kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Alexandre Deschapelles

Alexandre Deschapelles (1780-1847), var en fransk skakspiller, som formodes i en periode efter Philidor at have været verdens stærkeste spiller og derfor er listet som uofficiel verdensmester i skak i perioden 1800-1820. Han dominerede det franske skakmiljø, som udfoldede sig omkring den navnkundige Café de la Régence i Paris.

Han var en farverig person, som var veteran fra Napoleonskrigene, hvor han havde mistet den ene arm på slagmarken. Det forhindrede ham ikke i at være en habil billardspiller med den tilbageværende arm. Han var desuden en kendt bridgespiller, og et Deschapelles coup er stadig kendt af millioner af bridgespillere. 
 
Hans overlegenhed var sådan, at han spillede de fleste af sine partier med skak. Desværre kendes ingen partier af ham, da han var hævet over at nedskrive dem. 

Han optrænede sin elev, Louis de la Bourdonnais i skak, og da han ikke længere kunne slå ham, trak han sig tilbage fra skakspillet.

Eksterne henvisninger 
 

Skakspillere fra Frankrig
Bridgespillere
Rørdrum

Rørdrum (Botaurus stellaris) er en hejre i ordenen Pelecaniformes, der lever i Europa, Nordafrika og et bælte gennem Asien. Rørdrummen lever i tætte rørskove ved større søer og sumpede områder. Den færdes skjult og genkendes på sin vidtlydende stemme, den såkaldte pauken.

Beskrivelse 
Det er en stor fugl, der som regel indtager en duknakket holdning, benene er korte, halsen tyk, fjerdragten løs. Rørdrum er med sin fjerdragt godt camoufleret. Den ses sjældent, men hannernes dybe sang, pauken, der lyder noget i retning af, som når man puster i en tom flaske, kan høres flere kilometer væk.

Føde 
Rørdrummens føde består hovedsageligt af fisk og padder, men også slanger, mus og insekter er på dens menukort. Den trives bedst i milde vintre og klarer sig mindre godt under hård frost.

Forekomst i Danmark 
Rørdrum findes ofte ved den jyske vestkyst bl.a. ved Ringkøbing Fjord og i det sønderjyske marskområde. Også søerne ved Maribo på Lolland er et yndet tilholdssted. Den danske bestand blev i 2008 vurderet til at være på 300 par og i fremgang. Den er vurderet som sårbar på den danske rødliste.

Kilder og henvisninger 

 Dansk Ornitologisk Forening: Rørdrum

 

Fugle fra Eurasien
Hejrer
Punkt1

punkt1 er en dansk hvidevarekæde, som er en sammenslutning af de tre kæder ServiceRingen, Snehvide og Elkøb. Kæden blev dannet i september 2003 og har over 100 butikker i Danmark og 1 butik på Færøerne. Kæden består af selvstændige butikker, der er gået med i et kædesamarbejde, således at markedsføring styres centralt. Elbodan er kædecenter for punkt1 foruden profilerede kæder som Expert, ELplus og Lysmesteren.

Butikskæden blev kendt for sine tv-reklamer med Sofie Stougaard i hovedrollen som Diana og Morten Kirkskov i rollen som indehaver. Diana ønsker at lukke hvidevarekæden, da hun mener, at kæden tager de andre kæders kunder grundet for små priser. Efter et par år med Diana, fik butikskæden dog nye TV reklamer i 2007, med Nikolaj Lie Kaas i hovedrollen som hvidevareentusiasten Arne Hvid, der finder "win win situations". I butikken er også butikschefen Bent der køber billigt ind, spillet af Dick Kaysø samt eleven Sebastian spillet af Stefan Pagels Andersen.

Eksterne henvisninger 
 punkt1 hjemmeside

Elektronikkæder i Danmark
Etableret i 2003
Netbutikker i Danmark
Rørdrummer

Rørdrummer (Botaurus) er en slægt af hejrer. 

