kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Himmerlandsbanken

Himmerlandsbanken var en dansk bank, der havde hovedsæde i Hobro og filialer i det nordjyske område.

Himmerlandbanksagen 
Himmerlandsbanken havde ført en aggressiv udlånspolitik op gennem 1980'erne og led store tab bl.a. på ejendomsmarkedet. I løbet af 1993 blev det klart, at Himmerlandsbanken havde store økonomiske problemer. Finanstilsynet truede med at lukke banken, med mindre der blev fundet en ordnet afvikling. I august 1993 overtog Sparekassen Nordjylland (det senere Spar Nord Bank) hovedparten af bankens balance. Den resterende del af Himmerlandsbanken gik 23. august 1993 konkurs.

Ved udgangen af 1991 havde Himmerlandsbanken søgt at styrke sit kapitalgrundlag ved at udstede et ansvarligt obligationslån. Mange af bankens private kunder tabte betydelige beløb på disse obligationer, som angiveligt var solgt uden at kunderne vidste, at der var tale om obligationer med større risiko end almindelige danske obligationer.

I 2005 tabte konkursboet efter Himmerlandsbanken ved Højesteret en sag rejst af ejere af disse obligationer. Dommen betød, at indehavere af disse obligationer blev sidestillet med øvrige kreditorer.

Som forudsætning for overtagelse af aktiviteter fra Himmerlandsbanken havde Sparekassen Nordjylland forlangt en særlig skattemæssig behandling, således at der kunne opnås fradrag for afskrivninger på udlånsporteføljen. Finanstilsynet bar modellen igennem, og Skatteministeriet accepterede den. Dette var senere genstand for en undersøgelse, der i 1994 førte til, at skatteminister Ole Stavad (S) gik af.

Eksterne henvisninger 
Pressemeddelelse fra Nationalbanken 
Højesterets dom 

Tidligere banker i Danmark
Ophørt i 1993
Virksomheder i Hobro
Regnbuesvingel

 
Regnbuesvingel (Festuca amethystina), også skrevet Regnbue-Svingel, er en vintergrøn staude med en tueformet vækst. Bladene er trådformede med fuld­stændigt indrullede bladrande. Farven er mest blå­grøn, men der findes både kobberrøde og violette varianter (heraf navnet).

Beskrivelse 
Bladene er oprette til svagt overhængende, hvilket kan gøre tuen lidt åben i mid­ten. Blomsterskuddene er betydeligt højere end bladtuen, og de bærer nik­kende, blåviolette toppe af græs-”blomster”. Efter modningen af frøene gul­ner stråene. Frøene spirer villigt.

Rodnettet består af et tæt filt af trævlerødder, hvorfra der dannes vandrette udløbere, som senere danner nye tuer.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,50 x 0,50 m (50 x 50 cm/år), men blomsterstænglerne er betydeligt højere.

Hjemsted 

Regnbuesvingel er udbredt i Lilleasien, Kaukasus, Syd-, Central- og Østeuropa, hvor den vokser i lyse fyrreskove og på solåbne og tørre bjergskråninger og stepper med kalkrig bund. 

På Doutnáč-højderne i Karlštejn naturreservatet i Tjekkiet vokser arten på karst sammen med bl.a. svalerod, bjergkrognål, bleg kongelys, blågrøn snerre, bredbladet timian, cypresvortemælk, grenet edderkopurt, Helianthemum grandiflorum (en Soløje-art), hvid diktam, jordstar, markbynke, opret galtetand, Potentilla arenaria (en potentil-art), spinkel kambunke, vellugtende skabiose og ædelkortlæbe

Anvendelse 
Regnbuesvingel er en populær haveplante, der kan bruges på steder i fuld sol, hvor jorden er tilstrækkeligt veldrænet, porøs og kalkholdig (f.eks. i et Steppebed eller et Stenbed).

