kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
FK Sjakhtar Donetsk

Futbolnij klub Sjakhtar Donetsk (, ) er en ukrainsk professionel fodboldklub fra byen Donetsk.

Shakhtar har optrådt i flere europæiske turneringer, og er ofte en deltager i UEFA Champions League. Klubben blev den første klub i uafhængige Ukraine til at vinde UEFA Cup i 2009, der var det sidste år før konkurrencenskiftede navn til UEFA Europa League. FC Shakhtar Donetsk er en af to ukrainske klubber, den anden er Dynamo Kyiv, der har vundet en stor UEFA-turnering. Klubben spillede indtil 2014 sine hjemmekampe på Donbass Arena, men på grund af konflikten i det østlige Ukraine blev hjemmekampene i 2014 blevet spillet på Arena Lviv mere end 950 km mod vest og efter 2017 på Metalist Stadion ca. 200 km nord for Donetsk. Shakhtar Donetsk er Ukraines næstmest populære fodboldklub. 

Klubbens historie går tilbage til starten af de sovjetiske fodboldliga konkurrencer og er en af de ældste klubber i Ukraine. Shakhtar blev grundlagt deen 24. maj 1936 og har siden da vundet syv ukrainske mesterskaber og otte pokaltitler. I slutningen af sovjettiden betragtedes Shakhtar som en hård midtklub i den sovjetiske øverste liga og specialist i cup-tuneringer efter at have vundet den sovjetiske tuurnering to år i træk i 1961 og 1962.

Holdet har spillet under følgende navne: Stakhanovets (1936-1946), Shakhtor (Shakhtar) (1946-1992), og FC Shakhtar (1992-).

Klubbens største triumf kom den 20. maj 2009, da man vandt UEFA Cuppen efter finalesejr over tyske Werder Bremen. Derudover har klubben deltaget i Champions League otte gange. Længst kom de i 2010-2011 sæsonen hvor de blev slået ud i kvartfinalen af FC Barcelona.

Sjakhtars største rivaler er hovedstadsklubben Dynamo Kyiv, der er landets mest vindende klub.

Titler 

 Ukrainske Liga (13): 2002, 2005, 2006, 2008, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2017, 2018, 2019 og 2020

 Ukrainske Pokalturnering (12): 1995, 1997, 2001, 2002, 2004, 2008, 2011, 2012, 2013, 2015–16, 2016–17, 2017–18

 Ukrainske Super Cup (8): 2005, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017

 Sovjetisk Pokalturnering (4): 1961, 1962, 1980, 1983

 Sovjetisk Superpokalturnering (1): 1983

 UEFA Cup (1): 2009

Historiske slutplaceringer

Nuværende trup 
Pr. 30. august 2022.

Kendte spillere 
  Serhiy Rebrov
  Anatoliy Tymoschuk
  Andriy Vorobey
  Elano Blumer
  Darijo Srna
  Stipe Pletikosa
  Julius Aghahowa
  Eduardo Da Silve

Europæisk deltagelse 

 Q = Kvalifikation
 Gruppe = Gruppespil
 R = Runde
 1/16 = 1/16 finale
 1/8 = 1/8 finale
 1/4 = 1/4 finale
 1/2 = semifinale

Futsal 
MFK Sjachtar Donetsk
 UEFA Futsal Cup 2005/2006: 4:e plats

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Klubbens officielle hjemmeside 
 Sjakhtar Donetsk i Champions league 

Fodboldklubber i Ukraine
 
Etableret i 1936
SCM Holdings
Gedser-Rostock

Færgeruten Gedser-Rostock er en del af Europavej E55, der er den korteste vej mellem København og Berlin. I dag sejles ruten mellem Gedser Havn og Rostock Überseehafen af Scandlines med de 2 hybridfærger M/F Berlin og M/F Copenhagen på ca.1time og 45minutter. transporteres primært last- og personbiler, og flere busselskaber benytter færgerne som en del af deres København-Berlin-tilbud. Gående passagerer kan også løse billet. Scandlines udbyder desuden også billige sammedags tur/retur-billetter til grænsehandlende, med henblik på indkøb i deres bordershop i Rostock.

