kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lerbæk (Hover Sogn)

Lerbæk var i væbneren Niels Stangebergs besiddelse fra 1434. Gården ligger fem km nord for Vejle ved landevejen til Jelling. Lerbæk ligger i Hover Sogn i Vejle Kommune. Hovedbygningen er opført i 1793 og ombygget i 1890-1891.

Lerbæk Gods er på 1000,3 hektar med Grund, Røjkjærgaard, Kjerkegård og Stoubylund

På Lerbæk mark afholdt Frederik 7. den 18. september 1848 revy over de hjemvendende soldater fra hæren.

Ejere af Lerbæk 

 (1434-1478) Niels Stangeberg
 (1478) Maren Nielsdatter Stangeberg gift Brockenhuus
 (1478-1495) Peder Brockenhuus
 (1495-1512) Johan Pedersen Brockenhuus 
 (1512-1520) Anne Kjeldsdatter Juel gift Brockenhuus
 (1520-1587) Johan Johansen Brockenhuus 
 (1587-1616) Kjeld Johansen Brockenhuus
 (1616-1648) Johan Kjeldsen Brockenhuus 
 (1648-1664) Erik Johansen Brockenhuus
 (1664) Lauge Rodsteen
 (1664-1672) Otto Pogwisch
 (1672) Margrethe gift (1) Boysen (2) Nissen
 (1672-1684) Nicolaj Nissen 
 (1684-1690) Margrethe gift (1) Boysen (2) Nissen
 (1690-1695) Nicolaj Nissen 
 (1695-1704) Herman Lorens Nissen
 (1704-1706) Mathias Moth
 (1706-1730) Christian Güldencrone
 (1730-1743) Christian 6.
 (1743) Emanuel Thygesen
 (1743) Henrik Ammitzbøll / Clemen Marcussen
 (1743-1755) Clemen Marcussen
 (1755) Bonde Simonsen / Mogens Nellemann
 (1755-1783) Mogens Nellemann
 (1783-1800) Jens Mogensen Nellemann
 (1800-1803) Emanuel de Thygeson / Peter von Paulsen
 (1803) Jens Schoutrup
 (1803) Iver Nyboe / P.G. Langeballe / Jens Sørensen
 (1803-1818) Johan Conrad Stautz
 (1818-1828) Margrethe Magdalene Winckelmann gift Stautz
 (1828-1843) Rasmus Ingwersen
 (1843-1874) F.A. Søltoft
 (1874-1925) Georg Sass
 (1925-1956) Anders Runsti Dinesen
 (1956-1962) Thomas Fasti Dinesen (bror)
 (1962-1982) Hans Vincent Dinesen (søn)
 (1982-2003) Jens Kraft Dinesen (fætter)
 (2003-2005) Boet efter Jens Kraft Dinesen
 (2005-) Birgit Bech gift Pilegaard / Jørgen Lund Pilegaard

Herregårde i Vejle Kommune
Herregårde i Vejle Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Slægten Dinesen
Peter Candid

Peter Candid (undertiden Pietro Candid eller Pieter de Witte) (født ca. 1548 i Brügge, død 1628 i München) var en flamsk maler og grafiker.

Siden 1568 levede han hos sin fader, bronzestøberen Elias de Witte i Florenz. Han var elev af Giorgio Vasari og arbejdede siden 1575 for Storhertugen af Toscana, Francisco I. Medici. Forbindelsen til Vasari gav ham mulighed til samarbejde ved udførelsen af Sala Regia i Vatikanet samt ved udførelsen af kuplen i Domkirken i Florenz.

1586 kaldtes han til hoffet i München af Hertug Wilhelm V  og levede siden med få afbrydelser til sin død i Bayern. Til Hertug Wilhelms efterfølger Maximilian 1. malede han mellem 1611 og 1619 flere af Residensens sale. I perioden i München udførtes også flere udkast af gobeliner til et tæppevæveri, som blev grundlagt i München 1604. Disse tegninger blev stukket i kobber af G. Amling og J. A. Zimmermann. Universitetsbiblioteket i Salzburg ejer stadig signerede blade heraf (P. Cand. pinxit).

