 
Deres bo ligger under jorden, hvor de graver gangsystemer. Disse kan være forholdsvis simple, men kan også være ret komplicerede systemer med mange gange og kamre. Alle hamstere er natdyr og tilbringer det meste af dagen med at sove i deres huler.

Hamstere ser generelt ikke særligt godt, men til gengæld hører de fremragende, og deres lugtesans er også god. Deres diæt er meget omfattende, idet de æder næsten alt, hvad de falder over, både frø, bær og andre plantedele, men også insekter og andre smådyr.

Hamstere inddeles i flere slægter og findes udbredt i store dele af Europa og Asien.

Klassifikation 
Underfamilie: Cricetinae (Hamstere)
 Slægt: Cricetus (Europæisk hamster)
 Slægt: Cricetulus
 Slægt: Mesocricetus (Guldhamstere)
 Slægt: Phodopus (herunder dværghamstere)
 Slægt: Tscherskia
 Slægt: Cansumys
 Slægt: Allocricetulus

Kæledyr 
De fem hamsterarter man har som kæledyr er: Campbell og Vinterhvid Dværghamster, Syrisk Guldhamster (bedre kendt som guldhamster), Kinesisk hamster og Roborovski. Mange danskere forveksler vinterhvide og Campbell hamstre som Sibirisk hamster. I Danmark findes der mange hybrider, de er en blanding af Vinterhvid og Campbell. De har oftest adfærdsproblemer og dårligt helbred. Hvis en Dværghamster ikke har stamtavle vil man kvalificere den som hybrid.

Se også

Referencer 

 
Hobbydyr
Forn Siðr

Forn Siðr – Asa- og Vanetrosamfundet i Danmark (i daglig tale blot Forn Siðr) er et dansk landsdækkende trossamfund for dyrkere af de nordiske guder og kræfter i den nordiske trosforestilling og folketro. Forn Siðr som officiel forsamling blev dannet den 15. november 1997.

Organisation er ikke-missionerende og upolitisk.

Forn Siðr blev den 6. november 2003 godkendt som trossamfund af Kirkeministeriet. Det har blandt andet givet trossamfundet ret til at foretage juridisk gyldige vielser for sine medlemmer, samt bedre muligheder for medlemmerne for at blive bisat under forrettelse af hedenske ritualer.

Forn Siðr holder for alle sine medlemmer officielt blót (gudsdyrkelse) fire til fem gange om året. Det drejer sig om de fire solhøjtidsblót (forårsjævndøgn, sommersolhverv, efterårsjævndøgn og vintersolhverv), samt et blót ved altinget.

Trossamfundet har sit eget medlemsblad – Vølse – organet for hedensk sæd – som udkommer fire gange om året.

Altinget
Forn Siðrs højeste besluttende myndighed er Altinget, der består af alle de medlemmer som er fremmødt.

Historie 

Der havde op 1997 til været en stigende interesse for dyrkelse af de nordiske guder specielt i vikingegrupper (folk der optræder eller sælger smykker ved vikingemarkeder). På Island var asatroen blevet ankendt af myndighederne som trossamfund allerede i 1973, og i 1996 blev troen også anerkendt af myndighederne i Norge. I Danmark var interessen for asatroen spredt, og tidligere forsøg på at danne en forening var mislykkedes.

Den officielle grundlæggelse af Forn Siðr var den 15. november 1997. Via forskellige kontakter knyttet bl.a. via internettet, var et uformelt møde arrangeret i sommeren 1997, hvor otte personer mødtes i en park i Odense, for at tale om mulighederne for at danne en forening for asedyrkere i Danmark. De otte var Morten Grølheim, Ole Gotved, Ove Birk, Gudrun Victoria Gotved, Ole Nielsby, Christine Fentz, Bertil F. Dorch og Pelle Bull. Dette ledte til det stiftende alting den 15. november 1997.

