kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sneum Å

Sneum Å er 34 km lang å  der har sit udspring  syd for Agerbæk og  nord for Klelund Plantage ca. 30 km nordøst for Esbjerg og afvander godt 500 km² af Sydvestjylland i Varde- Vejen- og Esbjerg Kommuner. Største tilløb er Holsted Å, der kommer fra øst, lige nordvest for Bramming. Den er forholdsvis ureguleret og løber ud i i Vadehavet gennem en sluse  fra 1923 ved Store Darum i Allerup Enge, og de sidste fire kilometer  løber åen gennem rørskov. Ved udløbet ligger Sneum Digesø der er dannet da man gravede,  slik til digerne. Området er   en meget artsrig fuglelokalitet, hvor bl.a. den sjældne klyde-lignende art, stylteløber, er blevet iagttaget flere gange. Åen må besejles fra Endrup til havslusen.

Naturbeskyttelse
En væsentlig del af åens løb og omgivelser danner Natura 2000
-område nr. 90 Sneum Å og Holsted Å (habitatområde 79), og den nedre del er en del af område nr. 89 Vadehavet og Nationalpark Vadehavet;  Et lille stykke af åen syd for Endrup er fredet . 55 ha af Allerup Enge fredet, og området er udlagt som fuglereservat.

Eksterne kilder og henvisninger

 Om Sneum Sluse   på Slots- og Kulturstyrelsens websted slks.dk

Vandløb i Danmark
Lokaliteter i Vejen Kommune
Lokaliteter i Varde Kommune
Lokaliteter i Esbjerg Kommune
Sevel Kirke

Sevel Kirke ligger i landsbyen Sevel i Sevel Sogn, Holstebro Kommune (Viborg Stift).

Bygning og inventar 
Sevel Kirke er karakteristisk for opførelsesperioden og området bygget i kvadersten i romansk stil. Soklen har profileret kant på den ældste del og skrå kant på udvidelsen fra det 16. århundrede.

Blandt inventaret i kirken er døbefont i granit fra den romanske tid. Altertavlen stammer fra 1515 og er et træskærerarbejde. Motivet er Jesu korsfæstelse med Kristus placeret centralt øverst i feltet og en række personer omkring, bl.a. de to røvere, der flankerer ham, og Maria Magdalene, Jesus' mor, Pontius Pilatus og andre, der ser op på ham. Et par engle, der opfanger Jesus' blod er en senere tilføjelse. Foran alteret er et gitter af jern fra 1723 med årstal og initialer på giverne indgraveret.

Prædikestolen er fra 1605 og dekoreret med våbenskjold for slægterne til giverne, Knud og Christence Juel. I tårnrummet finder man et epitafium over Knud Juel.

Kirkens klokke er senest ombygget i 1876, og der findes et klokkespil doneret til kirken i 1938. En model af skoleskibet Danmark er ophængt i kirkens skib. Klokkespillet spiller  Kl. 8: Nu rinder solen op af østerlide.
Kl. 12: Befal du dine veje
Kl. 16: Nu hviler mark og enge. En model af skoleskibet Danmark er ophængt i kirkens skib.

Historie 
Sevel Kirkes kor og den østlige del af skibet blev opført i perioden omkring 1200. I 1554-77 blev den udvidet med den vestlige del, herunder tårnet. Udvidelsen blev lavet på foranledning af Iver Juel, herremand på Stubbergård, ved hjælp af materialer fra den gamle Trandum Kirke. Juel havde fået tilladelse til nedrivning af kirken i Trandum og udvidelsen af kirken i Sevel af kongen, men han oplevede ikke selv at se det nye tårn, idet han døde to år efter igangsættelsen af byggeriet, der trak længe ud på grund af problemer med konstruktionen af tårnet. Våbenhuset blev bygget til i 1765.

Kirken blev gennemgribende renoveret i 1974-75, og senest er det foretaget en indvendig renovering i 2016.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sevel Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
 Sevel Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Holstebro Kommune
Kirker i Viborg Stift
Trykkerud Station

Trykkerud Station (Trykkerud stasjon eller Trykkerud holdeplass) er en jernbanestation på Tinnosbanen, der ligger i Sauherad kommune i Norge. Stationen består af et spor og en perron af træ uden nogen form for faciliteter, idet et tidligere eksisterende læskur af træ er blevet fjernet.