Historie 

Den første dampskibsforbindelse mellem Falster og Tyskland blev åbnet i 1873 som postrute mellem Nykøbing Falster og Rostock. Der sejledes 3 gange om ugen i sommerhalvåret. I 1886 blev ruten flyttet til Gedser-Warnemünde efter at begge havne havde fået jernbanetilslutning. I 1903 blev postdamperne udskiftet med jernbanefærger.

Under 1. verdenskrig var de tyske færger med i krigen, så ruten kun var trafikeret af danske færger, der var tydeligt malet med dansk flag og ordet "Danmark". I 1926 blev det muligt at overføre biler med den tyske færge "Schwerin". I slutningen af 2. verdenskrig blev færgerne bombet, og ruten blev først genoptaget i 1947 med en dansk færge.

Efter Tysklands genforening åbnede GT-Linien en ny forbindelse mellem Gedser og Rostock. Efter at have skiftet navn og ejer flere gange er det i dag Scandlines, der driver denne linje. I september 1995 stoppedes befordringen af jernbanevogne via Gedser Warnemünde. Togforbindelsen København Berlin går herefter via Hamburg. Gedser-Rostock færgerne anvender nu udelukkende Rostock Seaport på østsiden af floden Warnow.

Noter

Uddybende noter

Kilder

Eksterne kilder/henvisninger 
 Scandlines Deutschland GmbH – Rostock-Gedser
Film fra indvielsen: https://filmcentralen.dk/museum/danmark-paa-film/film/gedser-warnemunde-rutens-indvielse-1903

Se også 
 Gedser-Rostock-forbindelsen

Falster
Rostock
Færgeruter i Danmark
Færgeruter i Tyskland
O3

O3 kan henvise til flere artikler.

O3 – Ring 3 (Helsingør) – ringvej der går igennem det vestlige Helsingør.
O3 – Ring 3 (København) – ringvej der går igennem Københavns vestlige forstæder.
O3 – Ring 3 (Odense) – ringvej der går uden om Odense.
O3 – Ring 3 (Aarhus) – en kommende ringvej, der kommer til at gå udenom Aarhus.
Ring 2 (København)

Ring 2 eller bare ⭘2 er navnet på den ringvej, der i København indkredser de centrale brokvarterer og Frederiksberg samt Københavns indre by. Vejen er skiltet som primærrute.

Vejen går fra Strandvænget videre langs Øresund gennem Kalkbrænderihavnsgade og Folke Bernadottes Allé. Herfra går den over i Grønningen og skilles i to ad Store Kongensgade, Bredgade og Kongens Nytorv, hvorefter den samles igen og går ad Holmens Kanal, Christians Brygge, Kalvebod Brygge og Vasbygade. Derpå går den mod vest ad P. Knudsens Gade, Ellebjergvej og Folehaven. Derfra går den mod nord ad Vigerslevvej, Ålholmvej, Grøndals Parkvej, Rebildvej, Hulgårdsvej, Tomsgårdsvej, Tuborgvej, Helsingørmotorvejen og Nordhavnsvej for til sidst at ende i Strandvænget. Rutens samlede længde er ca. 26 km.

Vejen løber fortrinsvis i Københavns Kommune, men den nordligste del af ruten på Tuborgvej hører til Gentofte Kommune. Hastighedsbegrænsningen på vejen veksler mellem 50 km/t, 60 km/t og 70 km/t.

I 2010 vedtog Københavns Borgerrepræsentation projektforslaget for en ny vejforbindelse mellem Helsingørmotorvejen og Svanemøllehavnen, kaldet Nordhavnsvej. Forbindelsen stod færdig ultimo 2017, hvorefter ⭘2 blev omlagt til den nye vej.

