kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Google Earth

Google Earth er et computerprogram som præsenterer satellit- og luftfotos af alle egne af Jorden som en "virtuel" globus. Det var tidligere kendt under navnet Keyhole, men det blev opkøbt af Google, som ændrede navnet til Google Earth.

Billedmaterialet ligger centralt på en server, hvorfra Google Earth-programmet henter billederne af de områder som brugeren ønsker at se. Man kan vende og dreje billedet, eller få terrænets "relief" vist i 3D, og man kan sætte såkaldte placemarks™; en slags "elektronisk tegnestift" i landkortet, så man nemt kan finde tilbage til den position som "tegnestiften" markerer.

Detaljeringsgraden varierer afhængigt af hvilken egn af kloden man kigger på: Googles eget hovedkvarter er afbildet så detaljeret at man kan se detaljer ned til en centimeter. Den 28. februar 2007 blev Danmark opdateret med kort fra Scankort, med en detaljeringsgrad på 50 cm 
.

Fra version 5.0 er havbunden også præsenteret i 3D. Der er tillige adgang til historiske luftfotos en række steder.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Google Earth 

Earth
Kartografi
Internet-software til Linux
Internet-software til OS X
Internet-software til Windows
Bengt Janus

Albert Bengt Janus Nielsen (født 5. april 1921 i København, død 5. juni 1988 i Nykøbing Sjælland) var en dansk forfatter, der var aktiv under flere pseudonymer. Som Jens K. Holm udgav han drengebøgerne om Kim & Co. (Kim-bøgerne), der blev til en engelsksproget tv-serie i 26 afsnit. Hans kriminalroman Døden kommer til middag, udgivet under pseudonymet Peter Sander, blev filmatiseret under samme navn af Erik Balling i 1964. Sammen med Erik Balling og Henning Bahs skrev han manuskriptet til spillefilmene Slå først, Frede (1965) og Slap af, Frede (1966). Under pseudonymet Britta Munk skrev han de seksten Hanne-bøger mellem 1953 og 1959.

Bengt Janus voksede op i Hillerødgade på Nørrebro i København sammen med sin 6 år ældre søster, forfatteren og psykologen Grete Janus Hertz. Han gik på Rådmandsgade Skole, hvor hans far Janus Nielsen var lærer og i øvrigt med til at indføre skoletandpleje til Københavns skolebørn.

Bengts forældre havde i mange år et sommerhus ude ved Sydstranden i Dragør. Her opholdt familien sig ofte og Bengt elskede stedet. Når han senere i livet havde brug for ro til at skrive, opholdt han sig ofte alene i huset derude og flere af de første Kim-bøger er skrevet i Dragør.

Da Bengt flyttede hjemmefra boede han i Lavendelstræde inde i København sammen med sin kæreste Bente i nogle år. Efterfølgende flyttede Bengt og Bente op i et gammelt bondehus "Skovly" på Vestre Skovlyvej, Overby Lyng" i Lumsås ved Sjællands Odde, hvor han boede til sin død på Nykøbing Sygehus i 1988, efter at have boet på et plejehjem i Havnebyen. Han var en inspiration for de unge mennesker i området både musikalsk og bogmæssigt og skabte her et fristed hvor man kunne tale om alt. Hans historier om venskabet med Inge og Sten Heeghler, diskussions debatter og filosofiske betragtninger lever videre og han er stadig savnet.

Bengt og Bente blev efter 18 års forlovelse gift men senere skilt igen og fik ingen børn sammen.

Eksterne henvisninger 
 Biografi om Bengt Janus
 
 

Børnebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra København
Bloktilskud

Bloktilskud er et statsligt, økonomisk tilskud den danske stat yder til regionerne, kommunerne, samt Færøerne og Grønland.

Kommunalt bloktilskud 
I Danmark – dvs. ekskl. Grønland og Færøerne – har kun SKAT bemyndigelse til at opkræve skatter fra borgere og virksomheder. Således uddeles kommuneskatter gennem bloktilskuddet.

