kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gravsten

En gravsten er en sten med navnet på en afdød, der sættes på afdødes grav.
En gravsten behøver ikke være af sten, et trækors eller lignende der anvendes på samme måde indgår i begrebet.
Gravstenen bærer navnet på afdøde – normalt indhugget, eller udformet i metal og fæstnet til stenen, men det kan også være malet. Den kan også have oplysninger om fødselsdato, dødsdato og/eller et mindeord.

På gravsteder kan der opstilles mindesten i stedet. På disse er der ikke navn men en anden henvisning "vor elskede mor" eller "elsket og savnet".

I Danmark kan gravsteder sløjfes efter en fredningsperiode (10 – 30 år efter begravelsesform), hvis ikke ejerne forlænger lejeaftalen. Ejerne af gravstenen kan hente den, ellers kan kirken beslutte enten at destruere eller gemme stenen. Sortering af gravsten sker efter regler i kirke- og museumslovgivning, hvor der er anbefalinger for hvordan menighedsrådet bør udvælge bevaringsværdige sten. Bl.a. skal der ses på historisk vigtighed, specielle navne/titler/tekster og kunstnerisk eller speciel udformning eller materiale. Der er ikke specifikt krav om at gemme sten med "kendte" personer. Pladsen på kirkegården, hvor gamle gravsten samles, hedder et lapidarium.

Gravstele er en flad, opretstående sten på en grav ofte med indskrift eller lignende.

Eksempler på gravsten

Eksterne henvisninger og kilder 

Død
Initialord

Initialord er ord som er lavet af initialer. Eksempler på initialord er DR (fra Danmarks Radio), DSB (Danske Statsbaner), USA (fra engelsk United States of America) og NATO (fra engelsk North American Treaty Organisation).

Et initialord som kan udtales som et eget ord kaldes et akronym. Eksempler på akronymer er NATO, NASA (fra engelsk National Aeronautics and Space Administration) og laser (fra engelsk Light amplification by stimulated emission of radiation).

Ordet laser er gået ind i sproget og er blevet så almindeligt, at det ikke længere regnes for at være et initialord. En sådan overgang kaldes assimilering. 

Ordtyper

it:Abbreviazione scribale
no:Initialord
Initial

Initial er et rigt udsmykket forbogstav, som indleder en bog, et manuskript, et kapitel eller et afsnit. Initial kan også betyde forbogstaver i et navn. Ordet kommer fra det latinske initialis, som betyder »står i begyndelsen«.

Initialer i typografien 
Et initial betegner i typografien et lidt større dekoreret eller afvigende bogstav, brugt i indledningen til en skrevet eller trykt tekst. I den tidligste periode af trykning, lavede typografen gerne en plads til at en maler eller en tegner kunne lave et initial. Historiske initialer var ofte dekoreret med ornamenter eller motiver som kunne referere til teksten.

En anden måde at indlede et kapitel på er uncialet.

Forbogstaver i navn 
Initialer kan også referere til de første bogstaver i et navn. For eksempel blev John Fitzgerald Kennedy ofte omtalt bare som JFK.

Typografi
Hosta

Hosta eller Funkie (Hosta) er en planteslægt med mere end 30 arter, der er udbredt i Østasien med tyngdepunktet i Japan. Det er stauder, som danner kraftige rodstokke eller jordstængler. De grundstillede blade danner tætte rosetter, som består af lancetformede eller ovale blade med buede strenge og hel rand. Blomstringen foregår sidst på sommeren, hvor man ser særlige skud med endestillede toppe af hvide eller violette klokkeformede blomster. Her omtales kun de arter og hybrider, som dyrkes i Danmark.

 Broget hosta (Hosta undulata)
 Hosta plantaginea
 Hosta sieboldiana
 Hosta sieboldii
 Hosta ventricosa'
 Høsthosta (Hosta lancifolia)
 Klasehosta (Hosta fortunei)
 Koreansk hosta (Hosta minor)
 Pragthosta (Hosta crispula)

 Hosta decorata
 Hosta elata
 Hosta helonioides
 Hosta kikutii
 Hosta longipes 
 Hosta montana
 Hosta odorata
 Hosta rectifolia
 Hosta tardiflora 
 Hosta tokudama
 Hosta tsushimensis

Planteslægter
Agave-familien
Vänersborg

Vänersborg er en svensk by i Västergötland med  indbyggere. 