Se også 

  Ring 3 (København)
  Ring 4 (København)

Eksterne henvisninger 
 Københavns Kommune – Nordhavnsvej 

Gader i København
Ringveje i Danmark
O2

O2 har flere betydninger:

Bygninger 
 The O2 Arena – er en indendørs multiarena i underholdningscentret The O2 i London.
 3Arena – en indendørs musikarena i Dublin, der åbnede under navnet O2 Arena

Naturvidenskab 
 ilt, med molekylformlen O2 for den sædvanlige allotrop.

Telekommunikation 
 O2 (teleselskab) – et teleselskab ejet af Telefónica.

Vejsystemer 
 O2 – Ring 2 (Brønderslev) – ringvej, der går halvvejs rundt om Brønderslev.
 O2 – Ring 2 (Helsingør) – ringvej, der går igennem det vestlige Helsingør.
 O2 – Ring 2 (Hillerød) – ringvej, der går rundt om Hillerød.
 O2 – Ring 2 (Holstebro) – ringvej, der går igennem det sydlige, østlige og det nordlige Holstebro.
 O2 – Ring 2 (København) – ringvej, der i København indkredser de centrale brokvarterer og Frederiksberg samt Københavns indre by.
 O2 – Ring 2 (Næstved) – en komplet ringvej, der går rundt omkring Næstved.
 O2 – Ring 2 (Odense) – ringvej, der går rundt om Odense.
 O2 – Ring 2 (Roskilde) – ringvej, der går igennem det vestlige Roskilde.
 O2 – Ring 2 (Vejle) – ydre ringvej, der går rundt om det Vejle midtby.
 O2 – Ring 2 (Aarhus) – ringvej, der går igennem det vestlige Aarhus.

Noter
M/F Kronprins Frederik

Jernbane-, bil- og passagerfærgen M/F Kronprins Frederik blev bygget 1980-1981 på Nakskov Skibsværft A/S til trafik på Storebælt mellem Korsør og Nyborg. Færgen blev taget i brug 2. april 1981 af DSB. Da den faste storebæltsforbindelse blev åbnet for jernbanetrafik den 1. juni 1997, blev færgen lagt op. Efter en ombygning tog Scandlines færgen i brug på strækningen Gedser-Rostock den 26. marts 1998. 

I Februar 2017 blev Kronprins Frederik taget ud af regelmæssig brug på Gedser-Rostock og blev efter en ombygning af agterklappen, på værftet i Świnoujście, i slutningen af marts 2017 sat i brug som fragtskib på ruten Rødby-Puttgarden, dog under tysk flag og registreret i Rostock. Den er stadig reservefærge på Gedser-Rostock. 

Navnet: Færgen er opkaldt efter Danmarks Kronprins Frederik.

Søsterskibe 
 M/F Prins Joachim (1980)
 M/F Dronning Ingrid (1980) fungerer nu som hospitalsskib  i Cotonou i Benin under navnet Africa Mercy

Noter 

Færger i Danmark
Skibe bygget i Danmark
Færger i Østersøen
Jernbanefærger
Du er god nok, Søren Brun

Du er god nok, Søren Brun (orig. You're a good man, Charlie Brown, også oversat til Du er en flink fyr, Søren Brun) er en musicalkomedie med tekst og musik af Clark Gesner og manuskript af John Gordon, baseret på karaktererne i tegneserien Radiserne, skabt af Charles M. Schulz. Historien handler om Søren Brun og alle hans venner, og giver et indblik i deres kvababbelser, overvejelser, sorger og glæder i en hverdag med lektier, baseball, madglæde og ikke mindst kærlighed.