Desuden blev der af Candid udført udkast til to portaler og en Madonna til Residensens facade samt til brønden i Residensens ydre gård med statue af Otto von Wittelsbach samt et gravmindesmærke af Kaiser Ludwig i Frauenkirche og Madonnaen på Mariensäule i München.

Peter Candid har endvidere malet talrige væg- og loftsmalerier i det gamle slot Schleissheim samt en række alterbilleder til kirker i München, Freising, Augsburg og andre sogne hvoraf Marias Himmelfart i Frauenkirche i München er det betydeligste.

I München-Giesing er en vigtig del af ringvejen opkaldt efter Candid. Derfor er navnet kendt af mange bilister, selvom de færreste ved hvem Candid var eller hvorfor han lige i München fik den ære at være fadder for en gade.

Peter Candid har malet et betydeligt nadverbillede, udbredt gennem stik af Jan Sadeler, jf. artiklen Nadverbilledet i Haderslev Domkirke.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Salmonsens konversationsleksikon
 Erik Moltke: MINDRE MEDDELELSER
 Dansk Biografisk Leksikon
 Litt.: P. J. Rée: »Peter Candid, sein Leben und seine Werke« Leipzig 1885.
 Aktuel kunstudstilling om Peter Candid i Norditalien

Tjek fødselsår
Kunstnere fra Belgien
Beauvais (virksomhed)

Beauvais foods A/S er en dansk fødevareproducent. Ejeren er det norske firma Orkla ASA.

Historie 
Beauvais foods A/S blev grundlagt under navnet Aktieselskabet De danske Vin- og Konservesfabriker (I.D. Beauvais & M. Rasmussen) som Danmarks første konservesfabrik i 1850, af franskmanden Jean D. Beauvais. Beauvais' første store fabrik med produktion af såvel fødevarer som dåser lå ved Lyngbyvej i København. Bygningerne var tegnet af Thorvald Sørensen og opført 1895. Bygningerne blev forladt i 1970 og revet ned, og nu kendes området som Beauvaisgrunden.

I 1905 kom firmaet i vanskeligheder og på Privatbankens foranledning blev der lavet en sammenslutning med fabrikken Dansk Vin- og Konservesfabrik, M. Rasmussen i Faaborg. 1.1.1906 opstod A/S Den danske Vin- og Konservesfabrik – M. Rasmussen med hovedsæde i Kbh. Efterhånden blev de to fabrikkers produktion kørt sammen, og fabrikken i Faaborg blev lukket. Mads Rasmussen, der stiftede Faaborg Museum for Fynsk Malerkunst, var til kort før sin død i 1916 direktør for den store konservesvirksomhed.

Aktieselskabet Beauvais flyttede i 1957 grøntsagsproduktionen til Svinninge i Vestsjælland for at være tæt på avlerne omkring Lammefjorden, som leverer en stor del af grøntsagerne til Beauvais' produktion af syltet grønt. Efterfølgende blev hele produktionen flyttet fra Lyngbyvej til Svinninge, hvor der i dag fortsat er produktion. Opkøb af flere virksomheder og varemærker har udviklet virksomheden til et konglomerat af forskellige fødevarekategorier og som følge af dette skiftede Aktieselskabet Beauvais i 2011 navn til Beauvais foods A/S.

Produkter 
Beauvais fremstiller en række forskellige fødervarer under følgende navne:
 Beauvais - ketchup, sennep og dressinger
 Den Gamle Fabrik - marmelade
 Glyngøre - sild og andre fisk
 Pastella - pasta
 Risifrutti - desserter

Eksterne henvisninger 
 Om Beauvais  på beauvais.dk
 Ingolf Christensen (red.), Beauvais : 1850 – 2000, Beauvais, 2000. .
 Ivar Egebjerg, Beauvais i hundrede Aar : 1850 – 23. Maj – 1950, 1950.

