kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Centrist Democrat International

Centrist Democrat International (CDI) er en international politisk internationale for kristendemokratiske og centristiske politiske partier. Organisationen er med sine omkring 100 medlemmer i dag den næststørste politiske internationale, kun overgået af den socialistiske. Mange af partierne i CDI er også medlem af International Democrat Union. På europæisk plan repræsenteres CDI af Europæisk Folkeparti.

Organisationen blev grundlagt som Christian Democrat and People's Parties International i 1961 i Santiago de Chile. Medlemmerne enedes i 1976 om et fælles ideologisk manifest, hviilket ellers aldrig er lykkedes en politisk internationale. I 2001 ændredes navnet til Christian Democrat International og i 2005 fik organisationen sit nuværende navn. Målet var at afspejle, at medlemmerne ikke længere kun er kristendemokratiske partier.

Centrist Democrat International støttede Rwandas huturegime før, under og efter folkemordet i Rwanda i 1994.

Fra Danmark er Kristendemokraterne medlem af CDI, ligesom norske Kristelig Folkeparti, Kristdemokraterna fra Sverige og CDU fra Tyskland er det.

Youth of the Centrist Democrat International er CDI's ungdomsorganisation.

Eksterne henvisninger 
 Centrist Democrat International

Etableret i 1961
Kristendemokratiske partier
International Democrat Union

International Democrat Union (forkortet IDU) er en international gruppering af konservative, liberalkonservative og kristendemokratisk partier.

Organisationen, der blev dannet i 1983 af bl.a. Margaret Thatcher, Helmut Kohl, George H. W. Bush og Jacques Chirac, fungerer som forum for udveksling af synspunkter og dannelse af netværk samt som internationalt talerør for centrum-højre. Hovedsædet er beliggende i Oslo. Formand er p.t. John Howard, tidligere premierminister i Australien. IDU's europæsiske gren er Europæisk Folkeparti.

Medlemmer 
 Australien: Liberal Party of Australia
 Canada: Conservative Party of Canada
 Danmark: Det Konservative Folkeparti
 Finland: Samlingspartiet
 Frankrig: Les Républicains
 Grækenland: Nyt Demokrati
 Indien: Bharatiya Janata Party
 Island: Sjálfstæðisflokkurinn
 Norge: Høyre
 Storbritannien: Conservatives
 Spanien: Partido Popular
 Sverige: Moderaterna
 Tyskland: CDU
 Tyskland: CSU
 USA: Republikanerne
 Østrig: Österreichische Volkspartei

Eksterne henvisninger 

 IDU's officielle hjemmeside

Etableret i 1983
Konservative partier
Kristendemokratiske partier
Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater)

Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (eng.: Group of the European People's Party, fork. EPP) er en centrum-højre-gruppe i Europa-Parlamentet, der primært består af repræsentanter for Europæisk Folkeparti og deres medlemspartier. Gruppen består af 177 medlemmer fra både konservative og kristendemokratiske partier og er således parlamentets største. Dens formand er Manfred Weber fra Tyskland.

EPP er en af de ældste partigrupper i parlamentet og har rødder tilbage til september 1952, hvor det første møde i parlamentets forgænger, EKSF-forsamlingen, blev afholdt. Gruppen var oprindeligt udtalt kristendemokratisk, men efter at dens indflydelse aftog, begyndte den i 1980'erne og 1990'erne at optage andre centrum-højre-partier. Navnet ændredes i 1978 fra Den Kristendemokratiske Gruppe til Den Kristendemokratiske Gruppe (Europæisk Folkeparti) for at understrege koblingen til Europæisk Folkeparti. Efter det første europaparlamentsvalg i 1979 ændredes navnet til det nuværende. I 1999 tilsluttede Europademokratenre sig gruppen, der sidenhen blev den største i parlamentet. Som følge af interne politiske uenigheder mellem de EU-positive og de EU-skeptiske medlemmer, brød britiske Conservatives efter valget i 2009 ud af EPP for at danne sin egen partigruppe.