Vänersborg ligger ved sydenden af Vänern, hvor Göta älv afvander den store sø. Byen fik et opsving i forbindelse med anlæggelsen af Göta kanal, og den er præget af at have været administrationscentrum i det tidligere Älvsborgs län og rummer mange pompøse bygninger. Det fik forfatteren Birger Sjöberg, som blev født i byen, til at kalde den "Lille Paris".

Den oprindelige kirkeklokke i Vänersborgs kirke blev erobret af danske soldater i 1600-tallet, og klokken hænger nu i Vor Frelsers Kirke i København.

IFK Vänersborg spiller i den højeste svenske Bandy division. Den nye indendørs arena er en af de mest moderne. Der blev  VM i bandy 2013 afviklet. Det vil ske igen i 2019.

Referencer

Eksterne henvisninger
Paul Baloff

Paul Baloff (25. april 1960 – 2. februar 2002) er tidligere forsanger i thrash metal-bandet Exodus.

Heavy metal-musikere fra USA
Sangere fra USA
Hosta sieboldiana

 
Hosta sieboldiana er en løvfældende staude med bladene samlet i en tæt roset.

Beskrivelse 
Bladene er langstilkede med en dybt furet stilk. De er æg- til hjerteformede med hel rand. Både over- og underside er skinnende friskgrønne. Høstfarven er klart gul. 

Blomstringen sker i juni-juli. Blomsterne sidder samlet i en løs klase på deres egen stilk. De er lysviolette, stilkede, tragtformede og hængende med en svag duft. Af og til ser man slet ikke blomsterne, fordi de ikke bliver hævet op over bladdækket. Frøene modner i Danmark under gunstige forhold, og de spirer villigt, hvis de bliver sået straks.

Rodnettet består af en kort, tyk rodstok med masser af ret kraftige, trævlede siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,60 x 0,60 (60 x 5 cm/år). 9 planter dækker 1 m² på 2 år.

Hjemsted 
I en skov ved Sugadaira i det centrale Japan, findes arten sammen med bl.a. Almindelig Kvalkved, Betula platyphylla, Clethra barbinervis, Etage-Kornel, Japansk Prydæble, 
Mangeblomstret Rose, Pinus densiflora, Pragt-Vin og Quercus mongolica.

Eksterne henvisninger 

Bunddækkeplanter
Frederiksholm Kirke

Frederiksholm Kirke er en kirke i Sydhavn Sogn på Louis Pios Gade i Sydhavnskvarteret i Københavns Kommune. Sognet blev 1922 udskilt fra Valby Sogn som Frederiksholm Sogn. De første mange år fungerede menighedssalen som kirke indtil den færdige kirkebygning kunne indvies 31. august 1952. Arkitekter var Adam Møller og H.P. Koch.

I 2014 fik kirken installeret en 15 meter høj klatrevæg på tårnets side ud mod Louis Pios Gade.

Galleri

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 
 "Fakta om sognet"  fra Sogn.dk
 Frederiksholm Kirke  hos KortTilKirken.dk



Kirker i Københavns Kommune
Kirker i Københavns Amt
Kirker i Københavns Stift
Kongens Enghave
Geoinformatik

Geoinformatik eller geomatik er videnskaben for og teknologien omkring indsamling, forædling, bearbejdning, analyse, fortolkning og formidling af geografisk information. Geografiske data – også kaldet geodata – er data, som knytter an til en lokalitet, et sted, et område, en adresse eller på anden vis noget som har med et 'hvor?' at gøre. 

Geoinformatik er altså håndteringen, forædlingen og bearbejdningen af oplysninger af alverdens art som beskriver steder og/eller mennesker på steder. Der er rigelig rummelighed i begrebsapparatet knyttet til geodata-menigheden, og de forandrer sig løbende. Således taler vi i dag om geodata, hvor vi for ikke mange år siden stadig talte om kort (landkort, bykort, søkort etc.). I dag er et kort snarere at betragte som en visualisering eller en repræsentation af en geografisk kontekst. Og det at håndtere geodata præcist, struktureret og kompetent er et vældig spændende problemfelt såvel som forretningsområde.

En gren af værktøjerne anvendes også i større og større udstrækning indenfor logistikområdet i beregninger af optimale kørselsruter for vareudbringning, dynamisk distriktsplanlægning og i geo-marketingsanalyser af optimale placeringer af eksempelvis nye virksomheder eller butikscentre i forhold til kundegrundlaget.

