kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mellemrum

Et mellemrum er et blanktegn – egentlig et tegnfravær, som alene ses som pladsen mellem andre, mere betydningsfulde tegn. På dansk, som på de fleste andre sprog, bruges mellemrummet til at markere et ords afslutning og et nyt ords begyndelse. Derudover sættes det efter, men ikke før, tegn som komma og semikolon.

I det digitale miljø findes mellemrumstegnet i unicodepositionen U+0020 ("SPACE"). En digital variant, normalt kaldet hårdt mellemrum, der markerer at der ikke ønskes linjeombrydning, findes i unicodepositionen U+00A0 ("NO-BREAK SPACE") og kan bruges i HTML som   &#xa0; eller &#160;.

Mellemrummets størrelse er afhængig af hvilken skrifttype, teksten er sat med. Som udgangspunkt har man valgt, at et mellemrum er det lille i's breddeværdi, men er der tale om tekst udelukkende med majuskler, så bruger man det store I's breddeværdi.

Se også 
 Spatium
 Typografi

Tegnsætning
Glaskål

Glaskål (Brassica oleracea var. gongylodes) også kaldet knudekål og glaskålrabi er en grønsag i kålfamilien.

På dansk forveksles glaskål nogle gange med kålroer. Dette skyldes vist, at disse grøntsager er kommet sydfra, sammen med navnet, mens en anden planteart fra Skandinavien omsider har byttet navn, formentlig under indflydelse fra norsk (se tabellen nedenfor).

Eksterne henvisninger 

Have-kål
Nytteplanter
Sharleen Spiteri

Sharleen Eugene Spiteri (født 7. november 1967 i Glasgow) er en skotsk sanger. Hun er forsanger i popgruppen Texas.

I 2008 udgav hun solo-albummet Melody med hjælp fra Michael Bannister og Johnny McElhone fra Texas samt Ross Hamilton.

Eksterne henvisninger 

Sangere fra Skotland
Personer fra Glasgow
Tegnsætning

Tegnsætning er tegn, mere konkret skrevne symboler, der anvendes i en tekst, men som ikke svarer til fonemer (lyde) eller leksemer (ord og sætninger). De tjener kun til at tydeliggøre teksten og  tolke den.

Tegnsætningsregler er specifikke for den enkelte sætnings sprog, tidsperiode og sammenhæng. Reglerne ændrer sig konstant som sproget udvikler sig.

Dansk 
I Danmark findes tegnsætningsreglerne i de af Dansk Sprognævn udarbejdede Retskrivningsregler.

Følgende tegn bruges i dansk tegnsætning:

 Accenttegn ( ´ ), kaldet "accent aigu"
 Anførselstegn ( » «, " " ) m.fl.
 Apostrof ( ' )
 Bindestreg ( - )
 Kolon ( : )
 Komma ( , )
 Parenteser (( ) )
 Punktum ( . )
 Semikolon ( ; )
 Skråstreg ( / )
 Spørgsmålstegn ( ? )
 Tankestreg ( — ) 
 Udråbstegn ( !)

Typografiske symboler 

Følgende tegn anvendes også som typografiske symboler, men er ikke tegnsætningstegn:

 Asterisk ( * )
 Bundstreg ( _ )
 Dagger eller obelisk ( † ) og dobbelt dagger ( ‡ )
 Gradtegn ( ° )
 Lodret streg ( | )
 Mindre end-tegn ( < )
 Nummertegn ( # ) – også kendt som pund-tegn, hash-mærke og andre navne
 Og-tegn ( & )
 Omvendt skråstreg (Backslash) ( \ )
 Plustegn ( + ) – (var udeladt, men er ellers meget benyttet)
 Primtegn ( ′ )
 Punkt ( • )
 Snabel-a ( @ )
 Større end-tegn ( > )
 Tilde ( ~ )

Desuden findes en række andre specialtegn, der bruges i tekster til diverse formål:

 Afsnitstegn ( ¶ )
 Cirkumfleks ( ^ )
 Copyright-mærket ( © )
 Dollartegn ( $ )
 Eurosymbol ( € )
 Generisk valutategn ( ¤ )
 Paragraftegn ( § )
 Procenttegn ( % )
 Pundtegn ( £ )
 Varemærke ( ® )

I denne genre findes også accenttegn, der bruges til at skelne mellem forskellige lyd-tolkninger af sædvanligt skrevne bogstaver eller til at lægge særligt tryk på nogle stavelser.

