kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rose McGowan

Rose McGowan (født. 5. september 1973 i Firenze, Italien) er en amerikansk skuespiller, som fik sit gennembrud med sin rolle som Courtney Shayne i filmen Jawbreaker. Rose blev endnu mere kendt, da hun kom med i Heksene fra Warren Manor. Rose bor i dag i Los Angeles. Hun spillede high school elev Tatum Riley i slasher-filmen Scream.

Eksterne henvisninger 

 
 

Skuespillere fra USA
Personer fra Firenze
TOSLINK

TOSLINK® er et standardiseret optisk fiberforbindelsessystem. Det bruges oftest i forbrugerlydudstyr (via et digitalt optisk stik), hvor det bærer en digital strøm af lyd mellem komponenter såsom Minidisc, cd-afspillere og DAT optagere. TOSLINK findes i billige 1 mm lysledere af plastic eller det kan bestå af højere kvalitets flertrådede optiske fibre eller endda optiske fibre af kvartsglas afhængig af den ønskede båndbredde og anvendelse.

Optisk kommunikation
Drew Fuller

Andrew Alan Fuller (født 19. maj 1980 i Atherton, Californien) er en amerikansk skuespiller, der er bedst kendt for sin rolle som Nick Reed i tv-serien Black Sash. Han blev endnu mere kendt som den dejlige ledsager i Heksene fra Warren Manor som Chris Perry. Det viser sig senere at Chris i virkeligheden er Christopher Perry Halliwell, anden søn af Piper og Leo, og Wyatts lillebror, han kom fra fremtiden for at redde Wyatt fra at blive ond. Efter seriens sjette sæson, blev Drew Fullers karakter dræbt, men Drew kom senere tilbage i andre afsnit, og var også med i det sidste. Drews favorit episoder (af Heksene fra Warren Manor) er: 'Spin City', 'I Dream Of Phoebe', and 'Hyde School Reunion'. Efter det sidste afsnit af Heksene fra Warren Manor, har Drew været med i 'The Ultimate Gift' som Jason Stevens og 'Army Wives' som Trevor LeBlanc.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Californien
Tv-skuespillere fra USA
Heksene fra Warren Manor
Michelle Christiane Selchau

Michelle Christiane Agnete Charlotte Selchau (26. oktober 1828 – 27. maj 1914), godsejer. Født på godset Selchausdal ved Tissø, som senere blev hendes eget. Datter af godsejer Jens Christian Selchau (1802-1829) og Christiane Annette von Herbst (1803-1856). Hendes far døde året efter hun var blevet født. 

I 1896 byggede hun en stiftelse ved godset som fribolig for 12 gamle kvinder fra sognet. Dog havde godsets tidligere ansatte kvinder fortrinsret. Bygningen der ligger på Nøragervej 12, hedder Selchaushus og har Michelle Selchaus initialer på facaden. I 1962 havde stiftelsen kun én beboer. Bygningen har siden været anvendt som feriekoloni for børn. I dag er det Selchausdal gods der ejer den. Der er indrettet plads til 36 børn og 6 voksne.

Godsejere fra Danmark
Diskriminant

Diskriminanten (d eller D) er et matematisk udtryk - en generaliseret størrelse, der indgår i diverse algebraiske strukturer.

For polynomier udregnes diskriminanten ud fra koefficienterne, og den har den generelle egenskab, at den er lig med nul, hvis og kun hvis polynomiet har en såkaldt dobbeltrod, dvs. to ens rødder.

For andengradspolynomiet, , bliver diskriminanten:

,

der optræder med modsat fortegn i formlen for parabeltoppunktets y-værdi:

og tillige indgår i forskriften for rødderne:

For tredjegradspolynomiet, , bliver diskriminanten:

Polynomiumsrødder 
Mere generelt kan man skrive diskriminanten ud fra et polynomiums rødder. Givet et n'te-gradpolynomium

med de komplekse rødder r1, ..., rn (talt med multiplicitet, så der vil være netop n rødder), så udregnes diskriminanten ud fra produktet af differenserne mellem de enkelte rødder:

Hvis polynomiet har en multipel rod, vil en af faktorerne i dette produkt blive nul, og diskriminanten vil følgelig blive nul.