Den første musical havde premiere udenfor Broadway 7. marts 1967 med Gary Burghoff i rollen som Søren Brun. Showet fik premiere på Broadway i 1971 og var et stort hit med sine 1.597 forestillinger. Musicalen fik et comeback med en opdateret udgave i 1999 med en ny dialog af Michael Mayer, samt nye sange og orkestrationer af Andrew Lippa. I denne nye opsætning blev karakteren Patty udskiftet med Søren Bruns lillesøster Nina Brun (Sally Brown).

Denne nye opsætning blev nomiret til fire Tony'er og vandt de to af dem: Bedste skuespiller – Roger Bart som Nuser/Snoopy og Bedste Skuespillerinde – Kristin Chenoweth som Nina/Sally). Da den nye opførelse havde kørt i tre år, opnåede den at blive USA's mest opførte teaterproduktion.

Dansk udgave 

Musicalen blev første gang opført professionelt i Danmark med en meget ung Claus Ryskjær i rollen som Nuser. Anden gang i i efteråret 2006 med en landsdækkende turné af HERO teaterproduktion i samarbejde med Aalborg Kongres og Kultur Center. Den fik premiere på Musikhuset Aarhus 20. september 2006.
Teksterne i den nye opsætning af musicalen er blevet oversat af Nina Munkholm Collet. 

Senest blev den opsat i maj 2008 – denne gang af Teatret Gorgerne på Teatret Zeppelin, med 6 medvirkende og et 5-mands orkester.

Kilder

Eksterne links 
 Hjemmeside: Teatret Gorgerne 

Musicals fra USA
Marcus Melchior

Marcus Lazarus Melchior (født 26. maj 1897 i Fredericia, død 22. december 1969 i Hamborg) var en dansk overrabbiner.

Baggrund 
Han var søn af redaktør i København, Arnold Melchior (1857-1922, søn af vekselmægler i København Marcus Lazarus Melchior og hustru Sara, født Lazarus) og Bertha Thora født Wallach, datter af rabbiner i Faaborg Levin Moses Wallach.

 Dr.phil. i Königsberg (1921).
 Rabbinereksamen i Berlin.
 Rabbiner i Tarnowitz 
 Skolebestyrer i København.
 Rabbiner i Beuthen
 Rabbiner i København (1934-43) og (1945-47).
 Rabbiner for de jødiske flygtninge fra Danmark i Sverige (1943-45).
 Overrabbiner (1947-69).

Gift 23. august 1921 i Dresden med Meta Schornstein (d. af fhv. overrabbiner i København, Dr. ph. Max Schornstein og fru Paula, født Simon) f. 18/10 1901 i Leitmeritz. Børn: 
 Werner David Melchior (f.31/5 1922 i Tarnowitz)
 Arne Melchior (f 24/10 1924 i København)
 Hilde Melchior (f.23/12 1927 i Beuthen))
 Bent Melchior (f.24/6 1929 i Beuthen)
 Poul Melchior (f.13/7 1938 i København)
 Birthe Melchior (f.30/3 1944 i Malmø)

Han blev Ridder af Dannebrog 1958 og Ridder af 1. grad 1967.

Melchior er begravet på Mosaisk Vestre Begravelsesplads. Der findes en tegning af Hans Lollesgaard fra 1959 (Det Kongelige Bibliotek), et litografi af Harald Isenstein fra 1964 (Israel Museum, Jerusalem) og 1966. Portrætmaleri af Victor Brockdorff fra 1967 (Mosaisk Trossamfund).

Bibliografi 
 Glimt af Jødedommen, 1941.
 Jødedommen i vor tid, 1947 
 Den jødiske tro, 1950.
 En jødedommens historie, 1962.
 Levet og oplevet, 1966.
 Tænkt og Talt, 1967.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Overrabbinere i Danmark
Marcus
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Fredericia
Selvbiografer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Jøder fra Danmark
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Holocaust i Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Köthen (Anhalt)

Köthen (Anhalt) er administrationsby i Landkreises Anhalt-Bitterfeld i den tyske delstat Sachsen-Anhalt ca. 30 km nord for Halle.