Se også
 ASCII-punktuationstegn

Kilder 

 
Tegn
Kalkulus

Kalkulus er en norsk matematikbog, der anvendes på universiteter og højskoler. I Danmark er den bl.a. blevet brugt i matematikundervisningen på Københavns Universitet. Den er skrevet af professor Tom Lindstrøm fra Universitetet i Oslo. Bogen henvender sig til studerende inden for matematik, fysik, informatik, geologi, kemi og biologi.

Bogens emner 
Selvom bogen if. titlen omhandler emnerne differentialregning, integralregning og differentialligninger, finder man også indledende emner om naturlige, reelle og komplekse tal. Bogens kapitler er som følger:
 Naturlige tal
 Reelle tal
 Komplekse tal
 Følger
 Kontinuerlige funktioner
 Differentiable funktioner
 Anvendelser og udvidelser
 Integration
 Integrationsteknik
 Differentialligninger
 Funktionsfølger
 Rækker
Dette er yderligere suppleret med eksempler, illustrationer, citater, udsnit af matematikkens historie, facitlister m.m.

Lærebøger
Værker om matematik
Danmarks Kirker

Danmarks Kirker er et opslagsværk om kirker i Danmark. Det har været under udgivelse siden 1933 med artikler skrevet af fagfolk fra Nationalmuseet. Værket er i lighed med Trap Danmark organiseret topografisk efter Danmarks amter før 1970 og begyndte med en behandling af Præstø Amt.

De enkelte kirker beskrives med en historisk indledning om kirkens tilhørsforhold, hvorefter dens beliggenhed, kirkegård og selve bygningerne beskrives. Dertil knyttes så en beskrivelse af kalkmalerier, inventar (altertavle, døbefont m.m.) og gravminder (epitafier, gravsten m.m.).

Værket blev grundlagt af Mouritz Mackeprang, der var direktør for Nationalmuseet. I 1926 lagde Mackeprang en plan frem for værket og året efter kunne redaktionsarbejdet begynde med Victor Hermansen som sekretær. Finansieringen kom fra Carlsbergfondet og Ny Carlsbergfondet. I 1937 blev filologen Erik Moltke fuldtidsansat til at arbejde på værket og i 1944 blev arkitekten Elna Møller ansat. I 1950'erne blev redaktionen udvidet og i 1992 var der otte redaktører ansat.

Den oprindelige finansiering fra Carlsbergfondene blev efter få år til en ligelig fordeling mellem staten og de to fonde. I 1978 blev denne model ændret, således at staten – mere præcist Kulturministeriet – står for 50%, Carlsbergfondene for 25% og de amter, der er under behandling, for de sidste 25%. Derudover yder Nationalmuseet støtte ved at stille lokaler til rådighed og stå for trykningen.

Oprindelig var der sat den begrænsning for værket, at det ikke skulle behandle tiden efter ca. 1850, dvs. kirker opført efter 1850 skulle ikke medtages og inventar efter denne tid kun kort nævnes. Dette er man dog senere afveget noget fra.

Udgivelser 
Amter i kursiv er ikke færdigudgivet.

Litteratur 
 Axel Andersen, Danske opslagsværker, kap. 10-12, Gad, 1970-74. (Danmarks Biblioteksskoles skrifter, 4). .

