kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Region Nordjylland

Region Nordjylland omfatter det tidligere Nordjyllands Amt samt de dele af Viborg Amt der ligger nord for Limfjorden, herunder øen Mors. Desuden den nordligste del af det nedlagte Århus Amt hvor byen Mariager ligger. Regionens centralforvaltning er placeret i Regionshuset i Aalborg Øst. Region Nordjylland har  og består af 11 kommuner.

Statslige opgaver i Region Nordjylland blev fra 1. januar 2007 indtil 31. marts 2019 varetaget af Statsforvaltningen. Fra 1. april 2019 varetages opgaverne af Familieretshuset og Styrelsen for International Rekruttering og Integration samt Ankestyrelsen.

Kommuner og byer i regionen

Kommuner i regionen

Regionens største byer

Mandatfordeling igennem tiden

Regionsrådsformænd 
Den første regionsrådsformand var socialdemokraten Orla Hav, hvis parti kun var ét mandat fra at have absolut flertal i regionsrådet. Derefter overtog Ulla Astman embedet fra Orla Hav, da han blev valgt til Folketinget i 2007 og sad indtil 2021. Nuværende regionsrådsformand er Mads Duedahl fra Venstre, som sidder på baggrund af en konstituering mellem Venstre, Konservative, Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti.

Se også 
 Danmarks regioner
 Danske Regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Amt
 ISO 3166-2:DK

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Region Nordjyllands hjemmeside
 Aftale om strukturreform  – hos Indenrigs- og Sundhedsministeriet

 
Danmarks regioner
Fader

Fader har flere betydninger:

 Familie (menneske) – den mandlige forælder
 Gud Fader – en af de tre personer i Treenigheden indenfor Kristendom

Se også
 Fader vor – en kristen bøn
 Rigs vandring – hvor Fader ikke er far til Jarl

Flertydige
 Far
 Patriark
Moder

Moder har flere betydninger:

 Familie (menneske) – den kvindelige forælder
 Moder (nordisk mytologi) – person i  Rigs vandring
 Moder (flod) - flod i Frankrig

Se også
 Moder Teresa – en verdenskendt katolsk nonne
 Moderkage – organ der ernærer barnet under graviditeten
 Modersmål –  det sprog, som et barn vokser op med
 Mor (flertydig)
Radioudbredelse

Radioudbredelse, udbredelse af radiobølger eller radiofrekvensernes udbredelse er en term eller frase, som favner hvordan radiobølger "opfører" sig, når de udsendes eller bliver udbredt. Radiobølger sendes og modtages via radioantenner.

Fænomener som påvirker radioudbredelsen:
 Refleksion – F.eks. i form af forskellige lag D, E, F1, F2 i ionosfæren i atmosfæren.
 Refraktion – F.eks. ved temperaturinversion i troposfæren i atmosfæren.
 Absorption – F.eks. Absorberes wifi ved 2,4 GHz af alt vandholdigt materiale som f.eks. blade.
 Diffraktion – "spredning".

Ionosfæren påvirkes af solvinden, som igen er påvirket af primært solens eventuelle solpletter og soludbrud.

Ionosfærereflektioner påvirker især frekvenser mellem ca. 100 kHz – 30 MHz – og undtagelsesvis op til 100 MHz.

Inversioner i troposfæren påvirker især frekvenser mellem ca. 50 MHz – 800 MHz (?).

Når meteorer nedbremses og opvarmes i jordens atmosfære, ioniseres den, og dette vil forbigående påvirke radioudbredelsen.

Se også
 Long delayed echo

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 Types of Propagation 
 Elektronik Design: Radiobølger, solfakkel og røntgenstyrke 
 Kilde: Current Solar Data (from NOAA) Add an X-ray flare and Geomagnetic storm monitor to your website!

Meteor 
 FM Radio Detection of Meteors 
 Turn your TV set into a Meteor Detector 

 
Elektromagnetisk stråling
Elektromagnetisk spektrum
Radioteknik
Atmosfære
Jorden
Klassifikationsselskab

Et klassifikationsselskab påtager sig forskellige godkendelsesopgaver og certifikatudstedelser indenfor industri, skibsfart, jernbaner, energi o.a. Det kan være undersøgelser og tilsyn af skibe, broer, boreplatforme, fødevarer etc.

Klassificeringsselskabernes regler skal følges for at der kan opnås forsikringsdækning på aktuelle entreprise, dette specielt indenfor skibsfart.