Byen er kendt tilbage til 1100-tallet. Den var 1603–1847 residensby for fyrsterne (hertugerne fra 1807) i fyrstedømmet Anhalt-Köthen.

Komponisten Johann Sebastian Bach var hofkapelmester i Köthen 1717–23.

Bydele og landsbyer 
Følgende bydele og landsbyer hører til Köthen:
 Köthen
 Arensdorf
 Baasdorf
 Dohndorf
 Gahrendorf
 Hohsdorf
 Löbnitz an der Linde
 Merzien
 Wülknitz
 Zehringen

Eksterne henvisninger
Hjerting Kirke (Vejen Kommune)

Hjerting kirke er en senromansk kirke fra omkring år 1200. Kirken ligger i Hjerting få km nord for Rødding. Kirken ligger i Hjerting Sogn og hører under Malt Provsti. 

Kirkens hvidkalkede mure er rejst af rå kampesten, kun tilhugget i hjørnerne. På sydsiden findes en tilmuret dør samt flere tilmurede vinduer der har måttet vige pladsen for de nuværende større. De små vinduer er bevarede på nordsiden af kirken. Korets nordside skal indtil nyere tid have haft et lille vindue med blyindfattede hornruder, placeret omtrent i mandshøjde.

Tagbeklædningen er for størstedelen bly. Tagrytteren er skifertækket. Den blev i 1893 skænket til kirken af en gårdejer i sognet. Før denne tid havde klokken sin plads i en klokkestabel ved kirkens østlige ende. 

Kirken blev restaureret 1934-35, hvor gulvet bl.a. blev sænket og kirkerummet gjort lidt højere.

Den rigt udskårne altertavle i højrenæssancestil med dæmpede farver i rødt, grønt og gyldent fylder hele korets endevæg. På tavlens midterfelter ses forneden en fremstilling af nadverindstiftelsen, øverst korsfæstelsen. På sidefelterne ses to kvindeskikkelser, der symboliserer troen og håbet. På alteret står to store alterstager af messing fra 1677, som er er skænket af bagermester Jacob Petersen København i 1705.

I skibet, ved korbuens nordside, står døbefonten af granit med messingfad. På en hylde på skibets nordvæg, står tre udskårne gotiske figurer, to mandsskikkelser og en biskop, måske biskop Nicolaus af Lyra, som var en af kirkens skytshelgener.

I skibets sydvæg er indsat en marmorplade med navne på sognets faldne i første verdenskrig.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Hjerting Kirke hos KortTilKirken.dk
 Hjerting Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Vejen Kommune
Kirker i Haderslev Amt
Kirker i Haderslev Stift
M/F Menja

M/F Menja er navnet på en af FanøFærgens færger. Den sejler mellem Esbjerg og Nordby på Fanø. Søsterfærgen hedder M/F Fenja. Overfartstiden er 12 minutter. De to bilfærger sejler ca. samtidigt fra færgelejerne i henholdsvis Esbjerg og Nordby, og mødes uden for sejlrenden ind til Fanø. De to søsterfærger er opkaldt efter jættepigerne Fenja og Menja fra den nordiske mytologi.

De gamle færger blev afløst af 1998 to nybygninger, M/F Menja og M/F Fenja, på 750 brt. med plads til 396 passagerer, 35 biler og 60 cykler, bygget på Morsø Værft. Hvert skib har to 500 HK dieselmotorer. Færgerne har i hver ende en skrue der kan drejes horisontalt fra 0 til 180 grader på ti sekunder. Oprindelig blev færgen designet af Svendborg værft, men værftet gik konkurs og Morsø værft overtog kontrakten. Som noget nyt har færgen en ”cykelstald” på et særligt dæk med plads til 60 cykler i stativer. Den samlede distance på ruten er ca. 1.35 sømil eller ca. 2500 m. Planlagt overfartstid ifølge fartplanen med færgerne Fenja og Menja er 12 minutter. Overfartstiden med færgen Menja blev under besøget målt til ca. 14 minutter fra leje til leje. 