Ekstern henvisning 
 Danmarks Kirker – hjemmeside for værket

Opslagsværker fra Danmark
Folkekirken
Etableret i 1927
Kirker
Kirker
Telia Sverige

Telia Sverige AB er et internationalt teleselskab, der i Danmark primært udbyder mobiltelefonabonnementer, fastnetabonnementer, internetabonnementer og kabel-tv. Telia er en del af den svensk-finske TeliaSonera-koncern, som er fusion mellem de tidligere statsejede teleselskaber Telia i Sverige og Sonera i Finland.. Telia i Danmark har hovedkontor på Amager .

Telia etablerede sig på det danske marked i februar 1995 og var således et af de første teleselskaber, som var med til at bryde TDCs mangeårige monopol . I 1996 udbygges den danske forretning med fastnettelefoni. I første omgang sker det ved at tilbyde billigere telefoni ved at taste forvalgskoden 1010 før nummeret, men allerede i 1997 tilbydes egentlige fastnetabonnementer. I 1996 køber Telia landets næststørste leverandør af kabel-tv, Stofa, der har eksisteret siden 1959. Selskabet omdøbes til Telia Stofa A/S, og har i dag omkring 600.000 kunder. Stofa blev i sommeren 2010 solgt fra til svenske Ratos.

I 1998 vandt Telia en licens til at drive GSM 1800-mobilnet i Danmark. Positionen på mobilmarkedet udbygges, da selskabet i 2001 tilmed får en GSM 900-licens. I 2002 får selskabet endvidere en UMTS-licens, som er nødvendig for at kunne udbyde 3G-mobiltelefoni.

I juli 2005 købte Telia teleselskabet Orange for ca. 4,5 mia. kr . Telia er i dag nummer tre på det danske telemarked (Februar 2010), efter Telenor, og nummer et TDC. Der var siden opkøbet af Orange en tæt kamp om andenpladsen mellem Sonofon og Telia, indtil Telia i februar måned 2007 cementerede positionen med opkøbet af lavprisselskabet Debitel, som derefter ændrede navn til Call me.

Både på mobil- og bredbåndsområdet er Telia den andenstørste operatør i Danmark. Selskabet har 1.119.127 mobilkunder, svarende til 19,9% af mobilmarkedet samt 166.000 bredbåndskunder, svarende til 10,4% af markedet for bredbånd.

Telia i Danmark beskæftiger cirka 1000 medarbejdere.

I 2008 blev Telia udsat for kritik for deres abonnement tilhørende iPhone 3G på det danske marked hvor de havde enerettighedder. Telefonen blev dog stadig udsolgt inden for 2 dage, hvorefter kritikken skiftede over på manglende services frem for abonnementets høje pris..

I december 2014 blev det annonceret, at virksomheden ville blive slået sammen med Telenor i et nyt selskab med omkring 3,5 mio. kunder og markedsandel på ca. 40 %.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 http://www.taenk.dk/index.php?sid=1&cid=2516 
 http://www.forbrug.dk/fileadmin/Filer/test/Test_af_mobilselskabers_service_paa_det_danske_marked_-_Hovedrapport_18_12_06__3_.pdf 
 Telia i Danmarks hjemmeside
 TeliaSoneras internationale hjemmeside

Etableret i 1995
Telia Company
Robinson Ekspeditionen

Robinson Ekspeditionen er et realityshow, der blev sendt første gang i 1998 i Danmark. Konceptet stammer fra Storbritannien. Sverige var den første til at sende det. Det sendes også i mange andre lande som, Norge, Finland, Estland/Letland/Litauen, Belgien, Holland, Italien, Tyskland, Polen, Grækenland og USA. Det er blevet sendt årligt fra 1998 på TV3. 13. sæson blev sendt på TV3 i efteråret 2010. 14. sæson, igen med Jakob Kjeldbjerg som vært, startede på TV3 fra den 5. september 2011.