EPP har skønt gruppen har været parlamentets største siden 1999 ikke absolut flertal, og har derfor traditionelt indgået i en stor koalition med den socialdemokratiske gruppe PASD senere S&D for at kunne danne flertal. Dog samarbejdede man fra 1999 til 2004 fast med den liberale gruppe, ALDE. Dette samarbejde er desuden fortsat efter Europa-Parlamentsvalget 2019, hvor den konservative gruppe blev noget mindre.

Blandt medlemspartierne i EPP er Konservative fra Danmark, svenske Moderaterna og Kristdemokraterna, CDU og CSU fra Tyskland, franske Union pour un Mouvement Populaire, Borgerplatformen fra Polen og østrigske ÖVP.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Gruppens hjemmeside 

Grupper i Europa-Parlamentet
CDU/CSU

CDU/CSU, også kaldet Unionspartierne, Unionsfraktion eller blot Union, er den almindelige betegnelse for de tyske politiske partier CDU og CSU, der regnes for at være søsterpartier. Betegnelsen CDU/CSU referer specifikt til partiets fælles gruppe i Tysklands parlament, Forbundsdagen. De to partier har desuden fælles ungdomsorganisation, Junge Union.

CDU og CSU blev begge dannet efter 2. verdenskrig og har det kristne menneskesyn til fælles. Samarbejdet mellem partierne tager udgangspunkt i en fast rollefordeling med CDU som det landsdækkende parti, der stiller op i 15 af 16 delstater, mens CSU kun stiller op i Bayern. Rent praktisk betyder det, at de to partier aldrig stiller op mod hinanden på delstatsplan og at de på nationalt plan har en aftale om at indgå i samme gruppe i Forbundsdagen og også stiller med en fælles kanslerkandidat. 

Partierne har i dag ikke divergerende holdninger på forbundsplan, men historisk har der været forskel på CDU og det på sin vis mere socialkonservative CSU. Samarbejdet har dog ikke altid fungeret helt gnidningsfrit. CSU har tradition for at optræde meget selvbevidst, og har da også fuldstændig domineret delstaten Bayerns politik siden partiets grundlæggelse. Med undtagelse af perioden 1954-1957 har partiet dannet regering siden 1946 – fra 1962 til 2008 tillige med absolut flertal. For første gang nogensinde fik CSU ved valget i 2008 under halvdelen af stemmerne. To gange har CSU stillet med en kanslerkandidat – Franz Josef Strauss i 1980 og Edmund Stoiber i 2002. De tabte dog begge til SPD ved valget.

Formænd for CDU/CSU-fraktionen i Forbundsdagen 
 Heinrich von Brentano di Tremezzo (1949-1955)
 Heinrich Krone (1955-1961)
 Heinrich von Brentano di Tremezzo (1961-1964)
 Rainer Barzel (1964-1973)
 Karl Carstens (1973-1976)
 Helmut Kohl (1976-1982)
 Alfred Dregger (1982-1991)
 Wolfgang Schäuble (1991-2000)
 Friedrich Merz (2000-2002)
 Angela Merkel (2002-2005)
 Volker Kauder (2005-2018)
 Ralph Brinkhaus (2018-)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 CDU/CSU-Fraktion im Deutschen Bundestag
 Referater fra CDU/CSU's parlamentsgruppe fra den 1. til den 7. valgperiode (1949-1976)

Tysklands politik
Fraktioner i den tyske forbundsdag
Maciej Lykowski

Maciej Lykowski (født 28. januar 1978) er en fodboldspiller fra Polen, som spiller som målmand.

Lykowski kom til dansk fodbold i oktober 2001 hvor AGF lejede ham fra Legia Warszawa. I AGF var han tiltænkt en rolle som reservemålmand for resten af sæsonen 2001-02. Den 26. november i Århus Idrætspark fik han sin eneste kamp i Superligaen, da han spillede hele kampen mod Esbjerg fB og lukkede 6 mål ind i nederlaget på 1-6.

