kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tonni Pedersen

Tonni Marie Pedersen gift Weber (født 6. november 1921 i Aarhus, død maj 2015 i Hvidovre) var en dansk defektrice, bogholder, svømmer og atlet.

Pedersen og hendes forældre rejste til København allerede i 1922, hvor hendes far fik et skrædderværksted. De boede først på Nørrebro og senere på Østerbro. Pedersen begyndte sin svømmekarriere som 13 årig og svømmede for "Triton", som holdt til i Østerbro Svømmehal. Hun kom ikke til start ved EM i svømning 1938 i London, da hendes specialdistance 800 meter fri endnu ikke var på EM-programmet. Hun blev udsat for en trafikulykke i 1937, hvor en motorcyklist ramte hende, hvorved hun brækkede kæben. Det satte hende ude af stand til at konkurrere i seks måneder, og hun lykkedes ikke at kvalificere sig på de kortere distancer til det stærke danske EM-landshold. Den 7. august, midt under de pågående Europamesterskaber, satte hun verdensrekord på 1000 yards (ca. 915 meter) på badeanstalten "Sønderstrand" i Københavns sydhavn med tiden 13:15,9. Rekorden fik hun ikke lov at have i mere end 16 dage. Pedersen vandt senere samme år det 5,6 km lange prestigefyldte kanalsvømning Quer durch Berlin i ny rekord tid 1:17,25 og slog række af de europæiske svømmestjerner. Hun deltog i flere af de rekordløb, hvor Ragnhild Hveger satte sine verdensrekorder, og kom flere gange ind som nummer to i tider der var bedre end de stående rekorder. Hun vandt flere danske mesterskaber. Hun blev udtaget til OL i Helsinki i 1940. Men det blev ikke til noget på grund af anden verdenskrig.

Idrætshistorikeren Hans Bonde skrev kritisk i Fodbold med fjenden (2006) om det omfattende idrætssamarbejde mellem Tyskland og Danmark under nazismen, og at den danske deltagelse blev udnyttet af nazisterne. Når de danske svømmepiger i 1938 svømmede i Tyskland, var det efter Krystalnatten og hvor jødiske svømmepiger var blevet udelukket fra sportsdeltagelse. Tonni Pedersens far var antinazist og hendes bror Carl Aage Pedersen var involveret i modstandsarbejde.

Tonni Pedersen sluttede med svømning under besættelsen, for man manglede brændsel til at opvarme svømmehallens vand, og hun syntes at det var ubehageligt med det kolde vand. Hun kastede sig over atletik i Københavns IF og vandt det første danske mesterskab i spydkast for kvinder 1944 med et kast på 35,10 meter og satte to danske rekorder; 36,80 i 1942 og 38,77 i 1944, et resultat som det år var det 17. bedste i verden. 

Til et svømmestævne i Bogense i 1938 mødte Tonni Pedersen svømmeren Sigurd Weber, som var modstandsmand under besættelsen. De blev 1951 gift og hun ændrede dermed navn til Tonni Weber.

Personlige rekorder 
 Spydkast: 38,77 (København 27. august 1944)
 Diskoskast: 31,10 (1943)

Kilder 
 Dansk Sportsleksikon udgivet i samarbejde med Dansk Idræts-Forbund. Redaktion Axel Lundqvist Andersen og Jørgen Budtz-Jørgensen. Bind 1 og 2. Standard-forlaget 1944
 Track and Field Statistics – Tonni Pedersen 
 "Mit liv har været en fest" - Lokalavisen 
 Svømmepigen Tonni og verdensrekorden i 1938 - www.b.dk

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Spydkastere fra Danmark
Svømmere fra Danmark
Atleter fra Københavns IF
Verdensrekordindehavere
Personer fra Bogense
Viggo Andersen

Viggo "Gokke" Andersen (senere Djernum; 1904-1985) var en dansk atlet.

Andersen var medlem af Københavns IF fra 1928, og før det var han i Thisted Idrætsklub. Han kom 1928 til København for at arbejde som politiassistent. Han vandt tre danske mesterskaber i hammerkast.

