kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bo Henriksen

Bo Henriksen (født 7. februar 1975) er en dansk tidligere fodboldspiller og fodboldtræner, der er chef for FC Zürich. Han har tidligere været   cheftræner for superligaklubberne FC Midtjylland og AC Horsens.

Han var fra 2014 til 2020 træner i Superligaklubben AC Horsens.

Han overtog cheftræner posten i FC Midtjylland den 1 juli 2021 og var cheftræner frem til den 28 juli 2022.

Den 11. oktober 2022 blev det offentliggjort, at Bo skal være træner hos FC Zürich. Han havde ellers lavet en aftale med TV2 Sport som ekspert på kanalen, men den aftale frafaldt, grundet hans job i Schweiz.

Spillerkarriere 
Bo Henriksen har spillet over 100 Superligakampe for OB og Herfølge Boldklub, men han startede sin karriere i OKS, hvorfra han fortsatte til Boldklubben Frem og senere OB og Herfølge.

Han var med til at vinde det danske mesterskab med Herfølge, inden han af Jan Mølby blev hentet til engelsk fodbold for at spille for Kidderminster. I de seneste år spillede han i Bristol Rovers, Køge Boldklub, B.93, samt i de islandske klubber Frem Reykjavik og ÍBV.

Trænerkarriere 
Fra 2007 til 2014 var Bo Henriksen først spillende træner siden træner for Brønshøj Boldklub, med hvem han rykkede op i 1. division i 2010.

Han blev træner pr dato 2014 i AC Horsens.

Eftersom Bo Henriksens kontrakt med AC Horsens stod til at udløbe i 2021 udtalte Henriksen til medierne at han ikke vil forlænge hans aftale hvilket udløste en fyring kort inden sæsonstart i 20/21 sæsonen hvor Henriksen blevet erstattet af Jonas Dal i AC Horsens.

Bo Henriksen blev en måned efter fyringen i AC Horsens ansat som fodboldekspert på NENT kanalerne TV3 Sport & TV3+ primært dækning af Superligakampene & på Offside som en del af ekspertpanelet sammen med Kenneth Emil Petersen. Henriksen nåede at være fodboldekspert på NENT frem til slutningen af sæson 20/21.

Mandag d. 30.maj2021 blev Bo Henriksen præsenteret som ny cheftræner for superligaklubben FC Midtjylland som afløser for Brian Priske. Henriksen har skrevet under på en 3-årig aftale med klubben.

Torsdag d. 28. juli 2022 klokken 12 meddelte administerende direktør Claus Steinlein  og sportschef Svend Gravesen på et pressemøde, at man pr. dags dato har opsagt sammenarbejdet med Bo Henriksen. Den midlertidige afløser er assistent Henrik Jensen.

Titler 
 Herfølge
 Superligaen: 1999/2000
 FC Midtjylland
 DBU Pokalen: 2022

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Spillerstatistik Bo Henriksen danskfodbold.com
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldtrænere fra Danmark
Fodboldspillere fra Brønshøj Boldklub
Fodboldtrænere fra AC Horsens
Fodboldspillere fra Odense Boldklub
Fodboldspillere fra Herfølge Boldklub
Fodboldspillere fra Boldklubben Frem
Fodboldspillere fra Kidderminster Harriers F.C.
Fodboldspillere fra Bristol Rovers F.C.
Fodboldspillere fra Køge Boldklub
Fodboldspillere fra B.93
Fodboldspillere fra Íþróttabandalag Vestmannaeyja
Fodboldspillere fra Knattspyrnufélagið Fram
Fodboldspillere fra Valur
Ethinyløstradiol

Ethinyløstradiol (også stavet ethinylestradion) er et kunstigt hormon, som findes i p-piller. Det er en organisk forbindelse, som er et derivat af østradiol. Ethinylestradiol er bioaktivt, når det indtages igennem munden, og er det østrogen, som findes i de fleste moderne p-piller. Det er et af de mest brugte medicinske præparater overhovedet.

