Grunewald

Grunwald er en bydel (tysk: Ortsteil) i Charlottenburg-Wilmersdorf-distriktet (tysk: Bezirk) i Berlin, Tyskland. 

Grunewald har bydelsnummeret 0404.

Navnet kommet af Grunewald-jagtslottet fra 1542, der ligger i den nærliggende skov af samme navn. Slottet blev opført til kurfyrste Joachim 2. af Brandenburg. Efter at Otto von Bismarck havde promoveret området i 1880, blev det et populært sted at bosætte sig for byens overklasse. Skovsøerne blev i ca. 1870 renset og fyldt med vand fra artesiske brønde, hvorved man både fik drænet moserne og fjernet dem som smittekilder. Samtidig blev egnen forvandlet til et privatejet, parkmæssigt anlæg. Den preussiske stat solgte på personligt initiativ fra rigskansler Bismarck 234 hektar af skoven til et bankkonsortium. Målet var at få rejst et villastrøg i området. I samme periode blev Kurfürstendamm udvidet, ligeledes på Bismarcks initiativ. Derved opstod for enden af den lange gade et fornemt boligområde kaldt Villenkolonie Grunewald. Villaerne blev rejst på store grunde, men i ensartet stil. Et stort antal forretningsfolk, bankierer, akademikere og kunstnere bosatte sig herefter i Grunewald, som blev Berlins mest velstående område. Såvel socialt som bygningsmæssigt præger denne periode stadig området. Mange af byens største og bedst bevarede historiske villakolonier findes således endnu i Grunewald, ligesom bydelen i dag også huser adskillige ambassader. I 1920 blev Grunewald med 6.499 indbyggere indlemmet i Storberlin.

Skoven Grunewald er på ca. 3000 ha. og strækker sig helt til distriktet Steglitz-Zehlendorf. Oprindeligt blev skovområdet kaldt Teltower Heide eller Spandower Heide. Skoven rummer en del mindre søer, kendt som Grunewaldseenkette, hvoraf de største er Grunewaldsee, Schlachtensee og Krumme Lanke. I vest grænser skoven op til floden Havel. Ved Havel ligger Grunewaldturm, opført 1898, hvorfra der er panoramaudsigt over Havelland-regionen. I skoven findes desuden den kunstigt skabte bakke Teufelsberg, rejst af ruinmasser efter krigen, der i en periode fungerede som lyttepost for amerikanske NSA. 

Udenfor Grunewalds banegård ses mindesmærket Mahnmal Gleis 17 (dansk: "Mindesmærke Spor 17"), indviet 27. januar 1998 til minde om de jøder, der blev deporteret herfra under krigen. Det første deportationstog forlod Grunewald 18. oktober 1941 medbringende 1.013 personer. Mere end 55.000 jøder blev deporteret fra Berlin under anden verdenskrig. Fra oktober 1941 til januar 1945 gik der 61 transporter østpå fra stationerne Grunewald, Anhalter Bahnhof (nu i ruiner) og Moabit. Endestationerne var Litzmannstadt (Łódź), Riga, Minsk, Majdanek (Lublin), Warszawa, Sobibor, Raasiku, Theresienstadt og senere Auschwitz. 

I marts 1982 blev to teenagepiger på skoletur fra Meløy i Norge fundet dræbt i Grunewald.

Personligheder med tilknytning til Grunwald 

 Fritz Ascher (1893-1970), kunstner
 Berthold Auerbach (1812-1882), digter og forfatter
 Ingeborg Bachmann (1926-1973), forfatter og digter
 Michael Ballhaus (1935-2017), filmfotograf
 Vicki Baum (1888-1960), forfatter
 Walter Benjamin (1892-1940), filosof, kulturkritiker og essayist
 Jeanette Biedermann (1980-), musiker og skuespiller
 Dietrich Bonhoeffer (1906-1945), teolog
 Artur Brauner (1918-2019), filmproducer
 Arno Breker (1900-1991), arkitekt og billedhugger
 Sarah Connor (1980-), musiker
 Isadora Duncan (1877-1927), danser
 Gisela Fackeldey (1920-1986), skuespiller
 Lyonel Feininger (1871-1956), maler, grafiker og karikaturtegner
 Lion Feuchtwanger (1884-1958), forfatter og dramatiker
 Joschka Fischer (1948-), politiker
 Samuel Fischer (1859-1934), forlægger
 Carl Fürstenberg (1850-1933), bankier
 Gustaf Gründgens (1899-1963), skuespiller og teaterdirektør
 Maximilian Harden (1861-1927), journalist og redaktør
 Gerhart Hauptmann (1862-1946), dramatiker og forfatter
 Johannes Heesters (1903-2011), skuespiller og sanger
 Heinrich Himmler (1900-1945), rigsfører i SS
 Marianne Hoppe (1909-2002), skuespiller
 Camilla Horn (1903-1996), skuespiller
 Engelbert Humperdinck (1954-1921), komponist
 Harald Juhnke (1929-2005), skuespiller og entertainer
 Curd Jürgens (1915-1982), skuespiller
 Helmut Käutner (1908-1980), instruktør og skuespiller
 Alfred Kerr (1867-1948), teaterkritiker
 Julia Kerr (1898-1965), komponist og pianist
 Michael Kerr (1921-2002), jurist og højesteretsdommer
 Judith Kerr (1923-2019), børnebogsforfatter og illustrator
 Harry Graf Kessler (1868-1937), greve, diplomat, forfatter og kunstmæcen
 Hildegard Knef (1925-2002), skuespiller, chansonnette og forfatter
 Felix Koenigs (1846-1900), bankier og kunstsamler
 Viktor de Kowa (1904-1973), skuespiller, sanger, instruktør og forfatter
 Else Lasker-Schüler (1869-1945), forfatter og grafiker
 Otto Lessing (1846-1912), billedhugger
 Harry Meyen (1924-1979), skuespiller
 Brigitte Mira (1910-2005), operasanger og skuespiller
 Alexander Oppler (1869-1937), billedhugger
 Ernst Oppler (1867-1929), maler og raderer
 Max Pechstein (1881-1955), maler og grafiker
 Max Planck (1858-1947), fysiker
 Arthur Pohl (1900-1970), skuespiller og manuskriptforfatter
 Walther Rathenau (1867-1922), politiker
 Max Reinhardt (1873-1943), skuespiller, instruktør og teaterdirektør
 Ferdinand Sauerbruch (1875-1951), kirurg
 Peter Schamoni (1934-2011), instruktør, filmproducer og manuskriptforfatter
 Ulrich Shamoni (1939-1998), instruktør, manuskriptforfatter, skuespiller og 
 Romy Schneider (1938-1982), skuespiller
 Olli Schulz (1973-), musiker, skuespiller og studievært
 Hermann Amandus Schwarz (1843-1921), matematiker
 Angelika Schrobsdorff (1927-2016), forfatter
 Nicolas Sombart (1923-2008), sociolog, historiker og forfatter
 Werner Sombart (1863-1941), økonom og sociolog
 Hermann Sudermann (1857-1928), forfatter
 Grethe Weiser (1903-1970), skuespiller

Referencer 

Berlins geografi
Bydele i Berlin