Rørdrummen er den eneste art, der yngler i Danmark. I årene 2001 til 2004 hørtes dog en amerikansk rørdrum pauke i Vejlerne.

Arter 
 Amerikansk rørdrum, Botaurus lentiginosa. 
 Rørdrum, Botaurus stellaris
 Sydamerikansk rørdrum Botaurus pinnatus  
 Australsk rørdrum Botaurus poiciloptilus

Noter 

Hejrer
Nysølv

Nysølv, Nikkelsølv, Maillechort, tysk sølv, Argentan, nikkelmessing, albata, alpacca, er en legering af kobber (45–70%) og nikkel (8–20%) og ofte zink (8-45%). Nysølv kan indeholde små mængder af bly, tin og jern. Nysølv har sit navn efter sin sølvlignende farve, men der indgår ikke sølv i det.

Det er ret hårdt og ret korrosionsbestandigt.
Ledningsevne: ca. 3–5 Ωm/mm²
Massefylde: 8,7 g/cm³
Varmeledningsevne ca. 25–35 W/m K

Historisk er nysølv først kendt i Kina, hvor det kaldtes Paktong eller Pakfong. I det 18. århundrede fandt man ud af, at stoffet var en legering af kobber, nikkel og zink.
Navnet "tysk sølv" refererer til den kunstige genskabelse af den naturlige metalåre af tyske metallurger. Alle moderne kommercielt vigtige typer nikkelsølv (standardisererede under ASTM B122) indeholder store mængder zink og bliver nogle gange betragtet som  type af messing.

I dag anvendes nysølv til lynlåse, modeljernbaneskinner og mønter i nogle lande.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 National Pollutant Inventory – Copper and compounds fact sheet 
 Nickel Silver, German Silver and related alloys 

Kobberlegeringer
Sølv
Alpaka

Alpakaen (Vicugna pacos) er et domesticeret sydamerikansk pattedyr i familien Camelidae. Den er nært beslægtet med den vildtlevende vikunja. Der er fremavlet to racer af alpakaen, suri og huacaya. Huacaya er den mest almindelige.

Indtil 2001 var alpakaens videnskabelige betegnelse Lama pacos, idet man antog at den var nærmere beslægtet med lamaen, og ligesom denne nedstammede fra den vildtlevende guanaco. Nye DNA-teknologier har imidlertid afsløret at den nedstammer fra vikunjaen.

Alpakaer holdes hele året på græs i 3.500-5.000 meters højde i Andesbjergene, omkring 80 procent af dyrene findes i Peru. Alpakaen er betydeligt mindre end lamaen og blev ikke avlet som pakdyr, men for dens uld. Alpakauld anvendes i strikkede eller vævede tekstiler som tæpper, sweatre, hatte, handsker, tørklæder, ponchos, frakker og sengetøj.

En udvokset alpaka har normalt en højde på 81-99 cm og vejer 48-84 kg.

Noter 

Sydamerikas fauna
Kameler og lamaer
Uld
Tranefugle

Tranefugle (Gruiformes) er en orden i dyreklassen fugle, hvis taksonomi er meget omdiskuteret.

I dag placeres følgende familier oftest i ordenen:
 Vandhøns (Rallidae)
 Dunhaler (Sarothruridae)
 Svømmerikser (Heliornithidae)
 Riksetraner (Aramidae)
 Trompetérfugle (Psophiidae)
 Traner (Gruidae)

Tidligere henførtes familien seriemaer (Cariamidae) til denne orden, men i dag er den flyttet til sin egen orden Cariamiformes. Også drosselrikser (Mesitornithidae) som ofte tidligere placeredes i ordenen, placeres nu i sin egen orden Mesitornithiformes. Desuden placeres nu heller ikke kaguer (Rhynochetidae), solrikser (Eurypygidae) og trapper (Otididae) i ordenen. Visse studier tyder på, at denne gruppering stadig er polyfyletisk og løser dette ved at placere kaguen og solriksen i søsterordenen Eurypygiformes. Nu placeres dunhaler som tidligere blev behandlet som en del af vandhønsene i sin egen familie Sarothruridae.