Stationen blev åbnet som trinbræt 15. maj 1939. Betjeningen med persontog blev indstillet 13. juni juni 2004 men genoptaget 15. juni 2008.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Tinnosbanen
Etableret i 1939
Tveitan Station

Tveitan Station (Tveitan holdeplass) er en tidligere jernbanestation på Tinnosbanen, der ligger i Notodden kommune i Norge.

Stationen åbnede som trinbræt 6. juni 1939 under navnet Velta, men den skiftede navn til Tveitan i oktober 1940. Togene ophørte med at stoppe på stationen 13. juni 2004. Den fremgår dog stadig af Bane Nors stationsoversigt.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Tinnosbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1939
Ophørt i 2004
Årlifoss Station

Årlifoss Station (Årlifoss stasjon) er en tidligere jernbanestation på Tinnosbanen, der ligger i Notodden kommune i Norge. Den åbnede i 1914 under navnet Aarlifoss, men stavemåden blev til Årlifoss i april 1921. Fra starten havde den status af station, men 1. marts 1924 blev den nedgraderet til holdeplads og 30. maj 1965 til trinbræt. 12. juli 1982 blev den flyttet 34 m mod nord, og stationsbygningen, der var tegnet af Thorvald Astrup, blev revet ned. Stationen bestod derefter af et spor og en perron af træ. Persontrafikken på banen blev indstillet 1. januar 1991 og godstrafikken 5. juli samme år. Banen eksisterer dog stadig, og Årlifoss fremgår stadig af Jernbaneverkets stationsoversigt.

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Tinnosbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1914
Ophørt i 1991
Holmestrand Station (1881-2016)

Holmestrand Station (Holmestrand stasjon) var en jernbanestation på Vestfoldbanen, der lå i byen Holmestrand i Holmestrand kommune i Norge. Stationen lå 4,8 meter over havet, 86,09 km fra Oslo S. Stationen blev åbnet 7. december 1881 sammen med banen, der i øvrigt blev anlagt henover en gammel kirkegård.

I august 2010 påbegyndtes arbejdet med den 14,3 km lange jernbanetunnel Holmestrandsporten til brug for Vestfoldbanen mellem Holm og Nykirke. Som en del af tunnelen anlagdes en ny underjordisk Holmestrand Station. Den gamle station blev nedlagt 29. oktober 2016 i forbindelse med forberedelserne til den nye station, der åbnede 28. november. Stationsbygningen, der var opført efter tegninger af Balthazar Lange, var i forvejen blevet revet ned i april 2016 og erstattet af midlertidige barakker.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Vestfoldbanen
Etableret i 1881
Jernbanestationer i Vestfold
Holmestrand–Vittingfossbanen

Holmestrand-Vittingfossbanen (HVB) var en norsk jernbane, der gik fra Holmestrand i Vestfold til Hvittingfoss i Buskerud. Banen blev åbnet 30. september 1902 og nedlagt 1. juni 1938, idet persontrafikken dog blev indstillet 27. september 1931. Det primære formål med banen var transport af papirmasse fra Hvittingfoss.

Linjeføring 
Banen blev bygget som to strækninger. Den ene gik fra Holmestrand til Hillestad, den anden fra Hof til Hvittingfoss. Fra Hillestad til Hof delte den strækning med Tønsberg–Eidsfossbanen, der var blevet åbnet året før.

Forløbet mellem Holmestrand og Hvittingfoss er præget af store højdeforskelle. Banen blev bygget med stigninger på op til 25 promille og kurveradier på ned til 100 meter. Det var imidlertid ikke nok, så på vej ud af Holmestrand måtte togene først bakke til et sted, der blev kaldt Reversen, og derefter kører frem. Reversen var en trinbræt, hvor der blev læsset og lastet mælkejunger til og fra Melkefabrikken. På vej ned til Hvittingfoss gik banen i en stor sløjfe. I Holmestrand havde banen en egen station i Havnegaten ved Dr. Graaruds plass. I Holmestrand drejede banen væk fra Vestfoldbanen nord for Holmestrand Station og fortsatte langs med havneområdet og Havnegaten til Holmestrand Privatbanestation (Holmestrand privatbanestasjon). Derefter gik den videre gennem det nuværende industriområde, langs Backers gate og Hagemannsveien til Gausen, hvor der også var remise. Ved Gausen krydsede banen Vestfoldbanen og endte ved trinbrættet Reversen i Vestfoldgatan, hvor togene måtte skifte retning for at kunne køre videre.

Resultatet af denne linjeføring var, at det tog ca. 90 minutter at gennemkøre den 31 km lange strækning. Til sammenligning var landevejen kun på 23 km, da biler kan klare større stigninger end tog.

