kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mormors kolonihavehus

"Mormors kolonihavehus" er en dansk popsang fra 1978, der blev sunget af Eva Madsen efter tekst af Erik Clausen og melodi Leif Sylvester Petersen. Sangen blev Madsens gennembrudshit og var med på albummet I storbyens favn, udgivet samme år. 

Sangen blev skrevet i protest mod planerne om at nedlægge hundredvis af kolonihaver på Amager for at gøre plads til det almene boligbyggeri Urbanplanen. Oprindeligt rummede sangen også et vers skrevet af Leif Sylvester Petersen som handlede om, at man med byggeplanerne ville smadre arbejdernes fristed. Dette vers blev udeladt i den oprindelige version, da Erik Clausen ikke synes det passede ind. Ifølge Clausen er sangen en arbejdersang.

Referencer 

Sange fra 1978
Sange fra Danmark
Kolonihaver i Danmark
Partisekretær

En partisekretær er den ledende organisatoriske medarbejder i et politisk partis sekretariat og fungerer som den daglige administrative leder af partiorganisationen. Partisekretæren er normalt medlem af partiets forretningsudvalg, og er ofte den højest rangerede i partiet som ikke er valgt ved folkeligt mandat (f.eks. medlem af Folketinget) eller valgt på partiets årlige landsmøde/kongres (som vælger forretningsudvalgets øvrige medlemmer, f.eks. formand, næstformand og kasserer). Partisekretæren er repræsenteret i forretningsudvalget for at fungere som bindeled mellem partiets politiske ledelse og partiorganisationen, og fungerer også hyppigt som referent for forretningsudvalgets møder. Bindeledsfunktionen fungerer begge veje, f.eks. hvis partiledelsens politik skal kommunikeres til baglandet eller hvis partiledelsen ønsker en vurdering af hvordan det organisatoriske bagland og vælgerne vil reagere på et konkret politikudspil, eller hvis en politisk kurs har ført til utilfredshed i partiorganisationen.    

Partisekretærens daglige opgaver er typisk at organisere arbejdet i sekretariatet, særligt at administrative opgaver udføres, f.eks. at sikre at der sker en løbende registrering af ind-/udmeldelser af partiet, udsendelse af information til medlemmerne, afholdelse af interne kurser, konferencer og politikudviklingsmøder, herunder ændringer til parti-/valgprogram, politiske udspil m.v, samt at partisekretariatet supporterer partiets lokal- og regionalafdelinger. Endelig er partisekretæren overordnet ansvarlig for partiets udarbejdelse af valggrundlag og strategi for det førstkommende valg. Partisekretæren har således ikke meget med en 'almindelig' sekretær at gøre. I nogle partier rangerer partisekretæren de facto umiddelbart under partiformanden, og vil dermed have stor indflydelse på politikudviklingen, i andre partier er opgaverne i højere grad af administrativ karakter. 

Visse partier, særligt de kommunistiske men også det Konservative Folkeparti, benytter i stedet titlen generalsekretær. Samme betegnelse bruges af andre organisationer end partier, som dog også kan benytte betegnelser som f.eks. sekretariatsleder. 

Det ses til tider, at stillingen som partisekretær bruges som springbræt til en selvstændig politisk karriere. Et eksempel herpå er Claus Hjort Frederiksen, der gennem 16 år var partisekretær for Venstre.

Kilde
 Folketingets Leksikon: Partisekretær

Folketinget
Titler
Politik
Adolph Schätzig

Gustav Adolph Schätzig (født ca. 1815 i Tyskland – 18. august 1853 i København) var en tysk fotograf, bror til Carl Schätzig.

Han var først portrætmaler og var 1836-41 aktiv som kobberstikker i Berlin, hvor han bl.a. udførte stik af Friedrich Gottlieb Klopstock, Johann Wolfgang von Goethe og interiøret i skuespilhuset i Braunschweig. Han nedsatte sig 1846 som daguerreotypist i København. Han var således en af de allerførste fotografer i kongeriget. F.F. Petersen lærte hos Schätzig.