Forekomst og egenskaber
Tranefugle er små eller mellemstore fugle med 130 arter over hele jorden bortset fra polarområderne. De er mere eller mindre knyttet til vand, og tæerne er hos visse arter stærkt forlængede, en tilpasning til en levevis på flydende vegetation, og undertiden forsynet med svømmelapper. Kroppen er ofte sammentrykt fra siderne, halen kort og vingerne korte og afrundede. Visse arter på den sydlige halvkugle er ikke i stand til at flyve.

Referencer

Noter

Kilder
 Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, & D. Roberson (2013) The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8. (xls). Hentet 2014-02-23.
Måger

Måger (Larinae) er en underfamilie af mågefuglene. De er udbredt i alle verdensdele og er store eller mellemstore fugle, der er knyttet til vandet. Danmark er med sine mange lavvandede strande et godt sted for måger.

Fødderne er forsynet med svømmehud, vingerne er lange og slanke, og flugten er let og ubesværet med rolige vingeslag. Fjerdragten er ret ensartet farvet, hyppigst gråblå på oversiden og hvid på undersiden. Mange måger yngler i kolonier og færdes også udenfor yngletiden i flokke. Føden er meget variabel, men består oftest af småfisk eller krebsdyr.

Slægter fra Danmark 
Listen viser slægter med arter, der er truffet i Danmark. Indtil begyndelsen af det 21. århundrede omfattede mågerne kun få slægter, men nyere DNA-undersøgelser har vist, at de bør deles op i flere slægter som det ses nedenfor

.

 Chroicocephalus
 Hydrocoloeus
 Ichthyaetus
 Larus
 Leucophaeus
 Pagophila
 Rhodostethia
 Rissa
 Xema

Artsliste 
Arter truffet i Danmark
:
 Bonapartemåge Chroicocephalus philadelphia
 Hættemåge Chroicocephalus ridibundus
 Dværgmåge Hydrocoloeus minutus
 Audouinsmåge Ichthyaetus audouinii
 Sorthovedet måge Ichthyaetus melanocephalus
 Stor sorthovedet måge Ichthyaetus ichthyaetus
 Gråmåge Larus hyperboreus
 Hvidvinget måge Larus glaucoides
 Kaspisk måge Larus cachinnans
 Middelhavssølvmåge Larus michahellis
 Ringnæbbet måge Larus delawarensis
 Sildemåge Larus fuscus
 Stormmåge Larus canus
 Svartbag Larus marinus
 Sølvmåge Larus argentatus
 Præriemåge Leucophaeus pipixcan
 Lattermåge Leucophaeus atricilla
 Ismåge Pagophila eburnea
 Rosenmåge Rhodostethia rosea
 Ride Rissa tridactyla
 Sabinemåge Xema sabini

Galleri 
 Nogle måger som er almindelige i Danmark

 Nogle måger som er ualmindelige i Danmark

 Nogle måger som ikke forekommer i Danmark

Noter

Kilder 
 Hvass, Hans, Danmarks Dyreverden, 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
PR

PR (eller pr), forkortelse for public relations, er en kommunikationsdisciplin, der arbejder med en virksomheds, organisations eller forenings interne og eksterne relationer. Oftest bruges ordet PR om en virksomheds kommunikation i det offentlige rum – traditionelt ved hjælp af pressemeddelelser. Men de senere år er sociale medier som Facebook, LinkedIn og Twitter blevet ekstremt vigtige kanaler for virksomheders PR-indsatser.

Man tillægger også mennesker PR-værdi, f.eks. kunne man se at Michael Jacksons PR-værdi steg kraftigt i forbindelse med hans død. PR-værdien er dermed en anskuelse der tillægges symbolet en bestemt organisation, firma, individ etc. har skabt sig. PR-værdien kan derfor være selvvalgt, uønsket eller tilfældig, da det er omgivelsernes reaktioner, der "måles". Der kan derfor ikke være nogen negativ PR-værdi eller positiv PR-værdi, men kun en anskuet eller undersøgt PR-værdi. Derfor binder man ofte markedsføring med PR-værdi 1: Hvor mange når man ud til 2: Hvordan fremstiller man symbolet.