Syd for Hillestad skole ved Hynnås er 150 m spor blevet sat i stand af Museumsforeningen Vestfold Privatbaner. Remisen ved Gausen er intakt og bliver benyttet af et autoværksted. Den tidligere stationsbygning i Hvittingfoss brændte ned til grunden 27. april 2013.

Noter

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 Holmestrand–Vittingfossbanen i openstreetmap.org
 Holmestrand–Hvittingfossbanen på Boogiebertil.com

Nedlagte jernbanestrækninger i Norge
Etableret i 1902
Ophørt i 1938
Mellerup Kirke

Mellerup Kirke er sognekirken i Mellerup Sogn i Randers Nordre Provsti, Århus Stift. Mellerup ligger i Randers Kommune nordøst for Randers ved fjorden; indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Nørhald Kommune, og indtil Kommunalreformen i 1970 lå den i Støvring Herred i Randers Amt.

Kor og skib er opført i romansk tid af kvadersten over skråkantsokkel. Begge døre er bevaret, norddøren tilmuret med tovsnoning på overliggeren, syddøren stadig i brug men noget forrykket i forhold til norddøren. I kirkens nordmur ses to oprindelige vinduer. Våbenhuset i munkesten stammer fra senmiddelalderen.

Den runde korbue er bevaret med uprofilerede kragsten. Altertavlen i renæssance bærer årstallet 1621 og bogstaverne M P T, i storfeltet ses en kopi efter Leonardos Nadver, maleriet flankeres af vinger, i topstykket ses Himmelfarten. Altertavlen har tidligere båret våben for Eske Brock (†1625) og Christence Viffert (†1624). Prædikestolen fra 1634 har dobbeltsøjler og evangelister i felterne, opgangen til prædikestolen er gennem triumfvæggen. Over korbuen er ophængt et korbuekrucifiks fra 1300-tallet.

Den romanske granitfont har tovsnoning om mundingsranden og firkantet fod med hjørnekløer. Fonten er ikke registreret i Mackeprang.

I Mellerup ligger også en valgmenighedskirke Mellerup Valgmenighedskirke hvor Jakob Knudsen var præst og digtede Se, nu stiger Solen mens han var præst dér 1890-96.

Galleri

Noter

Kilde 
 Mellerup kirke  hos Nordenskirker.dk med frit materiale

Eksterne henvisninger 

 Kirken hos KortTilKirken.dk



Kirker i Århus Stift
Kirker i Randers Kommune
Kirker i Randers Amt
Perklorsyre

Perklorsyre er en mineralsk syre med den kemiske formel HClO4. Den fremtræder som en farveløs væske. Perklorsyre er en stærkere syre end svovlsyre og salpetersyre. I praksis bruges hovedsageligt vandige opløsninger af perklorsyre. Varm perklorsyre er et kraftigt oxidationsmiddel; ved stuetemperatur udviser vandige opløsninger af perklorsyre (op til 70 vægt-%) dog generelt kun syreegenskaber uden samtidig at være oxiderende. Perklorsyre er nyttig i fremstillingen af perkloratsalte, især ammoniumperklorat (), som er en vigtig bestanddel i raketbrændstof. Perklorsyre er stærkt ætsende og danner let potentielt eksplosive kemiske blandinger.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 International Chemical Safety Card 1006 

Syrer
Klorforbindelser
Sneum Digesø

Sneum Digesø er en omkring 20 hektar stor kunstig sø, der er dannet da man gravede, klæg (eller  slik) til  vadehavsdigerne. Den ligger ved udløbet  af Sneum Å, nord  for  slusen  fra 1923, ved Store Darum i Allerup Enge, i Esbjerg Kommune, syd for byen Esbjerg. 

Det er et lavvandet  søområde med  øer, tanger og vige, og ligger  i marsken bag diget. Søen blev dannet da man først i 1990’erne  besluttede at Darum Tjæreborg diget skulle forstærkes ved bl.a. at gøre forskråningen længere og fladere. Som erstatning for de naturværdier, der forsvandt på forlandet, opkøbtes 56 ha marsk i Allerup Enge, som nu er udlagt  som naturreservat. Søen ligger i  Natura 2000-område nr. 89 Vadehavet og Nationalpark Vadehavet.