I sommeren 2002 rykkede han til Viborg FF som stod og manglede en reservemålmand efter at Casper Jacobsen havde forladt klubben. Lykowski var i 1½ år makker med landsmanden Arek Onyszko, men opnåede aldrig spilletid for 1. holdet i klubben. I december 2003 forlod Maciej Lykowski dansk fodbold og flyttede tilbage til Polen.

Han har siden 2005 spillet for GLKS Nadarzyn som i 2009 spillede i den 3. bedste række i Polen.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Maciej Lykowski på 90minut.pl 

Fodboldspillere fra Polen
Fodboldspillere fra Legia Warszawa
Fodboldspillere fra Viborg FF
Fodboldspillere fra AGF
Retspolitik

Retspolitik betegner det politiske sagsområde, der omhandler retssystemet i bred forstand, herunder bl.a. straffelovgivning og institutioner som domstole og politiet.

Retspolitikken kan opfattes som et middel til at ændre retstilstanden, f.eks. ved at hæve strafferammen for bestemte typer af kriminalitet, som man opfatter som særligt uønsket. Man skelner ofte mellem en stram og en slap retspolitik, hvilket refererer til i hvor høj grad man er tilhænger af højere straffe.

Folketingets Retsudvalg beskæftiger sig med Danmarks retspolitik.

Videre læsning 
Kapitel 15 i Carina Risvig Hamer & Sten Schaumburg-Müller (red.) (2020): Juraens verden – metoder, retskilder og discipliner. Djøf Forlag.  

 
Juridiske begreber
Carsten Dethlefsen

Carsten Dethlefsen (født 18. januar 1969) er en dansk tidligere fodboldspiller.

Klubkarriere 
Han blev i april 1992 hentet til OB af dæværende træner Roald Poulsen. Her spillede han indtil maj 1998, hvor kontrakten med fynboerne blev ophævet. Dethlefsen skiftede derefter til Viborg FF, hvor han nåede at spille 22 kampe i Superligaen, inden skader satte en stopper for karrieren.

Landsholdskarriere 
I 1994 fik han sin eneste landskamp, da han som spiller nummer 636 debuterede på det danske a-landshold. Det var i en kamp mod England på Wembley Stadium.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Odense Boldklub
Fodboldspillere fra Viborg FF
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Curt Allingbjerg

Curt Jørgen Allingbjerg (født 16. marts 1928, død 7. juli 2018 i Holte) var forstander på Dansk Sløjdlærerskole og senere studielektor.

Allingbjerg blev student i 1946 og tog lærereksamen i 1952 fra Blågård Seminarium, og året efter tog han sløjdlærereksamen fra Dansk Sløjdlærerskole.
Han arbejdede som lærer ved Københavns kommunes skolevæsen, og i perioden 1955-1966 bijobbede han som kursuslærer på sløjdlærerskolen.

Allingbjerg blev udnævnt til forstander for Dansk Sløjdlærerskole per 1. oktober 1966. I forbindelse med at skolens undervisning blev helårlig, kunne statens sløjdinspektør ikke fortsat være sløjdskoleforstander også, da omfanget var vokset til »mere end to menneskers arbejde«, som Keld Pedersen udtrykte det; han var den tidligere forstander, der nu fortsatte i kun én stilling, nemlig som sløjdinspektør.

Efter 11 år på forstanderposten valgte Curt Allingbjerg at blive sløjdlærer på Københavns Dag- og Aftenseminarium fra 1977, og han tog linjeuddannelse i metalsløjd. Per 1. august 1982 blev han udnævnt til studielektor i sløjd (dvs. ministeriets konsulent for seminarieundervisning).

Han var bestyrelsesmedlem i Dansk Skolesløjds Forlag 1996-2003.

Allingbjerg har også interesseret sig for sløjdens historie, og han er forfatter til den eneste egentlige historiebog om sløjd, som blev udgivet i 100-året for Aksel Mikkelsens første sløjdskole for børn i Næstved 1883.

Som pensionist var Curt Allingbjerg sammen med hustruen Lillian aktiv bridgespiller hos det konservative folkeparti. Parret har i mange år boet i Holte.