Adolph Schätzig døde under koleraepidemien i København. Forretningen blev videreført af broderen Carl.

Kilder 
 Svend Arnholtz: "Gamle Næstved Fotografer", Historisk Samfund for Præstø Amt, Årbog 1954. Online-udgave 
 Omtale i Thieme-Becker
 Joseph Meyer, Das große Conversations-Lexicon für die gebildeten Stände: dieser Encyclopädie des menschlichen Wissens sind beigegeben: die Bildnisse der bedeutendsten Menschen aller Zeiten, die Ansichten der merkwürdigsten Orte, die Pläne der größten Städte, 100 Karten für alte und neue Erdbeschreibung, für Statistik, Geschichte und Religion .... Abtheilung 2: O bis Z ; Bd. 7, Sandsteinartiger Granit – Schriftgelehrte, Bibliogr. Inst. 1851, s. 421. Online hos Google Books

Fotografer fra Danmark
Malere fra Tyskland
Kobberstikkere fra Tyskland
Portrætmalere
Tyskere i 1800-tallet
Carl Schätzig

Carl Schätzig (født ca. 1820 i Treptow – ?) var en tysk fotograf, bror til Adolph Schätzig.

Carl Schätzig var ved broderens Adolphs død i 1853 købmand i Berlin, men kom året efter til København, hvor han overtog dennes daguerreotypiske forretning og bosatte sig i Blancogade 180 D. (nuv. Fredericiagade 14). I 1855 foretog Schätzig som daguerreotypist en rejse i provinsen. I februar var han i Roskilde (hos skomagermester Grausen), i marts i Slagelse (i Klublokalet), og 7. juni kom han til Næstved, hvor han tog ind paa Ny Gjæstgivergaard (det senere Hotel "Dania") i Ringstedgade og fra næste dag og indtil omkring den 21. samme måned optog portrætter "saavel. af enkelte Personer som i Grupper – - samt Copier af alle Slags Malerier saavel som af Daguerreotypbilleder". I bekendtgørelsen kaldte han sig daguerreotypist fra Berlin. Derefter tog han til Fyn, hvor han bl.a. opholdt sig i Faaborg en ugestid i juli og daguerreotyperede hos fru Rosendahl på Østergade.

Senere rejste han tilbage til Tyskland, hvor han ca. 1859-70 drev fotografisk virksomhed i Berlin, Brandenburgstrasse 28.

Kilder 
 Svend Arnholtz: "Gamle Næstved Fotografer", Historisk Samfund for Præstø Amt, Årbog 1954. Online-udgave 

Fotografer fra Danmark
Fotografer fra Tyskland
Personer fra Berlin
Tyskere i 1800-tallet
Tjek fødsels- og dødsår
Minerva Film

Minerva Film, oprindeligt Minerva-Film A/S og i en periode Minerva Film Video A/S, var et dansk filmproduktionsselskab.

Minerva-Film blev grundlagt 1. september 1935 af Ingolf Boisen og Axel Lerche. Minerva-Film har siden grundlæggelsen spillet en nøglerolle i udviklingen af dansk kort- og dokumentarfilm. Betydelige instruktører som Theodor Christensen, Karl Roos, Hagen Hasselbalch, Per Holst, Ole Palsbo, Astrid og Bjarne Henning-Jensen, Henning Carlsen og Jørgen Roos har været knyttet til selskabet. Også produceren Ib Dam var ansat her. Under besættelsen var flere af selskabets instruktører og producere knyttet til den danske modstandsbevægelse.

I 1970 overtog Jørgen Roos og Sten Hasager selskabet, og i 1978 blev Hasager eneejer. Navnet blev i 1984 ændret til Minerva Film Video A/S.

Sten Hasager solgte i 2006 selskabet til Rune Felix Holm og Mikael Windelin, som koncenterede arbejdet om reklamefilm og postproduktion. Windelin var adm. direktør for firmaet, mens Holm var teknisk direktør.