Fugleliv
Søen har et rigt fugleliv, og en stor mængde  fugle benytter året rundt området som raste-, fouragerings- eller yngleområde. Der er store kolonier af hættemåger på øerne, og grågås, skeand, troldand og strandskade og  klyder yngler der. På engene omkring søen yngler arter som vibe, rødben og
gul vipstjert. Ved søen ses i træktiden  gravænder, pibeænder og gråænder, mens store flokke af bramgæs  græsser på engene. Ved højvande kommer Stor Regnspove og Hjejle også til søen

Eksterne kilder og henvisninger

Folder om Sneum Digesø 
 Om søen  på visitesbjerg.dk

Søer i Danmark
Lokaliteter i Esbjerg Kommune
Jinhan

Jinhan var en løs føderation af mikrostater og stammer, som eksisterede fra omkring Kristi fødsel til det 3. århundrede på den sydlige del af Koreahalvøen øst for floddalen, som Nakdongfloden løber igennem i Gyeongsangprovinsen. Jinhan hævdede som Mahan og Byeonhan at være Jin-statens efterfølger. De tre stater har fået fællesbetegnelsen Samhan ("Tre Han"). Junhan blev senere absorberet af det koreanske kongedømme Silla.

Historie 
Jinhan, som de andre Samhan-stater, kom til efter opløsningen af Gojoseon i 108 f.Kr.

Kultur 
Forholdet til den tidligere stat Jin er ikke afklaret, selv om det samtidige kinesiske historieværk Sanguo Zhi hævder, at Jinhan var identisk med Jin, mens en anden kilde beskriver Jin som forgængeren til Samhan. Jinhan og Byeonhan delte stort set samme kultur, dog med varierende religiøse skikke, og blev ikke delt af en tydelig identificeret statsgrænse.

Folket menes at være efterkommere af immigranter fra Qin-dynastiet, som flygtede fra Qins tvangsarbejdspolitik og flyttede til Mahan, hvor de i det mindste fik jord. Føderationen blev også kaldt for Qinhan (秦韓).

Mikrostater 
Ifølge Sanguo Zhi bestod Byeonhan af 12 mikrostater på mellem 600 og 5.000 familier og inddelt i seks mikrostater:

 Saro (사로국, 斯盧國), den mægtigste stat i Jinhan, også kaldt Seorabeol. I 503 gav Saro sig et nyt navn: "Silla".
 Gijeo (기저국, 己柢國), senere Andong.
 Bulsa (불사국, 不斯國), senere Changnyeong.
 Geun-gi (근기국, 勤耆國), senere Pohang eller Cheongdo.
 Nanmirimidong (난미리미동국, 難彌理彌凍國), senere Miryang. Kaldtes også "Mirimidong".
 Yeomhae (염해국, 冉奚國), senere Ulsan.
 Gunmi (군미국, 軍彌國), senere Sacheon.
 Yeodam (여담국, 如湛國), senere Gunwi.
 Horo (호로국, 戶路國), senere Sangju.
 Juseon (주선국, 州鮮國), senere Gyeongsan.
 Mayeon (마연국, 馬延國), senere Miryang.
 U-yu (우유국, 優由國), senere Cheongdo eller Yeongdeok.

Ifølge Samguk Sagi blev kongedømmet Silla (omkring nutidens Gyeongju, etableret af Bak Hyeokgeose i år 57 f.Kr., efter at have forenet seks Jinhan-klaner. Kilden giver ikke noget svar, eller modstridende svar, på forholdet mellem navnene Jinhan, Saro, Seorabeol og det senere Silla.

Dagliglivet for folket i Jinhan er nærmest ukendt. Religionen var antagelig shamanisme og har formodentlig spillet en rolle i det politiske liv. Landbruget var domineret af risdyrkning, og husdyrhold af heste, køer og høns.

Geografi 
De fleste teorier indikerer, at Jinhan lå i et område, der senere blev okkuperet af Silla, Gyeongjubassinet og den nærliggende kyst ved det Japanske hav. Det ville have været nabo med Byeonhan mod sydvest, og det meget større Mahan mod nordvest. I nord lå de kinesiske kommanderier og den mindre kyststat Dongye. Nogen forskere placerer Jinhan i floddalen i tilknytning til Han-floden med Mahan i nord og Byeonhan i syd.

Eksterne henvisninger 
 Korea: in the beginning … The Korea Times 11. januar 2011 

Koreas historie
Nyborg Rådhus

Nyborg Rådhus er et rådhus i Nyborg på Østfyn. De ældste dele af bygningen stammer fra 1586, mens store dele blev genopbygget i 1803 efter en omfattende brand i 1797.