Fødevarevirksomheder i Danmark
Danske virksomheder etableret i 1850
Østerbro
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Tidligere virksomheder i København
Leverandører til Det Kongelige Danske Hof
Orkla ASA
Fødevaremærker
NOW 17

Now (That's What I Call Music 17) er et dansk opsamlingsalbum udgivet 28. august 2006 i kompilation-serien NOW Music.

Spor 
 Shakira feat. Wyclef Jean: "Hips Don't Lie"
 Robbie Williams: "Sin Sin Sin"
 Rihanna: "SOS"
 Juanes: "La Camisa Negra"
 Kelly Clarkson: "Breakaway"
 Nelly Furtado: "Maneater"
 Keane: "Is It Any Wonder?"
 Lily Allen: "Smile"
 P!nk: "Who Knew"
 Nick Lachey: "What's Left Of Me"
 Sugababes: "Red Dress"
 Nordstrøm: "Berlin"
 Corinne Bailey Rae: "Trouble Sleeping"
 Peter Sommer: "8-6-6-0"
 Unite: "Don't Fight It"
 Kenneth Bager: "The First Picture"
 Depeche Mode: "John The Revelator"
 Infernal: "Ten Miles"
 Johnson: "Kig Forbi"
 Bent Fabric: "Sweet Señorita!"

Eksterne henvisninger 
 That's What I Call Music! 17 front- og backcover 

Album fra 2006
NOW Music
Fløjte

En fløjte er et blæseinstrument. Uanset materialet kategoriseres fløjten som træblæser. Begrebet omfatter fløjter af alle afskygninger – blikfløjter, blokfløjter, primitive fløjter skåret af grene eller (fugle)knogler.
Drums.ogg

Der findes fløjter der kun har en enkelt tone, trillefløjte, blikfløjte og de mest primitive pilefløjter.

Fløjter kan anvendes til signalgivning, som f.eks. bådsmandspiben brugt på skibe og fodbolddommerers fløjte.

Samtidig findes der meget komplicerede fløjter med mange toner – nogle som panfløjten med flere rør, andre som langfløjten og blokfløjten med fingerhuller der kan dækkes/fritholdes for at opnå forskellige toner. En anden type fløjte kaldet Marchfløjten bruges mest i tambourkorps i gardeorkestre.

Se også 
Fløjtenist
Weezer

Weezer er en amerikansk rockgruppe dannet i 1992 i Los Angeles. Siden 2001 har bandet bestået af Rivers Cuomo (forsanger, guitar, keyboard), Brian Bell (guitar, keyboard, støttevokal), Patrick Wilson (trommer) og Scott Shriner (bas, støttevokal, keyboard). Cuomo og Wilson var begge med til at stifte gruppen.

Weezer slog sig sammen med pladefirmaet Geffen Records i 1993 og debuterede med albummet Weezer (senere kendt som The Blue Album) i 1994 til stor succes. Gruppens andet album Pinkerton (1996) havde en hård, mere dyster tone end bandets debut, og var både et kritisk og kommercielt flop. På trods af dette, har albummet senere opnået kultstatus. I dag bliver både Weezer og Pinkerton ofte nævnt på lister over de bedste album fra 90'erne.

Baggrund 
Weezer blev stiftet i 1992 af Rivers Cuomo (forsanger, guitar), Patrick Wilson (trommer), Matt Sharp (bas, støttevokal) og Jason Cropper (guitar, støttevokal). Gruppen indspillede en demo,The Kitchen Tape, som blev hørt af Todd Sullivan af Geffen Records der signede dem i 1993.

Cropper blev senere fyret under indspilningen af Weezer (Blue Album), og erstattet af gruppens nuværende guitarist Brian Bell. Matt Sharp efterlod bandet i 1998 grundet mangel af kommunikation mellem medlemmerne og blev erstattet af Mikey Welsh. Welsh efterlod bandet i 2001 grundet mentalt helbred og blev erstattet med bandets nuværende bassist Scott Shriner.

Gruppen blev opsagt af deres ellers trofaste pladeselskab Geffen Records i 2009, og skrev derefter kontrakt med det mindre og uafhængige pladeselskab Epitaph.