Den 13. december 1999 blev ansøgningen om godkendelse afleveret til kirkeministeriet. Kirkeministeriets rådgivende udvalg vedrørende trossamfunds vurderede i 2002, at "Forn Siðr" ikke kunne opfattes som et trossamfund. Forn Siðr blev dog alligevel godkendt af ministeren den 6. november 2003 efter en omskrivning af vedtægterne.

Den 7. februar 2009 indviede trossamfundet sin første gravplads på Assistens Kirkegård i Odense..

Se også 
 Asetro
 Nordisk mytologi

Kilder

Ekstern henvisning 

 

Asetro i Danmark
Trossamfund
Isolationsmekanismer

Der findes to former for isolationsmekanismer: præ-zygotiske og post-zygotiske.

Præ-zygotiske isolationsmekanismer (præ "før" og zygote "befrugtet æg") er isolationsmekanismer, der foregår, før der er blevet dannet befrugtet æg. Det kan blandt andet være:
 Forskellige levesteder (habitatet), fx vanddyr og landdyr eller dyr i forskellige værtsplanter.
 Forskellige adfærd, fx forskellige parringssignaler. Et eksempel er, at frøer kan kvække og det er kun det modsatte køn af samme art der reagerer på dette.
 Forskellige tidspunkter for parring eller kønsmodning (temporal – kønsmodning)
 Mekanisk, det vil sige at det fysiologisk ikke er muligt at danne en zygote. Det kan være på grund af surt miljø, samt om befrugtningen foregår inde eller ude.

Post-zygotiske isolationsmekansmer (post "efter" og zygote "befrugtet æg") foregår ved, at der bliver dannet hybrider, disse har en nedsat fitness på grund af:
 Nedsat levetid fx fejl under fosterstadiet
 Nedsat frugtbarhed for selve hybridet eller først ved den næste generation
 Der kan også opstå problemer i 2. generation

Biologi
Sule

Denne artikel omhandler den specifikke art sule. For familien, se suler.

Sulen (Morus bassanus) er en havfugl, der i Danmark mest ses efterår, vinter og forår. Den yngler på fuglefjelde i Nordatlanten, f.eks på Mykineshólmur vest for Mykines på Færøerne. Om sommeren er det kun ikke-kønsmodne ungfugle, der ses i danske farvande. Sulen ses især langs Jyllands vestkyst.

Dens længde er 85-97 cm lang og dens vingefang er 170-192 cm. Dens levealder er 16-20 år.

Sulen lever hovedsagelig af fisk på op til 30 cm, f.eks sild, makrel, tobis, torsk og blæksprutte. Dens jagtteknik består i at kredse over havet og så pludseligt klappe vingerne sammen og foretage et imponerende styrtdyk, hvor den sommetider kommer flere meter ned under havoverfladen. Den kan forfølge byttet under vand i op til 20 sek. og dykke ned til dybder på op til 22 meter.

Sulen yngler første gang, når den er 5 eller 6 år gammel, og den er monogam. Suler yngler i kolonier på utilgængelige fuglefjelde eller på ubeboede øer og lægger kun ét æg, som magerne udruger i fællesskab på 44 dage. Ungerne er flyvefærdige i en alder af ca. 90 dage.

Kendetegn 
Den voksne sule har en længde på 85-97 cm og et vingefang 170-192 cm. Den er iøjnefaldende med sin slanke kropsbygning, sine lange smalle vinger og sit lange spidse næb. Er herudover som udfarvet meget karakteristisk i sin hvide fjerdragt med gulligt hoved og sorte vingespidser. Dragtens lysende hvidhed gør, at den er genkendelig på meget stor afstand.

De juvenile fugle har en mørk gråbrun dragt og små hvide pletter på store dele af fjerdragten. Deres udfarvning til voksendragt tager fra 4 til 6 år. Fældningen sker fortløbende og med en del individuel variation i tidsforløbet.

Sulen er fremragende til glideflyvning og styrtdykning. Flugten foregår i roligt vejr glidende på hvælvede vinger med serier af korte vingeslag. Ved større vindstyrke rider den i stigende grad stift på vinden i brede buer. Den kan ofte observeres i smågrupper, der flyver på linje.
Forveksles ofte med svartbag og de mørkere yngre fugle kan desuden minde om skråper, men sulen er betydeligt større.