Kommunernes indtægter fra skatteopkrævning finansierer ca. 75%, altså ¾, af de kommunale udgifter. Den resterende del består af tilskud fra staten.

Det generelle statstilskud (bloktilskuddet) suppleres af andre tilskudsordninger:

 Landsudligning (udligningstilskud)
 Tilskudsordning til "udkantskommuner"
 Hovedstadsudligning - Fjernet i forbindelse med Udligningsreformen 2020
 Særlige tilskud (relativt begrænsede) 

En række sociale ordninger udbetales af kommunerne, som modtager refusion af staten; opgaven udføres af kommunerne og regionerne, men byrden ligger hos staten.

Bloktilskud til Grønland og Færøerne 
Bloktilskuddet her primært af en decideret økonomisk tilskud til Grønlands Selvstyre og Færøernes landsstyre.

Se også 
 Bloktilskud til amter
 Bloktilskud til Færøerne
 Bloktilskud til Grønland
 Bloktilskud til kommuner
 Bloktilskud til regioner

Referencer 

Offentlig økonomi
Grete Janus Hertz

Grete Janus Hertz (født Nielsen, 21. november 1915 – 19. april 2002) var en dansk forfatter og psykolog. Oprindeligt var hun uddannet lærer, men læste siden psykologi og blev den første kvindlige cand. psyk. i Danmark

Ud over faglitteratur skrev hun børnebøger, blandt andre en del Pixi-bøger til børn i alderen 0 til 3 år.

Hun var gift med maleren Mogens Hertz, og var søster til forfatteren Bengt Janus.

Eksterne henvisninger 
 

Faglitterære forfattere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Nu går den på Dagmar

Nu går den på Dagmar er en dansk film fra 1972, skrevet og instrueret af Henning Ørnbak efter et skuespil af Leif Petersen.

Medvirkende
Helle Merete Sørensen
Finn Storgaard
Claus Ryskjær
Ulla Gottlieb
Klaus Pagh
Erling Schroeder
Jørgen Ryg
Flemming Quist Møller
Gabriel Axel
Lily Broberg
Judy Gringer
Willy Rathnov
Preben Mahrt
Ove Sprogøe
Sisse Reingaard

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1972
Film instrueret af Henning Ørnbak
Attentat (film)

Attentat er en dansk film fra 1980.
Manuskript Poul-Henrik Trampe efter egen roman.
Instruktion Bent Christensen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Jesper Langberg
Lise Schrøder
Paul Hagen
Bent Mejding
Tommy Kenter
Claus Strandberg
Søren Steen
Susanne Breuning
Anne-Lise Gabold
Jørn Faurschou
Poul Glargaard
Jessie Rindom
Lisbet Dahl
Jan Hertz
Hanne Jørna
Flemming Dyjak
Kjeld Løfting

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1980
Film baseret på værker af danske forfattere
ISO 3166

ISO 3166 er en international standard fastsat af ISO. Denne standard er en tre-delt standard for geografisk kodning af landes og selvstyrers navne via landekoder – samt den subnationale opdeling heraf via regionskoder.

For en oversigt over indholdet i standarden samt andre standarder for national, geografisk kodning – se overblik over landekoder.

Del 1: Landekoder 

Første del af standarden, ISO 3166-1, definerer koder for lande og selvstyrer. Den blev første gang udgivet i 1974

Standarden består af 3 sideopstillede inddelinger af landekoder:

 ISO 3166-1 alpha-2 – 2 bogstaver
 ISO 3166-1 alpha-3 – 3 bogstaver.
 ISO 3166-1 numerisk – 3 cifre.

Del 2: Subnationale koder 

Standardens anden del, ISO 3166-2, definerer koder for subnationale enheder og administreres af det enkelte land. Det kan for eksempel være opdeling af amter, kommuner, fylker, sogne eller hvilken opdeling, det enkelte land måtte ønske.