Note 

Flerårige urter
Kalkbundsplanter
Haveplanter
Svingel
Svingel

Svingel (Festuca) er en græsslægt, som er udbredt i Europa, Nordafrika, Asien og Nordamerika. Det er stauder med en tueformet vækst og smalle, indrullede blade. Blomsterne er samlet i treaksede toppe med 3-mangeblomstrede småaks. Her omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Skovsvingel (Festuca altissima)
 Regnbuesvingel (Festuca amethystina)
 Strandsvingel (Festuca arundinacea)
 Bjørnegræs (Festuca gautieri)
 Kæmpesvingel (Festuca gigantea)
 Blå svingel (Festuca glauca)
 Forskelligbladet svingel (Festuca heterophylla)
 Hård tussock (Festuca nova-zelandiae)
 Fåresvingel (Festuca ovina)
 Baltisk svingel (Festuca polesica)
 Engsvingel (Festuca pratensis)
 Rød svingel (Festuca rubra)
 Finbladet svingel (Festuca tenuifolia)
 Bakkesvingel (Festuca trachyphylla)
 Festuca valesiaca
Gorgoroth

Gorgoroth er et black metal band fra Norge. Bandet blev dannet af Infernus i 1992 og spiller traditionel, ekstrem sortmetal. Gennem årene har Gorgoroth eksperimenteret med støjmusik og industrial metal, men musikken har til stadighed lagt sig nærmest op ad sortmetallen. I løbet af bandets levetid har adskillige forskellige musikere bidraget med deres evner, og med de forandringer bandets sammensætning har gennemgået igennem tiden, er guitaristen Infernus det eneste medlem, der har været med siden begyndelsen. Musikstilen er imidlertid i høj grad den samme, som da gruppen blev oprettet. Navnet Gorgoroth stammer fra J.R.R. Tolkiens bøger Ringenes Herre, i hvilke det er en død slette af ondskab og mørke i landet Mordor.

Diskografi

Studieudgivelser 

 Pentagram – (1994)
 Antichrist – (1996)
 Under the Sign of Hell – (1997)
 Destroyer – (1998)
 Incipit Satan – (2000)
 Twilight of the Idols – (2003)
 Ad Majorem Sathanas Gloriam – (2006)
 Quantos Possunt ad Satanitatem Trahunt – (2009)
 Instinctus Bestialis – (2015)

Live- og opsamlingsudgivelser 

 Burzum & Gorgoroth [Split CD] – (1993)
 The Last Tormentor [Live] – (1996)
 Destroyer / Incipit Satan [Opsamling] – (2000)
 Unter Den Flugeln Von Satan [Opsamling] – (2005)

Demoer og bootlegs 

 A Sorcery Written In Blood (Demo) – (1993)
 Promo (Demo) – (1994)

Medlemmer 

Nuværende medlemmer
 Infernus – guitar, bas, trommer, vokal (1992–)
 Pest – vokal (1995–1997, 2008-)
 Tormentor – guitar (1996-2002, 2008–)
 Frank Watkins – bas (2007–)
 Tomas Asklund – trommer (2007–)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Gorgoroths officielle hjemmeside
 

Black metal-grupper
Metalgrupper fra Norge
Musikgrupper fra 1992
Jackpot (kortfilm)

Jackpot er en action-komedie på 7½ minut, produceret i 2005 af Eyelight Productions og studerende fra Afdeling for Film- & Medievidenskab, Københavns Universitet. Den er instrueret af Kasper Vejlø Kristensen og efter manuskript af Kasper Vejlø Kristensen og Jonas Borgen.

Medvirkende er bl.a. Elias Eliot, Adam Brix Schächter, David Owe, Deni Jordan og Baard Owe. Filmen er skrevet af Jonas Borgen og Kasper Vejlø Kristensen og instrueret af sidstnævnte.

Eksterne henvisninger 
 Eyelight Productions' hjemmeside, hvor bl.a. filmen er at finde
 

Kortfilm fra Danmark
Danske film fra 2005
Eyelight Productions

Eyelight Productions er et prisbelønnet produktionsselskab med hovedkvarter i København, stiftet i 1999 af Kasper Vejlø Kristensen.

I sommeren 2003 modtog Eyelight Productions en amerikansk guldplade. Guldpladen blev givet som belønning for produktionen af rockbandet Dream Theaters koncert-dvd Metropolis 2000: Live Scenes From New York.