Udbredelse 
Ungfuglene og et mindre antal af de voksne fugle overvintrer ved kystfarvandene i Vestafrika, mens de fleste af de voksne fugle overvintrer på det åbne hav i Nordatlanten.
Sulerne yngler overvejende i ca. 50 kolonier i Nordatlanten, hvor fuglen yngler med hovedforekomster ud for Skotland, Irland, Island og New Foundland, Norge og i mindre forekomster i Frankrig, Færøerne og Tyskland, Helgoland. Ca. halvdelen af verdensbestandens 460.000 fugle yngler i Skotland.

Pladserne i kolonierne besættes allerede fra slutningen af januar, i Nordisland lidt senere.

I starten af 1800-tallet var bestanden på omkring 170.000 par, men systematiske indsamlinger af de fede unger betød, at arten gik voldsomt tilbage op gennem 1800-tallet. I 1894 var der kun omkring 50.000 par tilbage. Denne udvikling resulterede heldigvis i en totalfredning af sulen, som siden har været i konstant fremgang.

Kilder og eksterne henvisninger 
  Netfugl.dk 
 DOF's beskrivelse af Sulen.
  Avibase - the world bird database
 Taxonomicon – Morus bassanus

 
Danmarks fugle
Atlanterhavets fugle
Coldplay

Coldplay er et engelsk band, der i genre svinger imellem pop rock og let/alternativ rock. Coldplay er af mange udråbt som et af de vigtigste bands i slutningen af 1990'erne og starten af det nye årtusinde, og nogle sammenligner endda deres status med både Radiohead og U2.

Coldplay har flere gange været i Danmark. Deres første visit var i 2002, hvor de besøgte Midtfyns Festivalen som en del af deres A Rush of Blood to the Head tour. Efterfølgende var de et af hovednavnene på Roskilde Festivalen i 2003. I 2005 lagde bandet vejen forbi København på deres Twisted Logic Tour, hvor de gav koncert i Forum for et publikum på godt og vel 10.000 mennesker. Coldplay var også et af hovednavnene på Roskilde Festival 2009, hvor de spillede som afslutningsnavn søndag aften. Senere indledte Coldplay deres europaturné 2009 i Herning på Messecenter Herning 16. august 2009. D. 28 august 2012 besøgte Coldplay igen København på deres "Mylo Xyloto Tour", hvor de gav koncert i Parken for omkring 50.000, alt udsolgt. Coldplay vendte tilbage til Parken den 5. & 6. juli 2016, for at spille 2 udsolgte koncerter på deres A Head Full Of Dreams tour.

Bandmedlemmer 
 Chris Martin: Forsanger, piano, keyboard, guitar
 Jonny Buckland: Guitar, harmonika, sang
 Guy Berryman: Bas, synthesizer, harmonika, sang
 Will Champion: Trommer/percussion, piano, sang, guitar
Phil Harvey: Manager

Diskografi 

 Parachutes (2000)
 A Rush of Blood to the Head (2002)
 X&Y (2005)
 Viva la Vida or Death and All His Friends (2008)
 Mylo Xyloto (2011)
 Ghost Stories (2014)
 A Head Full Of Dreams (2015)
Kaleidoscope EP (2017)
Everyday Life (2019)
Music of the Spheres (2021)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

 
Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra 1997
Musikere fra Capitol Records
Polarlomvie

Polarlomvien (Uria lomvia), eller kortnæbbet lomvie, er en stor alkefugl. I Danmark træffes polarlomvier meget sjældent, men de yngler talrigt på Grønlands fuglefjelde.

Kendetegn 
Polarlomvien kan kendes fra den almindelige Lomvie på den lyse stribe, der udgår fra næbroden.