Man kan slutte sig til visse forhold vedrørende rødderne ud fra diskriminantens værdi. For et andengradspolynomium gælder, at hvis:

, er der to forskellige reelle rødder.
, er der én reel dobbeltrod, dvs. to ens rødder.
, er der ingen reelle rødder, men derimod to konjugerede komplekse rødder.

For et tredjegradspolynomium gælder, at hvis:

, er der tre forskellige reelle rødder.
, er der en reel dobbelt- eller tredobbeltrod.
, er der en reel rod og to konjugerede komplekse rødder.

Referencer 

Keglesnit
Christian Andreas Selchau

Christian Andreas Selchau (27. januar 1827—11. april 1893), godsejer. Født på godset Selchausdal ved Tissø, som senere blev hans eget. Søn af godsejer Jens Christian Selchau (1802–1829) og Christiane Annette von Herbst (1803–1856). Hans far døde blot to år efter, han var blevet født.

Bror til Michelle Christiane Selchau.

Godsejere fra Danmark
Jass

Jass er en gruppe af schweiziske kortspil, som er meget populære i Schweiz og dets nabolande. Der findes flere varianter, men den mest kendte er Schieber-Handjass. Schieber er et kompendespil med makker. Formålet er at tage stik med pointgivende kort.

Jass spilles med 36 kort. Normalt spilles der med det schweiziske sæt spillekort. Men man kan også anvende det franske sæt, hvis man fjerner kortene 2 til 6.

I jass er de to højeste trumfer knægten (jass) og nieren (nell) i trumffarven.

Kortspil
Niels Henriksen Arenfeldt

Niels Henriksen Arenfeldt (første gang nævnt 1496, død efter 23. oktober 1533) var dansk rigskansler og ejer af Gundetved. Første kendte mand af denne familie og stamfader til den blomstrende slægt af dette navn. En mand af borgerlig herkomst, der efterhånden blev rigets kansler, blev adlet og tog slægtsnavnet Arenfeldt i 1526. Landsdommer på Sjælland (nævnt 1496), Rigskansler 1526-33. Var til stede på rigsdagen i København 23. oktober 1533. Må formodes at være død kort efter, da han ikke er nævnt senere.

Han var gift med Margrethe Jonsdatter Bille.

Børn

 Henrik Nielsen Arenfeldt
 Axel Nielsen Arenfeldt (født 1533)
 Elisabeth Nielsdatter Arenfeldt

Danskere i 1500-tallet
Rigskanslere fra Danmark
Landsdommere fra Danmark
Niels Henriksen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Godsejere fra Danmark
Karnöffel

Karnöffel (karnöffel, karniffelspiel, kaiserspiel, kaiserjass) er både navnet på det ældst kendte europæiske kortspil hvis regler er bevarede og på en familie af meget specielle kortspil, der er afledt af det. Spillet omtales første gang i 1426 i en forordning i byen Nördlingen i Bayern, i hvilken bystyret godkendte, at det kunne spilles offentligt ved det store årlige marked. Karnöffel spilles traditionelt med det tyske kortsæt eller det schweiziske kortsæt, men kan også tilpasse til det almindelige franske kortsæt.

Karnöffel har ingen egentlig trumffarve, men bestemte kort kan slå bestemte andre kort. Spillet ansås i middelalderen for at være socialt undergravende, fordi kongerne og andre høje kort kunne slås af lave kort. Der eksisterer stadig kortspil af karnöffel typen rundt om i Europa. Det danske medlem af familien er brus. På Grønland spilles vormsi, der formentlig er en variant af brus. På Færøerne spiller enkelte stadig styrvolt, som blev spillet i Danmark i 1600-tallet.

Kortspil
Villum Clausen

Villum Clausen Kelou (født 1630 i Rønne, Bornholm, død 1679 i Rønne) var en bornholmsk frihedskæmper og købmand.

Han var søn af Claus Villumssen (1610-16??) og Karen Andersdatter (1615-16??)