I 2005 producerede selskabet kortfilmen Jackpot, en action-komedie på 7½ minut med bl.a. David Owe, Adam Brix Schächter, Deni Jordan og Baard Owe.

Selskabet har endvidere specialiseret sig i at filme bryllupsvideoer.

Eksterne henvisninger 
Eyelight Productions' hjemmeside 

Filmselskaber fra Danmark
Etableret i 1999
Takt og tone i himmelsengen

Takt og tone i himmelsengen (engelsk titel: How to catch a man) er en dansk komediefilm fra 1972 instrueret af Sven Methling.

Medvirkende 
 Dirch Passer – Grev Axel von Hasteen
 Axel Strøbye – Baron Joachim von Hasteen
 Poul Bundgaard – Peter, butler
 Clara Pontoppidan – Enkegrevinde von Hasteen
 Lone Hertz – Kriminalassistent Marie Hansen
 Judy Gringer – Sonja, kaldet Julie
 Gunnar Lemvigh – Flammevold
 Ole Ishøy – Flammevolds nevø
 Agnete Wahl – Helene
 Denise Lee Dann – Denise
 Susanne Saabye – Cecilie
 Erik Holmey – Ung mand til hest
 Merete Kjellow – Ingrid
 Gertie Jung – Margaretha
 Inta Briedis – Suzette
 Lisbeth Westergaard – Elise
 Susanne Breuning – Lancierdansende pige
 Lene Vasegaard – Pige, der masserer baronens ben
 Conni Muchitsch – Birgitte
 Dorte Holst – Benedicte
 Ninette Følsgaard – Jeanette
 Kai Holm – Chauffør Johansen
 Claus Nissen – Kriminalassistent Hansen
 Jytte Breuning – Bryllupsgæst
 Sigrid Horne-Rasmussen – Fru Thomsen
 Esper Hagen – Georg Thomsen

Eksterne Henvisninger 

Danske film fra 1972
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Sven Methling
Dansksprogede film
Piger til søs

Piger til søs er en dansk komediefilm fra 1977 instrueret og skrevet af Finn Henriksen. Foruden Piger i trøjen og Piger i trøjen 2 findes denne film, Piger til søs. Fælles for de tre film er de fire veninder Marianne Valdorff, Vibsen, Magda Gammelgaard og Irmgard Martinsen.

Genre

De tre film "Piger i trøjen" (1975), "Piger i trøjen 2" (1976) og "Piger til søs" (1977) udgør en trilogi om kvinder i forsvaret, som minder om Soldaterkammerater-serien (1958-1968).

Medvirkende 
Helle Merete Sørensen
Ulla Jessen
Marianne Tønsberg
Karl Stegger
Henning Jensen
Finn Nielsen
Ole Søltoft
Søren Strømberg
Torben Jensen
Torben Jetsmark
Dirch Passer
Pierre Miehe-Renard
Claus Nissen
Per Pallesen
Jens Brenaa
Kjeld Nørgaard
Arthur Jensen
Lille Palle
Cæsar

Eksterne henvisninger

Noter 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1977
Film instrueret af Finn Henriksen
Alt på et bræt

Alt på et bræt er en dansk komediefilm fra 1977, skrevet af Ole Boye og instrueret af Gabriel Axel.

Filmen er baseret på den franske film 'C'est pas parce qu'on a rien à dire qu'il faut fermer sa gueule' instrueret af Jacques Besnard fra 1975.

Filmen tager udgangspunkt i 3 arbejdsløse skuespilleres plan om at begå et bankrøveri på Københavns Hovedbanegård ved at bore igennem væggen fra en af banegårdens toiletter og ind i en bankboks i banken ved siden af. For at dette skal gå ubemærket hen, ikke mindst for toiletpasseren og politistationen på hovedbanen, skal de holde kabinen optaget og spille forskellige karakterer som skiftevis bruger kabinen og laver forskellige afledningsmanøvre. De 3 er dog bedre skuespillere end bankrøvere, og støder ind i en del uventede problemer.