Underarter 
Den findes i fire underarter:
 Uria lomvia arra
 Uria lomvia eleonorae
 Uria lomvia heckeri
 Uria lomvia lomvia

Kilder 
 BirdLife International 2012. Uria lomvia. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2
 R. Hørring (1875 – 1943). Danmarks Fauna. Fugle III. Maagefugle, Alkefugle og Rovfugle. Gads Forlag/Dansk naturhistorisk Forening 1934. (Copyright udløbet)

Alkefugle
Arktis' fugle
Kongeå

Kongeå (tysk: Königsau) dannede grænsen mellem Danmark og Schleswig Holstein før 1864. Fra 1864 til 1920 dannede den delvis grænsen mellem Danmark og Preussen (Ribe og omegn hørte til Danmark).

I middelalderen hed åen Skodborg Å efter den kongelige borg Skodborghus, der lå ved et overgangssted syd for Vejen.

Der var i århundreder toldgrænse ved Kolding Å, der skilte det i smallere forstand egentlige Kongerige Danmark fra Hertugdømmet Slesvig. Ved grænsedragningen efter 2. Slesvigske Krig blev de kongerigske enklaver mageskiftet med otte slesvigske sogne sydøst for Kolding, hvorved grænsen blev flyttet sydover til Skodborg Å, som man nu gik over til at kalde Kongeåen.

Åen udspringer sydøst for Vejen og Vamdrup, flyder gennem byerne Foldingbro og Gredstedbro og udløber efter ca. 50 km i Vadehavet nord for Ribe.

Bl.a. laks, stalling, samt hav- og bækørred lever i åen.

Vandløb i Danmark
Statsoperaen i Prag

Statsoperaen i Prag åbnede 5. januar 1888 som den tyske scene i Prag med opførelsen af Richard Wagners Mestersangerne i Nürnberg.

Eksterne henvisninger 

 Operaens officielle hjemmeside på engelsk

Operahuse
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tjekkiet
Botanisk Have

Botanisk Have har flere betydninger:

 Botanisk have – et museum med udstillinger af levende planter.
 Botanisk Have (København)
 Botanisk Have (Århus)
 Det Biovidenskabelige Fakultets Have

Se også
 Arboret – en botanisk have, der primært rummer samlinger af vedplanter.
Hassing Herred

Hassing Herred var et herred i det tidligere Thisted Amt. Fra 1970-2006 var området del af Viborg Amt .

Hassing Herred hørte i middelalderen til Thysyssel senere kom det under Ørum Len, og fra 1660 under Ørum Amt og Vestervig Amt. Disse blev i 1661 slået sammen, og i 1664 også sammen med Dueholm Amt (Mors). I 1793 sammenlagdes de med Vester Han Herred til Thisted Amt
 
Flg. sogne ligger i Hassing Herred (efter hvert sogn er nævnt, hvilken kommune dette sogn kom til at tilhøre efter Kommunalreformen i 1970):
 Bedsted Sogn (Sydthy Kommune)
 Grurup Sogn (Sydthy Kommune)
 Harring Sogn (Thisted Kommune)
 Hassing Sogn (Sydthy Kommune)
 Hvidbjerg Vesten Å Sogn (Sydthy Kommune)
 Hørdum Sogn (Sydthy Kommune)
 Hørsted Sogn (Thisted Kommune)
 Lodbjerg Sogn (Sydthy Kommune)
 Skyum Sogn (Sydthy Kommune)
 Snedsted Sogn (Thisted Kommune)
 Stagstrup Sogn (Thisted Kommune)
 Sønderhå Sogn (Thisted Kommune)
 Villerslev Sogn (Sydthy Kommune)
 Visby Sogn (Sydthy Kommune)
 Ørum Sogn (Sydthy Kommune)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924

Herreder i Thisted Amt
Kim Daugaard (musiker)

Kim Daugaard (født 9. februar 1951 på Frederiksberg) er en dansk bassist. Han var med i poprockgruppen Shu-bi-dua fra 1977 til bandets opløsning i 2011. Siden er han kendt for sin medvirken i Hardinger Band.