Se også 
 Global Positioning System (GPS), Galileo position system
 GIS (Geographical Information system)
Pik Botha

Roelof Frederik "Pik" Botha (født 27. april 1932 i Rustenburg (nu Swaartruggens), Transvaal, død 12. oktober 2018 i Pretoria) var en sydafrikansk politiker. De sidste af årene med apartheid-regimet var han landets udenrigsminister. Botha blev regnet som liberal, i hvert fald i forhold til flertallet i det styrende National Parti (afrikaans: Nasionale Party).

Efter indførelsen af almen stemmeret blev Botha mineral- og energiminister fra 1994 til 1996. I 1996 trak han sig imidlertid tilbage fra politisk virksomhed, efter at Frederik Willem de Klerk havde trukket sit National Parti ud af den nationale samlingsregering. I år 2000 ansøgte Botha om medlemskab i African National Congress (ANC) og erklærede sin støtte til præsident Thabo Mbeki.

Den korrekte udtale af Bothas fornavn, "Pik", er med kort vokal. Det efter danske forhold noget usædvanlige tilnavn er en forkortelse af 'pikkewyn', der på afrikaans betyder pingvin. 

Hans oldefar på mødrene side var Thomas Frederik Dreyer (1815 - 1889), som stammede fra Tyskland men var født i Graaff-Reinet, Kapkolonien, og døde i Rustenburg, Transvaal, og var ældste i Gereformeerde Kerke in Suid-Afrika.

Politikere fra Sydafrika
Mermnaderne

Mermnaderne var en slægt af herskere af Lydien. Gyges var den første konge af i slægten. Mermnaderne var et magtfuldt dynasti, men kortlivet, idet det kun forblev ved magten til 5. slægtsled. Mermnaderne førte Lydien til sit højdepunkt, men landet blev også slået under deres herredømme, så mermnaderne blev de sidste lydiske konger.

Fyrstehuse
Pave Stefan 1.

Pave Stefan 1. var pave i perioden 12. maj 254 til 2. august 257. Han var romersk af fødsel, men slægten var af græsk afstamning, og han blev biskop i Rom (på den tid det samme som pave) i 254 efter at have været en af pave Lucius' nære medarbejdere, og det var også Lucius, der udpegede Stefan som sin efterfølger.

På den tid var de indre stridigheder i kirken lige så stor en trussel mod kristenheden som de ydre forfølgelser. Efter kejser Decius' forfølgelser 250-251 blev kirken splittet af, hvordan man skulle reagere på de frafaldne, først og fremmest Novatian, der senere blev erklæret kætter, og hans tilhængere. Dette førte til yderligere kontroverser, om man skulle tillade dåb af medlemmer af udbrydergrupper som en legitim handling. I begyndelsen af sin regeringstid var Stefan påvirket af Faustinus, biskop af Lyon, til at reagere mod Marcian, biskop af Arles, der nægtede altergang til de angrende blandt dem, hvis tro havde forladt dem under forfølgelserne. Denne holdning benævnes "novatianisme" efter Novatian.

Det var også Stefans holdning, at tilbagevendte fra udbryderkirker, der måske var kætterske, ikke behøvede at blive gendøbt, i modsætning til Cyprian og visse biskopper i de romerske provinser i Asien, der krævede ny dåb for at komme tilbage til den rigtige kirke. Stefans holdning fik bred opbakning, men i hans levetid blev forfølgelserne mere voldsomme. Det hævdes også, at han insisterede på at genindsætte biskopperne i León og Astorga, som var blevet udstødt på grund af vaklen i troen under forfølgelserne, selv om de efterfølgende havde angret. I Rom samlede han sin menighed for at afholde messe i katakomberne ved martyrernes grave. Den 2. august 257 sad Stefan på sin pavelige trone i katakomberne, da kejserens mænd kom og halshuggede ham. Så langt op som i det 18. århundrede var tronen bevaret, stadig med blodpletter. Hans navnedag er derfor 2. august.

I Katolsk Encyklopædi betragtes det som overordentlig tvivlsomt, at Stefan skulle være martyr. Det er mere sandsynligt, at der er tale om en sammenblanding mellem ham og efterfølgeren Sixtus II, der var en af de første ofre for Valerians forfølgelser i 258. Dennes første forfølgelser i 257 omfattede ikke ordre til at henrette biskopper, så det er tvivlsomt, at Stefan var en af Valerians martyrer.