Historie 
Rådhuset i Nyborg blev opført i 1586 på den østlige del af byens torv.

Det blev genopbygget i 1803. I 1862 blev der udført en større ombygning, som arkitekt Vilhelm Tvede stod for, hvorved der blev tilføjet en ekstra etage. I 1899 blev der foretaget endnu en ombygning ved August Colding, hvorefter det kom til at fremstå i historicistisk stil med elementer fra både gotik og renæssancestil.

Rådhuset blev udvidet i 1931-36 og i 1970'erne.

Beskrivelse 
Bygningen har et areal på 1239 m2 og er opført i røde mursten på soklen i kvadersten. Ud mod torvet er der i stueetagen en dør i hver siden med ni vinduer mellem. På 1. og 2. sal er der 11 vinduer lige over døre og vinduer i stueetagen. Midt på 1. sal er et vindue erstattet af en dør, der fører ud til en altan. Midt på bygningen er en kvist med kamtakker, og begge gavle har ligeledes kamtakker. Kvisten har et ur, og over det hænger en klokke i et klokkerytter.

Referencer 

Fredede rådhuse i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Nyborg Kommune
Rådhus
Etableret i 1586
Anna Lagerquist

Anna Lagerquist (født 16. oktober 1993 i Lund, Sverige) er en svensk håndboldspiller, der spiller for den russiske storklub Rostov-Don og Sveriges kvindehåndboldlandshold. Hun har tidligere spillet for Lugi HF og den danske klub Nykøbing Falster Håndboldklub. Hun fik slutrundedebut for det svenske landshold ved EM 2016 i Sverige.

Hun blev, sammen med resten af det svenske hold, nummer fire ved Sommer-OL 2020 i Tokyo.

Hun blev kåret til årets spiller i svensk håndbold i 2019.

Meritter 
DHF's Landspokalturnering:
Vinder: 2018
Finalist: 2020
Super Cup:
Vinder: 2017
Russiske Superliga:
Sølv: 2021
Russiske pokalturnering:
Vinder: 2021

Referencer

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Sverige
Håndboldspillere fra Nykøbing Falster Håndboldklub
Håndboldspillere fra Lugi HF
Håndboldspillere fra Rostov-Don
Olympiske håndboldspillere fra Sverige
Den anden side

Den anden side kan henvise til:

 Den Anden Side –  album fra den danske musikduo Ukendt Kunstner
 Den anden side (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 2017 af Pernille Rose Grønkjær.
 Den anden side (film) – svensk film fra 2020 af Tord Danielsson og Oskar Mellander
Herrup Kirke

Herrup Kirke ligger i landsbyen Herrup i Herrup Sogn, Holstebro Kommune (Viborg Stift).

Bygning og inventar 
Herrup Kirke er hvidkalket og har rødt tegltag. Kirkens opførelsesår er tydeligt anført på tårnet.

Kirkerummet er overvejende hvidt suppleret med andre lyse farver (gråt, hvidt). Motivet på alterbilledet viser Jesus række ud efter apostlen Peter. I kirken findes et skib ved navn Pax ophængt i 1946. Af andre specielle ting kan nævnes, at der i tårnet er installeret et klokkespil etableret i 1984.

Historie 
Oprindeligt var Herrup Sogn en del af Sevel Sogn som Sevel Søndersogn, og i begyndelsen af det 20. århundrede steg befolkningen her ganske hurtigt på grund af opdyrkning af heden samt etablering af et kalkværk i Bjergby. Derfor – og på grund af den relativt lange afstand til Sevel Kirke – opstod ønsket om at få egen kirke i området, og i 1913 blev der nedsat en lokal gruppe, der skulle arbejde for at realisere dette ønske. Opgaven var stor og uvant for bønderne i området, og desuden satte første verdenskrig en bremse for projektet. Men omsider lykkedes det, og første spadestik blev taget i 1920, hvorpå kirken blev indviet 27. august 1922.

Kirken har gennemgået en indvendig restaurering i 1996.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Herrup Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
 Herrup Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Holstebro Kommune
Kirker i Viborg Stift
Den Anden Side

Den Anden Side er det tredje studiealbum fra den danske musikduo Ukendt Kunstner. Det udkom 29. februar 2016 via Forbandet Ungdom, No3 og Sony Music. Albummet indeholder 11 sange, rappet af Hans Philip og produceret af Jens Ole McCoy. På albummet medvirker Sivas (Lige Nu), Track72 (Mand Over Bord) og Kesi (Et Andet Niveau).