Danske mesterskaber 
  1935 Hammerkast 44,67
  1934 Hammerkast 45,01
  1933 Hammerkast 45,34
  1932 Hammerkast 44,34
  1932 Vægtkast 13,25
  1930 Hammerkast 44,20
  1929 Hammerkast 44,61

Personlig rekord 
 Hammerkast: 47,91 1934
 Vægtkast: 15,25 1932

Eksterne henvisninger 
 "Officielle Efterretninger" og "DAF i tal" 
 KIF 100 Aar – Københavns Idrætsforening 24. oktober 1992. Udgivet i anledning af Københavns Idræts Forenings 100 års jubilæum 24. oktober 1992.

Atleter fra Københavns IF
Atleter fra Thisted Idrætsklub
Politifolk fra Danmark
Hammerkastere fra Danmark
Walther Bruun Jensen

Erik Walther Bruun Jensen (født 21. februar 1936, død 19. februar 2008) er en tidligere dansk og atlet som løb for Odense GF (-1960) og Københavns IF (1961-).
 
Bruun-Jensen satte fynsk rekord med 3.45.9 på 1500 meter i 1959 og opnåede at komme på landsholdet. Han blev udnævnt till "Årets Sportsnavn på Fyn 1959" af Fyens Stiftstidende. Han var uddannet ingeniør og som ansat i F.L. Schmidt var han i flere år udlandsstationeret. Han var formand for Københavns IF 1977-1981.

Danske mesterskaber 
 
  1961 1500 meter 3:55.1
  1960 1500 meter 3:55.6
  1959 1500 meter 3:51.6
  1958 800 meter 1:57.5
  1958 1500 meter 4:00.3

Eksterne kilder/henvisninger 

 KIF 100 Aar – Københavns Idrætsforening 24. oktober 1992. Udgivet i anledning af Københavns Idræts Forenings 100 års jubilæum 24. oktober 1992.

 

Mellemdistanceløbere fra Danmark
Atleter fra Københavns IF
Atleter fra Odense Atletik/OGF
Personer med tilknytning til FLSmidth
Ingeniører fra Danmark
Svend Fallesen

Svend Henrik Fallesen (30. oktober 1919 i København - 20. november 2001 i København) var en dansk ekspeditionssekretær og atlet medlem af Københavns IF.

Fallesen var roer i Roforeningen Kvik, da han i den relative høje alder af 26 begynde med sprint i KIF 1946. Han blev dansk doble mester, 100 og 200 meter, 1947 og 1948. 1948 kom han på anden plads efter bokseren Svend Aage Sørensen i Politikens "Årets Fund" i dansk idræt. Han vandt desuden fire danske mesterskaber i 4 x 100 meter stafet og var på landsholdet fem gange. I landskampen mod Finland og Holland i 1947 vandt han 100 meter løbet og tangerede den danske rekord på 10,6. I mange år var han en kendt starter ved stævner i Danmark.

Danske mesterskaber 
  1947 100 meter 10,9
  1947 200 meter 22,9
  1947 4 x 100 meter
  1948 100 meter 10,9
  1948 200 meter 23,0
  1948 4 x 100 meter
  1949 100 meter 11,0
  1949 200 meter 23,0
  1949 4 x 100 meter
  1950 100 meter 11,0
  1950 4 x 100 meter

Personlige rekorder 
 100 meter: 10.6h Østerbro Stadion 28. september 1947
 200 meter: 22.2h Malmö, 29. september 1948

Eksterne henvisninger 
DAF i tal – Svend Fallesen profil
 KIF 100 Aar – Københavns Idrætsforening 24. oktober 1992. Udgivet i anledning af Københavns Idræts Forenings 100 års jubilæum 24. oktober 1992.