Henvisninger 
 Curt Allingbjerg: Sløjd i Danmark 1883-1983, baggrund og vilkår. Dansk Skolesløjds Forlag 1983. 
 Artiklen Forstanderskifte på Dansk Sløjdlærerskole i Dansk Skolesløjd #5-6, 1966, side 49-52.
 Artiklen Studielektor i sløjd i Sløjd #5, 1982, side 111.
 Foto: Curt Allingbjerg og Keld Pedersen i samlingen Sløjdhistoriske personer.
 Referencer: 

Sløjd
Skolefolk fra Danmark
Police Academy (tv-serie)

Police Academy er en animeret serie fra USA skabt af Warner Bros. og Ruby-Spears. Serien indeholder 64 episoder.

Figurer 
 Carey Mahoney
 Larvell Jones
 Sweetchuck
 Zed
 Moses Hightower
 Laverne Hooks
 Thomas "House" Conklin
 Eugene Tackleberry
 Debbie Callahan
 Capt. Thaddeus Harris
 Proctor
 Com. Eric Lassard
 Professor
 K-9 Corps
 Mauser
 Kingpin

Episoder

Sæson 1 
 The Good, The Bad & The Bogus
 Puttin' On The Dogs 	
 Phantom of the Precinct 
 Cops & Robots 	
 Police Academy Blues 	
 A Blue Knight At The Opera 	
 Worth Her Weight In Gold 	
 For Whom The Wedding Bells Toll 	
 Westward Ho Hooks 	
 My Mummy Lies Over The Ocean 	
 Numbskull's Revenge 	
 Proctor, Call A Doctor! 	
 Little Zed & Big Bertha 	
 Curses On You! 	
 Lights, Action, Coppers! 	
 Camp Academy 	
 The Tell Tale Tooth 	
 Mr. Sleaze Versus Lockjaw 	
 Spaced Out Space Cadets 	
 Sweetchuck's Brother 	
 Karate Cop 	
 The Hang Ten Gang 	
 Nine Cops And A Baby 	
 Fish & Microchips 	
 Precinct of Wax 	
 Cop Scouts

Sæson 2 
 Professor Jekyll And Gangster Hyde
 Operation Big House 
 Kingpin's Council of Crime
 Ship Of Jewels 
 Zillion Dollar Zed 
 The Comic Book Caper 
 The Monkey Trial 
 Rolling For Dollars 
 K-9 Corps And The Peking Pooch 
 Santa With A Badge 
 Suitable For Framing 
 Rock Around The Cops 
 Prince And The Copper 
 Now You Steal It, Now You Don't 
 Mad Maxine 
 Trading Disgraces 
 Champ 
 Wheels of Fortune 
 The Wolf Who Cried Boy 
 Snow Job 
 A Bad Knight For Tackleberry 
 Supercop Sweetchuck 
 Deja Voodoo 
 Flights Of The Bumbling Blues 
 Big Burger 
 Fat City 
 Elementary, My Dear Coppers! 
 Dr. Deadstone, I Presume 
 The Hillbilly Blues 
 Survival Of The Fattest 
 The Junkman Ransoms The Ozone 
 Grads On Tour 
 Like Coppers, Like Son 
 Ten Little Cops 
 Big Top Cops 
 Alpine K-9s 
 The Legend Of Robin Good 
 Hawaii Nine-0 
 Thieves Like Us

Animerede tv-serier
Klinisk onkologi

Klinisk onkologi varetager den ikke-kirurgiske behandling af solide, maligne (ondartede) tumorer – dvs. alle ekskl. de hæmatologisk maligne sygdomme.

Klinisk onkologi samarbejder med de fleste øvrige kliniske specialer i forbindelse med den kombinerede kirurgiske og onkologiske behandling og i forbindelse med diagnostik af patienterne. De onkologiske afdelinger har også et betydeligt samarbejde med de ikke-kliniske afdelinger f.eks.patologi, billeddiagnostik, biokemiske afdelinger osv.

