kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
John Wallis

John Wallis (født 23. november 1616, død 28. oktober 1703), var en engelsk præst, matematiker og kryptolog.

Wallis gav et vigtigt bidrag til matematikken, da han tilnærmede arealet af en kvartcirkel med uendeligt mange trekanter. I 1655 opstillede han sin berømte formel, det såkaldte Wallis' produkt; i øvrigt det mest kendte eksempel på et (konvergent) uendeligt produkt:

Litteratur 

 Christoph J. Scriba, Studien zur Mathematik des John Wallis (1616-1703): Winkelteilungen, Kombinationslehre und zahlentheoretische Probleme (Boehtius: Texte und Abhandlungen zur Geschichte der exakten Wissenschaften, 6.). Wiesbaden, 1966.

Eksterne henvisninger 

Matematikere fra Storbritannien
Infinitesimalregning
Alumni fra University of Cambridge
Svend Methling

Svend Vilhelm Methling (født 1. oktober 1891 i København, død 4. juni 1977 i Kongens Lyngby) var en dansk skuespiller og instruktør.

Han blev student i 1909 og var i årene 1910-1913 i smedelære. Herefter elev på Det kongelige Teaters elevskole med efterfølgende ansættelse på teatret frem til 1922. Han var direktør for Dansk Skolescene fra 1924 til 1929, for Folkescenen fra 1925 og tillige for Komediehuset 1929-1930.

Han var ansat på Det Ny Teater 1926-1929 – også som instruktør. Senere vendte han tilbage til Det kongelige Teater, hvor han fik en række instruktør-opgaver ud over sin optræden som skuespiller. Hans evner som instruktør kom også til udtryk i en lang række film.

Han er far til filminstruktøren Sven Methling junior og forfatter Finn Methling.

Han medvirkede blandt andet i følgende film:

 Kirke og orgel – 1932
 Champagnegaloppen – 1938
 Det store ansvar – 1944
 Familien Gelinde – 1944
 Den usynlige hær – 1945
 Soldaten og Jenny – 1947
 Tre år efter – 1948
 For frihed og ret' – 1949
 Berlingske Tidende (film) – 1949
 Historien om Hjortholm' – 1950
 Unge piger forsvinder i København – 1951
 Fra den gamle købmandsgård – 1951
 Husmandstøsen – 1952
 Kærlighedsdoktoren – 1952
 Kriminalsagen Tove Andersen – 1953
 Vi som går køkkenvejen – 1953
 Karen, Maren og Mette – 1954
 Bruden fra Dragstrup – 1955
 En kvinde er overflødig – 1957
 Tre piger fra Jylland – 1957
 Ingen tid til kærtegn – 1957
 Sømænd og svigermødre – 1962

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Teaterinstruktører fra Danmark
Filminstruktører fra Danmark
Personer fra København
Elvira Madigan (dansk film)

Elvira Madigan er en dansk film fra 1967 instrueret af Poul Erik Møller Pedersen og omhandlende kærlighedsaffæren mellem den danske linedanserinde Elvira Madigan og den svenske løjtnant Sixten Sparre. Elvira Madigan og Sixten Sparres kærlighedshistorie er også temaet i to svenske film: Åke Ohbergs sorthvide udgave fra 1943 og Bo Widerbergs udgave fra 1967.

Medvirkende (udvalgt) 
 Anne Mette Michaelsen – Elvira Madigan (Hedvig Jensen), linedanserinde

Ekstern henvisning 
 

Dramafilm fra Danmark
Film baseret på virkelige begivenheder
Romantiske film
Danske film fra 1967
Min søsters børn (film fra 1966)

Min søsters børn er en dansk film fra 1966. Filmen fortæller om en professor i børnepædagogik, der skal se efter sin søsters vanartede børn, der sætter alle hans teorier på en hård prøve. Handlingen ligger delvist til grund for genindspilningen af samme navn fra 2001.

Filmen er instrueret af Annelise Reenberg, der også har skrevet manuskriptet med Gitte Palsby.