Der er ingen elevator fra vogndækket til passagerdækket, men kun trapper. Det er tilladt at opholde sig på vogndækket under overfart medmindre der sejles med farligt gods. Færgen har et særligt rampe med plads til 60 cykler i stativer. Handicappede og dårligt gående kan dermed som alternativ komme ombord via. rampen fra kajen til færgen således, at de kommer direkte ind på passagerniveauet, hvor alle faciliteter findes.

Data

Eksterne henvisninger og kilder 
 www.fanoelinjen.dk
 www.ferry-site.dk

Menja
Keltisk religion

Keltisk religion betegner de religiøse forestillinger og rituelle handlinger blandt de keltiske folkeslag i før-kristen tid; i forskellige perioder omfattede det stammer der boede i Irland, Storbritannien, Keltiberien, Gallien, Donaudalen og Galatien (nu i Tyrkiet). I dag er den keltiske kultur begrænset til isolerede områder, primært i Vesteuropa. Størsteparten af de kelterne blev kristne fra 4. århundrede e.Kr. til 7. århundrede e.Kr.

Beskrivelser af kelternes religiøse skikke bærer i høj grad præg af en stærk romersk påvirkning, hvilket hovedsageligt skyldes den romerske erobring og dominans af størsteparten af de territorier der var beboet af keltisktalende stammer; fx Gallien (58-51 f.Kr.) og Britannia (43 e.Kr.). Ifølge klassiske kilder dyrkede kelterne naturkræfterne og forestillede sig ikke deres guddomme i antropomorfe former, som det ellers var normalt i den græsktalende verden.  Kelternes guder og gudinder spillede uden tvivl alligevel en afgørende rolle i dagligdagen; både arkælogiske fund og studier af skriftlige kilder viser, at kelterne ikke skelnede skarpt mellem det hellige og det profane, og at dagligdags handlinger i keltiske samfund derfor ofte havde en rituel betydning. Ritualer, ofringer og regler om korrekt adfærd blev brugt til at opretholde den rette balance i forholdet mellem menneskene og guderne; den enkeltes adfærd havde derfor stor betydning for hele samfundet.

Referencer

Litteratur 
 de Vries, Jan (1961) Keltische Religion, a comprehensive survey
 Duval, Paul-Marie (1976) Les Dieux de la Gaule, new ed. updated and enlarged.
 Green, Miranda (1986, revised 2004) Gods of the Celts,
 Mac Cana, Proinsias (1970) Celtic Mythology, copious illustrations.
 Nagy, Joseph Falaky (1985) The Wisdom of the Outlaw: The Boyhood Deeds of Finn in Gaelic Narrative Tradition, tales and analysis in Gaelic and English.
 O'Rahilly, Thomas F. (1946, reissued 1971) Early Irish History and Mythology
 Stercks, Claude (1986) Éléments de cosmogonie celtique, contains an interpretive essay on the goddess Epona and related deities.
 Warmind, Morten (2001) Keltiske guder og helte

Eksterne link 
 The Sacred Grove 

Keltere
Religioner
Morgenvandrerens rejse

Morgenvandrerens rejse (originaltitel: Voyage of the Dawn Threader) er femte bind ud af de 7 i C. S. Lewis' fantasy-serie om det fortryllede land Narnia.
Bogen er oprindeligt udgivet i 1952, og blev første gang udgivet på dansk i 1983 på Borgens Forlag. Bogen er filmatiseret af Walden Media under Disney i 2010.