Referencer

Se også 
 Markedsføring
 Edward Bernays, PR's 'fader'

Markedsføring
Kommunikation
Ebba Grön

Ebba Grön er et svensk punkband, som blev dannet i 1970'erne i Rågsved, en forstad til Stockholm.

Bandmedlemmer 
 Joakim "Pimme" Thåström (sang, guitar)
 Lennart "Fjodor" Eriksson (el-bas, sang)
 Gunnar "Gurra" Ljungstedt (trommer)
 Stry Terrarie (orgel, keyboard)

Diskografi

Album 
 1979 - We're Only in It for the Drugs
 1981 - Kärlek & uppror
 1982 - Ebba Grön

Singler 
 1978 - Antirock
 1978 - Pro-Rock
 1979 - Total-Pop
 1980 - Staten & kapitalet
 1980 - Schlagers julsingel artist på andra sidan Anders F Rönnblom
 1981 - Scheisse

Opsamlinger 
 1983 - Samlade singlar 78/82
 1987 - Ebba Grön 1978-1982
 1998 - Ebba Grön Live (med gästgitarristen Jesper Bexelius)
 1998 - Boxen
 2005 - Ebba Grön Samlingen
 2014 - Tyst För Fan - En Hyllning Till Ebba Grön

Medvirken på andra opsamlinger 
 1979 - Oasen (Skjut en snut / Brackor)
 1980 - Sveriges största singel 1 (Tyst för fan)
 1982 - Sveriges största singel 2 (Uppgång & fall)
 1983 - Sveriges största singel 3 (Staten & kapitalet)
 1989 - Ståkkålmsjävlar (Tyst för fan)
 1990 - Svenska klassiker 1980-90 (800°)
 1991 - Svenska klassiker 1980-89 (Vad skall du bli?)
 1992 - Absolut Hultsfred (Happy)
 1993 - Ny våg 78-82 (Profit / Staten & kapitalet)
 1993 - Vintertoppar (Mental istid)
 1993 - Back to Front Vol 3 (Profit)
 1996 - Wild Rock (Staten & kapitalet)
 2003 - Svenska punkklassiker (Vad skall du bli? / Beväpna er / Staten & kapitalet)
 2005 - Tjenare Kungen soundtrack (800°)
 2005 - Joe Strummer Tribute - Roots Roch Rebel (DVD) (What's My Name / Career Opportunities / White Riot - samtliga med Mick Jones)

Melodier på Svensktoppen 
 1981 - "Mental istid"

Filmmusik 
 1981 - Operation Leo

Noter

Eksterne henvisninger 
 The official Thåström website 
 notfound.se  – Billeder af Ebba Grön fra 1979/1980
 bildrulle.nu  – Billeder af Dag Vag og Ebba Grön fra 1980
 bildrulle.nu  – Billeder af Ebba Grön og Raketerna fra 1981

 


Musik fra Sverige
Musikgrupper fra Sverige
Giverny

Giverny er en kommune i departementet Eure, som ligger i den franske region Normandie. Landsbyen af samme navn ligger ca. 5 km sydøst for stationsbyen Vernon ved biflodens Eptes indløb i Seinefloden. Position: 01°31'48" Ø; 49°04'37" N.

Området ved Giverny har været beboet siden yngre stenalder. Ved andre undersøgelser har man fundet grave fra den gallo-romerske tid, det tidlige 1. århundrede f.Kr. og det 2. århundrede e.Kr. Byen hed "Warnacum" i dokumenter fra romersk tid. Vindyrkning foregik siden merovingernes tid. Landsbykirken er opført i middelalderen i romansk stil, men senere tilbygninger har ændret helheden. Den er viet til Skt. Radegunde. Byen blev længe ved med at være et lille, landligt samfund med en fåtallig befolkning (der var 300, da Monet “opdagede” den i 1883). Nu har byen et opsving med de turister, der besøger Monets hus og have, og det har præget den i bund og grund.