Østradiol optages nemt ved oral indtagelse, men det inaktiveres hurtigt i leveren. Ved substitution med en ethinyl-gruppe østradiols C17-atom dannes der et østrogen, som er meget mere resistent overfor degradering.

Ethinylestradiol absorberes i tyndtarmen og når det maksimale niveau i blodet to timer senere. Derudover ses yderligere et maksimumsniveau flere timer senere, som dog er meget individuelt og kan påvirkes af tilstedeværelsen af andre præparater, f.eks. antibiotika. Ethinylestradiol nedbrydes i leveren, og det udskilles i urinen.

Hormonalt virker ethinylestradiol ved at aktivere østrogenreceptoren og virker derved som et østrogen. Det benyttes primært i p-piller i kombination med progestin. De første præparater havde 100 μg ethinylestradiol pr. dosis, denne mængde er nu faldet til en femtedel.

Ethinylestradiol frigives til omgivelserne som xenoøstrogen.

Se også 
 P-pille
 Østrogen

Hormoner
Alkoholer
IUPAC-nomenklatur

IUPAC-nomenklatur er et system udarbejdet af IUPAC til navngivning af kemiske forbindelser. Navngivningsreglerne findes i 4 publikationer:
 Den røde bog – uorganisk kemi
 Den blå bog – organisk kemi
 Den grønne bog – symboler for fysiske størrelser (i samarbejde med IUPAP)
 Den gyldne bog – tekniske termer

IUPAC udarbejder internationale navngivningsregler på engelsk og ud fra disse er det op til de nationale kemi- og videnskabsakademier at udarbejde regler som er tilpasset det respektive lands sprog. I Danmark varetages denne funktion af Kemisk Forening.

IUPAC-nomenklaturen er udformet på en sådan måde at ikke to kemiske stoffer kan få samme navn. Dog kan et stof godt have flere korrekte navne.

Eksterne henvisninger 

 IUPAC Compendium of Chemical Terminology - the Gold Book b
 IUPAC anbefalinger for nomenklatur i uorganisk kemi (2004) (online version af den "Røde bog")
 IUPAC-nomenklatur i organisk kemi (online version af den "Blå bog")
 IUPAC's anbefalinger for organisk & biokemisk nomenklatur, symboler, terminologi, osv. (indeholder IUBMB anbefalinger for biokemi)
 IUPAC Abbreviated list of quantities, units and symbols in physical chemistry (online version af den "Grønne bog")

Kemisk nomenklatur
Etage

En etage er et udtryk for et lag af en bygning, parallelt med udtrykket sal og plan.

Danske forhold 
I Danmark benævnes stueetagen (den der tilnærmelsesvis er i niveau med terrænet) normalt ikke med nummer (men i givet fald 0), og den ovenpå som første etage eller første sal.

Niveauer under jorden kaldes normalt også etager (kælderetager) og beregnes nedad efter deres placering i forhold til stueetagen. Det vil sige at etagen lige under stueetagen er første kælderetage, og etagen nedenunder denne er anden kælderetage.

I ældre dansk ses også betegnelsen stokværk om antallet af etager, men korrekt set er stokværket den bærende del af gulvet på en etage i et bindingsværkshus.

Elevatorer er inddelt i S for stueetage og 1, 2, 3 osv. for ovenliggende etager samt eventuelt -1, -2, -3 osv. for underliggende etager.

Udlandet 

I udlandet findes afvigende måder at benævne etageniveauer på. Bl.a. skal man være opmærksom på at der inden for samme og nærliggende sprog bruges forskellige benævnelser. I det meste af Europa inkl. Storbritannien, Spanien og Portugal har man samme nummerering som i Danmark, startende med et niveau der referer til gadeplan og første ovenliggende etage nummeret som første eller 1. Men i andre engelsk- og spansktalende lande kan det variere. I Letland benævnes stueetagen altid som første etage. I Hongkong, Mexico og Brasilien er nummereringen lig den i det hhv. engelske, spanske og portugisiske i Europa. Men eksempelvis i USA og Peru kan man både med ground floor/planta baja og first floor/primer piso omtale stueetagen og første etage over benævnes eks. second floor.