Villum Clausen var en af de bornholmske frihedskæmpere, der i 1658 stod i spidsen for det bornholmske oprør mod det svenske styre efter Roskildefreden. Han skød og dræbte den svenske lens- og slotsfoged over Bornholm, Johan Printzensköld, i Storegade i Rønne, angiveligt med en pistol ladet med en sølvknap. Ud for Bornholms Gymnasium findes Printzensköldstenene, hvor Printzensköld formodes at være omkommet. Tæt ved lå Villum Clausens købmandsgård. Flere – især svenskere – skulle være dræbt med sølvknapper, men disse drab er nok sammenblandet med myter om hekse, der kun kunne dræbes på denne måde. Det er derfor tvivlsomt, hvad den egentlige ammunition i pistolen var. Den pistol, der vistes frem på Bornholms Museum som Clausens, er fra 1700-tallet.

Rønnes råd valgte i 1668 Villum Clausen til kæmner, men han blev afsat fra posten efter tre år, fordi han havde rod i regnskaberne.

I 1677 idømtes han store bøder.

De tre andre fremstående frihedskæmpere var Peder Olsen, Poul Ancher og hans svoger Jens Pedersen Kofoed.

En af Danske Færgers færger er opkaldt efter Villum Clausen. Det er en katamaran fra 2000 bygget af Austal Ships.

Eksterne henvisninger 
 Villum Clausens stamtræ 
 Færgen Villum Clausen
 Bornholms Museums hjemmeside
Dr.phil. A.P.Adler: To fortællinger fra Bornholm. 1856. (Rokkestenen og Prindsensskjold)

Danskere i 1600-tallet
Personer fra Rønne
Bornholms historie
Træbregne-familien

Træbregne-familien (Cyatheaceae) er udbredt i alle tropiske områder. Den rummer arter, som er de højeste træbregner (op til 20 m). Det er planter med skæl i stedet for hår og som har meget lange blade (3-4 m lange). De aflange eller runde sporehuse findes på bladene.

Man kender ikke det nøjagtige antal af arter i familien, for den har været gennem en lang og problemfyldt klassificering, som stadig er under revidering. For tiden (2006) arbejder man med de tre nedennævnte slægter, og det diskuteres, om Cnemidaria skal høre til i familien. Omvendt er det usikkert, om slægten Træbregne (Cyathea) skal opsplittes i flere forskellige slægter.

 Alsophila
 Træbregne (Cyathea)
 Sphaeropteris

Rødlistede arter 
 Cyathea bipinnata
 Cyathea halonata
 Cyathea hemiepiphytica
 Cyathea punctata

Note 

Plantefamilier
Bregner
Træbregne-ordenen

Træbregne-ordenen (Cyatheales) er udbredt i tropiske og subtropiske egne med hovedvægten i de fugtige skove i Australien og Malaysia, på New Zealand, Lord Howe Island og på andre øer. Nogle få slægter når længere væk, som f.eks. Culcita fra Sydeuropa. Disse arter formerer sig ved sporer ligesom alle andre bregner. Sporerne dannes i sporehuse på undersiden af bladene. Disse blade er ofte meget store og flerdobbelt finnede, men enkelte arter har helt udelte blade. Bladene udfoldes fra spiralrullede ungskud.

Iflg ITIS bør familier i denne orden dog tilskrives Engelsød-ordenen (Polypodiales)'.

 Cibotiaceae Dicksoniaceae Træbregne-familien (Cyatheaceae'')

Bregner
Jeff Koons

Jeff Koons (født 21. januar 1955 i York, Pennsylvania, USA) er en kontroversiel amerikansk kunstner.

Jeff Koons er især kendt for sin blanding af porno og kunst. Han lavede i 1990 -1991 en billedserie ved navn Made in Heaven med sig selv og sin kone, pornostjernen Ilona Staller. Billederne har en snert af pornografi, men Jeff Koons kalder det kunst.

Ekstern henvisning 

 Jeff Koons 

Kunstnere fra USA
Malere fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Lactococcus lactis

Lactococcus lactis (syn. Streptococcus lactis) som vi kender fra tykmælk og ymer er en mælkesyrebakterie, der består af korte kæder af kugleformede celler. Til fremstilling af kærnemælk, tykmælk, ymer, creme fraiche, kumys (Asien), viili (Finland), langfil (Sverige) og taette (Norge) anvendes bakteriekulturer af typen Lactococcer, som nærmere betegnet består af en blanding af Lactococcus lactis subsp. cremoris, Lactococcus lactis subsp. lactis, Lactococcus lactis subsp. lactis biovar diacetylactis og Leuconostoc mesenteroides subsp. cremoris.