Opdelingerne er udsendt af ISO i 7 nyhedsbreve:

 ISO 3166-2:2000-06-21 – Nyhedsbrev I-1
 ISO 3166-2:2002-05-21 – Nyhedsbrev I-2
 ISO 3166-2:2002-08-20 – Nyhedsbrev I-3
 ISO 3166-2:2002-12-10 – Nyhedsbrev I-4
 ISO 3166-2:2003-09-05 – Nyhedsbrev I-5
 ISO 3166-2:2004-03-08 – Nyhedsbrev I-6
 ISO 3166-2:2005-09-13 – Nyhedsbrev I-7

Del 3: Udgåede landekoder 

Den tredje del, ISO 3166-3, definerer udgåede ISO 3166-1-landekoder. Denne standard blev første gang udgivet i 1998.

Se også 
 ISO 639 – sprogkoder.

Eksternehenvisninger 
 Landekodeoversigt fra ISO 

 
03166
Landekoder
Gudme Herred

Gudme Herred var et herred i Svendborg Amt. Herredet hørte fra 1662 til Nyborg Amt , indtil det ved reformen af 1793 blev en del af Svendborg Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Brudager Sogn
 Gislev Sogn
 Gudbjerg Sogn
 Gudme Sogn
 Hesselager Sogn
 Langå Sogn 
 Oure Sogn
 Ringe Sogn
 Ryslinge Sogn
 Svindinge Sogn
 Vejstrup Sogn
 Øksendrup Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Svendborg Amt
Opstigende knudes længde

[[Fil:Longitude of Ascending Node in Elliptical Orbit.png|thumb|right|300px|Den opstigende knudes længde er den vinkel der er markeret med Ω på denne illustration. A er et mindre himmellegeme (eller et rumfartøj) i kredsløb om et større legeme B. C er et referenceplan, som typisk er enten ekliptikas plan, eller det større legeme Bs ækvatorplan, og D er baneplanet for det lille legemes omløbsbane: Referenceplanet og baneplanet skærer hinanden i den såkaldte knudelinje (vist med en grøn streg på denne illustration). F er retningen til et referencepunkt; for objekter der kredser nær ekliptikas plan bruges typisk forårspunktet i stjernetegnet Vædderen.]]
Den opstigende knudes længde''', eller mere kortfattet knudelængden, er den ene af de i alt seks baneparametre der bruges til entydigt at beskrive en elliptisk omløbsbane, f.eks. banen for et rumfartøj eller Månen i kredsløb om Jorden. Den opstigende knudes længde, benævnt Ω ("store omega"), er vinklen mellem knudelinjen og retningen til et veldefineret referencepunkt — for objekter i vores eget solsystem der har baner nær ved ekliptikas plan bruger man typisk forårspunktet i stjernebilledet Vædderen. Vinklen måles fra referenceretningen, og til retningen for den opstigende knude.

På illustrationen til højre kredser et lille himmellegeme (eller et rumfartøj) A omkring det større legeme B: Det lille legemes baneplan D hælder i forhold til et referenceplan C, som enten kan være ekliptikas plan, eller det større legemes ækvatorplan, så i knudelinjen (den grønne streg) skærer referenceplanet og baneplanet hinanden. Den opstigende knudes længde er markeret ved den buede pil og bogstavet Ω, mellem referenceretningen og retningen til den opstigende knude E.

 Sædvanlige omløbsbaner 
Den opstigende knudes længde Ω beregnes således:
 Hvis  bruges formlen 
 Hvis  bruges formlen 
hvor  og  er hhv. x- og y-komponenterne i vektoren hen mod den opstigende knude.
 Ækvatoriale omløbsbaner 
Hvis man bruger det store himmellegemes ækvator som referenceplan for baneparametrene, og banehældningen for en omløbsbane er nul, falder baneplanet sammen med ækvatorplanet: I den situation er den opstigende knudes længde ikke defineret, for der er jo ikke noget entydigt sted hvor baneplanet og referenceplanet skærer hinanden. For sådanne omløbsbaner angives den opstigende knudes længde Ω'' til nul.