Medvirkende 
 Axel Strøbye
 Birgit Sadolin
 Jeanne Darville
 William Rosenberg
 Sonja Oppenhagen
 Jan Priiskorn Schmidt
 Vibeke Houlberg
 Michael Rosenberg
 Pusle Helmuth
 Karl Stegger
 Thecla Boesen
 Ole Søltoft
 Hugo Herrestrup
 Bjørn Puggaard-Müller
 Bent Vejlby
 Jytte Abildstrøm
 Gunnar Lemvigh
 Poul Thomsen
 Elith Foss
 Edouard Mielche
 Emil Hass Christensen

Eksterne henvisninger 
 

 1966
Danske film fra 1966
Film instrueret af Annelise Reenberg
Dansksprogede film
Min søsters børn på bryllupsrejse

Min søsters børn på bryllupsrejse er en dansk film fra 1967 med manuskript og instruktion af Annelise Reenberg.

Medvirkende
Axel Strøbye
Birgit Sadolin
Jan Priiskorn Schmidt
Pusle Helmuth
Michael Rosenberg
Vibeke Houlberg
Sonja Oppenhagen
Jeanne Darville
William Rosenberg
Karl Stegger
Thecla Boesen
Bjørn Puggaard-Müller
Jørgen Kiil
Ernst Meyer
Gunnar Lemvigh
Jørgen Buckhøj
Holger Vistisen
Ole Ernst

Eksterne links 
 

På bryllupsrejse
Danske film fra 1967
Film instrueret af Annelise Reenberg

Dansksprogede film
Njær Mark

Njær Mark er en bebyggelse i den sydvestlige del af Haurum Sogn under Favrskov Kommune i Østjylland.

Njær var tidligere et eget sogn. Sognet nævnes 1479 og dets kirke i 1524. Ifølge Pontoppidans Danske Atlas var der i 1768 stadig synlige rester af kirken. Det siges her, at kirken blev nedbrudt af en frue, som boede i Terp, og materialerne blev brugt til Haurum Kirke. I 1704 blev de seks gårde i Njær nedlagt og samlet under Frijsendal. Tilbage i Njær blev derved kun præstegården. 

På det sted, hvor Njær Kirke tidligere lå, ligger den nuværende præstebolig. I præsteboligens have er tidligere fundet knogler fra den gamle kirkegård.

Lokaliteter i Favrskov Kommune
Zenon fra Kition

Bemærk at Zenon fra Kition ikke skal forveksles med Zenon fra Elea (elev af Parmenides).
Zenon fra Kition (ca. 334 f.Kr. – ca. 262 f.Kr.) var en hellenistisk filosof af fønikisk herkomst fra Kition (på græsk: ) i Cypern. Zenon var grundlæggeren af den stoiske filosofiske skole, hvor han underviste i Athen fra omkring 300 f.Kr. Baseret på de kyniske moralske ideer lagde stoicismen stor vægt på godhed og ro i sindet, hvilket blev opnået ved at leve et liv i dyd i overensstemmelse med naturen. Stoicismen blev meget populær og blomstrede som en af de store filosofiske skoler fra den Hellenistiske periode til Romertiden. I renæssancen fik den en vækkelse som neostoicisme, og i nutiden som moderne stoicisme.

Et månekrater har fået navn efter Zenon.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Oldgræske filosoffer
Stoicisme
Frijsendal

Frijsendal er en hovedgård under Frijsenborg Gods. Den er beliggende i Frijsendal Bakker i Haurum Sogn, en del af Frijsenborgskovene. Gården blev oprettet omkring 1704 af grev N. Friis. Den blev dannet af byen Terp, hvis seks gårde tidligere var nedbrudt og samlet til en ladegård, byen Njær, hvis seks gårde blev nedbrudt, så kun præstegården blev tilbage, samt hovedgården Tulstrup i Sall Sogn.

I sidste halvdel af 1830'erne var Niels Bygom Christian Krarup forpagter på Frijsendal. Han oprettede her i 1837 Danmarks første landbrugsskole, eller agerdyrkningsinstitut, som det hed på den tid. I 1840 købte han Haraldslund i Grundfør Sogn, og flyttede landbrugsskolen dertil. Det er en del af baggrunden for, at godset nu har lagt navn til den nærliggende Frijsendal friskole.