Claude Monet og Giverny 
Claude Monet opdagede Giverny, da han så ud ad vinduet fra et tog. Han besluttede at flytte dertil og lejede et hus med et jordstykke. I 1890 havde han samlet penge nok til, at han kunne købe huset og grunden, og derefter gik han i gang med at skabe det storslåede haveanlæg, han ønskede at bruge som motiv i sine malerier. Nogle af hans mest kendte malerier som “Åkanderne” og billederne af den japanske bro stammer fra haven i Giverny. Monet boede i Giverny fra 1883 til sin død i 1926, og både han selv og flere af hans familiemedlemmer ligger begravet på landsbyens kirkegård.

Bygningsværker 
 Sognekirken viet den hellige Radegunde
 Det amerikanske kunstmuseum
 Maleren Claude Monets hus og have (museum).
 Det tidligere Hotel Baudy og dets rosenhave, hvor malerne mødtes.

Årlige begivenheder 
 Kammermusik i Giverny (en international kammermusikfestival fra slutningen af august til begyndelsen af september).

Dødsfald 
 Den 5. december 1926 døde Claude Monet i sit hjem i Giverny. Han var maler og blev én af grundlæggerne af impressionismen.

Eksterne henvisninger 

Byer i Eure
Havekunst
Louis de la Bourdonnais

Louis Charles de la Bourdonnais (1795 – 13. september 1840) var en fransk skakmester, som var den stærkeste spiller i første halvdel af det 19. århundrede. Han var barnebarn af Bertrand-François Mahé de La Bourdonnais.

De la Bourdonnais anses derfor for at være uofficiel verdensmester i skak (i mangel af en officiel titel på denne tid) indtil han døde i 1840. Han var oplært i skak af sin forgænger, Deschapelles, som dog valgte at stoppe sin skakkarriere i 1820 da "eleven" var blevet for stærk.

La Bourdonnais var oprindelig meget velhavende, bl.a. slotsejer, men han satte på uoplyst måde sin formue over styr og endte sine dage i fattigdom. Han grundlagde Frankrigs første skaktidsskrift, Le Palamède.

Frankrig havde i næsten 100 år været det førende skakland med et skakmiljø omkring skak-mekkaet Café de la Régence i Paris. Her dominerede la Bourdonnais.

På den anden side af kanalen var der imidlertid ved at vokse et nyt skakmiljø op, hvis stærkeste spiller i disse år var Alexander McDonnell. I 1834 tog la Bourdonnais til London, hvor der var arrangeret en match mellem de to spillere. Matchen blev betragtet som en match om verdensmesterskabet i skak. Matchen, der blev den mest langvarige nogensinde mellem førende spillere, blev vundet overbevisende af la Bourdonnais, der derved fastslog sin position. Matchen er nærmere behandlet i artiklen om McDonnell.

Matchen sluttede, da la Bourdonnais måtte tilbage til Paris i forretningsøjemed, og kort tid efter døde McDonell. Fem år senere vendte la Bourdonnais dybt forarmet og syg tilbage til London, hvor han kort efter døde. Han blev begravet side om side med sin gamle modstander.

Kilder 
 World chess champions af Edward G. Winter. 1981,  og 1998,  
 Verdens bedste skak I, Jens Enevoldsen, 1966, Politikens Forlag

Se også 
 Skakverdensmestre

Eksterne henvisninger 

 

Skakspillere fra Frankrig
Rutenummererede veje i Danmark

En rutenummereret vej er en vej i Danmark, som har fået tildelt et rutenummer.

Historie 

Frem til midten af 1980'erne var danske hovedveje forsynet med et A-nummer. Dette omfattede 18 såkaldte hovedlandeveje, hvoraf hovedvej A10 var den længste. Ud over dette fandtes et overordnet system af Europaveje forsynet med et E-nummer. Derudover var der en række amtsveje i de enkelte dele af landet.