Se også 
 Banehældning
 Periapsisargument

Baneparametre
Taletidskort

Et taletidskort er et kort, med hvilket man forudbetaler sit mobiltelefonbrug. Kortet indeholder taletid for et bestemt beløb, og når dette er brugt, kan der ikke ringes fra telefonen.

Mobiltelefoni
Baneparameter

Indenfor himmelmekanikken kan man entydigt beskrive en omløbsbane, f.eks. Månens bane omkring Jorden, ved hjælp af seks såkaldte baneparametre. Hvert af de seks baneparametre er et tal, som beskriver en egenskab ved omløbsbanen, og givet disse seks tal for et bestemt himmellegeme kan man regne sig frem til dette himmellegemes position på et vilkårligt tidspunkt.

De seks baneparametre 
Nedenstående skema giver et overblik over de seks baneparametre og de egenskaber ved omløbsbanen de beskriver:

Epoke 
Hvis der kun eksisterede to himmellegemer, et mindre i kredsløb om et større, ville baneparametrene for det lille legeme være fuldstændig konstante. Men alene indenfor det virkelige solsystem er der ni "store" planeter med tilhørende måner, samt småplaneter, kometer og utallige sten, støv- og ispartikler, som alle med deres større eller mindre tyngdekraft påvirker hinandens omløbsbaner. De "trækker" lidt i hinanden, og ændrer på den måde gradvist hinandens baneparametre.

Derfor følger der ofte en såkaldt epoke med til et sæt baneparametre for en omløbsbane; en "fremstillingsdato" der fortæller hvornår disse tal gælder/galdt. I nogle tilfælde anføres endda et tal for hvor meget hvert enkelt parameter ændrer sig, f.eks. pr. århundrede.
Skandinaviske halvø

Den skandinaviske halvø består af Norge og Sverige. Sammen med Danmark udgør den Skandinavien. "Skandinavien" kan også betyde den skandinaviske halvø, men dette bruges kun i streng geografisk forstand.

Halvø
Halvøer i Europa
Italiensk mynde

Italiensk mynde er den mindste mynde, der antages at stamme fra små eksemplarer af urgamle egyptiske mynder, selvom det ikke kan fastslås med sikkerhed. Den vejer typisk mellem 3 og 5 kg og ligner en sloughi eller greyhound i miniature. Der findes en række malerier, hvor italienske mynder indgår som et dekorativt element, gerne i forbindelse med malerier af adelskvinder.

Kilder 

Hunderacer fra Italien
Mynder
Ulla Sandbæk

Ulla Margrethe Sandbæk (født i Viborg den 1. april 1943) er en dansk politiker og tidligere sognepræst, datter af Harald Sandbæk. Ved valget i 2015 valgt ind i Folketinget for Alternativet med 1233 personlige stemmer.

Præst 
Hun blev student 1963, Cand.theol. fra Københavns Universitet 1971 og var sognepræst ved Filips Kirke i København 1971-73. Derefter var hun sognepræst i Birkerød Sogn fra 1974 og indtil 31. juli 2004 (stillingen blev varetaget med 20 procent, mens Ulla Sandbæk var medlem af Europa-Parlamentet).

Politiker 
Kandidat til Europa-Parlamentet for Folkebevægelsen mod EF i 1988-89 samt for Junibevægelsen i 1994 og [[1999. Medlem af Europa-Parlamentet 1989-2004.
Medlem af bestyrelsen for Grundlovskomiteen 2003 vedr. Irak-krigen siden marts 2006.

Valgt som spidskandidat for partiet Alternativet i Københavns Omegns Storkreds d. 13. september 2014 til og valgt ved folketingsvalget 18. juni 2015. Hun var til midten af marts 2016 integrationsordfører, og var endvidere Alternativets ordfører for indfødsret, udvikling og kirke og medlem af Udlændinge- og Integrationsudvalget indtil folketingsvalget i juni 2019, hvor hun ikke blev genvalgt til Folketinget.