Idiosynkrasier 
I nogle lande og hoteller mangler etagerne 4, 13 og 14, 24,.... Grunden er at 4, 14, 24,... indeholder cifferet 4 som i mandarin (Kina) har samme udtale som ordet død - og 13 er et uheldigt tal andre steder. Det ses også at 13. etage er markeret som 12A, 12B eller M (13. bogstav i alfabetet). Dilip Rangnekar fra Otis Elevators estimerer at 85% at bygninger med Otis elevatorer ikke har en knap mærket 13.
Vancouver byplanlæggere har forbudt praksissen med at udelade etager, da det kan lede til misforståelser.

Indskudte halvetager 

Enkelte steder ses også supplerende udtryk som mezzanin (entresol) og beletage, der oftest er indskudte halvetager der er bygget for at få flest mulige bygningslag når der var restriktioner på hvor mange etager man måtte bygge. Disse har ofte været lavloftede med en balkonlignende opbygning, og har visse steder været forbeholdt tjenestefolk til huset.

Se også 
 Sal (lokale)
 Hems
 Forskudt plan
 Tagetage
 Tagterrasse
 Penthouselejlighed

Referencer 

Bygningsdele
Franske ord og vendinger
Sal

Sal eller SAL har flere betydninger:

 Et stort lokale, se Sal (lokale)
 Sal (etage) - En etage i en bygning
 En flod i Rusland, se Sal, Rusland
 En flod i (del-)staten Goa i Indien, se Sal, Goa
 En ø ved Cap Verde, se Sal, Kap Verde
 En træsort, Sal-træ, se Sal (Shorea robusta)
 SAL 9000 - computer på jorden i romanen 2010: Odyssey Two. (søstercomputer til HAL 9000)

Anvendt som forkortelse:
 El Salvador International Airport, hvis IATA kode er "SAL"
 South African Airways – Suid-Afrikaanse Lugdiens (SAL)
 Svenska Amerika Linien

Desuden er Sal et almindeligt (kæle)navn i engelsksprogede områder, som forkortelse af Salvatore.
Fuglebjerg

Fuglebjerg har flere betydninger:

 Fuglebjerg (by) – en bebyggelse og et ejerlav i Fuglebjerg Sogn, Næstved Kommune
 Fuglebjerg (Gammel Rye Sogn) – en bebyggelse i Gammel Rye Sogn, Skanderborg Kommune
 Fuglebjerg Kirke – kirke i byen Fuglebjerg
 Fuglebjerg Kommune
 Fuglebjerg Sogn
 Fuglebjerggaard – sædegård
Udlæsningsenhed

En udlæsningsenhed (eng. Display device) er en benævnelse for en større eller mindre skærm, som kan indeholde færre til mange statusoplysninger for det udstyr, hvortil den er bundet, f.eks. digitalure, radioer, fotokopimaskiner og telefoner.

Elektroniske udlæsningsenheder 
 Nixierør
 Det magiske øje (elektronrør)
 Lysdioder (LED)
 OLED

 Billedskærm
 Katodestrålerør (billedrør)
 Vektorskærm
 Laser-tv
 Fladskærm
 Plasmaskærm
 Flydendekrystalskærm
 Head-mounted display (HMD)
 Briller med indbygget skærm

Udskrivningsenheder 
 Printer
 Laserprinter
 Inkjet-printer
 Termo-printer
 Plotter

 3D-printer

Projektorer 
 Filmprojektor
 Digitalprojektor
 Videoprojektor
 Laser-projektor
 Head-up display (HUD)

Tre dimensioner 
 3D-laserskærm
 Holografisk skærm

Mekaniske udlæsningsenheder 
 Split-flap display (dansk?) – anvendtes tidligere på og i busser og lufthavnsskilte. Anvendes på S-togsstationer.
 Flip-disc display (dansk?) – anvendes på busser

Eksterne henvisninger 

 Alternativ hjemmelavet udlæsningsenhed: youtube.com: Yukikaze - Physical Display Device for Spectrum Analyzer
Førde

Førde er en tidligere bykommune i Sunnfjord i Vestland fylke i Norge og er den største kommune i fylket. Kommunen grænser i nord til Naustdal, i øst til Jølster, Sogndal og Balestrand, i syd til Gaular og vest til Askvoll. Indbyggerne bliver kaldt Førdianere.