Diskografi 

Rockgrupper fra USA
Klokkeensian

 
Klokkeensian (Gentiana pneumonanthe), også skrevet Klokke-Ensian, er en 10-30 cm høj urt, der vokser i klitlavninger og på heder og ved bredden af næringsfattige søer.

Beskrivelse 
Klokkeensian er en flerårig urt med en lav, men opret vækst. Stængler og blade er glatte. Bladene er modsatte og lancetformede med hel rand. Over- og underside er omtrent ensfarvede, med undersiden en anelse lysere end oversiden. Blomstringen sker i juli-september. De enkelte blomster er forholdsmæssigt store og endestillede i fåtallige stande. Farven er dybblå indvendig, men lysere på ydersiden, hvor man også finder fem grønne, prikkede bånd. Frugten er en kapsel med mange frø.

Rodnettet består af en kraftig jordstængel med tynde trævlerødder. Planten breder sig langsomt mellem naboplanterne ved hjælp af krybende jordstængler.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,10 m (25 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Klokkeensian hører hjemme på heder, i klitlavninger og ved næringsfattige søer. I Danmark findes den ret almindeligt i Vest- og Nordjylland. Den er sjælden i det øvrige Jylland. På Øerne findes den kun i det nordlige Sjælland.

I hedemoser på Rømø sammen med bl.a. revling, blåtop, hedelyng, klokkelyng, mosebølle og forskellige arter af star.

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Blå blomster
Surbundsplanter
Knopurt

Knopurt (Centaurea) er en slægt af stauder, som er udbredt med mere end 400 arter i Europa, Nordafrika, Mellemøsten og Asien. Det er opretvoksende, tidselagtige planter med stive, furede stængler. Bladene danner en grundstillet roset, mens de på stænglerne sidder spredt. De er mere eller mindre indskårne eller helrandede. Blomsterne er samlet i endestillede kurve med gule, hvide eller røde, rørformede kroner. Frugterne er nødder med fnok. Her omtales kun de arter, der er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Smuk knopurt (Centaurea bella)
 Stjerneknopurt (Centaurea calcitrapa)
 Kornblomst (Centaurea cyanus)
 Haveknopurt (Centaurea dealbata)
 Vinget knopurt (Centaurea glastifolia)
 Almindelig knopurt (Centaurea jacea)
 Kæmpeknopurt (Centaurea macrocephala)
 Malteserknopurt (Centaurea melitensis)
 Bjergknopurt (Centaurea montana)
 Sorthovedknopurt (Centaurea nigra)
 Engknopurt (Centaurea phrygia)
 Mangegrenet knopurt (Centaurea rhenana)
 Stor knopurt (Centaurea scabiosa)
 Tornet knopurt (Centaurea solstitialis)

Kurvblomst-familien
Lobsang Rampa

Tuesday Lobsang Rampa, født Cyril Henry Hoskins (8. april 1910 – 25. januar 1981) var en britisk forfatter, som hævdede at hans krop var blevet overtaget af en afdød tibetansk lamas ånd.

Fornavnet Tuesday henviser til en påstand i en af hans bøger, om at alle tibetanere af overklassen blev navngivet efter den dag, de blev født.

Bøger 
 The Third Eye (1956) – Det tredie øje. En tibetansk lamas selvbiografi (1957)
 My Visit to Venus (1957, but see note below)
 Doctor from Lhasa (1959) – Lægen fra Lhasa
 The Rampa Story (1960) – Historien om Rampa
 Cave of the Ancients (1963)
 Living with the Lama (1964) – Mit liv med lamaen
 You Forever (1965)
 Wisdom of the Ancients (1965) – De gamles visdom
 The Saffron Robe (1966) – Den safrangule kjortel
 Chapters of Life (1967)
 Beyond The Tenth (1969)
 Feeding the Flame (1971)
 The Hermit (1971) – Eremitten
 The Thirteenth Candle (1972)
 Candlelight (1973)
 Twilight (1975)
 As It Was (1976)
 I Believe (1976)
 Three Lives (1977)
 Tibetan Sage (1980)