Hun var sygemeldt fra Folketinget fra 28. november 2017 til 3. marts 2018 med hjernerystelse, hvor Anders Stjernholm overtog hendes plads.

Udgivelser 
Ulla Sandbæk har udgivet flere bøger.

Referencer

Tidligere folketingsmedlemmer fra Alternativet
Politikere fra Folkebevægelsen mod EU
Politikere fra JuniBevægelsen
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1989-1994
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1994-1999
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1999-2004
Præster fra Danmark
Personer fra Viborg
Debattører fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Sparekasse

En sparekasse er et pengeinstitut, der er organiseret som en selvejende institution. Betegnelsen benyttes tillige om tidligere sparekasser, der er blevet omdannet til aktieselskaber, såkaldte sparekasseaktieselskaber.

Sparekasser i Danmark 
Danmarks første sparekasse var Holsteinborg Sparekasse ved Skælskør, der blev oprettet i 1810 efter inspiration fra Tyskland. Formålet med de første sparekasser var at give småsparerne mulighed for en sikker opsparing. De blev ikke drevet med profit for øje, men var med forbillede i andelsbevægelsen opbygget i almennyttigt øjemed og med en demokratisk struktur.

Indskyderne, de såkaldte garanter, fik forrentet deres kapital til en på forhånd fastsat rente, også selvom sparekassen viste sig at få et stort overskud. Denne struktur sikrede en forsigtig drift af virksomheden, idet garanterne derved ikke havde incitament til at lade den indgå i risikable forretninger. Uden denne struktur havde opsparerne formentlig været mere forbeholdne over for at betro deres opsparing til sparekassen, hvilket forklarer, hvorfor garanterne indlod sig på at indskyde kapitalen på disse vilkår. I dag sikres den forsigtige drift bl.a. af Lov om finansiel virksomheds krav til pengeinstitutters solvens.

Sparekasserne var underlagt en række begrænsninger mht. udlån, og måtte ikke føre reel bankvirksomhed. Dette blev først væsentligt ændret ved bankreformen i 1974, hvor sparekasserne stort set blev sidestillet med bankerne. Dette har ført til en del fusioner både mellem virksomhederne (eksempelvis opstod Unibank ved at Sparekassen SDS fusionerede med Andelsbanken og Privatbanken) og mellem Den Danske Bankforening og Danmarks Sparekasseforening (i dag samlet i Finansrådet).

I Danmark benævnes sparekasser og banker som pengeinstitutter, og der er i dag ingen forskel mellem banker og sparekasser.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Hvad er forskellen på banker, sparekasser og andelskasser?  fra forbrug.dk

Bankvirksomhed
Banker
Plutos måner

Dværgplaneten Pluto har pr. 2012 fem kendte måner. Den største, Charon (opdaget i 1978), er omtrent halvt så stor (målt på diameteren) som Pluto selv; dette er rekord inden for vores solsystem, i og med at ingen anden måne er så stor i forhold til den planet, månen kredser om.

I 2005 fandt man ved hjælp af Hubble-teleskopet endnu to måner, Hydra og Nix, som begge er meget mindre end Charon. I 2011 fandt man Kerberos. I 2012 fandt man igen ved hjælp af Hubble-teleskopet endnu en måne, som har fået navnet Styx.

Man regner med at månerne blev dannet ved en kollision for ca. 4 milliarder år siden.

Oversigt 

Tabellen til højre giver en oversigt over månerne og nogle af deres karakteristika. De er sorteret efter stigende afstand til Pluto, og dermed også efter stigende omløbstider — se desuden kategorien "Plutos måner".

Alle fire måner synes at have en banehældning meget nær nul, dvs. de kredser alle i eller nær ved Plutos ækvatorplan.