Den ikke-kirurgiske kræftbehandling omfatter to hoveddele: Strålebehandling og medicinsk behandling.

Klinisk onkologi rummer også en række ”håndværksmæssige” funktioner f.eks. undersøgelse af patienter med hoved- eller halstumorer samt diagnostik og behandling af gynækologiske kræftsygdomme.

Onkologi
Kræftbehandling
Arbejdsindsats

Arbejdsindsats er en definition af, hvor effektivt et menneske arbejder over en tidsperiode. Arbejdsindsatsen påvirkes af mange forskellige ting i hvert menneskes miljø. Varme, støj, dårlig arbejsstilling og fysiske skader kan direkte påvirke arbejdsindsatsen. De mere mentale dele af mennesket spiller dog stadig ind, en dårlig "tone" eller stemning kan påvirke, hvor optimalt et menneske kan udføre sit arbejde, ofte handler det om hvor optimalt hjernen fungere, hvis arbejderen ikke fokusere på sit arbejde vil der ikke arbejdes optimalt og arbejdsindsatsen kan forbedres.

Ifølge Pawel Wargocki der er lektor på Danmarks Tekniske Universitet og specialist i effekter af indeklima, begynder præstationsevnen at falde, hvis temperaturen overstiger 23-24 grader på arbejdspladsen.

Referencer 

Erhvervsliv
Sundhed
Vestkysten

Stednavnet Vestkysten refererer i Danmark til Jyllands vestkyst, fra Hanstholm og videre mod syd til landegrænsen til Tyskland vest for Rudbøl, til Nordsøen/Vesterhavet. Kyststrækningen udgør således den danske del af Europas vestkyst.

Danmarks nordligste kyststrækning langs Skagerrak vender mod nord og nordvest og danner Tannis Bugt, og videre mod syd går kysten mod syd, og svinger mod vest til Hanstholm, hvor den danner Jammerbugt - udgør ikke Vestkysten i Historisk forstand. Fra Hanstholm går kysten  hovedsageligt mod syd helt ned til Blåvands Huk, forbi indsejlingen til Limfjorden ved Thyborøn, forbi Thorsminde, hvor der er indsejling til Nissum Fjord; Ved Hvide Sande har havet forbindelse til Ringkøbing Fjord, hvor Skjern Å har sit udløb.

Fra Blåvands Huk svinger kysten mod sydøst til Esbjerg og videre mod syd langs Vadehavet med øerne Fanø, Mandø og Rømø, ned mod grænsen ved sydenden af Margrethe Kog lige syd for Vidåens udløb ved Vidå Sluse.

Kystfodring med sand anvendes til at mindske havets erosion af kysten, nogle steder sammen med høfder eller tetrapoder.

Hele kyststrækningen, der er mere end 500 kilometer lang, er et populært turistmål med brede badestrande med sand og udstrakte naturområder i baglandet.

Eksterne kilder/henvisninger 

Jylland
Nordsøen
Den danske ejendomsmarkedskorrektion 2007

Den danske ejendomsmarkeds-korrektion 2007 er betegnelsen for den korrektion på det danske ejendomsmarked, som begyndte i andet kvartal af 2007. I 2008 faldt priserne på parcel- og rækkehuse med 7,8 pct. i årets fjerde kvartal sammenlignet med samme periode året før, mens ejerlejlighederne har mistede 11,5 pct. i værdi. Boligkøbere lægger ofte 5 pct. af købsprisen som udbetaling til en bolig. Priserne skal derfor blot falde mere end 5 pct., fra købstidspunktet før husets gæld overstiger værdien og en boligejer dermed er teknisk insolvent. Midt i 2009 var faldet godt 15 pct., og de økonomiske vismænd venter at boligpriserne i alt skal falde 30 pct. siden toppunktet i 2007.