Selskabet lå på Baldersgade 6 på Nørrebro i København. Oprindeligt lå det i Toldbodgade 18.

Virksomheden gik konkurs den 4. januar 2013.

Kilder 
 Den Store Danske

Eksterne henvisninger 
 Minerva Films hjemmeside 

Filmselskaber fra Danmark
Etableret i 1935
Ophørt i 2013
Tidligere virksomheder i København
Albert Arendrup

Albert Arendrup (født 18. december 1852 i Grenaa, død 25. februar 1931 i Menton) var en dansk officer, yngre bror til Adolph, Christian, Emil og Herluf Arendrup.

Uddannelse og karriere 
Arendrup var søn af garnisonskirurg, senere stiftsfysikus over Fyns Stift og justitsråd Christian Rasmus Arendrup (1803-1871) og Nanna Marie Henne (1811-1899).

Han gik på Sorø Akademi 1863–69, blev sekondløjtnant 1873, premierløjtnant allerede samme år og ansat ved Den Kongelige Livgarde, hvor hovedparten af hans tjenestetid faldt. Arendrup blev dernæst kaptajn 1887, oberstløjtnant 1901, oberst 1906, fungerede som kommandør for 1. Jydske Brigade under de store øvelser 1908, blev chef for Livgarden samme år, blev generalmajor og chef for Fynske Brigade 1908 og for Jydske Brigade 1910.

Fyring 
Den militære ekspertise havde anbefalet, at Fredericia blev nedlagt som garnisonsby, fordi der ingen militære grunde var til at opretholde en garnison i byen. Regeringen havde først besluttet af følge Hærens indstilling, men forsvarsminister Klaus Berntsen besluttede i sidste øjeblik alligevel at bevare Fredericias garnison. Arendrup kritiserede beslutningen offentligt, og Berntsen reagerede ved at afskedige Arendrup den 8. oktober 1911 med virkning fra 1. april 1912, fordi Arendrup nægtede at trække sin udtalelse tilbage. Fyringen vakte stor offentlig opsigt; især fordi Arendrup var en meget lovende officer, som af samme grund havde haft et meget hurtigt avancement i Hæren.

Arendrup var blevet kammerjunker 1877, kammerherre 1906, Ridder af Dannebrog 1892, Dannebrogsmand 1906 og Kommandør af 2. grad 1908. Han bar en mængde udenlandske ordener.

Han blev gift 31. maj 1884 i Haslev med sin niece Ebba Margrethe Arendrup (1. juli 1864 på Finspång, Östergötland i Sverige – 11. januar 1949 i København), datter af oberstløjtnant Adolph Arendrup og Louise C. Mourier.

Han er begravet i Odense.

Kilder 
 Biografi i Dansk Biografisk Leksikon

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Generalmajorer fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Personer fra Grenaa
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Kammerherrer fra Danmark
Natura 2000-område nr. 30 Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal

Natura 2000-område nr. 30 Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal er en naturplan under det fælleseuropæiske Natura 2000-projekt. Planområdet er EU-habitatområde, og en stor del også Fuglebeskyttelsesområde (nr. F14 Lovns bredning og F24 Hjarbæk Fjord); naturplanområdet har et samlet areal på i alt ca. 25.513 hektar, hvoraf vandområdet i Limfjorden, Lovns Bredning og Hjarbæk Fjord omfatter heraf 9329 ha; 556 ha er statsejede arealer.

Området 
Natura 2000-området består Hjarbæk Fjord, Lovns Bredning og Lovns halvøen i vest, områder langs de fire store vandløb Lerkenfeld Å, Simested Å, Skals Å og Nørreå til de store mosearealer ved Øster Bjerregrav og Fussing Sø – og Glenstrup Søer mod øst. Vest for Hjarbæk Fjord, i den vestlige del af området ligger Ørslevkloster Sø som også er en del af planområdet. Syd for Hammershøj binder den lille Vejlebæk området sammen med Ø Bakker og Nørreådalen, der også er en del af område nr. 30, mod vest over til Rindsholm.