Omkring 1920 blev halvdelen af gårdens jord skilt fra og udstykket til statshusmandsbrug på Frijsendal Mark. I løbet af 1960'erne blev forpagtningerne på de forskellige hovedgårde under Frijsenborg Gods sagt op og driften af gårdene blev samlet direkte under godset. Således også med Frijsendal.

I dag fungerer gården som maskinstation for hele godset og har ca. 129 hektar jord.

Ejere af Frijsendal 

(1704-1958) Slægten Krag-Juel-Vind-Frijs
(1958-) Slægten von Wedell

Herregårde i Favrskov Kommune
Herregårde i Viborg Amt
Niels Bygum Christian Krarup

Niels Bygum Christian Krarup (12. januar 1802 – 26. februar 1865) var en dansk landøkonom. Han blev født i Aale Sogn som søn af sognepræst Christian Nielsen Krarup og hustru Kirstine Thomsen.

Han blev i 1822 student fra Aarhus Katedralskole og studerede derefter teologi fra 1822-1825. Han afsluttede ikke studiet, men blev i 1825 andenlærer ved seminariet i Lyngby Sogn. I 1827 blev han gift med Henriette Manniche, datter af konsistorialraad Johan Gottfred Manniche.

I 1835 forpagtede han Frijsendal i Haurum Sogn. Her oprettede han i 1837 Danmarks første landbrugsskole eller, som han kaldte det, agerdyrkningsinstitut. Der var tidligere gjort flere forsøg på at oprette landbrugsskoler, men først for Krarup lykkedes det. En væsentlig årsag hertil var, at han i skolens første tre år fik et tilskud på 700 rigsdaler fra Landhusholdningsselskabet.

I 1840 købte han Haraldslund i Grundfør Sogn, hvor han drev landbrugsskolen i de følgende 15 år, hvorefter han overlod den til sin fætter. Det var ikke som senere tiders landbrugsskoler en skole for bønderne. I 1845 havde skolen f.eks. 26 elever fra hele landet, en enkelt endda fra Norge, og de fleste af dem var sønner af embedsmænd, forpagtere eller godsejere. I 1841 blev han landvæsenskommissær.

Han stillede op til den grundlovgivende forsamling i 1848 i Randers Amts 6. distrikt, men blev ikke valgt. I 1850 blev han imidlertid valgt til Landstinget ved et suppleringsvalg i 9. kreds. Han blev genvalgt i 1853 og var medlem indtil 1855, hvorefter han ikke genopstillede.

Landstingsmedlemmer i 1850'erne
Skolefolk fra Danmark
Agronomer fra Danmark
Niels Bygum Christian
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
V.34

V.34 (også V.Fast) er en kommunikationsprotokol defineret af International Telecommunication Union. Protokollen definerer kommunikationen mellem 2 modemmer ved hastigheden 28,8 kbps.

Datatransmission
Guld og grønne skove

Guld og grønne skove er en dansk film fra 1958, produceret af Nordisk Films Kompagni, instrueret af Gabriel Axel og skrevet af Johannes Allen.

Filmen er optaget på øen Omø syd for Skælskør, hvor mange af filmens lokaliteter fortsat kan ses. Filmen blev desuden sendt ind som det danske bud til en Oscar for bedste udenlandske film, men blev ikke nomineret. Dog vandt Gabriel Axel en Oscar 30 år senere, i 1988 for Babettes gæstebud.

Medvirkende 
 Axel Bang
 Henny Lindorff
 Verner Tholsgaard
 Ole Larsen
 Else Marie Hansen
 Valsø Holm
 Cay Kristiansen
 Anna Henriques-Nielsen
 Keld Markuslund
 Karl Stegger
 Hanne Winther-Jørgensen
 Hanne Ribens
 Judy Gringer
 Jørn Jeppesen

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
Danske film fra 1958
Film instrueret af Gabriel Axel
Komediefilm fra Danmark
Dansksprogede film
Romantiske komediefilm
Over gaden - neden vandet

Over gaden – neden vandet er en dansk film fra 1960.
 Manuskript og instruktion Erik Thorsnæs.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Vibeke Meyer
 Svend Knigge
 Lily Knigge
 Ole V. Lassen
 Johannes Nielsen
 Karl Stegger
 Jørgen Winckler

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1960
Frøken April

Frøken April er en dansk film fra 1963.
Manuskript Finn Henriksen og Erik Pouplier.
Instruktion Finn Henriksen.