Den 1. januar 2020 blev Førde, Naustdal, Gaular og Jølster kommuner lagt sammen til Sunnfjord kommune.

Geografi

Topografi 
Førde er ligesom andre kommuner i Sogn og Fjordane præget af fjeldene. Det højeste punkt i kommunen ligger på Grovabræen 1.636 m.o.h. Førde har bebyggelse inderst langs begge sider af Førdefjorden. Byen Førde ligger inderst i Førdefjorden, og videre deler landskapet sig i mindre dalstrøg. Holsavatnet er en sø i kommunen.

Klima 
Klimaet i Førde varierer fra ydterst langs fjorden til inderst i dalene. Førde har et forholdsvis vådt klima, med sne om vinteren og meget regn om sommeren.

Temperaturnormaler (celsius), nedbør (i millimeter) i Førde by.

Samfund 

Førde har flere byer:
 Angedalen
 Erdal
 Haukedalen
 Holsen
 Førde By
 Mo
 Sunde

 Områder i Førde by
 Bergum
 Bruland
 Grovene
 Presteholten
 Halbrendslia
 Haugum
 Hogane
 Sentrum
 Indre Hafstad
 Slåttebakkane
 Vieåsen
 Vie
 Ytre Hafstad
 Øyrane
 Slåtten
 Skora
 Eplehagen
 Runnen
 Solvang
 Hornnes

Befolkningsmønster 
Befolkningen har haft en god vækst de sidste 40 år. Befolkningen er hovedsagelig i byen Førde. Førde har haft en eksplosiv vækst set i forhold til andre kommuner i Sogn og Fjordane. Sunde er på vej til at vokse i sammen med byen og ekstensiv bygning på Vie har skabt efterspørgsel efter boliger længere væk fra bykernen.

Religion 
Førde har et asylmodtagelse i Haugum og har derved fået en del muslimske indbyggere. Disse har netop fået lokaler på Øyrane. Ellers er befolkningen hovedsageligt medlemmer af statskirken.

Kirker i Førde 
 Førde kyrkje (1885)
 Holsen kyrkje (1861)
 Haukedalen kyrkje (1885)

Kultur 
Førde har profileret sig som kulturbyen i Sogn og Fjordane. Førde har et kunstmuseum og arrangerer årlig festivaler som for eksempel:
 Sommarfest
 Førde folkemusikkfestival

Hvert efterår bliver Førderevyen sat opp i Viking. Førderevyen er inde i det tolvte år med revyen Rombe-Feiden i 2006.

Serverdigheder i Førde 
 Hafstadfjellet
 Jølstra
 Sogn og Fjordane kunstmuseum
 Statuen «Laksen»
 Statuen av Oddvar Torsheim på Tangen
 Halbrendsfossen

Trafik 
Førde har Bringeland lufthavn, der har daglige afgange til Oslo og Bergen. E39 går gennem byen. Bussruder med mange afgange syd til Bergen, nordover til Ålesund og Trondheim og østover til Oslo.

Eksterne henvisninger 

 NRK Sogn og Fjordane Fylkesleksikon 
 Førde Internationale Folkemusikfesival 
 Førde  på snl.no

Tidligere kommuner i Norge
Vestlands geografi
Kommuner i det tidligere Sogn og Fjordane fylke
Byer i Norge
Mikael Stanne

Mikael Stanne (født den 20. maj 1974 i Göteborg, Sverige) er vokalist i det svenske melodiske dødsmetal-band Dark Tranquillity.

Dark Tranquillity 
Han spillede originalt rytmeguitar og sang bagvokal på Dark Tranquillitys første album Skydancer og deres tidligere demoer inklusiv dem de udgav under navnet Septic Broiler.