Skalsådalen er en af landets bredeste ådale og er nederst ved Hjarbæk Fjord ret præget af landbrugsdrift. Længere oppe i ådalen er der mange gamle tørvegravningsarealer, herunder et stort og vildtvoksende område Bjerregrav Mose. Området blev tidligere udnyttet til engdrift og græsning, men er i dag hovedsagligt uden drift og ved at gro til med især pil. Fra nord løber Skravad Bæk løber til Skals Å, og i en række andre af Skalsådalens sidedale ligger de større søer, Rødsø, Hærup Sø og Klejtrup Sø, og der er tilløb fra Glenstrup Sø og Tjele Langsø (ligger i Natura 2000-område nr. 33 Tjele Langsø og Vinge Møllebæk).

Naturfredninger 

 På Lovns halvøen er et areal på ca. 475 ha, fredet som en rekreativ, landskabs- og udsigtsfredning .

 938 hektar blev i 1978 fredet omkring Lerkenfeld Å for at bevare og beskytte ådalens geologiske, landskabelige og kulturhistoriske værdier 

 Simested Å er fredet på en strækning mellem Sdr. Borup og Ålestrup . Borup Hede udgør det største samlede areal med tør hede (51 ha) i habitatområdet.

 Ved Hærup Sø er 370 ha omkring søen fredet i 1970 .
 I Ø Bakker blev et cirka 285 hektar stort område fredet i 1975

Udpegningsgrundlag for Fuglebeskyttelsesområderne

Fuglebeskyttelsesområde nr. 14 – Lovns Bredning 
Trækfugle:
 Sangsvane
 Hvinand

Udpegningsgrundlag for Fuglebeskyttelsesområde nr. 24 – Hjarbæk Fjord 
Ynglefugle:
 Rørdrum
 Engsnarre
 Plettet rørvagtel
Trækfugle:
 Sangsvane
 Taffeland
 Troldand
 Hvinand
 Fiskeørn
 Blishøne

Natura 2000-planen er vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne
og Naturstyrelsen udarbejdede bindende handleplaner for
gennemførelsen af planen. Planen videreføres og videreudvikles i anden planperiode 2016-21.
Natura 2000-planen er koordineret med vandplan 1.2 Limfjorden og 1.5 Randers Fjord.

Noter

Kilder og henvisninger 
 Kort over området 
 Naturplanen 2016-2021
 Basisanalyse 2016-2021
 Natura 2000-plan 2009-2015

Natura 2000-planer
Lokaliteter i Skive Kommune
Lokaliteter i Mariagerfjord Kommune
Lokaliteter i Randers Kommune
Lokaliteter i Vesthimmerlands Kommune
EU-habitatområder i Danmark
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
Lancashire League 1889-90

Lancashire League 1889–90 var den første sæson af den engelske fodboldliga Lancashire League. Ligaen havde deltagelse af 13 hold, der spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle. Ligaen blev vundet af Higher Walton FC, som dermed vandt ligaen for første gang.

Kilder / eksterne henvisninger 
 RSSSF – England – Lancashire League

Noter 

Sæsoner i Lancashire League
Fodbold i 1889
Fodbold i 1890
Lancashire League 1890-91

Lancashire League 1890–91 var den anden sæson af den engelske fodboldliga Lancashire League. Ligaen havde deltagelse af 12 hold, der spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle. Ligaen blev vundet af Bury FC, som dermed vandt ligaen for første gang.

Kilder / eksterne henvisninger 
 RSSSF – England – Lancashire League

Noter 

Sæsoner i Lancashire League
Fodbold i 1890
Fodbold i 1891
Lancashire League 1891-92

Lancashire League 1891–92 var den tredje sæson af den engelske fodboldliga Lancashire League. Ligaen havde deltagelse af 12 hold, der spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle. Ligaen blev vundet af Bury FC, som dermed vandt ligaen for anden gang.