Faglitterære forfattere fra Storbritannien
Buddhisme
Personer fra Tibet
Acetoneperoxid

Acetoneperoxid (mest kendt er triacetoneperoxid eller TATP, C9H18O6) er et kemikalie, der kan bruges som et potent sprængstof. Det er nemt at syntetisere ud fra alment tilgængelige råvarer. Acetoneperoxid dannes som en blanding af mono-, di- og triacetoneperoxid ved en syrekatalyseret reaktion mellem acetone, (CH3)2CO og hydrogenperoxid, H2O2 (brintoverilte). Specielt mono- og diacetoneperoxid er meget ustabile, og det er forbundet med stor fare at håndtere stofferne. Acetoneperoxid kan detonere ved antændelse eller ved stød.

Satans mor 
TATP er et hjemmelavet sprængstof der er populært blandt terrorister. Grundet dets ustabilitet kaldes det også for Satans mor.
 
Omkring 1993 var det på mode blandt studerende på Danmarks Tekniske Universitet (det daværende Danmarks Tekniske Højskole) at fremstille bomber af TATP som de lærte om på rusture og i The Terrorist's Handbook hentet via modem.
I den forbindelse skete flere uheld. 
I et tilfælde blev et værelse raseret på P. O. Pedersen-kollegiet i Gladsaxe.
I et andet tilfælde mistede en studerende en finger, og ved et tredje tilfælde mistede en studerende fire fingre.
Den daværende Justitsminister Erling Olsen foranstaltede en frit lejde ordning indtil 1. november 1993,
og myndighederne modtog da et kilogram TATP.

TATP spillede en central rolle i Terrorsagen fra Glasvej fra 2007.

Eksplosionen på Hotel Jørgensen kan være sket som følge af at Lors Doukaiev var i færd med at fremstille en brevbombe af TATP.

I 2013 blev en 36-årig esbjergenser idømt 4 års fængsel for fremstiling af TATP som han ville bruge til at sprænge en offentlig bygning med.

I 2016 er en 16-årig pige fra Kundby på Sjælland og en forhenværende syriensfarer tiltalt for at opbevare acetoneperoxid. Det skulle angiveligt anvendes til et terrorangreb på den jødiske privatskole, Carolineskolen i København og på Sydskolen i Fårevejle

Referencer 

Eksplosive kemikalier
Kemiske forbindelser
Oxygenforbindelser
Organiske forbindelser
Timotheus Kirke

Timotheus Kirke ligger på Christen Bergs Allé 5 i Valby i Københavns Kommune.

Historie 
Kirkens arkitekt var Jens Christian Kofoed.

Timotheuskirken fyldte 100 år i 2011, og i den forbindelse gennemgik hele kirken en omfattende renovering og dertil en nyindretning af kirkerummet.

Kirkebygningen

Interiør

Referencer

Literatur 
 Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Timotheus Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Københavns Kommune
Kirker i Københavns Amt
Kirker i Københavns Stift
Valby
Dejrø

Dejrø (ærøsk dialekt Døjr) er en 0,2 kvadratkilometer stor ø  mellem Urehoved og Ommelshoved i Nevrebugten ved Ærøskøbing. Den sydlige del af øen er forholdsvis lav med et rev, den midterste del er flad, mod nord og øst rejser øen sig til en højde af seks meter. På midten af øen findes et ferskvandshul. Øen er dækket af græs og med tjørnebuske som højeste vegetation. Der er ingen adgang i yngleperioden fra 1. marts til 15. juli. Udenfor yngleperioden drives der jagt. Øen benyttes i nutiden til sommergræsning for ungkreaturer. Fra Ærøskøbing bringer og henter kreaturbåden Yrsa ca. 20 kvier hvert forår og efterår.

Historie 
Dejrø har en markant række af tjørnebuske, som i folkemunde kaldes "pesttjørne". Man formoder, at de er plantet efter Den Sorte Død i 1300-tallet. Måske har man nedgravet pestramte kreaturer her.