Medvirkende 
Malene Schwartz
Ove Sprogøe
Poul Reichhardt
Lily Broberg
Hans W. Petersen
Jessie Rindom
Bodil Udsen
Knud Hallest
Inge Ketti
Karl Stegger
Bjørn Puggaard-Müller
Bent Mejding
Helle Hertz
Valsø Holm

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1963
Film instrueret af Finn Henriksen
Kær Herred

Kær Herred er også navnet på et herred umiddelbart syd for den nuværende grænse, se Kær Herred (Slesvig)

Kær Herred var et herred i Aalborg Amt, fra 1970-2007 Nordjyllands Amt, og nu Region Nordjylland.
I middelalderen hørte det under Vendsyssel, senere under Aalborghus Len og fra 1662 Åstrup, Sejlstrup, Børglum Amt indtil 1793, da Aalborg Amt oprettedes. 

I Kær Herred ligger følgende sogne:
 Ajstrup Sogn – Aalborg Kommune
 Biersted Sogn – Aabybro Kommune
 Hals Sogn – Hals Kommune
 Hammer Sogn – Aalborg Kommune
 Horsens Sogn – Aalborg Kommune
 Hvorup Sogn – Aalborg Kommune
 Lindholm Sogn – Aalborg Kommune
 Nørresundby Sogn – Aalborg Kommune
 Sulsted Sogn – Aalborg Kommune
 Ulsted Sogn – Hals Kommune
 Vadum Sogn – Aalborg Kommune
 Vester Hassing Sogn – Hals Kommune
 Øen Egholm af Vesterkær Sogn, tidligere benævnt Aalborg Frue Landsogn – Aalborg Kommune
 Vodskov Sogn – Aalborg Kommune, oprindeligt en del af Hammer Sogn 
 Aaby Sogn – Aabybro Kommune
 Øster Hassing Sogn – Hals Kommune

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Aalborg Amt
Pinyin

Pinyin (formelt Hànyǔ Pīnyīn) er det mest brugte transskriptionssystem fra den
kinesiske skrift brugt på standard mandarin til engelsk. Hanyu kan oversættes som hanfolkets sprog, og pinyin betyder fonetisk skrift.

Anerkendelse 
Pinyin blev formelt anerkendt i Folkerepublikken Kina 11. februar 1958.

I 1982 blev pinyin en ISO-standard.

Endelig har Taiwan anerkendt pinyin, gældende fra januar 2009.

Anvendelse 
Pinyin har primært været brugt som et redskab i sprogundervisningen. Dette gælder både for den offentlige undervisning i Kina, og for indlæringen af kinesisk som fremmedsprog, f.eks. når vi lærer kinesisk her i Danmark.

I dag er det sandsynligvis gennem computer-brug at pinyin mest flittigt bliver benyttet.

Eksempler på transskription 
1)你说大路在哪儿. 2)你说大陆在哪儿.
Begge sætninger skrives i pinyin som, nǐ shuō dà lù zài nǎ ér ?.
Oversættelserne er 1)Hvor siger du hovedvejen ligger? og 2)Hvor siger du kontinentet ligger?

Transskriptionen af den kinesiske skrift er således ikke entydig, og dette gælder selvfølgelig også for talt kinesisk. Så vidt vides findes der dog ikke bøger skrevet i pinyin, selvom det umiddelbart skulle være lige så let at forstå en sådan bog, som det ville være at forstå en samtale, eller et lydbånd.

Et ofte citeret, og ofte diskuteret, eksempel på lydgengivelse af kinesisk, er en lille tekst af Zhào Yuánrèn: 'Den løve-spisende poet i stenhulen'. I pinyin er titlen 'Shī Shì shí shī shǐ', og den korte tekst, på omkring 92 tegn, er skrevet udelukkende med tegn hvis udtale er én af de 4 shī shí shǐ shì.

Toner 

I pinyin bruges accenttegn over vokaler til at angive de fire toner i standard kinesisk.