Sammenlignet med andre lande 
Det danske ejendomsmarked blev hårdere ramt end tilsvarende markeder i lande, som Danmark normalt sammenlignes med. F.eks har Sverige og Tyskland ikke oplevet nogen nævneværdig korrektion, for de havde slet ingen boligboble i årene forud. Som medvirkende årsag til husprisernes himmelflugt i Danmark nævnes ofte indførelsen af de afdragsfrie lån i 2003. Professor i økonomi og overvismand Peter Birch Sørensen fremhæver tillige skattestoppet, der fastfrøs ejendomsværdiskatten – ikke bare i procent, men i kroner og øre – som en del af forklaringen på, at det danske ejendomsmarked gik langt mere amok end i andre lande.

Se også 
 Den amerikanske ejendomsmarkeds-korrektion 2006
 Den spanske ejendomsmarkeds-korrektion 2006
 Insolvens

Noter 

Økonomi-bobler
Danmarks økonomiske historie
Hæmatologi

Hæmetologi som speciale beskæftiger sig med sygdomme i blod og bloddannende organer. Det drejer som om benigne lidelser såsom blødersygdomme og maligne sygdomme såsom fx lymfekræft og leukæmi

Lægevidenskab
Vestkysten (flertydig)

Vestkysten kan have flere betydninger:

 Vestkysten – en kyststrækning i Danmark.
 Vestkysten (dagblad) – et tidligere dansk dagblad.
Postnord

PostNord AB er holdingselskabet for en koncern af samme navn, som tilbyder kommunikations- og logistikløsninger i Norden. Jens Moberg er formand for bestyrelsen, Håkan Ericsson er administrerende direktør. PostNord har hovedkvarter i Solna i Sverige.

Organisation 
PostNords midlertidige navn indtil den 17. maj 2011 var Posten Norden, hvilket var navnet for de fusionerede postvæsener Posten AB og Post Danmark, som officielt fusionerede med virkning fra den 24. juni 2009.

PostNord er i dag inddelt i fire forretningsområder: Breve Danmark, Meddelande Sverige, Logistik og Strålfors. De to førstnævnte servicerer hovedsagelig de nationale markeder med tjenester og ydelser under varemærkerne PostNord Danmark og Postnord. De nationale postkoncessioner varetages af og er udstedt til datterselskaberne, som har de samme navne som varemærkerne.

Bestyrelsesformænd 
 Fritz Schur, 2009–13
 Jens Moberg, 2013–

Koncernchefer og adm. direktører 
 Lars G. Nordström, 2009–10
 Lars Idermark, 2010–13
 Knud Børge Pedersen (konstitueret koncernchef), 15. maj 2013 - 1. oktober 2013
 Håkan Ericsson fra 1. oktober 2013.

Resultater 
PostNord havde i 2012 i gennemsnit 39.713 ansatte, en tilbagegang på fem procent siden året før. PostNord havde i 2012 en årsomsætning på 38,920 milliarder svenske kronor, en tilbagegang på en procent siden året før. Årets resultat var på 257 millioner svenske kronor mod et resultat det forrige år på 1,225 milliarder svenske kronor – en tilbagegang på 79 procent.

I første halvdel af 2019 har Postnord opnået et langt bedre resultat end de foregående tre år.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 PostNord AB's hjemmeside

 
Etableret i 2009
Fristad

En fristad (tysk: Freie Stadt) er en by med statslig selvstændighed, det vil sige ikke er underlagt nogen højere myndighed end bystyret.

Middelalder 
Oprindelig betegnede udtrykket "fristad" de byer, der i det 13. og 14. århundrede frigjorde sig fra (ærke)biskoppens overherredømme. Disse byer havde alle rettigheder til selv at føre udenrigs- og toldpolitik, skattepolitik og forsvarspolitik. Sådanne byer var eksempelvis Köln, Soest, Mainz (til 1462), Augsburg, Worms, Speyer, Straßburg og Basel.

Modsat var i Det tysk-romerske Rige de "frie rigsstæder" (tysk: Freie Reichsstadt, pl: Reichsstädten) betegnelsen for byer, der var pligtige at betale skatter og efterkomme befalinger fra kejseren.