Opvækst og tidlig karriere 
Har en storesøster ved navn Marianne, der er 4 år ældre. Han startede på Ny Holte Skole, men kom senere på Herlufsholm Kostskole. Han blev student fra Holte Gymnasium i 1971 og læste derefter medicin i 4 år og brugte 8 år på at læse til tandlæge. Han blev cand. stip. på Københavns Tandlægeskole, kir. afd. i 1989.

Begge forældrene spillede musik, og Daugaard startede som 9-årig med at spille mandolin, og både han og søsteren blev også sendt til klaverundervisning, men der gik ikke længe, før det i stedet var guitaren, der tiltrak sig Daugaards opmærksomhed, og sammen med vennen Alan dannede han bandet The Plectors. Som 19-20 årig tog han bassen til sig efter at have oplevet Niels-Henning Ørsted Pedersen spille.

Karriere 
Før tiden i Shu-bi-dua, spillede Kim bl.a. med i The Boomerangs i 3 år, men har også været en del af Palles Nosser, Aorta, Nation Wide Band, Halberg/Larsen, Nissen/Fjeldsted og Los Valentinos.

Shu-Bi-Dua 
I 1977 medvirkede han som bassist på Michael Hardingers første Solo LP We Are Brothers. Dette banede vejen for at Daugaard overtog bassen i Shu-Bi-Dua, da bandet senere samme år stod overfor at skulle have ny bassist.

Fra 1977-2011 var Kim en fast bestanddel af Shu-bi-dua, han blev hurtigt kendt for sine meget præcise og melodiøse basgange; men også som den pæne fyr som tiltrak sig masser af kvindelig opmærksomhed. Udover at lægge en solid bund i musikken med sin bas, udviste Kim alsidighed i lejlighedsvist at spille en taktfast rytmeguitar, samt at arrangere nogle af de korarrangerementer som sidenhen blev Shu-bi-duas varemærke.

Efter Shu-bi-dua 

Efter at have holdt sig uden for rampelyset i et par år, offentliggjorde Michael Hardingers orkester, Hardinger Band, i 2013 at Daugaard var kommet med i gruppen som erstatning for sin egen søn Kasper Daugaard, der var gået ud for at være med i bandet Lukas Graham.

Sideløbende aktiviteter 
Udover at have medvirket i Shu-bi-dua, har han ligeledes medvirket som studiemusiker i et hav af øvrige danske produktioner med bl.a. Alberte, Stig Kreutzfeldt, Tommy Seebach, News, Kasper Winding, Laban m.fl. samt som livemusiker i adskillige sammenhænge; bl.a. for DR og TV 2.

I dag arbejder Daugaard på deltid som specialtandlæge i København.

Privatliv 
Kim fik sammen med Elsebeth Drachmann sønnen Kasper Daugaard, der blev født i 1983. I sommeren 2011 blev Kim far for anden gang, da han og kæresten Marlene blev forældre til Elliot.

Diskografi

Shu-bi-dua 

 78'eren, 1978
 Shu-bi-dua 6, 1979
 Shu-bi-dua 7, 1980
 Shu-bi-dua 8, 1982
 Shu-bi-dua 9, 1982
 Shu-bi-dua 10, 1983
 Shu-bi-dua 11, 1985
 Shu-bi-dua 12, 1987
 Shu-bi-dua 13, 1992
 Shu-bi-dua 14, 1993
 Shu-bi-40, 1993
 Shu-bi-dua 15, 1995
 Shu-bi-du@ 16, 1997
 Shu-bi-dua 17, 2000
 Shu-bi-dua 18, 2005

Hardinger Band 
 Sym-fo-19 (2017)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Bassister fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Shu-bi-dua
Jakob Riis (komponist)

Jakob Riis (født 11. marts 1964 i Vejle) er en dansk komponist, laptop musiker og improvisator. Modtog DJBFAs hæderspris 2006.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 

Komponister fra Danmark
Musikere fra Danmark
Personer fra Vejle