Sprintere fra Danmark
Atleter fra Københavns IF
Personer fra København
Torben Jørgensen (atlet)

Torben Jørgensen født 1923 var en dansk atlet medlem af Københavns IF. Han havde en fortid som cykelrytter da han i 1944 begyndte som løber i KIF. Han var dansk mester på 1500 meter 1949 og 1950. og vandt også fire danske mesterskaber på 4 x 1500 meter. Det blev til to danske stafet rekorder og syv landskampe.

Danske mesterskaber 
  1950 1500 meter 3:57.6  
  1949 1500 meter 3:55.6
  1948 5000 meter 15:08.6  
  1947 1500 meter 4:02.2 
  1946 1500 meter 3:55.4 
  1945 800 meter 1:56.8

Personlige rekorder 
 400 meter: 52.4 1945.
 800 meter: 1.54.6 1946
 1000 meter: 2.31.0 1945.
 1500 meter: 3.52.8 1947
 3000 meter: 8.26.0 1949.
 5000 meter: 15.08.6 1948
 10000 meter: 34.46.0 1951

Eksterne kilder/henvisninger 
 KIF 100 Aar – Københavns Idrætsforening 24. oktober 1992. Udgivet i anledning af Københavns Idræts Forenings 100 års jubilæum 24. oktober 1992.

Mellemdistanceløbere fra Danmark
Atleter fra Københavns IF
Svend Gjørling

Sven(d) Erik Gjørling  (11. januar 1902 i Aarhus- 1981) var en dansk pressefotograf og atlet (spydkaster) medlem af Københavns IF.

Gjørling vandt tre danske mesterskaber og satte tre danske rekorder i spydkast. Han var den første dansker som kom over 100 meter (101,81) i den nu afskaffe konkurrenceform med kast med både højre og venstre hånd. Hans bedste resultat blev 59.96 fra 1929 og 1,70 i højdespring fra 1924. Han var to gange på landsholdet.

Gjørling var pressefotograf på Berlingske Tidende.

Danske mesterskaber 
  1931 Spydkast 56,67
  1930 Spydkast 56,46
  1929 Spydkast 57,02
  1928 Spydkast h+v 101,02
  1928 Spydkast 56,60
  1927 Spydkast 55,49
  1926 Spydkast 59,22

Eksterne kilder/henvisninger 
 KIF 100 Aar – Københavns Idrætsforening 24. oktober 1992. Udgivet i anledning af Københavns Idræts Forenings 100 års jubilæum 24. oktober 1992.

 

Spydkastere fra Danmark
Atleter fra Københavns IF
Personer fra Aarhus
Erik Johansen (atlet)

Erik Johansen (født 1909) var en dansk atlet medlem af Københavns IF. Han vandt i København det danske mesterskab i marathonløb 1934 på tiden 2:39.54 og 1933 det danske mesterskab på 20 km på tiden 1:10,26,8.

Personlige rekorder 
 800 meter: 2.00.9 1936.
 1000 meter: 2.43.5 1934
 1500 meter: 4.10.8 1936
 20km: 1:10,26,8. 1933
 Marathon: 2:39.54 1934 
 

Tjek dødsår
Maratonløbere fra Danmark
Atleter fra Københavns IF
Langdistanceløbere fra Danmark
Axel Springer

Axel Cäsar Springer (født 2. maj 1912 i Altona, Hamburg, død 22. september 1985 i Vestberlin) var en tysk journalist og grundlægger af medievirksomheden Axel Springer AG. 

Springer, der var søn af en udgiver, grundlagde i 1947 Axel Springer GmbH i Hamburg. I begyndelsen udgav virksomheden Hamburger Abendblatt samt en række ugeblade, herunder tv-bladet Hör zu, men i 1952 udkom husets mest populære udgivelse, tabloidavisen Bild til. Koncernen lancerede flere udgivelser i de kommende år. I de sene 1960'ere blev Springer angrebet af den radikale venstreorienterede, kommunistiske og anarkistiske studenterbevægelse for mediernes politiske ståsted, der var anti-kommunistisk og borgerligt. Bild var også genstand for kritik fra forfatteren Heinrich Böll. 