Dejrø tilhørte tidligere hertug Hans den Yngre af Sønderborgs søn, hertug Christian, der opdrættede kaniner på øen. For at sikre sin kone Cathrine Griebel og datterens fremtid testamenterede han i 1629 et hus i Ærøskøbing og øen Dejrø til dem. Cathrine Griebel bliver senere gift med købmand Peter Pilegård, hvis familie ejer øen, indtil kong Frederik 5. får øen med, da han køber den ene halvdel af Ærø i 1750.

Øen, der altid har været ubeboet, har fra 1769 været ejet af 26 parthavere og har siden gammel tid været benyttet til sommergræsning for ungkreaturer og får. Fårene blev sejlet over i pramme, mens kvæget svømmede, trukket efter en båd.
I 1884 stiftedes interessantskabet Dejrø. Tidligere havde hver ejer stået for sin egen del og opsynsmanden blev betalt af hver enkelt ejer. Midt på øen havde jorden været oversvømmet og der var desuden overgroet med tornebuske. Dette var opgaver der bedst kunne løses i fællesskab. Foreningen blev stiftet og der blev valgt en formand. I 1884 var der 26 ejere af Dejrø, med forskellige størrelser anparter. Foreningen  afholder strandsyn, vedligeholder bådebroen, administrerer jagten og lønner en opsynsmand. 

Før i tiden har der som på Birkholm været fangst af harer i stedet for almindelig jagt. Omkring år 2.000 var øens bestand af harer næsten udryddet af højvande. Efter en dispensation fra Miljøministeriet blev der i november 2002 sejlet 20 nyfangede harer fra Lyø til Dejrø. Fra 2005 kunne der igen kunne afholdes jagt på Dejrø.

Fugle 
Der er en ternekoloni med ca. 125 par, en mågekoloni med ca. 350 par og mange ynglende vadefugle. Øen benyttes endvidere om foråret som fouragerings- og rasteplads af ca. 1.000 mørkbugede knortegæs.

Den bynære beliggenhed medfører meget færdsel, der kan være en trussel, specielt for ternekolonierne, og der har siden 2007 været adgangsforbud fra 1. marts til 15. juli.

Eksterne henvisninger 
 www.historiskatlas.dk 

Øer i Sydfynske Øhav
Ærø Kommune
Sam Houston

Samuel Houston (2. marts 1793 – 26. juli 1863) var en amerikansk statsmand, politiker og soldat. Selv om han var født i Virginia var en nøglefigur i Texas's tidlige historie, inklusiv en periode som præsident for Republikken Texas, senator for Texas efter staten sluttede sig til Unionen, og til sidst som guvernør.

Eksterne henvisninger 

Medlemmer af Senatet i USA
Guvernører i Texas
Militærfolk fra USA
Texas' historie
Personer i USA's historie
Guvernører i Tennessee
Republikken Texas' præsidenter
Extreme Programming

Extreme Programming – egentlig eXtreme Programming med deraf følgende forkortelse XP – er en softwareudviklingsmetode til udvikling af software.

Karakteristika ved XP 
Extreme Programming er en såkaldt agil metode, der er karakteriseret ved at være åben for tilpasninger løbende i udviklingsprocessen. Brugernes ord er lov, og udviklerne skal altid have brugernes prioritering af, hvilke dele der skal udvikles næste gang, samt godkendelse af, at det udviklede faktisk var det, de havde brug for.

Principper 
Metoden har fire hovedprincipper:
 Kommunikation: Brugere og udviklere skal konstant kommunikere om det kommende system
 Simpelhed: Udviklerne skal til hver en tid kun skrive kode, der netop løser det aktuelle problem – ikke prøve at forudse behov
 Feedback: Test er af afgørende betydning, idet det giver udviklerne svar på, om de har lavet det rigtige
 Mod: Der skal mod til at bryde med traditionelle tankemåder i systemudvikling, f.eks. at der skal laves grundige kravspecifikationer

Arbejdspraksis 
Extreme Programming opererer med tolv punkter ("core practices"), der beskriver den ideelle arbejdspraksis i et XP-projekt:
 Planlægning ("Planning game")
 Små udgivelser med korte mellemrum
 Systemmetafor
 Simpelt design
 
 Hyppig refaktorering
 Parprogrammering
 Fælles ejerskab til programkoden
 Kontinuerlig integration
 Overkommeligt arbejdstempo
 Et samlet udviklingshold
 Fælles kodestandard
Det understreges, at det ikke er tilrådeligt at vælge blandt disse tolv punkter, idet der opstår en slags symbiose, når de anvendes samlet.