 Den første tone angives ved at skrive en macron (ˉ) over vokalen:
 
 Den anden tone angives ved at skrive en accent aigu (ˊ) over vokalen:
 
 Den tredje tone angives ved at skrive en háček (ˇ). Det er ikke den runde breve (˘), men breve bruges nogle gange hvis fonten ikke har háček.
 
 Den fjerde tone angives ved at skrive en accent grave (ˋ):
 
 Den sidste og neutrale tone angives ved ikke at skrive noget accenttegn:
 

Man skriver kun pinyin med accenttegn i lærebøger og lignende hvor det er vigtigt at angive den korrekte udtale. Det klassiske eksempel hvor eneste forskel på udtalen af fem forskellige ord er betoningen:

Noter 

Kinesisk sprog
Skriftsystemer
Hjørring Amt

Hjørring Amt eksisterede fra 1793 til kommunalreformen i 1970, da det blev en del af Nordjyllands Amt.

Hjørring Amt bestod af syv herreder:
 Børglum Herred
 Dronninglund Herred
 Horns Herred
 Hvetbo Herred
 Læsø Herred
 Vennebjerg Herred
 Øster Han Herred

I amtet ligger købstæderne:
 Hjørring
 Brønderslev
 Sæby
 Frederikshavn 
 Skagen
I det danske nummerpladesystem havde Hjørring Amt bogstavet P fra 1903 til 1958, og da systemet i dette år blev omlagt, fik Sæby PA, Dronninglund PD, Frederikshavn PH, Skagen PK, Hjørring PN, Brønderslev PS og Pandrup PV.

Amtmænd 
 1843-1850: Frederik Christian Holsten
 1850-1867: Frederik August Esbensen
 1880-1886: Adam Frederik Moltke (1821-1886)
 1887-1896: Nicolai Reimer Rump

Hjørring Amt omkring 1900

Kilder

Se også 
 Herregårde i Hjørring Amt
 Kirker i Hjørring Amt

Danmarks amter (1793-1970)
 
Nørrejyske Ø
Gallipoli (by)

Gallipoli er en havneby i det nordvestlige Tyrkiet, som kaldes Gelibolu i moderne tyrkisk. Byen, der har omkring  indbyggere, ligger i den europæiske del af Tyrkiet ved indsejlingen til Marmarahavet. Navnet stammer fra det græske Kallipolis, som betyder Smuk by. Byen er beliggende på halvøen af samme navn (Gelibolo Yarimadasi).

Byer i Tyrkiet
Gallipoli (halvø)

Gallipoli () er en ca. 80 km lang halvø beliggende mellem det Ægæiske hav og Dardanellerne i Tyrkiet. Halvøen er opkaldt efter den græske by Kallipolis ().

Gallipolli var i 1915 skueplads for kampe under 1. Verdenskrig under Slaget ved Gallipoli.

Eksterne henvisninger 

Tyrkiets geografi
Halvøer i Asien
Ingefær-familien

Ingefær-familien (Zingiberaceae) er udbredt med ca. 50 slægter og omkring 1200 arter i Sydøstasien. Det er sædvanligvis store og duftende stauder, der har en kraftig jordstængel og blade i to rækker. De uregelmæssige blomster bæres på forgrenede skud. Her nævnes kun de slægter, som er repræsenteret ved arter, der har økonomisk betydning i Danmark.

 Sort kardemomme (Amomum)
 Galanga (Alpinia)
 Ingefær (Zingiber)

Plantefamilier
Bitter hickory

 
Bitter hickory (Carya cordiformis) eller Bitter Hikkori er et stort, løvfældende træ med en kegleformet, ret smal krone og lange, lige grene. Veddet giver fint gavntømmer. Nødderne smager bittert, og kan ikke bruges som menneskeføde, men vildt og kreaturer æder dem gerne.

Beskrivelse 
Barken er først grøn med lyse barkporer. Senere bliver den lysegrå og glat, men til sidst er den furet med grå, skællede kamme og orangefarvede, snoede revner. Knopperne er spredte, slanke og gule med buet spids. 