I 1980 var Springer en af grundlæggerne af en konservativ interesseorganisation, Bürgeraktion Demokraten für Strauß, der støttede Franz Josef Strauß som kansler.

Axel Springer var medlem af frimurerordenen i Vesttyskland. Han var gift en række gange, senest med Friede Springer, der var ansat i Springer-huset. Hun er i dag leder af og arving til virksomheden. Springer forpligtede arvingerne til ikke at sælge noget af virksomheden før 2015.

Eksterne henvisninger 

Journalister fra Tyskland
Erhvervsfolk fra Tyskland
Personer fra Altona
Morgunblaðið

Morgunblaðið (dansk: Morgenbladet) er den største avis på Island med et dagligt oplag på omkring 50.000 eksemplarer. Morgunblaðið har de fleste af sine læsere i den sydvestlige del af landet, særligt i og omkring hovedstaden Reykjavik.

Avisen blev grundlagt af Vilhjálmur Finsen og udkom første gang 2. november 1913. Siden 1919 har avisen været udgivet af Árvakur. Politisk havde avisen særligt under Den Kolde Krig tætte relationer til det konservative politiske parti Sjálfstæðisflokkurinn. Helt frem til 1983 deltog avisens redaktører og politiske reportere i møder med partiets gruppe i Altinget. Selv om partibåndene officielt er brudt, har avisen flere gange siden været kritiseret for at læne sig for meget op af partiet i sine holdninger, særligt under valgkampe. Avisen har dog haft andre standpunkter end partiet, eksempelvis om fiskekvoter, ligesom avisen har rekrutteret flere venstreorienterede journalister og har haft ledende artikler, der advokerede for feminisme.

Oprindeligt blev avisen ikke udgivet mandag, men siden 2003 er avisen udkommet alle ugens dage i variabelt omfang; mellem 60 og 120 sider.

Ansvarshavende redaktører 
 Vilhjálmur Finsen (1913-1921).
 Þorsteinn Gíslason (1921-1924).
 Jón Kjartansson (1924-1947).
 Valtýr Stefánsson (1924-1963).
 Sigurður Bjarnason (1956-1970).
 Bjarni Benediktsson (1956-1959).
 Einar Ásmundsson (1956-1959).
 Matthías Johannessen (1959-2000).
 Eyjólfur Konráð Jónsson (1960-1974).
 Styrmir Gunnarsson (1972-2008).
 Ólafur Þ. Stephensen (2008-2009).
 Davíð Oddsson og Haraldur Johannessen (2009-).

Eksterne henvisninger 
 Morgunblaðiðs hjemmeside

Aviser
Medievirksomheder fra Island
Etableret i 1913
Il Messaggero

Il Messaggero (italiensk: Budbringeren) er en italiensk avis, der udgives fra Rom. I 2005 havde avisen et oplag på 230.697, hvilket gør den til landets femtestørste. Politisk er avisen kristendemokratisk.

Avisen blev grundlagt i 1878 og ejes af Caltagirone Editore. Den er i dag den mest populære avis i Rom og det centrale Italien, og har lokale udgaver i regionerne Lazio, Umbria, Marche, Abruzzo og Molise. I resten af landet er avisen ikke så udbredt.

Eksterne henvisninger
 Il Messaggeros hjemmeside

Referencer

Etableret i 1878
Aviser fra Italien
Stuegran

 
Stuegran (Araucaria heterophylla) er et af de få nåletræer, der finder anvendelse som stueplante. 

Den har ry for at være lidt svær, men nyere sorter tåler bedre vores tørre stueluft. Den hører til Abeskræk-familien som rummer en række såkaldte levende fossiler, og i naturen forekommer stuegran kun på øen Norfolk Island mellem Australien, New Zealand og Ny Caledonien. På engelsk hedder den Norfolk Island Pine skønt den ikke er et fyrretræ (:en:Pine). Den danske betegnelse Stuegran er tilsvarende misvisende da træet heller ikke hører til Gran-slægten. Endelig ses på dansk af og til navnet Norfolk Gran.