Konceptet 
I Robinson deles deltagerne op i to eller tre hold, der placeres på hver sin ø, eller mindst på hver sin side af en. Det handler for både hold og individ om at forblive på øen længst tid – og det bliver efterhånden svært for deltagerne både psykisk og fysisk. Deltagerne sørger som regel selv for at finde mad på øen, men det er også muligt for dem at vinde mad eller andre forsyninger i de mange forskellige dyster/kappestride. Når deltagerne er typisk halvvejs igennem hele Robinson-forløbet, forenes holdene under ét og kampen bliver derfra individuel. Alligevel dannes der stort set altid forskellige former for alliancer.

Ved afslutningen af hver udsendelse, skal en deltager stemmes hjem i ø-rådet. Dette gøres ved at de hver for sig placerer en stemme på den de vil stemme ud, i en urne – de kan dog ikke stemme blankt, ikke stemme på sig selv, ikke på en eventuel høvding eller på ham/hende der er blevet fredet ved at vinde en konkurrence eller være i besiddelse af en talisman. Den som får flest stemmer ryger ud, og i tilfælde af stemmelighed stemmes der enten udelukkende på de to deltagere, ellers er det skæbnen eller en eventuelt høvding der træffer beslutningen om, hvem der skal forlade ekspeditionen.

Der er også auktioner hvor de får valget til at byde på ting som fx. mad og mystiske ting. Der kan i de mystiske bokse vindes ekstra stemmer eller noget helt forfærdeligt mad.

Talisman 
En talisman freder den der er i besiddelse af den. I 2001 kunne den dog afleveres til fordel for en ekstra stemme. For det meste får man den af en som lige er blevet stemt ud. En talisman kan man oftest vinde i dyster, i en enkelt sæson kunne den også findes ved hjælp af en slags skattekort, så i nogle dyster kunne man vinde ekstra hjælp til at finde talismanen.

Finaler i danske Robinson Ekspeditioner 
I de første 4 finaler skulle vinderen af en dyst efterfølgende alene sende en af de andre hjem. Når der kun var 2 tilbage skulle de tidligere deltagere, som var nået til sammenlægningen stemme om hvem der skulle vinde. Siden 2002 (som skulle have været sidste ekspedition) har finalerne foregået på forskellige måder.

Sæsoner

Danske deltagere efter Robinson 
Flere af de medvirkende i Robinson har efter konkurrencen opnået popularitet blandt den danske befolkning. Her kan Biker Jens, Malene Hasselblad og Dan Marstrand blandt andet nævnes.

Geografi 
Den danske udgave af Robinson Ekspeditionen er optaget på en række eksotiske steder. 2014-udgaven er optaget på Filippinerne.

Referencer 

 
Realityshows fra Danmark
Zemstvo

Zemstvo (russisk: Зе́мствo) var de lokale herredsråd på landet i Det Russiske Kejserrige mellem 1864 og 17. oktober 1917. De blev oprettet som en del af de store reformer der blev indført af Alexander 2. af Rusland.

I 1864 var der blevet udstedt en lov om lokal forvaltning. I hvert distrikt skulle der vælges et råd, en zemstvo, på grundlag af tre adskilte valglister.
 
	En for adelen, 
	En for bybefolkningen 
	En for bønderne. 
Formand for en Zemstov skulle være adelens valgte tillidsmand. 
Dette råd skulle udskrive sogne- og amtsskatter til finansiering af de lokale aktiviteter, som vejbyggeri, hospitals- og sundhedsvæsen, skoler og lignende. 

Hver Zemstvo var forsynet med en lille gruppe embedsmænd. Reformen indeholdte kernen til en løsning af en række fundamentale problemer i det russiske samfund, men det blev en skuffelse. 

	For det første gik det hele meget langsomt med at få de nye organer oprettet, og til gengæld blev de eksisterende forvaltningsråd hæmmet i deres aktivitet den centrale statsadministration.
	For det andet blev bønderne kun valgt indirekte i de nye organer gennem landsbykommunerne, som således også i denne henseende begrænsede bøndernes personlige frihed og hindrede deres udvikling til bevidste samfundsborgere.