Se også 
 Jupiters måner
 Neptuns måner
 Saturns måner
 Uranus' måner

Kilder
Hi-fi

Hi-fi står for high fidelity, der bruges som en beskrivelse for en god evne til at gengive lyd eller billeder, der er er meget tæt på den originale optagelse. "High" betyder på dansk høj og "fidelity" betyder på dansk troskab, nøjagtighed eller troværdighed. 

Der har været flere forsøg på at definere, hvad hi-fi er, men det mest accepterede forslag er DIN-standarden DIN 45500 som retningslinje for, hvad man kan betegne som hi-fi. Denne specificerer eksempelvis, at en elektronisk lydgengiver (forstærker, radio, Cd-afspiller, MP3-afspiller, pladespiller osv.) der betegnes med kategorien hi-fi skal have mindre end én procents forvrængning, dække frekvensspektret 100-15000 Hz med en afvigelse på højst 8 dB, samt diverse andre systemspecifikke krav.

Hi-Fi begyndte at opstå som et marketingsbegreb i 1950'erne, før stereo for alvor var slået igennem. I dag bruges ordet "Hi-Fi" for det meste om stereosystemer. Der er dog en lille uenighed om hvorvidt surround sound systemer med 5, 7 eller flere kanaler (højttalere) tæller med som værende Hi-Fi. Nogle mener ikke, at man kan kalde surround sound for værende en troværdig lyd og derved Hi-Fi, da lyden i mange tilfælde bliver bearbejdet/mixet ud fra de originale optagelser. Andre vil dog mene at argumentet ikke holder helt, da lyden i langt de fleste tilfælde bliver mixet i surround sound for at simulere en virkelighed og for at skabe et lydbillede som har en større troværdighed i forbindelse med film og i nogle tilfælde musik. Det skal dog siges, at surround sound er mest udbredt i filmens verden, samtidig med at det meste musik kun produceres som et stereo-lydspor.

Eksterne henvisninger
High Fidelity. (2018, 20. februar). I Store norske leksikon. Hentet 14. oktober 2018 fra https://snl.no/High_Fidelity.

Lydteknologi
Erik Flensted-Jensen

Erik Flensted-Jensen (1908 – 1993) var grundlægger og leder af Danish Gym Team, som fra 1939 til 1986 rejste verden rundt for at vise dansk elitegymnastik frem. Han har med sine hold givet over 2.000 opvisninger for mere end 2 millioner tilskuere i lande overalt på kloden. På den måde har han været ambassadør ikke bare for den danske gymnastik men også for Danmark og dansk kultur. 

Erik Flensted-Jensen var hovedinspiration til DGI's Verdenshold, som genoptog projektet i 1994.

Bibliografi 
Erik Flensted-Jensen skrev fire bøger, der skildrer nogle af de mange rejser med gymnastik: 
 Med Niels Bukh Jorden Rundt (1932)
 40.000 Km Under Dannebrog (1945)
 Med Dansk Ungdom i Amerikas Brogede Verden (1952)
 Mit Liv Og Mine Rejser (1983)

Se også 
 Niels Bukh

Gymnaster fra Danmark
Flensted-Jensen

Der er flere personer med navnet Flensted-Jensen:
 Erik Flensted-Jensen (1908 – 1993) var en dansk gymnastikleder
 Mogens Flensted-Jensen (født 2. september 1942) er en dansk matematiker,
 Johannes Flensted-Jensen (født 1944) er en socialdemokratisk politiker og tidligere amtsborgmester.
Vindinge Herred

Vindinge Herred var et herred i Svendborg Amt. Herredet hørte fra 1662 til Nyborg Amt , indtil det ved reformen af 1793 blev en del af Svendborg Amt.

I herredet ligger købstaden Nyborg og følgende sogne:
 Aunslev Sogn
 Bovense Sogn
 Ellested Sogn
 Ellinge Sogn
 Flødstrup Sogn
 Frørup Sogn
 Hellerup Sogn
 Herrested Sogn
 Kullerup Sogn
 Nyborg Sogn
 Refsvindinge Sogn
 Skellerup Sogn
 Søllinge Sogn
 Sønder Højrup Sogn
 Ullerslev Sogn
 Vindinge Sogn
 Årslev Sogn 
 Ørbæk Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Svendborg Amt
Europæiske symboler

EU’s fem symboler er ifølge artikel I-8 i udkastet til “En forfatning for Europa”: 

- et flag, der indeholder en cirkel bestående af tolv gyldne stjerner på blå baggrund. 