Medvirkende 
 Dirch Passer
 Jørgen Ryg
 Preben Kaas
 Lily Broberg
 Peter Steen
 Elin Reimer
 Johannes Marott
 Birger Jensen
 Ghita Nørby
 Berrit Kvorning
 Torben Jetsmark
 Søren Rode
 Torben Jensen
 Gabriel Axel
 Rumle Hammerich
 Søren Strømberg
 Holger Vistisen
 Esper Hagen
 Tommy Kenter
 Hanne Lyngfeldt

Referencer

Ekstern henvisning 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1977
Film instrueret af Gabriel Axel
Dansksprogede film
Sandsten

Sandsten er aflejret (sedimentært) sand (typisk i havbund), der er sammenpresset og hærdet. Den kan være grå, gul, rød og hvid. Sandsten består hovedsageligt af feldspat og kvarts, og bindemidlet mellem sandkornene er typisk kalcit, ler og silikat.

Den høje del af Frihedsstøtten i København er af Nexø-sandsten, der er den ældste sedimentære bjergart i Danmark.
  
I USA er Navajo-sandsten fremtrædende røde og hvide geologiske formationer i staterne  Nevada, Arizona, Colorado og Utah og udgør store turistattraktioner i naturparkerne Red Rock Canyon National Conservation Area, Zion National Park, Capitol Reef National Park, Glen Canyon National Recreation Area, Grand Staircase-Escalante National Monument og Canyonlands National Park.

Eksterne links og henvisninger 

 
Danmarks bjergarter
Omkreds

Begrebet omkreds er et udtryk for "længden af kanten" i en figur. I cirkler er omkredsen således længden af cirklens periferi. I en polygon er omkredsen summen af sidelængderne. F.eks. i en firkant er omkredsen således summen af de fire sidelængder.

Omkreds af en cirkel 

Cirkelomkredsen, ofte også refereret til som cirklens periferi, , kan beregnes som "pi" gange diameteren:
 
Eller, da diameteren er 2 gange radius som

Omkreds af et kvadrat 

I et kvadrat med sidelængden  er omkredsen
 ,
da hver side er lige lang og derfor blot fire gange én af sidernes længde.

Omkreds af et rektangel 

I et rektangel eller parallelogram er omkredsen
 ,

hvor  er længden af én rektanglets parallelle sider, og  er længden af én af de to andre sider.

Elementær geometri
Længde
Variabel (matematik)

Indenfor matematik er en variabel en symbolsk repræsentation der denoterer en mængde eller et udtryk. I matematik har variable oftest en "ukendt" mængde så de kan ændre sig, eller variere. Variable sættes ofte i kontrast med konstanter der er bekendte og uforanderlige, for eksempel Pi.

Begrebet har en lignende betydning i fysik og ingeniørvidenskab. En variabel er her en mængde der kan variere igennem et eksperiment og mellem måledata. Variable adskiller sig fra parametre idet en parameter beskriver en nogenlunde konstant karakteristik ved et system eller en funktion. Nogle gange bruges ordene nær synonymt da der i matematik findes både funktionsvariable og parameterfunktioner, og funktioner i nogle programmeringssprog beskrives som at have parametre der er allokeret i variable.

I statistik er en variabel en målelig faktor, karakteristik eller egenskab i et system – med andre ord, noget der forventes at variere over tid.

Variable i matematik er nyttige fordi de gør det muligt at lave instruktioner på en generel måde. For eksempel kan man lave en matematisk definition for at finde den dobbelte værdi af et hvilket som helst tal: dobbelt(x) = x + x. Alt der nu er behov for er at erstatte x med et vilkårligt tal, for eksempel dobbelt(10) = 10 + 10 = 20. Her bruges variablen x til at repræsentere at et hvilket som helst tal kan indsættes. En vigtig antagelse gøres idet alle x'er har samme værdi.

Afhængige og uafhængige variable 
Se uddybelse under funktion (matematik)
I matematik benyttes begreberne afhængige og uafhængige variable i funktionsteori. Her skal afhængighed forstås som at en funktion beskriver hvordan én variabel påvirker en anden. Hvis et æble modner som funktion af tiden, bruges den afhængige variabel til at beskrive æblets modenhed og den uafhængige variabel til at beskrive tiden.