Da Anders Fridén forlod Dark Tranquillity efter deres debutalbum blev Mikael Stanne den nye vokalist. Normalt plejede Stanne at growle, men på bandets album Projector fra 1999 viste han også sine evner indenfor "rensang." Han har også skrevet store dele af bandets sangtekster.
Mikael Stanne er kendt som en af dødsmetals mest betagende sangere for hans evne til at skifte stil fra brølende growl til et gennemtrængende hvinene skrig.

Med In Flames og Hammerfall 
Mikael Stanne var ikke kun rytmeguitarist i Dark Tranquillity men også vokalist i In Flames. Han var med til at indspille deres første album Lunar Strain og byttede derefter med Anders Fridén.

Stanne var også med i power metal-bandet HammerFall som deres vokalist fra 1993-1996. Dark Tranquillitys guitarist Niklas Sundin spillede også i bandet fra 1993-1995.

Eksterne henvisninger 

 Dark Tranquillitys officielle hjemmeside
 

Musikere fra Sverige
Guitarister fra Sverige
Personer fra Göteborg
Sangere fra Sverige
Dark Tranquillity
Rødkærsbro

Rødkærsbro eller Rødkjærsbro er en stationsby i Midtjylland med , beliggende 10 km vest for Bjerringbro, 8 km nordvest for Ans, 26 km nord for Silkeborg, 10 km nordøst for Kjellerup og 16 km sydøst for Viborg. Byen hører til Viborg Kommune og ligger i Region Midtjylland.

Primærrute 26 gik tidligere gennem byen og slog et skarpt sving på ca. 45°, hvor Århusvej og Søndergade mødes. Der er sket adskillige uheld, hvor biler er kørt ind i husene ved svinget. Men i 1998 åbnedes Rødkærsbro Omfartsvej, en 10 km lang motortrafikvej med 2+1 spor, som leder trafikken uden om byen.
 
Syd for byen løber Vindelsbæk, der udmunder i Tange Å. Tre km nord for byen findes Brandstrup Mose, der blev fredet i 1984 og er udpeget som EU-habitatområde. Herregården Palstrup ligger 3 km syd for byen.

Historie

Sogne og kirker 
Den ældste del af Rødkærsbro - nord for Vindelsbæk - hører til Vindum Sogn, der var det største sogn i Middelsom Herred, fordi det også omfatter det tidligere Faldborg Sogn, hvor kirken blev revet ned i 1655. Lige vest for byen er der i sydsiden af den gamle hovedvej et mindesmærke over den nedrevne Faldborg Kirke.

Vindum Kirke ligger ved Vindum Overgård 6 km nordøst for Rødkærsbro. I den vestlige ende af sognet opførtes i 1869-70 Brandstrup Kirke kun 1 km nord for den nye stationsby. Den del af byen, der opstod omkring mejeriet syd for Vindelsbæk, hører til Elsborg Sogn. Elsborg Kirke ligger 3 km sydvest for Rødkærsbro.

Jernbanen 
Jyllands næstældste jernbanestrækning, Langå-Viborg Jernbane, blev indviet 21. juli 1863 og fik her en station, som blev kaldt Rødkærsbro, fordi der syd for stationen var en bro over et lavtliggende kær, som blev kaldt Rødkær, fordi det var omgivet af en rødlig bevoksning.

I 1875 beskrives forholdene således: "Rødkjærsbro med Jernbanestation og Kro".

Omkring forrige århundredeskifte omtales byen således: "Rødkjærsbro, Gde. og Huse, med Kro, Jærnbane-, Telegraf- og Telefonst. samt Postekspedition."

I 1911 blev den nuværende stationsbygning på Jernbanegade 7 opført, fordi Rødkærsbro skulle være jernbaneknudepunkt med åbningen af Rødkjærsbro-Kjellerup Banen i 1912. Denne privatbane blev i 1924 forlænget til Silkeborg og skiftede navn til Silkeborg-Kjellerup-Rødkjærsbro Jernbane. Den blev nedlagt i 1968.