- en hymne, der er hentet fra 4. sats af Ludwig van Beethovens niende symfoni. 
 
- et motto (eller en devise), der lyder “Forenet i mangfoldighed”. (På latin: In varietate concordia). 

- en mønt, der hedder euroen. 

- en Europa-dag, der skal fejres den 9. maj overalt i Unionen. 

EU-landenes godkendelse af EU's forfatningstraktat gik i stå efter nejet ved den franske folkeafstemning den 29. maj 2005 og efter nejet ved den hollandske folkeafstemning den 1. juni 2005.

Traktaten blev herefter redigeret og blev til Lissabontraktaten. Den blev ikke sendt til afstemning, men blev godkendt af politikerne i samtlige EU-lande, dog bortset fra Irland, der derfor skulle stemme som eneste land. Afstemningen blev holdt d. 12. juni 2008, og den 13. juni lå resultatet klart, at den irske befolkning havde stemt "nej". Det ligger derfor hen i det uvise, om traktaten kan gennemføres eller ej.

Bortset fra mottoet (devisen) er symbolerne dog allerede delvist i brug.

Symboler
Symboler
Statsdumaen (Russiske Kejserrige)

Statsdumaen (eller blot Dumaen; ) er en russisk palamentarisk forsamling med rådgivende eller lovgivningsmæssige funktioner. Udtrykket kommer fra det russiske verbe думать (dumat), der betyder "at tænke" eller "overveje". Den første formelt dannede duma var Statsdumaen i Det Russiske Kejserrige, der blev oprettet af zar Nikolaj II i 1906. Dumaen blev opløst i 1917 under Den Russiske Revolution. Siden 1993 er statsdumaen den lovgivende forsamling i Den Russiske Føderation.

Etableret i 1905
Ophørt i 1917
Ruslands politik
Politiske forsamlinger
Parlamenter
Jeg elsker blåt

Jeg elsker blåt er en dansk film fra 1968.
Manuskript Sven Methling efter en roman af Vibeke Willumsen.
Instruktion Sven Methling.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ulla Koppel
Jørgen Kiil
Peter Bonke
Bjørn Puggaard-Müller
Birgit Brüel
Bodil Udsen
Lotte Horne
Malene Schwartz
Susanne Jagd
Marie-Louise Coninck
Lis Adelvard

Eksterne henvisninger 
 

Film baseret på værker af danske forfattere
Danske film fra 1968
Film instrueret af Sven Methling
Julefrokosten (film fra 1976)

Julefrokosten er en dansk komediefilm fra 1976 instrueret og skrevet af Finn Henriksen efter roman af Simon Mikkelstrup.

Medvirkende 
Jesper Langberg som Karlsen
Lisbet Dahl som Henny
Dick Kaysø som Søren
Preben Kaas som Hans Jensen
Jørgen Ryg som Peter Petit Petersen
Judy Gringer som Borgunde
Poul Thomsen som Borgundes mand
Kirsten Norholt som Merete
Torben Jensen som Thorvald
Bjørn Puggaard-Müller som Alf Simonsen
Masja Dessau som Jette
Birgitte Federspiel som Frøken Asmussen
Tommy Kenter som Marius
Jessie Rindom som Dame med hund
Otto Brandenburg som Mand i detentionen
Miskow Makwarth som Nattevagt
Finn Henriksen som Taxachauffør
Jan Hougaard som Taxachauffør
Torben Zeller som Betjent
Peter Vincent som Betjent

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1976
Film instrueret af Finn Henriksen
Julefilm fra Danmark
Julefrokost
dansksprogede film