Bladene er uligefinnede med omvendt ægformede småblade. Bladranden er skarpt savtakket med fremadvendte tænder. Oversiden er mørkt grøn og glat, mens undersiden er lyst gulgrøn med fine hår langs ribberne. Efterårsfarven er klart gul. Han- og hunblomsterne sidder hver for sig. Hanblomsterne i tregrenede rakler, hunblomsterne to-tre sammen. Frugterne er runde eller lidt pæreformede og gullige. Stenen i frugten rummer en krøllet kerne, som ligner de kendte pekannødder fra Carya illinoiensis.

Rodnettet består af kraftige, dybtgående rødder med mange, fine siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 x 10 m (50 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Bitter hickory vokser i de sommervarme, blandede løvskove på Allegheny-bjergene i det nordøstlige USA. Sommernedbøren kan være sparsom, mens vintrene er snerige og meget kolde. Allegheny Portage Railroad National Historic Site ligger ca. 20 km vest for Altoona, Pennsylvania, USA. Her i de dale, banen blev anlagt gennem, vokser der blandede skove (domineret af især egearter), hvor arten findes sammen med bl.a. alleghenybærmispel, almindelig giftsumak, almindelig robinie, almindelig tulipantræ, amerikansk bøg, amerikansk humlebøg, amerikansk sassafras, Eurybia divaricata (en art af asters), feberbusk, glansbladet hæg, hvid hickory, hvidask, hvideg, høbregne, kanelbregne, klatrevildvin, rundbladet sarsaparil, rødeg, rødløn, Solidago caesia (en art af gyldenris), stribet løn, sukkerbirk, sukkerløn, virginsk troldnød og østamerikansk hemlock

Note

Kilder/Eksterne henvisninger 
 www.haveabc.dk: Hikkori - Carya

Træer
Hickory
Hickory

Hickory (Carya) er udbredt i Nordamerika og Østasien. Fund af fossiler viser, at slægten har været udbredt i Europa før istiderne, det vil sige i tertiærtiden. Det er store træer med uligefinnede blade og frugter, der ligner valnødder. Arterne har hårdt, slidstærkt og holdbart ved og bruges til eksempelvis til skafter på hamre, økser og koste. Hickory er særligt velegnet til dette formål, da træet har stor elasticitet. Her nævnes kun de arter, der dyrkes i Danmark, eller som har økonomisk betydning her.

 Bitter hickory (Carya cordiformis) eller Bitternød
 Svinehickory (Carya glabra)
 Pekan (Carya illinoinensis)
 Kongenød (Carya laciniosa)
 Hvid hickory (Carya ovata)
 Lodden hickory (Carya tomentosa)

 Carya aquatica
 Carya carolinae-septentrionalis
 Carya cathayensis
 Carya floridana
 Carya hunanensis
 Carya kweichowensis
 Carya myristiciformis
 Carya ovalis
 Carya pallida
 Carya palmeri
 Carya poilanei
 Carya texana
 Carya tonkinensis

 
Hickory-slægten
Mosevrå Kirke

Mosevrå Kirke er en kirke i Blåvandshuk Sogn i Varde Kommune.
Kirkens præst hedder Lisbeth Krogh Isaksen.

Inventar 
I kirken hænger der et 79 cm langt kirkeskib, der forestiller briggen "Troen". Skibet er bygget af gårdejer Gunde Pedersen i Grærup, og skænket kirken af forhenværende gårdejer Villads Villadsen og hustru i Vejers. Skibet er ophængt i ca. 1905.

Mosevrå Kirke og Oksby Kirke blev oprettet efter Oksby gamle kirke blev revet ned i 1891.
De to kirker ligner hinanden til forveksling, men de er også bygget af samme arkitekt.
 
Mosevrå Kirke ligger i det fredede område, der i dag bliver brugt til øvelsesområde for militæret. Kirken er stadig i brug men er kun åben på begrænsede tidspunkter.