Faciliteter 
Rødkærsbro Skole har 321 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin.. Skolen har 13 lærere ansat.

Rødkærsbro Idrætsforening (RIF) tilbyder badminton, fodbold, gymnastik, håndbold, løb, svømning og tennis samt træning i motionscenter.

Virksomheder 
Rødkjærsbro Kro blev opført i 1864 som en af de første bygninger ved stationen og er stadig byens ældste virksomhed. Nørre Langgade 4.

Arla har et stort ostemejeri, Rødkærsbro Mejeri, Århusvej 15.

Partiet Stram Kurs har hovedkvarter Søndergade 40 i Rødkærsbro og en ejendom til kurser, møder etc. i Hoven.

Kilder

Se også 
 Rødkærsbro Station
 Brandstrup Kirkedistrikt

Byer i Viborg Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Sunnfjord

Sunnfjord er et område i Vestland fylke i Norge, og er det midterste af de tre  fogderiene i det tidligere fylke Sogn og Fjordane. Det omfatter kommunerne rundt om  Sunnfjorden (Førdefjorden) og indover. Området er større end Sunnfjord kommune som blev oprettet i 2020. Det tidligere Sogn og Fjordane fylke bestod af de tre dele Nordfjord, Sunnfjord og Sogn.

Sunnfjord består af kommunerne Askvoll, Fjaler, den sydlige del af Kinn (tidligere Flora kommune), samt  de fire kommuner  Førde, Gaular, Jølster og Naustdal, der fra 2020 blev lagt sammen til Sunnfjord kommune. Byerne Florø og Førde ligger i Sunnfjord.

Sunnfjord er også et provsti og et tingsretsdistrikt i Vestland fylke. Provstiet ligger i Bjørgvin Stift  og omfatter kommunerne Askvoll, Fjaler, Sunnfjord og Kinn.

Natur

Uden for fastlandet, i Ytre Sunnfjord, ligger en række øer, størst er Bremangerlandet helt i nord. Dette havområde har talrige småøer og skær. Her ligger Stabben fyr, Kinnesund fyr, Ytterøyane fyr og mange flere som alle er erstattet af automatiske fyrlygter.

Sunnfjord er opspaltet af en række vest–østgående trange, til dels krogede fjorde som er klart kortere end i Sogn i syd og Nordfjord i nord. De vigtigste er fra nord:

Gulen med tre armer, Nordgulen, Midtgulen og Sørgulen
Botnafjorden/Norddalsfjorden
Solheimsfjorden som leder ind til Eikefjorden
Høydalsfjorden
Førdefjorden
Stongfjorden
Vilnesfjorden/Dalsfjorden

De fleste af fjordene afløses af vest–østgående dale indenfor, mange af dem med store søer.

I øst når Sunnfjord til Jostedalsbreen. Både her og på Myklebustbreen længere mod vest når fjeldene over 1.800 meter over havet.

Kilder og henvisninger

Vestlands geografi
Landskap i Norge
Malmros

Malmros er efternavnet på flere personer:
 Janne Malmros, en dansk kunstner
 Nils Malmros, en dansk filminstruktør
 Richard Malmros, en dansk hjernekirurg og far til Nils Malmros.
Førdefjorden

Førdefjorden er en fjord i Vestland fylke i Norge. Kommunerne i Sunnfjord ligger omkring denne fjord. Fjorden begynder i havet syd for Florø og fortsætter østover til den ender ved Førde.

[Deler af] fjorden er (pr. 2017) reguleret til at blive et deponi for gruveavfald.

Byer langs Førdefjorden 
 Stavanger
 Vevring
 Kvammen
 Naustdal
 Erdal
 Førde

Noter 

Fjorde i Vestland
Niklas Sundin

Niklas Sundin (født den 13. august 1974) er en svensk guitarist fra Gøteborg, der spiller i de melodiske dødsmetalband Dark Tranquillity og Laethora.
Niklas skrev også de første tekster til Dark Tranquillitys album og til de to første In Flames album.
Han fortsatte med at oversætte Anders Fridéns tekster fra svensk til engelsk på de følgende plader, indtil Anders havde lært sig nok engelsk.