En sådan sammenhæng kunne opstilles i en graf hvor værdier for den afhængige og den uafhængige variabel kan aflæses på grafens akser.

Isolering af variable 
Det kan ofte lade sig gøre at finde løsningen til en matematisk ligning eller ulighed ved at isolere den afhængige variabel. Hvis man eksempelvis har ligningen , hvor x og y er variable og a, b og c er konstanter, og man ønsker at finde løsningen til ligningen, så kan man ved hjælp af algebraisk manipulation finde ud af at
.

Variable i teknik

Styrevariable og systemvariable 
I teknisk sprog omtales ofte styrevariable og systemvariable. F.eks. vil en lejligheds temperatur være en systemvariabel som man kan reguleres ved at skrue op for tilførslen af varmen. En styrevariabel kunne i denne sammenhæng være en indstilling af en varmeradiator.
Et andet eksempel kunne være en bil, hvor en systemvariabel kunne være bilens hastighed og en styrevariabel kunne være gaspedalens position – ønsker man i denne sammenhæng at implementere en cruise control i bilen, skal man altså designe et reguleringssystem der forsøger (via gaspedalen = styrevariablen) at opretholde en hastighed (systemvariabel eller tilstandsvariabel).

Algebra
Statistik
Infinitesimalregning
Elementær matematik
Japansk vin

 
Japansk vin eller pragtvin (Vitis coignetiae), også skrevet Pragt-Vin, (japansk: Yama-budo) er en kraftigtvoksende, løvfældende klatreplante. grenene har brun marv. Frugterne smager bittert, men de er meget eftertragtet af drosselfugle. Der presses en olie af frøene, og bærrene kan bruges til vinfremstilling.

Beskrivelse 
Barken er først lodden med rustbrune hår. Senere bliver den glat og rødbrun, og til sidst er den gråbrun og skaller af i lange strimler. Knopperne sidder spredt, og de er kegleformede og rødlige. 

Bladene er meget store, næsten runde med en hjerteformet indskæring ved stilken. Randen er svagt tandet med små tænder. Oversiden er mat, mørkegrøn og rynket, mens undersiden er beklædt med et tæt fil af brunlige hår. Høst­farven er kraftigt rød. Blomstringen sker i juli, men den er ikke meget synlig med de bittesmå, grønne blomster inde bag bladene. Frugterne er duggede, sorte bær med kerner, der ikke modner ordentligt i Danmark.

Rodnettet består af vidtrækkende og dybtgående hovedrødder, som er tæt forgrenede. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 15 x 3 m (300 x 30 cm/år).

Hjemsted 
Pragtvin hører hjemme i de frodige skove i det nordlige Japan og i Nordkorea. Blandede skove med både løv- og nåletræer findes på den nordlige, japanske ø, Hokkaido. 

I lavlandet ved byen Kuromatsunai (0-750 m højde) har den japanske bøg sin nordligste udbredelse. I denne skov findes pragtvin som lian sammen med bl.a. etagekornel, japansk bøg, japansk humlebøg, japansk lind, japansk løn, japansk magnolia, jessogran, kalopanax, kamtjatkabirk, kurilerbambus, monoløn, Quercus crispula (en art af eg), Rhus ambigua (en art af sumak), sakhalinkirsebær, sakhalinædelgran, stikkelsbærkiwi og uægte hortensia

Anthocyaniner 
Druernes intense, røde farve skyldes indholdet af anthocyaniner (diglucosiderne cyanidin, petunidin, peonidin og glucosiderne delphinidin og malvidin). Disse stoffer viser sig – under laboratorieforhold - at modvirke dannelse af kræftceller i tarmen

Galleri

Noter 

Lianer
Haveplanter
Vinstok
Karl von Drais

Karl von Drais (29. april 1785 i Karlsruhe – 10. december 1851) var opfinder.

Tyskeren Karl von Drais opfandt i 1817 en sparkecykel (efter ham kaldt en draisine), der af mange anses for at være den første reelt fungerende cykel.