Handling 

Bogen handler om tre børn fra vores verden som lidt ufrivilligt bliver sendt til det magiske land Narnia, hvor Prins Caspian X fra bogen af samme navn er taget ud på en sørejse for at finde 7 forsvundne hertuger – heraf Caspian's senere kaldenavn Caspian Søfareren. To af børnene, Lucy og Edmund, kender Narnia fra tidligere besøg, men Eustace Clarence Scrubb – Edmund's og Lucy's fætter – kender ikke til Narnia, og forresten heller ikke til god opførsel i al almindelighed.

I Narnia møder børnene også den tapre, ædle og fuldstændig frygtløse mus Rippitjik, den stoute kaptajn Drinian, foruden et bredt udvalg af personer, fra sørøvere til troldmænd, usynlige folk og meget mere.

Eksterne henvisninger 

Børnebøger
Litteratur i 1952
Narnia
Blodprøve

En blodprøve er en lille mængde blod taget fra en patient med henblik på at udrede patientens helbredstilstand.

Blodprøvetagning 
Almindeligvis tages blodprøven med kanyle fra en vene.
Til andre undersøgelser bruges kapillært blod, der normalt tages ved at prikke et lille hul i en fingerspids. 
Ved spædbørn udtages kapilært blod oftest fra hælen.

Blodprøveundersøgelser 
 Hæmatologiske undersøgelser (standardtests, der bl.a. kan bruges til at udrede anæmi)
 Hæmatokrit (volumenandelen af røde blodlegemer i blodet, packed cell volume, PCV)
 Hæmoglobin (massen af hæmoglobin pr. volumenenhed blod, Hgb)
 Erythrocyttal (antal røde blodlegemer pr. volumenenhed blod, RBC)
 Blodsukker
 Blodtypebestemmelse

Blodprøver benyttes i en lang række af biokemiske undersøgelser af specifikke stoffer, celler eller processer i blod og blodprodukter (f.eks. plasma eller serum).

De biokemiske undersøgelser af blod har stor betydning både inden for forskning og i forbindelse med medicinsk diagnostisering og behandling.

Prøvematerialer 
Afhængig af, hvad man ønsker, at undersøge blodet for, skal der bruges forskellige prøvematerialer. Nogle stoffer findes f.eks. kun i plasma, mens nogle processer måles bedst i serum. 
For at kunne lave de forskellige prøvematerialer, skal blodet behandles forskelligt. Det vil sige, at man skal tappe blodet over i forskellige blodprøveglas. Det kan f.eks. være nødvendigt at tilsætte stoffer, som forhindre at blodet størkner eller stoffer som gør blodet til en fast ensartet masse.
I dagligdagen bruger man derfor prøveglas, som har forskellige farver, så man nemt kan finde ud af, hvilke glas man skal bruge, til hvilke analyser. De mest almindelige anti-koagulations midler i glassene er EDTA, Li-heparin og citat. 

De fleste blodprøver bliver taget af veneblod, det vil sige blodet som findes i kroppens vener. Som regel bruges venerne i armens bøjning, fordi de er nemmest at ramme, men andre vener kan sagtens bruges.
Det gøres ved at der sættes en elastik på overarmen, som hæmmer tilbageløbet af blod. Det får blodet til at hobe sig op og venerne til at fuldes med blod. Derefter desinficeres huden med sprit, så der ikke kommer bakterier ind i blodet. Når spritten er fordampet stikkes en kanyle ind i venen og prøveglassene fyldes op. Der er vacuum inde i prøveglassene, så blodet bliver suget ud, selvom der ikke er noget tryk i venerne.

Enkelte blodprøver kræver, at man bruger blod fra en pulsåre (arterie). Dette kaldes derfor for en arteriepunktur (eller a-punktur i daglig tale). Ofte vil det være fordi man skal undersøge arterieblodets indholder af blodgasser, altså ilt (O2) og kuldioxid (CO2). Derfor kaldes denne blodprøve ofte en a-gas. Derudover måler man også arterieblodets indhold af bicarbonat, frie baser (Base excess) og mælkesyre (laktat).

Se også