Se også 
 Streptokok

Litteratur 
 O.J. Olsen-Sopp, Taette, die urnordische Dauermilch und verwandte Milchsorten, sowie ihre Bedeutung für die Volksernährung. Zentralbl. Bakteriol. II. Abt., 33 (1912) 1-54.

Biologi
Firmicutes
Mælkesyrebakterie

Mælkesyrebakterier er bakterier, som producerer mælkesyre ved fermentering af kulhydrater.
En utvetydig definition af mælkesyrebakterier findes ikke, men de kan typisk karakteriseres
som grampositive, ikke sporedannende, katalasenegative, kokker, kokkoide-stave eller stave. Mælkesyrebakterierne er vidt udbredte i naturen og kan findes på planter – døde som levende, i jorden, i fæces og på dyr.
Mælkesyrebakterier opdeles efter, om de er kokker eller stave, og herefter er der traditionelt
set på, hvordan bakterierne fermenterer forskellige kulhydrater. De homofermentative danner
kun mælkesyre, mens de heterofermentative danner en række sekundære metabolitter, for
eksempel forskellige organiske syrer, alkoholer og kuldioxid, som bliver dannet ud over mælkesyre.

Kommerciel anvendelse

Jordbrug 

Ved fremstilling af ensilage som foder til husdyr er det først og fremmest de eksisterende mælkesyrebakterier på kulturplanten, der står for at konservere foderet ved at omdanne dets kulhydrater til mælkesyre.

Mejeribrug 

I mejeribruget er de vidt udbredt i syrningsprocessen af ost, smør, ymer, creme fraiche og andre syrnede mælkeprodukter. Her anvendes de enten i renkultur, eller som blandingskulturer. Som renkultur kan f.eks. nævnes Lactococcus lactis, der er en fortrinsvis syredannende bakterie ved forgæring af laktose, eller Leuconostoc cremoris, der er en aroma- og CO2 dannende bakterie ved forgæring af laktose samt citronsyre. I blandingskulturer anvendes de forskellige kulturer i et vist blandingsforhold, der ved syrning resulterer i en bestemt smag eller aroma. Eksempelvis er en DL-kultur en blanding af Lactococcus lactis, Lactococcus cremoris, Lactococcus diacetylactis samt Leuconostoc cremoris. Denne blandingskultur anvendes i vid udstrækning til syrning af f.eks. ost, tykmælk, Creme Fraiche osv.

Af andre i mejeribruget almindeligt anvendte blandingskulturer kan nævnes:
O-kultur, en blanding af Lc. lactis og Lc.cremoris.
D-kultur, en blanding af Lc. lactis, Lc. cremoris og Lc. diacetylactis.
L-kultur, en blanding af Lc. lactis, Lc. cremoris og Leuc. cremoris

Anvendte renkulturer kan være f.eks. Streptococcus thermophilus og Lactobacillus bulgaricus, der typisk anvendes til yoghurt.

Organismer
Firmicutes

sv:Lactobacillaceae
Niels Munk Plum (modstandsmand)

Niels Munk Plum (født 29. marts 1911 i København, død 7. juli 1986) var en dansk forfatter, civilingeniør og modstandsmand, der var aktiv på venstrefløjen og medlem af VS. Han var far til Camilla Plum og bror til arkitekten Harald Plum.

Plum var søn af civilingeniør Niels Munk Plum og hustru Hanne f. Thiele. Han blev student 1929, cand.polyt. 1934, var dernæst ansat i forskellige firmaer 1934-36, i A/S Christiani & Nielsen 1936-45. Han var under Besættelsen medstifter af "Ringens" ingeniørgruppe 1942 og medlem af modstandsbevægelsens Jyllandsledelse 1945. Efter krigen var han generalsekretær for De danske Hjemmeværnsforeninger 1945-46 og forskningsleder ved Statens Byggeforskningsinstitut 1947-64.

Niels Munk Plum giftede sig 17. august 1948 med Anna Lise Henriksen, herefter Lise Plum, datter af den velhavende entrepenør H.J. Henriksen og kom ind i den mægtige H+H-koncern, der producerede gasbeton og byggemoduler i beton. Han stiftede i 1967 sammen med sin kone Lise og Niels Munk Plums Fond, der støttede fredsarbejde, menneskerettigheder og økologi (omdannet til Fredsfonden 1981) samt Plums Økologifond 1986. De to fonde blev i 2013 slået sammen til én fond, Plums Fond for Fred, Økologi & Bæredygtighed. En aktiepost i H+H udgjorde en del af kapitalen i den fond, som Lise Plum stiftede kort før sin død Enkefru Plums Støttefond. Fonden er efterfølgende gået konkurs.