Spor

Hitlister

Ugentlige hitlister

Årslister

Referencer 

Album fra 2016
Ukendt Kunstner-album
Seester

Seester (udtalt "sister") er en by og en kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Elmshorn-Land under Kreis Pinneberg. Kreis Pinneberg ligger i den sydlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Kommunen Seester ligger ved vandløbet Krückau mellem Elmshorn og Seestermühe i Elbmarsken, mere præcist i Seestermüher Marsch. Kommunen grænser til Elmshorn, Klein Nordende, Groß Nordende, Neuendeich og Seestermühe, samt på Krückau den modsatte side af til Neuendorf og Raa-Besenbek.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Pinneberg
Marta & Guldsaksen

Marta & Guldsaksen er en dansk TV-serie som handler om den polskfødte frisør Marta og hendes frisørsalon på Nørrebro i København. 

I Martas salon kommer de gamle nørrebroere for at snakke, hygge og møde hinanden, samt for at blive klippet og onduleret. 

Tilrettelæggelse og foto er af Lisbet Barrett og Vibeke Heide-Jørgensen.

Referencer 

Dokumentarserier fra Danmark
Danske tv-serier fra 2010'erne
Big Shopping Center

BIG Shopping Center er et indkøbscenter, der åbnede på den såkaldte DISA-grund i Herlev i 2015.

I centeret findes en biograf, 16 butikker og 5 restauranter, blandt andet ILVA, Elgiganten, Power, Bone's, Max Burger og Føtex.

Biografen er omtalt i Berlingske Business som Europas første luksusbiograf.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 BIG's hjemmeside 

Herlev
Etableret i 2015
Indkøbscentre i København og omegn
Geværgranat

En geværgranat er en granat som affyres fra mundingen på et gevær eller et stormgevær. På våbnets munding er monteret en granatstol, som fastholder granaten og styrer den ved affyringen, men på mange moderne våben er flammeskjuleren designet til den opgave. Granaten affyres af en løs patron uden projektil, som tillader krudtets trykkraft at affyre granaten. Visse geværgranater affyres med skarpe patroner, men de skal da have en kuglefælde der opfanger kuglen. Den maksimale skudvidde for en geværgranat er cirka 200 meter.

Eksterne henvisninger

Se også 
 Granatkaster

Panserværnsvåben
Skydevåben
Penisknogle

Penisknogle (Os penis), også kaldet baculum, er en knogle der hos nogle pattedyr afstiver penis i forbindelse med parring. En penisknogle er et frit skeletelement, der ikke hænger sammen med det øvrige skelet. 

Penisknogler forekommer hos alle insektædere, flagermus, mange gnavere og rovdyr. Den findes hos visse primater, dog ikke hos mennesker og edderkopaber (Ateles). Denne store spredning mellem arterne indikerer at dette anatomiske træk udvikledes tidligt i evolutionen.

En engelsk mnemoteknisk regel for hvilke pattedyrsordener der har penisknogler er P.R.I.C.C. (: prick = tissemand) for Primates Rodentia Insectivora Carnivora Chiroptera.

Noter 

Dyreanatomi
Skelet
Kønsorganer
President-elect

Titlen president-elect (dansk: tiltrædende præsident) bruges officielt til at betegne en nyvalgt amerikansk præsident som endnu ikke er indsat som præsident, i perioden mellem valgdagen i november og indsættelsen 20. januar året efter.

Da valget er et indirekte valg, bruges titlen til den sandsynlige vinder. Titlen bliver først definitiv når Kongressen, på et fælles møde i begyndelsen af januar, har talt alle stemmer fra Valgmandskollegiet den 15. december, og har frigivet resultatet.

En siddende præsident der bliver genvalgt bliver ikke udpeget som tiltrædende præsident, da han eller hun allerede er præsident på posten.

Liste over presidents–elects

Fodnoter

Kilder 

 Presidential Transition Act of 1963  
 

Præsidentkandidater fra USA
Jamar Loza

Jamar Loza er en jamaicansk fodboldspiller, som spiller for den engelske klub Maidstone United.
I 2013 skrev Jamar Loza under på en treårig kontrakt hos den engelske storklub Norwich City. Da Jamar Lozas treårige kontrakt udløb, skrev han kontrakt for den mindre engelske klub Maidstone United hvor han har spillet siden 2016.

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Jamaica
Fodboldspillere fra Maidstone United F.C.
Angribere (fodbold)
Personer fra Kingston