I 1982 blev det danske vejnummersystem ændret som led i en fælleseuropæisk ordning. Det nye (og nugældende) rutenummersystem består af tre slags rutenumre:
 Europaruter, der (som tidligere) var angivet med bogstavet E+nummer med hvid tekst på grøn baggrund og med hvid ramme. Danmark har i dag fem E-ruter.
 Primærruter, der var angivet med sort nummer på gul baggrund og med sort ramme. Disse kan være 1- eller 2-cifrede. Danmark har omkring 40 primærruter.
 Sekundærruter, der var en ny klasse og som er angivet med sort nummer på hvid baggrund og med sort ramme. Disse er altid 3-cifrede. Danmark har omkring 150 sekundærruter.
E-ruterne udgjorde ved nyordningens indførelse omkring 900 km, primærruterne omkring 3.700 km og sekundærruterne omkring 5.500 km

Omkring 1985 blev europavejnettet omlagt, og vejene fik nye numre. Dette system blev implementeret i Danmark i 1992:

 E20: Esbjerg – Kolding – Odense – København
 E39: Nørresundby – Hirtshals
 E45: Frederikshavn – Aalborg – Aarhus – Kolding – Padborg
 E47: Helsingør – København – Køge – Rødbyhavn
 E55: Helsingør – København – Køge – Gedser

For at lette og fremme brugen indførtes ved samme lejlighed henvisningstavler. Disse er magen til rutenumrene bortset fra, at rammen er punkteret i stedet for fuldt optrukket.

Tidligere hovedveje i Danmark 
Nedenfor er ruterne for de tidligere hovedveje angivet i overordnede træk. I praksis skete der af og til lokale ændringer i forbindelse med etablering af nye motorveje, omfartsveje, broer og færgeruter. Der er således flere eksempler på, at ruter der oprindeligt gik gennem en af de nævnte byer senere blev lagt udenom.

Referencer

Litteratur 

 Vejdirektoratet: Ingen bilister behøver at gøre noget større nummer ud af at finde vej. Rutenumre i Danmark (folder, uden år)

Se også 
 Rutenummereret vej - generelt
 Primærrute
 Sekundærrute
 Europarute
Tiendeafløsning

Tiendeafløsning er afløsning af tiende og er som regel foregået ved, at tiendeyderene (decimanterne) har betalt tiendeejeren et engangsbeløb.

Danmark 
I Danmark blev der med lov af 15. maj 1903 vedtaget en tvungen tiendeafløsning. Et hovedtræk i denne lov var, at tiendeafløsningen skulle gennemføres samtidigt for alle tiender i et sogn, hvilket tjente til at simplificere afløsningen og de dermed forbundne beregninger, der kunne være meget indviklede. Tiendeejerne modtog en kapital, der udgjorde 25 gange et års tiende, dog fradraget de skatter og afgifter til det offentlige, der var pålagt den årlige tiende. For andre end pengetiender skulle tiendernes årlige værdi beregnes efter gennemsnittet af kapitaltaksterne for årene 1892-1901, hvilket var meget gunstigt for tiendeyderne, da kornpriserne i den nævnte årrække var meget lave.

Af afløsningssummen skulle tiendeyderne udrede 18 gange et års tiende, mens resten blev udredt af statskassen. Tiendeejerne modtog den dem tilkendte erstatning enten kontant eller i 4% rentebærende obligationer, der blev udstedt Kongeriget Danmarks Tiendebank, som var oprettet til formålet. Banken var under Finansministeriets overopsyn og dannede mellemleddet mellem tiendeyderne og tiendeejerne. Tiendeyderne fyldestgjorde deres forpligtelse ved til obligationernes forrentning og successive afbetaling at erlægge til banken en fast halvårlig ydelse på 2,25% af den del af afløsningssummens oprindelige beløb, som påhvilede tiendeyderne. Heraf regnedes 2% som renten af den til enhver tid resterende gæld, mens resten regnedes som afdrag, hvilket gav en afbetalingsperiode på ca. 55 år. På samme måde ydede statskassen 2,25% halvårligt af den samme påhvilende andel i afløsningssummerne.