Kilder / eksterne henvisninger 
 RSSSF – England – Lancashire League

Noter 

Sæsoner i Lancashire League
Fodbold i 1891
Fodbold i 1892
Lancashire League (1889-1903)

Lancashire League var en regional engelsk fodboldliga, som eksisterede i 14 sæsoner fra 1889–90 til 1902–03. I seks tilfælde blev hold fra ligaen valgt ind i The Football League: Liverpool FC, Bury FC, New Brighton Tower FC, Stockport County FC og Blackpool FC (to gange).

Se også 
 Lancashire League (1939-)

Kilder / eksterne henvisninger 
 RSSSF – England – Lancashire League 

Fodbold i England
Etableret i 1889
Ophørt i 1903
Lancashire League
Hjellestad-Bjelkarøy-Lerøy-Klokkarvik

Hjellestad-Bjelkarøy-Lerøy-Klokkarvik er en færgeforbindelse mellem Hjellestad, i Bergen kommune og Klokkarvik i  Sund kommune i Norge. På strækningen mellem Hjellestad og Klokkarvik anløber færgen øerne Bjelkarøy og Lerøy, Sund.

Færger som er brugt på strækningen
Færger som er brugt på strækningen (færge, rederi, periode):

 MF Sundferja, A/S M/S Sundbussen, 1957-1989
 MF Fjordgar, Norled, 1990-2011
 MF Sundferja, Bergen-Nordhordland Rutelag, 2012-
 
Færgeruter i Norge
Ploidi

Ploidi er antallet af kromosompar i biologiske celler.

Med undtagelse af kønscellerne er menneskets celler diploide, hvilket betyder, at der er to eksemplarer at hvert kromosom, de såkaldte kromosompar.

 Haploide celler har 1 af hvert kromosom.
 Diploide celler har 2 af hvert kromosom.
 Triploide celler har 3 af hvert kromosom.
 Tetraploide celler har 4 af hvert kromosom.
 Pentaploide celler har 5 af hvert kromosom.

Eukaryote organismer skifter ofte mellem haploide og diploide generationer. Den ene generation kan være meget lille, evt. encellet, som det er tilfældet med dyrs kønsceller og med højere planters pollen. For nogle planter kan den haploide generation være stor eller ligefrem den største. Dette er tilfældet med f.eks. mosser. Når der dannes kønsceller, sker der en reduktionsdeling (meiose), hvorved antallet af kromosomer halveres

Genetik
Cellebiologi
Henrik Schärfe

Henrik Schärfe (født 1968) er en tidligere lektor på Aalborg Universitet, hvor han leder Center for Computer-medieret Epistemologi. Han blev videre kendt igennem den Hiroshi Ishiguro-inspirerede og Kokoro-byggede robot Geminoid-DK, der lignede Schärfe selv. Geminoid-DK-projektet fik ham på Time Magazines top 100 lister over de mest indflydelsesrige personer i 2012.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Henrik Schärfes hjemmeside
 Geminoid DK Mechanical Test, demonstrationsvideo på YouTube.

Ansatte ved Aalborg Universitet
V.O. Kiørboe

Valdemar Olaf Kiørboe (født 22. januar 1852 på Skægs Mølle, Odder Sogn, død 16. oktober 1940 i København) var generaldirektør for det danske postvæsen. 

Han var søn af møller, senere kammerråd Peter August Kiørboe (1810-1895) og Nicoline Hilaria Bastrup (1815-1894). Han blev student fra Aarhus Katedralskole 1870, læste først teologi men skiftede til statskundskab og blev cand. polit. 1876, ekspedient hos postinspektørerne 1877, jernbanepostmester 1887; postmester i Aalborg 1893 og overpostmester i København 1897.

1905 blev Kiørboe generaldirektør for Post- og Befordringsvæsenet, hvilket han var til 1922. Han var af sin samtid mest kendt slet og ret som "Postmester Kiørboe".