Han var medstifter af Dansk Ingeniørforenings arbejdsgruppe for beton og jernbeton 1946 (nu Dansk Beton), formand 1946-52; 1948-69 permanent dansk delegeret for Réunion Internationale des Laboratoires d'Essais et de Recherches sur le Matériaux et les Constructions (RILEM), æresmedlem af organisationen 1969; 1967-70 formand for RILEM's Advisory Committee. 1965-72 medlem af Dansk Ingeniørforenings fagråd.

Medudgiver af månedsbladet Tænk i Tide 1953-54. Medstifter 1964 og medlem af bestyrelsen for bladet: Politisk Revy (1964-65). Formand for Studentersamfundet 1961-64. Medlem af Nordisk samarbejdskomité for Materialprøvning og -forskning på byggeområdet (NMB) 1964-72; 1965 medstifter af Dansk Selskab for Materialeprøvning og -forskning, formand 1965-72; 1965 medstifter og 1966 formand for Den danske Anti-Apartheid Komité. 1966 medlem af Fællesrådet for Sydafrika og Udenrigsministeriets udvalg vedr. bistand til ofrene for den sydafrikanske regerings raceadskillelsespolitik.

Bibliografi 
 Ekstraparlamentarisme? : Hvorfor? Hvordan? Hvorhen?, 1971.
 Hvad er det egentlig vi vil?, 1975.
 Hvad med Christiania? : En redegørelse, 1975.
 Økologisk håndbog, 1977, .
 Miljørigtig husholdning, 1979,

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974

Eksterne henvisninger 
 

Niels Munk
Civilingeniører fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Medlemmer af Ringen
Foreningsformænd fra Danmark
Fondsstiftere fra Danmark
Kommunister fra Danmark
Politikere fra VS
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Seven Card Stud

Seven card stud er en variant af poker hvor hver spiller har 3 lukkede og 4 åbne kort. Hver spiller danner af sine 7 kort den bedst mulige pokerhånd på 5 kort. Værdierne af pokerhånden følger de almindelige regler. Spillet kan spilles af 2-8 spillere pr. bord.

Før kortgivningen lægger hver spiller en ante hvis der spilles med dette. Herefter gives kort hvorved hver spiller får to lukkede og et åbent kort hver. Derefter følger første budrunde i hvilken spilleren med det laveste kort almindeligvis skal placere et tvungent bet (bring-in) hvorefter buddene falder med uret rundt. Når første budrunde er overstået, tildeles de resterende spillere hver et åbent kort, og anden budrunde følger. I anden og følgende budrunder starter den højeste synlige hånd buddene, og der er ikke noget tvungent bet. Efter anden budrunde, tildeles hver af de resterende spillere endnu et åbent kort efterfulgt af tredje budrunde. Herefter uddeles endnu et åbent kort efterfulgt af fjerde budrunde. Efter fjerde budrunde tildeles hver af de tilbageværende spillere hver et lukket kort. Efter uddelingen af det sidste kort følger den femte og sidste budrunde. Såfremt mere end en spiller er tilbage efter denne, foretages showdown, og højeste pokerhånd vinder puljen. Hvis der ved uddelingen af det sidste kort til hver spiller, ikke er tilstrækkelig mange kort tilbage til at give hver spiller et kort, lægges i stedet et fælles kort åbent på bordet. Dette fælles kort kan alle spillere anvende sammen med deres 6 øvrige kort til at danne den bedste hånd.

Skematisk er spilforløbet altså som følger:

evt. ante
to lukkede og et åbent kort uddeles
første budrunde med low-card bring-in
et åbent kort uddeles
anden budrunde
et åbent kort uddeles
tredje budrunde
et åbent kort uddeles
fjerde budrunde
et lukket kort uddeles
femte budrunde
showdown

Spillet spilles næsten altid som limit, dvs. med faste bud.