Niklas er også stifteren af Cabin Fever Media som blandt andet laver tegninger (CDcover) til metal bands. Han har for nylig udgivet en bog med tegninger og skitser. Niklas har lavet layout for bands som In Flames, Arch Enemy, Sentenced, Kryptos, og Fragments of Unbecoming, så vel også hans eget band.

Diskografi som musiker

Med Dark Tranquillity 
 1989: Enfeebled Earth (Single, udgivet under navnet Septic Broiler)
 1991: Trail of Life Decayed (Demo)
 1992: A Moonclad Reflection (EP)
 1993: Tranquillity (Demokassette) (inkludere Trail of Life Decayed og A Moonclad Reflection)
 1993: Skydancer
 1995: Of Chaos and Eternal Night (MCD)
 1995: The Gallery
 1996: Enter Suicidal Angels (MCD)
 1997: The Mind's I
 1998: The World Domination (VHS)
 1999: Projector
 2000: Skydancer/Of Chaos and Eternal Night (genudgivelse)
 2000: Haven
 2002: Damage Done
 2003: Live Damage (DVD)
 2004: Exposures – In Retrospect and Denial
 2004: Lost to Apathy (EP)
 2005: Character
 2007: Fiction

Med Sigh 
 2006: Gallows Gallery (Gæste guitarsolo)

Med Laethora 
 2007: March of the parasite

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Guitarister fra Sverige
Heavy metal-musikere fra Sverige
Dark Tranquillity
Fodbygård

Fodbygaard er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1272. Gården ligger i Fodby Sogn i Næstved Kommune. Hovedbygningen er opført i 1865 og ombygget i 1879 og genopført i 1941 efter en brand

Fodbygaard Gods er på 305 hektar.

Ejere af Fodbygaard 

 (1272-1310) Oluf Lunge
 (1310-1340) Ole Olufsen Lunge
 (1340-1370) Jep Olesen Lunge
 (1370-1536) Roskilde Bispestol
 (1536-1669) Kronen
 (1669-1680) Otto Pogwisch
 (1680-1690) Slægten Pogwisch
 (1690-1694) Johan Didrik von Wettberg
 (1694-1695) Jørgen Arenfeldt
 (1695-1696) Hans Drejer
 (1696-1701) Jørgen Arenfeldt
 (1701-1704) Erik Olsen Lygaard
 (1704-1711) Frederik Schröders
 (1711-1712) Christine Suur gift Schröders
 (1712-1723) Wilken Hornemann
 (1723-1758) Carl Adolph von Plessen
 (1758-1763) Frederik Christian von Plessen
 (1763-1771) Det Plessenske Fideicommis
 (1771-1789) Christian Ludvig Scheel von Plessen
 (1789-1803) Carl Adolph von Plessen (f. 1747)
 (1803) Peter Johansen de Neergaard
 (1803) Severin Stegler
 (1803-1805) Lars Olsen
 (1805-1818) Jacob Christian Møller
 (1818-1835) Niels Lund 
 (1835-1855) Nicolai R. Lund
 (1855-1863) Otto Reedtz-Thott
 (1863-1879) Henning Eduard Lage
 (1879-1886) Holger Reedtz-Thott
 (1886-1911) Heinrich Ludvig Theodor Bencard
 (1911-1954) H. E. Pille
 (1954-1963) Jørgen Wilhelm Ahlefeldt-Laurvig
 (1963-1966) Arne Randow
 (1966-1983) Bøje Taagaard Nielsen 
 (1983-2005) Klaus Birger Liljegren Jönsson
 (2005-2017) Klaus Birger Liljegren Jönsson / Lone Annette Jönsson
(2017-2018) Aage Lund
(2019-) Claes Lund

Kilder 
 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
http://www.landbrugslederen.dk 

Herregårde i Næstved Kommune
Herregårde i Sorø Amt