Paver fra Italien
Tjek fødsels- og dødsår
Brødrister

En brødrister (også kaldet toaster) er et elektrisk apparat, som bruges til at riste brødskiver. Brødskiverne kan ristes i løbet af nogle få minutter. Brugen af brødrister giver brødet mange af de samme egenskaber, som det har, når det er nybagt, og egner sig derfor godt til at forberede morgenmad.

Brødristere kan fås i en række forskellige modeller. I nogle brødristere lægges brødskiven på højkant, mens andre brødristere har et "grill"-design hvor brødskriverne lægges fladt.

Køkkenovne
Esbjerg Handelsskole

Esbjerg Handelsskole (fork. EHS) er en dansk handelsskole beliggende i Esbjerg. Skolen har ca. 1.400 elever og studerende og er dermed Syd- og Vestjyllands største handelsskole. 

Skolen blev grundlagt 17. november 1890 og havde dengang blot 7 elever. 

Skolen udbyder bl.a. HHX, HG samt de korte videregående uddannelser administrationsøkonom, finansøkonom, markedsføringsøkonom, multimediedesigner og datamatiker, ligesom skolen har efter- og videreuddannelsesforløb.

D. 4 Maj 2010 offentligjorde Esbjerg Handelsskole planerne om en fremtidig fusion med Esbjerg Statsskole. Fusionen skal skabe et nyt supergymnasium og det er planen at Statsskolens elever i 2012 skal flyttes ud på Handelsskolen som så udvides med 5000 m3. Statsskolens gamle bygninger i Svendsgade skal så efter planen overtages af hg-eleverne fra Handelsskolen.

Noter/kilder

Eksterne henvisninger 
 Esbjerg Handelsskoles hjemmeside 

Handelsgymnasier i Danmark
Handelsskoler
Handelsskole
Bent Høgsbro Østergaard

Bent Høgsbro Østergaard (26. september 1904 Nyord – 31. oktober 1987 Thorstrup, Sig) er identisk med modstandsmanden kaldet Gemüse.

Han havde under besættelsen en grønt- og frugtforretning på Søndre Fasanvej 47 (Løvgården) på Frederiksberg, der blev benyttet til møder med sabotører. Blandt de mest kendte sabotører der kom hos "Gemüse", var "Flamme" og "Citronen". Blandt kammeraterne blev de kaldt "De tre musketerer". "Flamme", "Citronen" og "Gemüse" var med til at stifte Holger Danske-gruppe I.

Han var dansk fange nummer 0587 i den tyske koncentrationslejr Neuengamme. og kom hjem med de hvide busser .

Efter krigen overtog Bent Høgsbro Østergaard i november 1946 stillingen som lejrchef på flygtningelejren Dragsbæklejren ved Thisted. Efter speciel tilladelse er han bisat i haven på Thorstruphus nord for Sig.

Kilder og eksterne henvisninger 
 
 Gemüse fortæller, I erindring om Flammen og Citronen, af Sofie-Amalie Høgsbro Østergaard 
 Gemüsen snød døden tre gange, men Flammen og Citronen døde. Avisartikel af Børge Therkildsen fra Jydske Tidende, 10. april 1983.
 Fra Seefliegerhorst Thisted til Dragsbæklejren .
 Flammen & Citronen´s kontakter "Gemüse".
 

Medlemmer af Holger Danske
Ofre for nazismen fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Kop

En kop er et drikkekar ofte med hank og underkop. Kopper er beregnet til varme drikke. Man brænder ikke fingrene, når man bruger "håndtaget". Kopper laves traditionelt af porcelæn, men også af sølv, guld, plastik, keramik, glas osv.

En kop uden underkop kaldes ofte et krus. De første kopper i Europa kom fra Kina og var uden hank. Og de europæiske fabrikker efterlignede dem.

En kop benyttes også som måleenhed i engelske eller gamle danske madopskrifter.

Se også 
 Skål
 Glasskål
 Tallerken
 Dyb tallerken
 Glaskrus
 Glaskop
 Tærteform

Køkkenredskaber
Væskebeholdere
La Liga

Liga Nacional de Fútbol Professional (LFP; spansk for: "Nationale Profesionelle Fodboldliga"), populært kendt som La Liga og også kaldet Primera División, er den bedste spanske fodboldliga for herrer. Ligaen består af de 20 bedste hold fra Spanien. Gennem tiden har den 9 forskellige vindere:

 Real Madrid (35. titler)
 FC Barcelona (27. titler)
 Atletico Madrid (11. titler)
 Athletic Bilbao (8. titler)
 Valencia CF (6. titler)
 Real Sociedad (2. titler)
 Sevilla FC (1. titel)
 Real Betis (1. titel)
 Deportivo La Coruña (1. titel)

Når alle 38 kampe er spillet, rykker de tre nederste hold (nr. 18, 19 og 20) ned i Segunda División.