Form og størrelse 
I naturen bliver stuegran 50 m, op til 65 m, høj, med en snorlige opret stamme og symmetriske grene – dette til trods for at den ofte er konstant udsat for pålandsvind fra Stillehavet, som ville medføre vrangvækst hos de fleste andre træer. I potte i en dansk stue kan den dog aldrig nå sådanne dimensioner og vil typisk være mellem 50 cm og 2 m i højden.

Nålene er syl-formede, 1 – 1,5 cm lange og ca. 1 mm tykke på unge træer og ikke stikkende. På voksne træer er de 5-10 mm lange og 2-4 mm tykke. Den botaniske artstilføjelse heterophylla betyder forskellig-bladet og hentyder til at nålene på unge træer er ganske forskellige fra nålene på ældre træer.

Koglerne er fladtrykt kugleformede og 10-14 cm i diameter. Koglerne falder fra hinanden, når de er modne og de spiselige, nødde-agtige frø frigøres.

Nåletræer
Stueplanter
Stedsegrønne
Abeskræk-slægten
Menopur

Menopur (HPhMG) er et præparat fremstillet af humant menopausalt gonadotropin. HPhMG indeholder hormoner, der er nødvendige for den menneskelige forplantning. Menopur er udviklet, produceret og markedsført af Ferring Pharmaceuticals. Menopur udvindes af urin, højtoprenset ved hjælp af state of the art-teknologi, fra kvinder der har passeret overgangsalderens. Deres urin er meget rig på kønshormoner, især FSH i flere forskellige former, LH og mindre mængder af graviditetshormonet hCG. hCG har samme effekt i æggestokken som det naturligt forekommende LH-hormon, men har en længere virkningstid i kroppen. Man siger, at hCG har LH-effekt. Behandling med HP-hMG giver således både FSH- og LH-effekt i æggestokkene.

Praksis udvalg af American Society for Reproductive Medicine rapporterer: 

To uafhængige oversigter over relevante undersøgelser har vist, at IVF-behandling med gonadotropiner indeholdende hMG fører til en signifikant højere fødselsrate i forhold til behandling med rekombinant FSH. Yderligere har en samlet analyse af to store randomiserede kontrollerede forsøg med Menopur vist statistisk signifikant højere sandsynlighed for (antal) kliniske graviditet sammenlignet med rekombinant FSH i IVF cykler.

Referencer

Eksterne links 
Læs mere om Menopur på medicin.dk

Lægemidler tilhørende kønsorganer og urinveje
Epipremnum

Epipremnum er en slægt med ca. 30 arter, som er udbredt i det sydøstlige Asien, dvs. fra Indien og Japan over Sydkina, Indonesien og Ny Guinea til Australien og Cook-øerne i Stillehavet. Desuden er de naturaliseret i mange andre egne af verden, hvor klimaet passer dem. Overalt er de knyttet til regnskove, hvor de vokser krybende eller klatrende. Ofte findes de som pionerplanter, hvor skoven bliver ryddet. De danner klatrerødder ved knopperne, og de har spredtstillede, hele og helrandede blade, hvor bladpladen dog ofte flosser op, så de fremtræder fligede. De har Arum-familiens typiske blomsterstand, der består af en sammenvokset kolbe af reducerede blomster med et stort, ofte farvet højblad som hylster og blikfang. Frugterne er bær, der kun indeholder få frø.