Sparkecyklen var ikke Karl von Drais' eneste opfindelse. Han opfandt også den første skrivemaskine med 25 bogstaver, en stenografimaskine med 16 taster og hulstrimmel.

Litteratur 
 Hermann Ebeling Der Freiherr von Drais : das tragische Leben des "verrückten Barons". Ein Erfinderschicksal im Biedermeier. Karlsruhe: Braun, 1985. 
 Hans-Erhard Lessing Automobilität – Karl Drais und die unglaublichen Anfänge. Leipzig: Maxime Verlag 2003. 
 Michael Rauck Karl Freiherr Drais von Sauerbronn: Erfinder und Unternehmer (1785 – 1851). Stuttgart: Steiner 1983. 
 Heinz Schmitt Karl Friedrich Drais von Sauerbronn: 1785-1851 ; ein badischer Erfinder; Ausstellung zu seinem 200. Geburtstag; Stadtgeschichte im Prinz-Max-Palais, Karlsruhe, 9. März-26. Mai 1985; Städt. Reiss-Museum Mannheim, 5. Juli-18. August 1985. Karlsruhe: Stadtarchiv, 1985.

Eksterne henvisninger 

 Artikel i "Der Allgemeinen Deutschen Biographie" af Moritz Cantor
 Artikel i "Der Neuen Deutschen Biographie"  af Sigfrid von Weiher
 karl-drais.de (ADFC Mannheim)
 www.karldrais.de af S. Fink og H. E. Lessing
 Karl Friedrich Drais von Sauerbronn: Erfinder des Zweirades , Stadt Karlsruhe
 Karl Drais in Baden-Baden  af Hans-Erhard Lessing

Opfindere fra Tyskland
Personer fra Karlsruhe
Tags (metadata)

Tags eller metadata er informationer om objekter, som ligger adskilt fra objekterne og beskriver disses struktur. Indenfor kollaborativ kategorisering, hvor man bruger frit valgte keywords, er tags beskrivelser som brugerne sætter på objekterne.

Se også 
 HTML-tag
 Hashtag
 Folksonomi

Kildehenvisning 
 IT- og Telestyrelsen: Metadata – et spørgsmål om brugernes vej til information

Metadata

en:Tags
Metadata

Metadata (Græsk : meta: udover, i betydningen niveauet over + Latin: data "information"), bogstavligt "data om data", er information om nogle andre data. Et godt eksempel er de papkort man før i tiden havde på bibliotekerne, hvor hvert kort indeholdt information om indholdet og placeringen af en bog på biblioteket: De var data om data der stod i bogen. I praksis bruges betegnelsen i dag altovervejende om teknisk eller indholdsbeskrivende information om filer på f.eks. en computer.

IT-udviklere sonderer normalt skarpt mellem tekniske (strukturelle) metadata og vejledende metadata:
 Tekniske metadata genereres automatisk af det program eller den hardware, som datafilen skabes med. Et eksempel er informationer om opløsning, eksponering, GPS placering, kameramodel osv. som kan være indlagt i digitale fotografier.
 Vejledende metadata er derimod indholdsbeskrivende information, som tilføjes manuelt. Eksempler herpå er information om personer på et fotografi eller andre praktiske  eller beskrivende bemærkninger om et billede, et dokument, eller en lyd- eller videooptagelse.

Litteratur 
 Haynes, D. (2004). Metadata for information management and retrieval. London: Facet.
 Intner, S. S.; Lazinger, S. S. & Jean Weihs, J. (2006). Metadata and its Impact on Libraries. Westport, CT: Libraries Unlimited.
 Smiraglia, R. P. (Ed.). (2005). Metadata: A Cataloger's Primer. Binghamton, NY: Haworth Information Press. 
 Vellucci, S. L. (1998). Metadata. Annual review of information science and technology, 33, 187-222.
 Gill, T. et al. (2008). Introduction to metadata. Los Angeles: Getty Publications.