Europacup 
Efter sæsonen 2016-2017 kvalificerer følgende hold sig til de europæiske tuneringer:

 Nr. 1-4: Champions League, gruppe-spillet 
 Nr. 5-6: Europa League, gruppe-spillet 
 Nr. 7: Europa Conference League kvalifikation 
 Vinder af Copa del rey: Europa League

Hold i 2022/23 sæsonen

Mest scorende spillere i La Liga 
Opdateret d. 26 marts 2023.

Aktive spillere i fed.

Spillere med flest kampe i La Liga 
Opdateret d. 26 marts 2023.

Aktive spillere i fed.

Tidligere vindere

Mest vindende klubber

Sponsorer 
 Banco Santander
 Nike, Inc
 El Corte Inglés
 TAG Heuer
 EA Sports
 Samsung
 Sportium
 STIHL
 Mazda
 Mahou
 Allianz
 Groupe Danone
 Marqués del Atrio
 Kalise Menorquina
Solán de Cabras

Kilder 
 Haslunds 

Fodbold i Spanien
 
Etableret i 1929
Fodboldligaer
Hillbilly

Hillbilly  er en (ofte nedladende) betegnelse for folk, som bor i bjergegne; primært befolkningen i Appalacherne, en bjergkæde i staterne Kentucky, Virginia, Tennessee og Carolina i USA.

De er især domineret af efterkommere af de mange irske emigranter fra den store hungersnød i Irland i 1850'erne da kartoffelhøsten slog fejl.

De har især ernæret sig ved små landbrug fra deres blokhuse og minedrift, der især har været efter kul, og der har været tendens til hjemmebrænderi i området, som i den lokale slang kaldes moonshine.

Udenfor deres område er de mest berømt for deres musik, se oldtime, country og bluegrass.

Personer fra USA
Slang
Amerikansk kultur
Carolina

Carolina  er fællesbetegnelsen for to stater i USA, der hedder henholdsvis North Carolina og South Carolina.

North Carolina
South Carolina
USA's geografi
Kollektiv sikkerhed

Kollektiv sikkerhed bygger i modsætning til magtbalanceordningen på, at stater har afgivet en del af deres sikkerhedspolitiske suverænitet til en international myndighed. Freden skal sikres ved, at staterne handler i fællesskab i stedet for individuelt og alene efter egeninteresse.

Fællesskabet består først og fremmest i, at retten til at føre krig overføres til den fælles myndighed. Overtrædelse af denne regel vil medføre en form for sanktion fra de øvrige medlemmer mod aggressoren. Tilhængere af idealismen vil ofte mene, at den kollektive sikkerhed er den mest optimale sikkerhedsordning ift. til at bevare verdensfreden. 
FN er et eksempel på sådan en kollektiv sikkerhedsorganisation.

Sikkerheden består i, at eventuelle internationale krigsrisici nedsættes, hvis systemet ellers fungerer. Dog har sådanne kollektive sikkerhedssystemer aldrig fungeret 100 % efter hensigten. En af de største problematikker er, at især stormagter ikke er villige til at overdrage sin fulde suverænitet over militære midler. Dette er bl.a. grunden til, at man i FN har et sikkerhedsråd, hvor fem af verdens stormagter har vetoret ift. militære beslutninger. Endvidere har man det problem, at det er yderst udfordrende, at opstille en centralt styret militærindsats, der kan sætte ind mod eventuelle aggressorer. I forlængelse af dette er sikkerhedssystemet heller ikke egnet til at løse konflikter mellem stormagter, og det at sanktionere en stormagt har reel mulighed for at være foreløber for udløsning af verdenskrig. Her virker FN's sikkerhedsråd dog som en forebyggende institution. Hvis spørger en idealist, vil den økonomiske interdependens mellem stormagter tillige bidrage til, at verdenskrig ikke bliver en realitet mellem stormagterne.
Et andet kritiseret punkt af det kollektive sikkerhedssystem er, at det bevarer en status quo i verdenssamfundets magtforhold. Her kan man fx drage henblik på, at visse krige er berettiget i den forstand, at de har til formål at ændre uretfærdige tilstande i lande. Dette gælder bl.a. frigørelseskrige i den 3. verden. Hvis den kollektive sikkerhedsordning her bygger på, at al militær magt skal være autoriseret centralt, er det svært at ændre på disse uretfærdige forhold. 