Den metode, der opstår ved anvendelse af denne arbejdspraksis, er nødvendigvis iterativ og inkrementel.

Historie 
I midten af 1980'erne arbejdede de to systemudviklere Kent Beck og Ward Cunningham sammen i en række projekter, og herfra stammer kernen i XP. Beck arbejdede videre med tankerne og beskrev en række af de karakteristika, der senere skulle blive centrale i XP. Det var dog først i midten af 1990'erne, at han for alvor beskrev metoden, og i 2000 udkom hans bog Extreme Programming Explained – Embrace Change, der betragtes som den vigtigste bog om XP.

Eksterne henvisninger 
 

Systemudvikling
Iteration

Iteration (fra latin iterare: gentage) er et begreb, der blandt andet bruges i forbindelse med systemudvikling og i numerisk analyse.
 Systemudvikling
Et systemudviklingsprojekt kan basalt set foregå ud fra en vandfaldsmodel eller iterativt. I det første tilfælde gennemløber projektet en række faser, der hver for sig afsluttes, inden man påbegynder næste fase. Der er adskillige bud på disse faser, der f.eks. kunne være:
 Kravdefinering
 Analyse
 Design
 Programmering
 Test

I et iterativt forløb vil projektet i stedet gennemløbe en række faser, der i princippet omfatter det samme, nemlig hver for sig en miniudgave af vandfaldsmodellens faser. Der er ikke nødvendigvis lige stort arbejde at gøre på hver af punkterne i en iteration. En iteration tidligt i forløbet vil ofte have mest fokus på de første punkter, mens en iteration sent i forløbet måske kun omfatter programmering og test.

Mange nyere systemudviklingsmetoder er iterative, og det iterative element kobles ofte med inkrementel udvikling. Eksempler på disse metoder er Unified Process og Extreme Programming.

 Numerisk analyse
Ved iterative metoder kan man forbedre et resultat og på den måde nærme sig en god løsning på et problem. For eksempel ved gentagelse af Newtons metode kan en funden løsning forbedres ved at bruge den fundne løsning som udgangspunkt for endnu en iteration, osv. man stopper når nøjagtighed har nået en ønsket præcision.

Iterativt verbum 
Iterative verber betegner en gentagen handling.

På latin har vi verbet no = jeg svømmer (af infinitiv nare). Hertil findes en iterativ form, natare, der kendetegner den gentagne handling: nato = jeg er ude at svømme.

Systemudvikling
Grammatik
Inkrementel

Inkrementel betyder "gradvist voksende" og er et begreb, der blandt andet anvendes i systemudvikling.

Et udviklingsprojekt kan enten foregå efter en vandfaldsmodel eller iterativt. I det første tilfælde foregår udviklingen i en række faser, der kan navngives på forskellig måde, men som f.eks. kunne være følgende:
Kravdefinering
Analyse
Design
Programmering
Test

I dette tilfælde udvikles hele programmet på én gang, nemlig i programmeringsfasen. I et iterativt forløb vil man som regel gennemføre disse punkter i en række kortere forløb, der ligger i forlængelse af hinanden, og i så fald opstår programmet i form af en meget lille del, som gradvist udbygges, til det endelige program er lavet. 

Selv om der er en meget tæt forbindelse mellem et iterativt og et inkrementelt forløb, så kan man i princippet godt have iterationer, der ikke forøger det endelige program, men f.eks. bruges til nogle andre af punkterne end programmering eller justering i eksisterende programmer. Det er dog normalt kun undtagelsen, og en metode som Extreme Programming insisterer på, at en iteration også skal være inkrementel.

Systemudvikling