Se også
 Software til fjernelse af metadata

Eksterne henvisninger 
 Gill, T. et al.: Introduction to metadata – version 3.0
 Metadata – Hvad er metadata, og hvorfor er de vigtige for digital bevaring? https://digitalbevaring.dk/viden/metadata/ 

 
Dataforvaltning
Biblioteks- og informationsvidenskab
Digital bevaring
Pat Nixon

Thelma Catherina Patricia Ryan Nixon (født 16. marts 1912, død 22. juni 1993) var Richard Nixons kone og USA's førstedame fra 1969-1974.

Hun blev født i Ely, Nevada under navnet Thelma Catherine Ryan, men fordi hun blev født kort før St. Patricks dag, fik hun hurtigt kaldenavnet Patricia eller i kort form Pat.

Hendes mor døde da hun kun var 13 år gammel og som 18-årig mistede hun sin far.

Eksterne henvisninger 

USA's førstedamer
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Chelsea Clinton

Chelsea Victoria Clinton (født 27. februar 1980) er datter af Bill Clinton, tidligere præsident for USA, og Hillary Clinton, USA's tidligere udenrigsminister.

Chelsea Clinton er uddannet i historie fra Stanford University i 2001. I 2004 blev hun ansat hos McKinsey and Company i New York. Siden 2005 har hun boet i London.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Chelsea Clinton News

Personer fra Little Rock, Arkansas
Fjord


En fjord er et havområde med land på tre sider. Åbningen ud mod det øvrige hav kaldes for fjordens munding. En fjord er kendetegnet ved at den indeholder brakvand. Er området kun afgrænset til to sider, er der tale om en bugt (vig) eller et stræde.

På andre sprog har udtrykket en mere snæver betydning: En dyb undervandsdal i bjergområder udgravet af en isbræ.

Ordet fjord er beslægtet med færd i betydningen der hvor man kan rejse (hurtigt).

De længste fjorde i verden er:
 Scoresby Sund på Grønland (350 km) 
 Sognefjorden i Norge (203 km) 
 Hardangerfjorden i Norge (179 km)

Fjorde ved Jyllands østkyst 
 Mariager Fjord: længde: 35 km 
 Randers Fjord: længde: 30 km
 Grund Fjord tilhører Randers Fjord
 Norsminde Fjord: længde: 3 km
 Horsens Fjord: længde: 16 km
 Vejle Fjord: længde: 22 km
 Rands Fjord: længde: 3 km
 Kolding Fjord: længde: 10 km
 Haderslev Fjord: længde: 15 km
 Åbenrå Fjord: længde: 10 km
 Als Fjord: længde: 12 km
 Flensborg Fjord: længde: 30-40 km
 Slien (tysk Schlei): længde: 40-42 km
 Egernførde Fjord (tysk Eckernförder Bucht): længde: 16-17 km
 Kiel Fjord (tysk Kieler Förde)

Fjorde på Sjælland (næsten komplet liste) - rækkefølge: mod uret 
 Roskilde Fjord: længde 41,5 km (Danmarks længste)
 Isefjorden: længde 37 km
 Kalundborg Fjord
 Skælskør Fjord
 Karrebæk Fjord
 Dybsø Fjord
 Avnø Fjord
 Stavreby Fjord
 Præstø Fjord

Se også 
 Fjorde i Norge

Referencer
Scoresby Sund

Scoresby Sund i Østgrønland er verdens længste fjord, 350 km lang.

Ved fjorden, som er opkaldt efter William Scoresby, ligger Ittoqqortoormiit (dansk navn: Scoresbysund) samt Itterajivit (dansk: Kap Hope) og Uunarteq (dansk: Kap Tobin).

Den sydlige kyst har store stejle fjelde. Fjordens sydkyst markerer det økologiske systems overgang fra det høje arktiske til det centrale arktiske.
Inde i det store fjordsystem er klimaet mere beskyttet. Hvaler, delfiner, polarharer, moskusokser og søfugle kan ofte observeres, og store isbjerge kælves hvert år i fjorden fra flere gletsjere.

Milne Land er den største ø i Scoresby sund og på størrelse med Fyn.

Eksterne henvisninger 

 Geologiske kort over Scoresby Sund-området 
 GEUS:Interaktivt kort med stednavne i Østgrønland 

Fjorde på Grønland
Sermersooq Kommune