 Guldranke (Epipremnum aureum)
 Epipremnum ceramense
 Epipremnum falcifolium
 Epipremnum giganteum
 Epipremnum moluccanum
 Epipremnum nobile
 Epipremnum pinnatum (af enkelte kilder regnet som synonym med E. aureum)
 Epipremnum silvaticum
Følgende arter regnes ikke længere til denne slægt:
Til slægten Amydrium
Epipremnum asperatum → Amydrium zippelianum
Epipremnum elmerianum → Amydrium magnificum
Epipremnum humile → Amydrium humile
Epipremnum luzonense → Amydrium magnificum
Epipremnum magnificum → Amydrium magnificum
Epipremnum mampuanum → Amydrium magnificum 
Epipremnum medium → Amydrium medium
Epipremnum minatum → Amydrium magnificum
Epipremnum philippinense → Amydrium magnificum
Epipremnum sorsogonense → Amydrium magnificum
Epipremnum truncatum → Amydrium medium
Epipremnum zippelianum → Amydrium zippelianum

Til slægten Rhaphidophora
Epipremnum beccarii → Rhaphidophora beccarii
Epipremnum foraminiferum → Rhaphidophora foraminifera
Epipremnum multicephalum → Rhaphidophora korthalsii 
Epipremnum palauense → Rhaphidophora koidzumii

Eksterne links 
 aroid.org: Araceae 
 GRIN: Genus: Epipremnum  
efloras.org: Flora of Pakistan   

Arum-familien
Peter Outzen Boisen (præst)

Peter Outzen Boisen (født 1815 i Vesterborg; død 21. august 1862) var en dansk asylbestyrer og præst, søn af biskop Peter Outzen Boisen.

Boisen blev student 1834 og to år efter lærer ved den senere dronning Caroline Amalies asyl; 1841, da han tog teologisk attestats, blev han tillige lærer ved dronningens asylskole, og til disse stiftelser, hvis opgave var, især ved bibelsk og fædrelandsk fortælling og sang, at danne gode og glade mennesker, var han knyttet hele sit følgendeliv, fra 1851 som deres bestyrer.

Siden 1848 forestod han enkedronning Caroline Amalies uddeling af milde gaver. Fra sin ungdom af så han med beundring og kærlighed op til N.F.S. Grundtvig; 1847 ægtede han dennes datter, Meta Cathrine Marie Bang Grundtvig, og 1854 blev han hans kapellan ved Vartov.

Boisen var børnenes og de fattiges præst, og han holdt i mange år søndagsskole i København, efter at denne virksomhed, støttet af prinsesse Caroline Amalies levende interesse for sagen, midt i trediverne først var begyndt af de teologiske kandidater Gustav Schaarup, Peter Rørdam og J.H. Paulli. For det navnlig i fyrrerne blomstrende Danske Samfund var Boisen – ikke mindst ved sin sang – i en række år en hovedstøtte, og da den første slesvigske krig så mægtigt greb og løftede sindene, bragte hans levende fædrelandsfølelse ham til at samle og udgive Nye og gamle Viser af og for danske Folk (1849), der vandt en vid udbredelse og oplevede mange oplag. Også de af ham samlede Bibelske og kirkehistoriske Salmer og Sange for Skole (1853) blev modtaget med bifald.

Referencer

Litteratur 
 Nils Schiørring: Musikkens historie i Danmark, III, s 12f
 Karl Clausen: Dansk folkesang gennem 150 år, 1958, især fra side 171, hvor Nye og gamle Viser af og for danske Folk betegnes som den vigtigste sangbog i tiden mellem de to krige 1848 og 1864, præget af Treårskrigens sejrsstemning og Grundtvigs folkelige budskab. "Sangbogen skulde i Grundtvigs ånd vidne om den danske sag i nutiden" (s. 171)
 Litteratur anvendt af Rørdam i DBL:  Thomas Hansen Erslew: Forfatterlexicon

Eksterne henvisninger 
 
 "En 150 år gammel melodibog", en fyldig "fokus"-side fra Det Kongelige Bibliotek om melodibogen til Nye og gamle Viser af og for danske Folk

Lærere fra Danmark
Præster fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Peter Outzen 2
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Die Presse

Die Presse er en østrigsk avis, der udgives fra Wien. Avisen er en af de førende i landet og læses dagligt af ca. 350.000. Politisk er den liberal og tilhører således centrum-højre.