Kiørboe var blandt andet medlem af Nationaløkonomisk Forening. Kjørboe skrev en række artikler om det danske postvæsen. Han blev imidlertid mest kendt i sin samtid for sin interesse for datidens fiskeri i Limfjorden, hvorom han ligeledes skrev en række artikler.

Gift 9. november 1882 i Kragerø med Johanne Larsen-Naur (30. marts 1857 i Kragerø – 10. februar 1908 i København), datter af skibsreder, konsul Lars Larsen (1810-1887) og Olette Thomsen (1812-1885).

Kiørboe blev Ridder af Dannebrog 1898, Dannebrogsmand 1906, Kommandør af 2. grad 1909, af 1. grad 1912 og fik ved sin afgang 1922 Storkorset.

Han er begravet på Vestre Kirkegård.

Der findes portrætmalerier af Carla Colsmann Mohr fra 1920 (Post Danmark) og af Herman Vedel fra 1930 (Forsikringsselskabet Danmark, senere Tryg Forsikring. Solgt på auktion i 2004.).

Forfatterskab 
 "Undersøgelser vedrørende den danske Bybefolknings og Landbefolknings Korrespondance og om Rentabiliteten af Postbesørgelsen til disse Befolkningsklasser" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 2; 1894)
 "Om Rentabiliteten af Postbesørgelsen til By og Landbefolkningen" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 3; 1895)
 "Om Muligheden af en vedblivende Tiltagen af Bybefolkningen i Danmark" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 3; 1895) 
 "Om det gamle Limfjordssildefiskeri og dets Betydning" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 3; 1895) 
 "Om Danmarks Fiskerier i Fortid og Nutid" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 4; 1896) 
 "Om Muligheden af en egentlig Folkeforsikring" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 4; 1896) 
 "Posttrafikens Tilvæxt siden 1870" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 5; 1897)

Noter

Eksterne henvisninger 
 "Kiørboe, Valdemar Olaf" i Dansk biografisk leksikon, Povl Engelstoft, Svend Dahl (red). Bind 1-26 + supplementsbind. Schultz, 1933-44, bind 12, s. 479-480

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Storkors af Dannebrog
Post- og Telegrafvæsenets generaldirektører
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Odder
Almindelig rude

 
Almindelig rude (Ruta graveolens) er en halvbusk med en løs, busket vækst, fjersnitdelte blade og gule blomster. Arten har tidligere været brugt som lægeplante og som krydderurt, men i dag ses den mest anvendt som en tørketålende prydplante.

Beskrivelse 
Almindelig rude er en halvbusk med en opret, men åben og busket vækstform. De nederste dele af grenene forvedder ofte. Stænglerne er lysegrønne og svagt furede. Bladene er spredstillede og flerdobbelt fjersnitdelte. Bladafsnittene er spatelformede og har hel rand. Oversiden er blågrøn, og undersiden er en smule lysere. 

Blomstringen finder sted i juni-august, hvor man finder blomsterne samlet i endestillede stande. I standen er den øverste blomst 5-tallig, mens de andre er 4-tallige og i øvrigt regelmæssige med gule kronblade. Frugterne er 4- eller 5-rummede kapsler med mange frø.

Rodsystemet består af et antal kraftige og dybtgående hovedrødder, som bærer forholdsvist få siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,00 x 0,75 m (100 x 75 cm/år).

Hjemsted 
Almindelig rude hører hjemme i det sydøstlige Europa og videre ind i Ukraine, og den vokser også naturligt på Krim. Arten er tilpasset lysåbne voksesteder med en veldrænet og kalkrig jord. 