Rusland i 1800-tallet
Rusland i 1900-tallet
Russiske myndigheder
Spejderløb

Et spejderløb er en konkurrence eller oplevelsesarrangement mellem spejdere i de kuld, bander, patruljer eller sjak, de indgår i til hverdag eller en patrulje dannet med andre spejdere. Løbet kan være et kort indslag på et tropsmøde mellem troppens patruljer, eller det kan være et helt weekendarrangement.

Generelt 
Blandt tropsspejdere og specielt senior/rovere findes nationale spejderløb med deltagelse i til lejligheden sammensatte sjak på 2-3 mand. Til andre løb for hele patruljer er det accepteret at sammensætte en patrulje af spejdere fra 2-3 patruljer, der ellers ikke kunne stille det krævede antal spejdere, men det anses for uspejderligt at sammensætte en såkaldt kamppatrulje af troppens bedste spejdere, udelukkende for at vinde.

Man kan groft opdele spejderløb i 2 hoveddiscipliner:
Orienteringsløb er konkurrencen i at finde flest poster i en skov på tid.
Opgaveløb er en række poster med forskellige opgaver af praktisk karakter, der udfordrer holdets evner og samarbejde.

De større spejderløb er ofte sammensat af disse 2 discipliner, suppleret med forhindringsløb, hemmelige opgaver af praktisk karakter, teoretiske opgaver, snigning med mere.

Spejderløb for de yngste har mest karakter af sjove oplevelser, mens de for de ældre godt kan være hård konkurrence. Enkelte løb for senior/rovergrenen kan grænse til overlevelsesøvelser.

Adventurespejd 
Adventurespejd er en mere nutidig betegnelse for de større spejderløb:
Særlige elementer af spejdermetoden skaber udfordrende eventaktiviteter for spejdere fra alle landets korps.

 Adventurespejd-ligaen
Fælles national spejderkonkurrence, hvor adventurespejdpatruljer fra hele landet dyster året igennem på 14 forskellige løb, som har hvert sit fokus. De patruljer, der har klaret det bedst gennem hele året, vinder i den sidste ende ligaen. Der kæmpes i to kategorier - Tropspejdere og Seniorspejdere.
Theo van Gogh

Theo van Gogh (udtales omtr. [choch] på hollandsk med 'g' ligesom tysk 'ch' i 'ach') (født 23. juli 1957, død 2. november 2004) var en hollandsk filminstruktør. Han blev dræbt i Amsterdam af en muslimsk fundamentalist af marokkansk oprindelse som reaktion på det islam-kritiske indhold i bl.a. van Goghs film Submission (»Underkastelse« med manuskript af Ayaan Hirsi Ali). Før dette var han relativt ukendt som instruktør. Han var oldebarn af Vincent van Goghs bror, som også hed Theo.

Drabsmanden, Mohammed Bouyeri, blev 26. juli 2005 idømt livsvarigt fængsel. Dommeren, der dømte Bouyeri, beskrev drabet som en terrorhandling.

Galleri

Eksterne henvisninger 

 

 Berlingske.dk: Kampen for det frie ord Af Kasper Krogh
 Mindehøjtidelighed 2011 på årsdagen for Theo van Goghs død (video)

Filminstruktører fra Nederland
Personer dræbt i attentat
Personer der er blevet myrdet
Hasselbror

Hasselbror (Corylopsis) er en lille slægt med ca. 30 arter, som er udbredt i Østasien. Det er buske med en overhængende vækstform og hassel- eller avnbøglignende blade. Blomsterne ses før løvspring. Her omtales kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Corylopsis pauciflora
 Corylopsis spicata

Planteslægter
Corylopsis spicata

 
Corylopsis spicata er en lille, løvfældende busk med en åben, udspærret vækst. Hovedgrenene kan være noget vredne. Blomsternes duft minder om Kodriver-duft.