Ved betegnelsen "kongelige fristæder" (tysk: Königliche Freistadt betegnedes i Ungarn byer med ret til selvstyre, fra 1405 byer med ret til deltagelse i Rigsdagen (tysk: Reichstag). Sådanne byer var eksempelvis Eisenstadt, Rust (Burgenland) (nu i Østrig) og Sopron (tysk: Ödenburg (nu i Ungarn)).

19. århundrede 
Flere af disse middelalderlige byrepublikker bevarede deres selvstændige stilling efter oprettelsen af Det tyske forbund i 1815, herunder Augsburg og Nürnberg, der dog allerede 1805 hhv. 1806 blev annekteret af Kongeriget Bayern. De frie Hansestæder,  Hamburg, Lübeck og Bremen blev i 1810 af Napoleon 1. af Frankrig integrerede i Rhinforbundet for derved at styrke Kontinentalspærringen, men blev alle anerkendt som frie stæder ved Wienerkongressen. Med denne stilling indgik de den 8. Juni 1815 i Det tyske Forbund (tysk: Deutscher Bund). 

Ligeledes blev Krakow ved Wienerkongressen anerkendt som Fristaden Kraków, men efter den polske opstand i 1846 indlemmet i den østrigske provins Galicien. Fristaden Frankfurt (tysk: Freie Stadt Frankfurt) kom under Den preussisk-østrigske krig i 1866 under Preußen, mens Hamburg, Bremen og Lübeck blev medlemmer af Det nordtyske forbund (tysk: Norddeutscher Bund), 1871 i Det tyske Rige (tysk: Deutsches Reich).

20. århundrede 
En speciel stilling indtog Fristaden Danzig (tysk: Freie Stadt Danzig), idet byen fra 1920 til 1939 var under Folkeforbundets overhøjhed.

Fristaden Lübeck blev 1937 integreret i den preussiske provins Slesvig-Holsten.

Efter 2. verdenskrig er der ingen byer, der har status af fristad.

Fristaden Christiania 
"Fristaden Christiania" er betegnelsen for et område i København, den forhenværende Bådsmandsstræde Kaserne, der 1970 blev overtaget af ungdomsoprørere, som her indrettede sig efter deres egne tanker. "Fristaden"s stilling er retsligt og politisk omstridt, der har været en omfattende kriminalitet med tilknytning til stedet, men der har ikke været politisk tilslutning til at bringe en ende på de ulovlige tilstande.

Eksterne henvisninger 
 Jyske Samlinger, Ny række 18: Steen Bo Frandsen: En nordeuropæisk handelsrepublik i 1800-tallet  (Hamborg)

Referencer 

Statsformer
Tysklands historie
Trine Villemann

Trine Villemann (født 24. oktober 1959 i København) er en dansk journalist, forfatter, debattør og foredragsholder, der nok især er kendt for at have beskæftiget sig med det danske kongehus.

Biblografi 
 1015 København K – et kærligt/kritisk portræt af kongehuset (Ekstra Bladets Forlag 2007, )
 1015 Copenhagen K – Mary's Dysfunctional In-Law (Andartes Press 2008, )
 Kongen og dronningen af Grønland (Andartes Press, 2009, )
 Der var engang en dronning (Bogkompagniet, 2012, )

Journalister fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Personer fra København
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Balders død (flertydig)

Balders død kan henvise til
 Balders død – en myte fra den nordiske mytologi
 Balders død (syngespil) – et syngespil af Johannes Ewald
 Dauði Baldrs – et album af den norske gruppe Burzum
 Balders død (maleri) – et maleri af C.W. Eckersberg
FIFA 10

FIFA 10 er det 17. FIFA-spil i rækken. Det udkom den 2. oktober 2009. Det er udgivet til: Xbox 360, PlayStation 3, Wii, PlayStation 2, PC, Nintendo DS, PSP, N-Gage, mobiltelefonen, iPhone/iPod Touch.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Computerspil fra 2009
FIFA-serien
PlayStation 2-spil
PlayStation 3-spil
PlayStation Portable-spil
Wii-spil
Xbox 360-spil
Nintendo DS-spil