Besaparski højderne er et tørt karstlandskab, som ligger op mod Maritsa floden på nordsiden af Rhodopebjergene, som ligger i Bulgarien. Her findes arten vildtvoksende på tørre græsområder sammen med bl.a. balsamrøllike, blågrøn vortemælk, børstekvik, Centaurea managettae (en art af knopurt), Crucianella graeca (en art af skovmærke), Festuca valesiaca, filtet kortlæbe, græsk røllike, gul kejserlys, Hippocrepis cilliata (en art af hestesko), hårtotfjergræs, Koeleria nitidula (en art af kambunke), Lathyrus saxatilis (en art af fladbælg), liden sneglebælg, nedliggende negleurt og Satureja coerulea (en art af sar),

Indholdsstoffer 
Planten indeholder en æterisk olie, som mest består af methylnonylketon, der giver planten dens karakteristiske duft. Desuden aflejrer planten forskellige furanokumariner (bergapten, isoimperatorin, psoralen og xanthotoxin) på overfladen af bladene. De kan skabe forbrændinger på ubeskyttet hud. Endelig findes der en række alkaloider i planten: graveolinin, skimmianin, dictamnin, γ-fagarin, arborinin, rutacridon, og arborin.

Note 

Gule blomster
Tørketålende planter
Kalkbundsplanter
Haveplanter
Halvbuske
Storegade (Hadsund)

Storegade er en gade i centrum af Hadsund. Den er en 450 meter lang, hvorfra de 350 meter er gågade. Gågaden er belagt med betonfliser
med fritlagte søsten i kombination med chaussésten. Gågadearealet er centralt både til fodgængere og til varekørsel. Strøg- og kørebanearealet er afgrænset af et chausséstensbånd i begge sider af gaden. Båndene er markeret med elmetræer og gadebelysning. Det brede chausséstensbånd har et skulpturelt udformet »vandløb«, der snor sig gennem næsten hele Storegade.

Gågaden går fra Bankpladsen og ender ved krydset Østergade, Hornbechsvej, Nørregade.

Gaden har en lang række butikker, heriblandt Bog & idé, Imerco, genbrugsforetninger, herre- og dametøjs butikker, et apotek og samt en række restauranter, pizzarier og banker.

Storegade har forbindelse til Sekundærrute 507 via lyskrydset i syd og Sekundærrute 541 via Vestergade ved enden af gågaden.

Storegade var i 1840'erne en gade uden huse og butikker men efter 1880'erne var der bygget købmandsgårde og bygninger i gaden. Selve vejen stammer helt tilbage fra 1000-tallet, men vejen blev først navngivet Storegade i 1923. Sammen med Hobrovej, Vestergade, Nørregade og Ålborgvej udgjorde de før i tiden den gamle landevej mellem Aalborg og Hobro. Gågaden blev indviet i 1990 før dette var det en almindelig vej med to spor og fortov i begge sider af vejen. Fra gågaden kan man gå ind på Torvet som hænger sammen med Storegade. I toppen af gågaden ligger den gamle købmandsgård og Hadsund Butikscenter med 18 butikker.

Navn 
Storegade fik sit endelige navn efter at sognerådet i Skelund-Visborg blev approneret og underskrevet af Thomas Gunnisen den 10. oktober 1923. Den var en del af Adelsvejen der gik fra Als til Visborg, via Søndergårde til Hadsund Færgested, den blev udlagt ved herredstingsvidne i 1508.

Eksterne henvisninger 

 Lise Andersen, Erling Gammelmark og Heino Wessel Hansen, Hadsund – en by bliver til, Hadsund Egns Museum 2004. 
 Hadsund – fra ladested til industriby, af Vibeke Foltmann m.fl., udgivet af Sparekassen Hadsund 1983, 
 Aase M. Pedersen Livet omkring en bro, Hadsund Bogtrykkerri/Offset Aps. 
 Lise Andersen Foreningsliv i Hadsund 1884-1994, udgivet af Hadsund Håndværker og Borgerforening 1994. 
 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2010, december 2010. 
 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2011, november 2011. 
 Arne Lybech, Hadsund Bogen 2012, november 2012. 
 Gammel Nyt. Nr. 53, maj 2012

Galleri

Noter 

Gader i Hadsund
Gågader i Danmark
Seværdigheder i Hadsund
Etableret i 1000
Hadsunds historie