Avisen blev i sin nuværende form grundlagt i 1946 af modstandsmanden Ernst Molden. Den følger traditionen fra aviserne Die Presse (1848-1896) og Neue Freie Presse (1864-1938). Efter at have befundet sig i økonomisk krise i længere tid, blev avisen i 1960'erne overtaget af det østrigske handelskammer. Siden 1999 har den været ejet af Styria Medien AG, der oprindeligt er grundlagt af den katolske kirke.

Eksterne henvisninger 
 Die Presses hjemmeside 

Aviser fra Østrig
Etableret i 1946
Evening Standard

Evening Standard (også kendt som London Evening Standard) er en engelsk regional tabloidavis, der udgives i landets hovedstad London og opland. Avisens oplag er på omkring 600.000 (2009). Efter i mange år at have været den eneste regionale betalingsavis i London, overgik den i oktober 2009 til at være gratisavis. Redaktionelt har avisen udover lokale nyheder vægt på finansstof samt indenrigs- og udenrigsstof. Politisk er avisen højreorienteret og har ved flere valg støttet Conservatives.

Avisen udkommer mandag-fredag og distribueres primært ved undergrundsstationerne i det centrale London..

Avisen blev grundlagt som Standard 21. maj 1827. I 1857 blev den til morgenavis, og i 1859 fik avisen en aftenudgave, Evening Standard. Det blev senere den overlevende avis. Avisen blev kendt for sin udenrigsdækning, blandt andet fra den amerikanske borgerkrig (1861-1865). Siden 1950'erne har avisen sponsoreret den årlige prisuddeling Evening Standard Theatre Awards, og siden 1970'erne Evening Standard British Film Awards. Avisen var frem til 2009 ejet af Associated Newspapers Ltd., men ejes i dag mestendels af den russiske forretningsmand og tidligere KGB-agent Alexander Lebedev. 

Redaktør er siden 2012 Sarah Sands.

Eksterne henvisninger 

 Evening Standards hjemmeside 

Aviser fra Storbritannien
Virksomheder i London
Etableret i 1827
Fodboldklubben Prespa

Fodboldklubben Prespa er en fodboldklub fra København stiftet i 1974, hvis førstehold spiller i Københavnsserien i Københavns Boldspil-Union. Klubbens grundlæggere samt de fleste af dens spillere kommer fra byen Prespa i den sydvestlige del af Makedonien og deraf navnet.

FK Prespa, som hører under Foreningen PrespaDK (tidligere Den Makedonske Forening Prespa), er en traditionsrig klub, som har eksisteret i 35 år. Klubben har haft op- og nedture gennem årene med deltagelse i Danmarksserien som sin bedste placering. Klubben fik dispensation til at spille i Danmarksserien i forbindelse med sit 25-års jubilæum i 2000. Kampene har været samlingspunkt for makedonere i Københavnsområdet, og FK Prespa er også kendt for sit store tilskuertal blandt seriehold. Deres kampe runder tit et tilskuertal på 200.

Klubben har tidligere været involveret i flere disciplinærsager, men den seneste ligger tilbage til før årtusindeskiftet. Klubben er blevet rost for sin evne til at danne nye fællesskaber på tværs af etniske forskelle.

Referencer 

Fodboldklubber under DBU København
Sportsklubber i København
The Daily Telegraph (Australien)

The Daily Telegraph er en australsk tabloidavis, der udgives i Sydney, New South Wales af Nationwide News, der er et datterselskab af News Corporation. Oplaget er 409.000 (2004), og avisen er således den største i Sydney.

Avisen blev grundlagt i 1879. I 1990 fusionerede den med eftermiddagsavisen The Daily Mirror til The Daily Telegraph-Mirror, der både udkom i en morgen- og eftermiddagsudgave. Senere er eftermiddagsudgaven lukket. I 1996 fik sit nuværende navn. Politisk er avisen højreorienteret.

Eksterne henvisninger 
 The Daily Telegraphs hjemmeside

Aviser på engelsk
Aviser fra Australien
Etableret i 1879
News Corporation