Noter

Eksterne kilder og henvisninger 

 Henningsen, Henning 1958: Kirkeskibe i Ribe Amt. Fra Ribe Amt 1958 s. 353-369.
 Mosevrå Kirke hos KortTilKirken.dk
 Mosevrå Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
 Gravsteder på Mosevrå Kirkegård

Kirker i Varde Kommune
Kirker i Ribe Stift
Kirker i Ribe Amt
Melodigrandprix

Et melodigrandprix er en sangkonkurrence. Som egennavn ses det som regel i tre ord: Melodi Grand Prix. Normalt bruges det om enten Eurovision Song Contest, kaldet det Internationale eller Europæiske Melodi Grand Prix, eller om den danske kvalifikationskonkurrence hertil, Dansk Melodi Grand Prix. Herudover bruges betegnelsen til tider om de nationale kvalifikationskonkurrencer i andre lande (som ofte hedder noget helt andet på originalsproget), og om lignende konkurrencer for børn og unge - både i Danmark og internationalt. Tidligere har forkortelsen MGP været brugt generelt for alle sådanne konkurrencer, men i dag bruges den hovedsageligt om det danske Melodi Grand Prix for børn og unge, der har forkortelsen som officiel titel.

Grand Prix'er

For voksne 
 Det Internationale Melodi Grand Prix
 Dansk Melodi Grand Prix
 Melodifestivalen, Svensk Melodi Grand Prix.
 OGAE Second Chance Contest, Eurovision-fanklubbernes egen konkurrence for sange der ikke kvalificerede sig i de nationale finaler

For børn og unge 
 MGP - det danske Melodi Grand Prix for børn og unge.
 MGP Nordic, nordisk Melodi Grand Prix for børn og unge, afholdt i 2002 og 2006-2009
 Lilla melodifestivalen, den svenske udgave af børne-MGP.
 MGP junior, den norske udgave af børne-MGP
 Junior Eurovision Song Contest, Internationalt Melodi Grand Prix for børn og unge.

Se også 
 Kategorien lande i Eurovision Song Contest
Hektograf

En hektograf, også kaldet en multigraf, er en gelatinebaseret duplikator, der fra slutningen af 1800-tallet blev brugt som en slags tidlig kopimaskine. I Danmark blev den brugt fra ca. 1880.

Hektografering virker ved, at en original skrevet med en særlig form for blæk, hektografblæk, placeres oven på en bakke med hektografmasse (gelatine, glycerin og vand) tilsat acetylsalicylsyre med den beskrevne side nedad. Herefter stryges det let med hånden eller en børste, og man venter, til blækket er trukket ned i hektografmassen, hvorefter papiret fjernes. Nu kan man omvendt overføre blækket fra hektografmassen til papir, men antallet af kopier, der kan tages, er selvsagt begrænset – normalt et sted mellem 20 og 100. Efter trykning blev massen smeltet om. Det kunne gøres blot ved at hælde lidt sprit ud på overfladen og brænde det af. Det smeltede de øverste par mm.

Blækket kunne fås eller laves selv i forskellige farver. Man kunne også få hektografstencils, der kunne bruges i en skrivemaskine. Ellers er metoden den samme.

Teknikken muliggjorde mangfoldiggørelse af skrifter, der ikke kunne bære trykomkostningerne ved almindeligt bogtryk. Således blev professor Kristian Erslevs Grundsætninger for historisk Kildekritik fra 1892 oprindeligt hektograferet til brug ved undervisning i kildekritik på Københavns Universitet fra 1887.

Duplikatorer
Gurreby Kirke

Gurreby Kirke er en kirke i Gurreby Sogn, Lolland-Falsters Stift. Kirken ligger i Lolland Kommune.

Altertavlen fra 1518, hvor apostlene ses i midtfeltet, er i dag på Nationalmuseet. På altertavlen holder en af apostlene en posebog i højre hånd.

Eksterne henvisninger 
 Opslag hos KortTilKirken.dk med links til flere oplysninger
 Gurreby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Lolland Kommune
Kirker i Lolland-Falsters Stift
Kirker i Maribo Amt
Slotsarkaderne

Slotsarkaderne i Hillerød er et indkøbscenter i Nordsjælland. Centeret indeholder 55 butikker og cafeer. Centret er grundlagt i 1992. Butikscenteret er tegnet af AK83 Arkitekter. 
Beliggenheden ved Nordstensvej er på det område, hvor Nordstensfabrikkerne lå, indtil de i 1988 flyttede til Jylland og efterfølgende til Polen.

Referencer 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Hillerød
Indkøbscentre i Danmark
Etableret i 1992