Beskrivelse 
Barken er først beige med gulbrune hår. Senere bliver den olivengrå, og til sidst er den rent grå og glat. Knopperne er spredte, tilliggende og gulhårede med krum spids. Bladene er ægformede med tandet og børstehåret rand. Oversiden er blank og blågrøn, mens undersiden er grågrøn og håret. Høstfarven er gul-orange. 

Blomstringen sker før løvspring i april. Blomsterne er samlet i hængende klaser, og de enkelte blomster er lysegule med røde støvdragere. Frugterne er brune kapsler, men frøene modner ikke i Danmark.

Rodnettet er vidt forgrenet (også udenfor drypzonen) og meget fint forgrenet helt op i jordoverfladen.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,50 × 2 m (7,5 × 10 cm/år).

Hjemsted 
Busken hører hjemme i Japan, hvor den optræder i forholdsvis tørre bjergskove med humusrig, ganske let sur jordbund. Arten er nøje knyttet til serpentinområdet nær Kouchi by på Shikoku.

Buske
Haveplanter
Gule blomster
Blomster i marts
Flower of Scotland

"Flower of Scotland" er en sang, skrevet af Roy Williamson fra den skotske gruppe "The Corries".
Selv om "Flower of Scotland" ikke er en traditionel nationalsang, bliver den opfattet som sådan, sammen med "Scotland the Brave".

Skotland
Sange fra 1965
VTOL

En flyvemaskine med VTOL-egenskaber kan starte og lande lodret. VTOL står for Vertical Take-Off and Landing. Selv om en helikopter også har disse egenskaber, benyttes VTOL kun om traditionelle flyvemaskiner med disse egenskaber. 

VTOL-egenskaben kan opnås på forskellig måde:
 På V-22 Osprey sidder 2 turbopropmotorer yderst på de korte og brede vinger. Ved start vender motoren lodret, så propellen fungerer som rotoren på en helikopter. Efter start drejes motorer og propel gradvist frem til vandret i takt med at fartvinden får vingerne til at bære.
 På AV-8 Harrier er jetmotorerne placeret i flykroppen som på traditionelle jagere, men i stedet for en stor udstødning bag på flyet, føres lufttrykket gennem nogle kanaler til fire drejelige dyser under flyet. Ved at dreje disse dyser kan jetkraften få flyet til at stige, dale, stå stille i luften, dreje og selvfølgelig flyve fremad (og baglæns). Dette princip med drejelig udstødning benyttes også på enkelte traditionelle jagerfly: Ved at dreje udstødningen bagpå lidt, hjælper den ændrede trykretning styrefladerne til en hurtigere ændring af flyveretningen. Dette princip kaldes vectored thrust.

Luftfart
Suomenlinna

Fæstningen Suomenlinna () nær Helsinki i Finland blev påbegyndt i 1748 af Sverige på en gruppe øer tæt ved Helsinkis havn som en beskyttelse mod russisk invasion. Dette lykkedes dog ikke, og den 3. maj 1808 overgav fæstningen sig til russerne, hvilket banede vejen for den russiske annektering af Finland i 1809.

Fæstningen blev kraftigt bombarderet under Krimkrigen (1854-1856), og der skete store skader. Fæstningen blev genopbygget og spillede en forsvarsrolle i 1. verdenskrig, hvor fæstningen var en del af de russiske forsvarsværker omkring Sankt Petersborg.

Under den finske borgerkrig blev Sveaborg anvendt af de hvide som en fangelejr for røde krigsfanger, der over 1500 fanger døde. Efter krigen omdøbtes fæstningen på finsk til Suomenlinna, ("Finlands borg"). På svensk hedder den stadig Sveaborg.

I 1973 blev fæstningen overført til civilt brug, og i dag bor der 900 på øerne, der har 350 arbejdspladser. Det finske søakademi findes også der.