Teorier i international politik
Sikkerhedstrussel

En sikkerhedstrussel er en trussel mod et lands sikkerhed. Til at starte med opfattede mange sikkerhedspolitik med noget, der kun havde med militære trusler og midler at gøre. Dette begreb opstod efter Den Kolde Krig, da man frygtede et angreb fra modparten og faren for atomkrig. Man kan opdele begrebet sikkerhedstrusler i forskellige punkter.

Brede sikkerhedstrusler: Trusler, som ikke kun er af militære trusler, men også samfundsmæssige, politiske, økonomisk og miljømæssige trusler. 

Et eksempel på bred sikkerhedspolitik kunne være da USA i 1948 iværksatte Marshall-hjælpen til Vesteuropa var det hovedsageligt for at imødegå en sikkerhedspolitisk trussel. Amerikanerne frygtede ikke et Sovjetisk angreb på Vesteuropa, men derimod at truslen ville komme indefra fra de kommunistiske partier, som havde vokset sig store pga. den store nød og det kaos, der herskede efter Anden Verdenskrig. Specielt i Frankrig og Italien så man en kommunistisk magtovertagelse som en mulighed. USA’s hjælp var derfor fokuseret på det politiske og ikke en militær trussel mod overlevelsen.

Snævre sikkerhedstrusler: Trusler der udelukkende er af militær art.

Miljømæssige sikkerhedstrusler: Trusler mod klodens bæredygtighed eller enkeltstaters naturgrundlag.
De kræver at stater går sammen for at bekæmpe dem. I endnu højere grad end de økonomiske er de grænseoverskridende.
Nogle af truslerne er endda globale, fx drivhuseffekten og ozonhullet og derfor repræsenterer de en trussel mod selve klodens overlevelse.

Samfundsmæssige sikkerhedstrusler: Trusler mod en befolkning eller en befolkningsgruppes identitet eller sammenhold.
De har fået større betydning på grund af den kolde krigs afslutning.
Et eksempel herpå er konflikten i det tidligere Jugoslavien.

Politiske sikkerhedstrusler: Trusler mod en stats politiske strukturer og ideologiske fundament. Statens forsøg på at begrænse truslen kan, jævnfør Celines første lov, i selv være en trussel.

Økonomiske sikkerhedstrusler: Trusler mod en stats økonomiske overlevelse og økonomiske handlemuligheder.
De økonomiske sikkerhedstrusler skyldes især den øgede globale afhængighed, den enorme stigning i de internationale valutabevægelser og de transnationale selskabers store magtposition indenfor de store stater.

Politik
Bryggebroen

Bryggebroen er en bro i Københavns sydhavn og er en 190 meter lang kombineret cykel- og gangbro gående øst-vest. Broen går mellem Havneholmen (vest) og Islands Brygge (øst) og forbinder sammen med Cykelslangen Vesterbro på Sjælland og Amager.

Broen, der åbnede 14. september 2006, er 5,5 meter bred og virker som svingbro for, at større sejlende fartøjer kan passere igennem. Navnet på broen blev fundet efter en konkurrence i Politiken, hvor mere end 200 forslag blev indsendt. Navnet Bryggebroen blev valgt, fordi broen forbinder Kalvebod Brygge med Islands Brygge.

Ved broens indvielse var Havneholmen stadig en byggeplads, og for at sikre adgangen til broen var det nødvendigt at bygge en kort træbrygge mod syd. Ligeledes skulle brugere syd om Fisketorvet. Det ekstra byggeri medførte en ekstraudgift på ca. 8 mio. kr. men sikrede til gengæld, at åbningen af broen ikke skulle udskydes i 2 år. 

Broen, der var den første nye bro i 50 år i Københavns Havn, er i dag desuden blevet et populært sted at ophænge de såkaldte "elskovslåse".

Referencer

Ekstern henvisning 

 Se mere på Copenhagen X 

Broer i København
Svingbroer
Gangbroer
Amager
Vesterbro
Islands Brygge
Etableret i 2006