Hvis tienderne var henlagt til lønningerne af embeder eller til kirkers vedligeholdelse, blev de udstedte obligationer båndlagt under stiftsøvrigheden på embedets eller kirketiendeejerens vegne. Kirketiendeejerne kunne dog også kræve deres forpligtelser over for kirkerne afløst, hvilket de i vidt omfang gjorde. I de tilfælde blev der henlagt en kapital til kirkenes vedligeholdelse, der var så stor, at dens renter sammen med kirkens øvrige indtægter kunne dække kirkens påhvilende forpligtelser. Den resterende del af afløsningssummen fik kirketiendeejeren udbetalt.

Tiendeafløsningen blev, efter de fornødne forberedelser, sat i gang i 1908 og afsluttet i 1918, hvor den samlede afløsningssum var nået op på 133 mio. kr., hvilket svarer til lidt over 3,45 mia. kr. i 2005-priser. 4. april 1928 blev der vedtaget en lov om afløsning af tienden i De Sønderjyske Landsdele, der var blevet en del af Danmark ved genforeningen 1920.

Sverige 
I Sverige gik både bispe- og kirketiende over til kronen ved reformationen og udgjorde tilsammen kronetienden. I 1869 blev den omsat til en pengeafgift efter et for tiendeyderne gunstigt forhold. I perioden 1885-1903 blev den afskrevet. Præstetiende blev afskaffet i 1910.

Norge 
I Norge blev det ved lov af 14. juli 1897 bestemt, at konge- og kirketiende skulle afskaffes fra og med 1918. Præstetiende skulle bevares, men dog kun erlægges i penge.

Historie
Skak (flertydig)

Skak kan henvise til adskillige artikler:

 Skak – det moderne skakspil, et udbredt brætspil for to personer
 Skak (skak) – en ord fra skakterminologien, som betyder, at et træk er en trussel mod modstanderens konge
 Skakvarianter – nuværende og tidligere udgaver af skakspillet
 Xiangqi – kinesisk skak
 Shogi – japansk skak
 Janggi – koreansk skak
 Blindskak – skak uden at kunne se bræt og brikker
 Korrespondanceskak – hvor spillerne er geografisk adskilt
 Kunstskak – forskellige skaklignende spil med ændrede brikker, bræt og regler.
 Crazyhouse-skak
 Fischer Random skak
 Rundskak
 Problemskak
 Kinaskak – et ikke-skaklignende brætspil for 2-6 personer
 Skak (eksperimentalfilm) – dansk eksperimentalfilm fra 1994 instrueret af Patrik Book
Norrbottens län

Norbottens län er et nordsvensk län (fra 1810). Det består af landskabet Norrbotten og ca. to tredjedele af landskabet Lappland. Sveriges arealmæssigt tre største kommuner, Kiruna, 19.446 km², Jokkmokk, 18.143 km² (totalareal) og Gällivare, 16.951 km² (totalareal), ligger i den nordligste del.  Norrbottens län er Sveriges arealmæssigt største län.

Større byer 
De ti største byer i Norrbottens län, sorteret efter indbyggertal:

Indbyggertal pr. 31. december 2005, Statistiska centralbyrån (SCB).

Se også 
 Norrbotten
 Norrland
 Luleå Stift
Västerbottens län

Västerbottens län er et nordsvensk län (fra 1638). Det består af landskabet Västerbotten og ca. en tredjedel af landskabet Lappland, og en mindre del af Ångermanland.

Større byer 
De ti største byer i Västerbottens län, sorteret efter indbyggertal:

Indbyggertal pr. 31. december 2005, Statistiska centralbyrån (SCB).

Se også 
 Norrland