Fæstningen blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1991.

I dag er fæstningen en populær seværdighed og picnicsted, både for folk fra Helsinki og turister.

Litteratur 
 Olof af Hällström: Sveaborg Viapori Suomenlinna. The Island Fortress off Helsinki; Anders Nyborg A/S 1986;

Referencer

Eksterne henvisninger 

Helsinki
Fæstningsanlæg i Finland
Verdensarvsområder i Finland
Rauma (Finland)

Rauma () er en af de ældste havnebyer i Finland. Byen er bygget op omkring et Franciskanerkloster med en kirke fra 1400-tallet. Rauma er et usædvanligt eksempel på en gammel nordisk by af træ. Selvom byen blev hærget af en brand i 1600-tallet har den bibeholdt sin arkitektoniske arv.

Centrum af byen blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1991.

Eksterne henvisninger 

Byer i Finland
Verdensarvsområder i Finland
Kommuner i Satakunda
Sydvestfinland
Stofskifte

Stofskifte, metabolisme (fra græsk μεταβολή metabolé) eller stofomsætningen er den biokemiske omsætning af kemiske forbindelser i den levende organisme og dens celler. Metabolismen omfatter nedbrydningen af fødens molekyler til energi eller byggesten til biosyntese (opbygning) af komplekse organiske molekyler (anabolisme) og deres nedbrydning (katabolisme).
 
Populært er stofskiftet den hastighed, som kroppens motor kører med. Hvis hastigheden er for lille, er der energi i overskud og kroppen opbygger depoter – hvis hastigheden er for stor, er der energi i underskud og der bliver tæret på kroppens depoter. Mange mennesker prøver at styre deres stofskifte.

Se også 
 Stofkredsløb, Fosforkredsløb, Kvælstofkredsløb
 Stofskiftevand
 Respiration, Aerob respiration, Anaerob respiration, Fermentering
 Citronsyrecyklus, Glykolyse

Referencer

Eksterne links 
 Sådan fungerer stofskiftet. Netdoktor.dk
 Stofskiftet – for højt – for lavt – og skjoldbruskkirtlen. Thyreoidea landsforeningen 

 
Sundhed
Kardon-slægten

Kardon (Cynara) er en lille slægt, med ca. 10 arter, som er udbredt i Middelhavsområdet, Nordafrika og de Kanariske øer. Det er høje, grove, tidselagtige stauder med fligede blade, der er tornede på alle fligene. Blomsterne bæres i en stor, endestillet kurv.

 Artiskok (Cynara scolymus)
 Kardon (Cynara cardunculus)

Kurvblomst-familien
Artiskok

 
Artiskok (Cynara scolymus) er en urt, der dels anvendes som prydplante, dels som grøntsag.

Beskrivelse 
Artiskok er en opretvoksende, tidselagtig staude med kraftig, furet stængel og store blade. Bladene sidder spredt op ad stænglen, og de er fligede med mørkegrøn overside og grågrøn underside. På alle fremspring langs bladranden sidder der torne. Blomsterne er samlet i endestillede kurve. De rørformede enkeltblomster er blåviolette. Planten modner sjældent frø i Danmark.

Rodnettet består af en kraftig og dybtgående pælerod, som bærer talrige siderødder. Planten overvintrer kun under beskyttede forhold her i landet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,50 x 0,75 (150 x 75 cm/år).

Hjemsted 
Plantens præcise hjemsted kendes ikke, men da den har været i dyrkning siden agerbrugets opståen, må den formodes at høre hjemme i den frugtbare halvmåne i Mellemøsten. Det passer også godt med alle træk i dens nichekrav: Tørke, veldrænet jord og masser af sol.

Anvendelse 
Foruden som prydstaude bruges plantens uudsprungne blomsterhoveder som grøntsag.

Flerårige urter
Nytteplanter fra Mellemøsten
Blå blomster