Seven card stud kan også spilles som lowball hvor laveste hånd vinder. Denne variant kaldes razz. En almindelig variant af 7 card stud eight or better hvor puljen deles lige over mellem højeste og laveste hånd hvis laveste hånd har 8 eller et lavere kort som højeste kort. I andre tilfælde vinder højeste hånd hele puljen.

Seven card stud er udviklet af den oprindelige variant af stud poker, five card stud.

I pokerens "femkamp", HORSE, indgår tre varianter af seven card stud, nemlig razz, almindelig seven card stud og seven card stud eight or better.

Poker
Showdown (poker)

Showdown er den afsluttende fase i poker hvor spillernes kort sammenlignes, og vinderen af puljen findes. I de fleste pokervarianter vindes puljen af den spiller der har den højeste hånd. I lowball er det dog den laveste hånd der vinder. Der findes også varianter hvor højeste og laveste hånd altid eller i visse tilfælde deler puljen.

Den spiller der i sidste budrunde, sidst har foretaget en aggressiv handling, dvs. bet eller raise, skal vise sine kort først. Har der siden sidste budrunde ikke været noget bet eller raise, viser den første spiller til venstre for kortgiveren sine kort først.

Poker

de:Poker#Ablauf eines Spiels
5 Card Stud

Five card stud er en variant af poker hvor hver spiller har et lukket og fire åbne kort. Værdierne af pokerhænderne følger de almindelige regler. Spillet kan spilles af 2-10 spillere pr. bord.

Før kortgivningen lægger hver spiller en ante hvis der spilles med dette. Herefter gives kort hvorved hver spiller får et lukket og et åbent kort hver. Derefter følger første budrunde i hvilken spilleren med det laveste kort almindeligvis skal placere et tvungent bet (bring-in) hvorefter buddene falder med uret rundt. Når første budrunde er overstået, tildeles de resterende spillere hver et åbent kort, og anden budrunde følger. I anden og følgende budrunder starter den højeste synlige hånd buddene, og der er ikke noget tvungent bet. Efter anden budrunde, tildeles hver af de resterende spillere endnu et åbent kort efterfulgt af tredje budrunde. Efter denne tildeles hver af de tilbageværende spillere et sidste, åbent kort. Herefter følger den fjerde og sidste budrunde. Såfremt mere end en spiller er tilbage efter sidste budrunde, foretages showdown, og højeste pokerhånd vinder puljen.

Skematisk er spilforløbet altså som følger:

evt. ante
et lukket og et åbent kort uddeles
første budrunde med low-card bring-in
et åbent kort uddeles
anden budrunde
et åbent kort uddeles
tredje budrunde
et åbent kort uddeles
fjerde budrunde
showdown

Five card stud er den oprindelige variant af stud poker og kom frem under den amerikanske borgerkrig. Siden har varianten mistet popularitet til bl.a. seven card stud og ikke mindst Texas Hold'em.

Poker
5 Card Draw

Five card draw er en variant af poker hvor hver spiller får 5 lukkede kort og har mulighed for at bytte et eller flere kort. Værdierne af pokerhænderne følger de almindelige regler.

Før kortgivningen lægger hver spiller en ante hvis der spilles med dette. Herefter gives hver spiller fem lukkede kort, et ad gangen. Derefter følger første budrunde. Når første budrunde er overstået, har hver af de tilbageværende spillere mulighed for at bytte et eller flere af deres kort med kort fra bunken. Spilleren kan også vælge at beholde samtlige fem oprindelige kort. Bytningen foregår efter tur, begyndende med spilleren nærmest til venstre for kortgiveren. Efter kortbytningen følger den anden og sidste budrunde. Såfremt mere end en spiller er tilbage efter budrunden, foretages showdown, og højeste pokerhånd vinder puljen.

Skematisk er spilforløbet altså som følger:

evt. ante
fem lukkede kort uddeles
første budrunde
bytning af kort
anden budrunde
showdown

Five card draw spilles meget ofte som lowball hvor laveste hånd vinder. En ofte benyttet variant heraf er deuce to seven triple draw, som også er en disciplin ved World Series of Poker. I denne variant er der hele tre kortbytninger og fem budrunder, en budrunde før første kortbygning, en budrunde imellem hver kortbytning og en budrunde efter sidste kortbytning.

Five card draw er den klassiske variant af poker og den variant som mange kender fra amerikanske film.

Poker