Vendelbomål

Vendelbomål  er en dansk dialekt, der hører hjemme i Vendsyssel.

Fonetik og fonologi 
Vendelbomålets fonologi har mange særegenheder. Vokalerne har fire åbningsgrader i modsætning til vokalsystemet i rigsdansk, der har tre åbningsgrader. Vendelbomålet har et af de rigeste vokalsystemer blandt verdens sprog. En stor del af fonologien er fælles med hanherredmål og thybomål.

Konsonanterne 
Vendelbomålets konsonantsystem adskiller sig radikalt fra det rigsdanske. Nogle af forskellene kan forklares ved, at vendelbomålet tales i et yderområde og derfor dels har bevaret nogle udtaleformer, som for længst er forsvundet i de øvrige danske dialekter, dels har nyudviklet egne særtræk. Måske derfor kan man genfinde eksempelvis vendelbomålets brug af j- i steden for rigsdansk g- i blandt andet bornholmsk og i svensk.

Blødt -d- er faldet bort 
Man undlader at udtale blødt d i mellemlyd på vendelbomålet.

dj 
Denne udtale optræder oftest i de nord- og sydøstlige dele af Nordjylland. Se j.

h 
Den velkendte jyske udtale af h- foran j og v (som i ømålene og på sønderjysk er forsvundet) findes også i vendelbomålet:hwitj "hvid"

g i forlyd bliver j 
I steden for rigsdansk g- optræder ofte j- på vendelbomål:jik "gik"ji:l "gilde"jæs "gæs"I de nord- og sydøstlige dele optræder som sagt dj-:djik "gik"dji:l "gilde"djæs "gæs"Skriftsprogets -nd, som i de øvrige jyske dialekter og en del ømål udtales nj, er i vendelbomål blevet videre palataliseret til j:spaj "spand", Sjællaj "Sjælland"Dette er noget ganske karakteristisk for vendelbomålet.

 Klusiler 
Lydene p, t og k, som i indlyd er afsvækket til b, d og g på rigsdansk, er ikke afsvækkede på vendelbomål og i de andre nordjyske dialekter:kåppi "koppen" (rigsdansk kåbben)sokker "sukker" (rigsdansk sogger)

Lydene b, d og g, som i rigsdansk er ustemte, har bevaret en delvis stemthed på vendelbomål og i de andre nordjyske dialekter, ligesom i svensk.

Udtalen af t i forlyd er dental (med tungespidsen på tænderne), i modsætning til i det øvrige Danmark, hvor den er alvæolær (med tungespidsen på tandkødsranden) og i københavnsk, hvor den er en ts-lyd.

 tj 
Vendelbomålets tj-lyd er en palatal klusil (i lydskrift [c]), der optræder, hvor rigsdansk har k i forlyd foran fortungevokaler: tjön''' "køn"tje:j "kende"tje:rk "kirke". Her har de øvrige jyske dialekter en kj-lyd.tj-lyden forekommer også i i udlyd efter konsonanterne n og l:tentj "tænkt"såltj "salt"we:ntj "vente"

Lyden forekommer også i steden for rigsmålets stød i mange ord og derudover også i steden for skriftsprogets -gt:fritj "fri". Dette kaldes klusilspring eller parasitlyd og findes også i de andre nordjyske dialekter.

Lyden forekommer også i udlyd, hvor rigsdansk skriver -gt: knætj "knægt"

 w 
Vendelbomålet og de øvrige nordjyske dialekter har altid w i forlyd, og v findes ikke:wæ: "vide"war: "var"

 Grammatik 
Vendelbomålet har bevaret den gamle opdeling af navneordene i tre grammatiske køn: maskulinum (hankøn), femininum (hunkøn) og neutrum (intetkøn). I det jyske område er Vendsyssel, Samsø og Djursland ene om dette træk, men de tre køn er også bevaret i visse danske dialekter på øerne samt i norsk, færøsk, islandsk og tysk.

 Artikler 
Artiklerne hedder sådan på de tre køn (singularis):
{| border=1 cellspacing=0 cellpadding=3
!
!Maskulinum
!Femininum
!Neutrum
|-
|Ubestemt
|i kat "en kat"
|en skåwl "en skovl"
|e træj "et træ"
|-
|Bestemt
|katti "katten"
|skåw'len "skovlen"
|träj'je "træet"
|}

Eksempler på bestemt artikel i pluralis: -en-former og sammentrukne former (markeret med *):

 Talord 
{| border=1 cellspacing=0 cellpadding=3
!Maskulinum
!Femininum
!Neutrum
|-
|jej'|jän'|jet|}

 Possessive pronominer 
Med min som eksempel:

 Sprogprøve 
Udsnit af Livet i Sognegaarden (af Jens Thise) på vendelbomål med rigsdansk oversættelse:

 Litteratur 
På vendelbomål:
 Eventyr og krønniker (2003) af Arne Espegaard (Eventyr og krønniker på vendelbomål med rigsdansk oversættelse), 
 Gavn og Gammen (1960) af Arne Espegaard (Fortællinger og digte fra Vendsyssel og Læsø)
 Livet i Sognefogedgaarden I-II (1922-23) af Jens Thise (Fra egnen mellem Brønderslev og Løkken)
 Mæ å Moses (1990) af Bastholm Nørgård (En vendsysselsk bondes gendigtning af første Mosebog)
 Munter Historrier ø (1907) af Frans Vendelbo, pseud. for Jens Peter Vestergaard (Historier fra egnen nordøst for Hjørring)
 Optegnelser på vendelbomål (1884) af O.L. Grønborg (Optegnelser fra Brønderslev-egnen)
 Sognefogdens Pigebørn (1918) af Jens Thise (Fra egnen mellem Brønderslev og Løkken)
 Sognefogdens Svigersønner (1919) af Jens Thise (Fra egnen mellem Brønderslev og Løkken)
 Timmer Kræns Historrier (1912) af Lars C. Ringsholt (Fra Nørresundby-egnen)
 To Noveller (1886) af Chr. J.R. Lund (To noveller fra egnen mellem Frederikshavn og Sæby)
Om vendelbomål:
 Bidrag til Vendelbomålets fonologi (1984) af Bent Jul Nielsen (Lydsystemet for dialekten på Hirtshals-egnen)
 Et vendelbomåls lyd- og formlære (1903) af J.M.Jensen (Bøjningssystemet for dialekten på Brønderslev- egnen)
 Saltumdialektens bøjningssystemer (1987) af I.C.Højensgård
 Vendsysselsk ordbog I-VI (1972-2000) af Arne Espegaard
 Nogle Nordjyske Mål I-II (1995) af Arne Espegaard (Sammenligning af samtlige nordjyske dialekters lydsystem, set i et historisk perspektiv)

 Eksterne henvisninger 
 Jysk Ordbog
 Peter Skautrup Centret for Jysk Dialektforskning 

 Kilder 
 Ord & Sag (Peter Skautrup Centret for Jysk Dialektforskning)
 Livet i Sognefogedgaarden I-II'' (1922-23) af Jens Thise

Danske dialekter
Jysk (folkemål)