Klassifikationsselskaber 
For dansk skibsfart og industri er de vigtigste selskaber:
 American Bureau of Shipping (ABS), USA
 Bureau Veritas (BV), Frankrig
 Det Norske Veritas (DnV), Norge
 Germanischer Lloyd (GL), Tyskland
 Lloyd’s Register of Shipping (LRS), Storbritannien
 The British Corporation Register (BCR), Storbritannien

Selskabernes tjenesteområder 
 Byggeregler
 Klassifikation
 Kvalitetsstyring og certificering
 Konsulenttjenester
 Vedligehold og inspektion
 Laboratorietjenester
 Kurser

Transportvirksomheder
Servicevirksomheder
Certificering
Jens Grønlund

Jens Grønlund (født 30. november 1950) er en dansk kommunalpolitiker fra Venstre, der fra 1998 – 2006 var borgmester i Galten Kommune. Ved kommunalvalget i 2005 blev Grønlund valgt som formand for sammenlægningsudvalget i den nye Skanderborg Kommune og dermed dennes første borgmester fra 2007 og frem til 2009.

Grønlund blev første gang valgt til kommunalbestyrelsen i Galten Kommune i 1986. Han er uddannet lærer og arbejdede indtil borgmestergerningen som lærer ved Skovbyskolen.  

Borgmestre fra Venstre
Borgmestre i Skanderborg
Tidligere borgmestre fra Danmark
Buresø

Buresø er en sø beliggende i en tunneldal, umiddelbart sydøst for Slangerup, hvor Allerød, Frederikssund og Egedal kom­muner mødes. Tunneldalen, der er dannet un­der sidste istid løber i øst-vestlig retning og kan føl­ges langs Mølleåen helt til Øresundskysten. Mel­lem Buresø og den nærliggende Bastrup sø er der et vandskel. Bu­resø afvander via Græse Å mod vest til Roskilde Fjord, Bastrup sø afvander mod øst til Mølleåen. Buresø med omgivelser er en del af Naturparken mellem Farum og Slangerup.

Naturbeskyttelse 
Dele af Buresø ligger i naturfredningen Mølleåen - fra Burre Sø til Farum Sø mens nordsiden grænser til fredningen Kedelsø-Langsødalen Søen er en del af Natura 2000-område nr. 139 Øvre Mølleådal, Furesø og Frederiksdal Skov

Galleri

Se også 
 Sø

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Egnen ved Buresø 

Søer i Allerød Kommune
Søer i Frederikssund Kommune
Søer i Egedal Kommune
Bastrup Sø

Bastrup Sø ligger i en øst-vestgående tunneldal syd for Lynge i den sydlige del af Nordsjælland. Søen er en del af det smeltevandsskabte system af dale og åse, der strækker sig fra Furesø og mod nordvest til Buresø. Centralt i dette landskab ligger Mølleåen, der starter ved afløbet fra den østlige ende af Bastrup Sø og har udløb i Øresund. Få hundrede meter vest for Bastrup Sø er der et vandskel, hvor vandet strømmer enten mod øst til Bastrup Sø, mod vest til Buresø eller mod syd til Damvad Å eller Bunds Å.

Passagen mellem Buresø og Bastrup Sø var i middelalderen en af de få passagemuligheder på tværs af ådalene på vejen mellem Roskilde og Helsingør. Lige nord for Bastrup Sø ligger ruinen Bastruptårnet.

Naturbeskyttelse 
Bastrup Sø ligger i naturfredningen Mølleåen - fra Burre Sø til Farum Sø og Natura 2000-område nr. 139 Øvre Mølleådal, Furesø og Frederiksdal Skov

Eksterne kilder/henvisninger 
 Allerød Kommune: Bastrup Sø

Referencer 

Søer i Allerød Kommune
Søer i Egedal Kommune
Farum Sø

Farum Sø ligger nordvest for København i Mølleådalen i Furesø Kommune, men søen var før 2007 delt mellem de gamle Farum og Værløse Kommuner. Søen er den tredjestørste sø i Mølleåens vandløbssystem næst efter Furesø og Bagsværd Sø. Søen har to øer, Svaneholm og Klavs Nars Holm. Sidstnævnte er privatejet og be­boet.

Farum Sø er en del af Farum Naturpark, og ejet af Miljøministeriet og Naturstyrelsen og administreret af Københavns Statsskovdistrikt.

Beskrivelse 
Søens vigtigste tilløb er Hestetangså i søens vest­lige ende. Afløbet sker i østenden via Fiskebæk, der 500 meter efter løber ud i Furesø. Ved østlig vindretning kan vandet i Fiskebæk løbe den mod­satte vej. Vandkvaliteten har været stigende de senere år, men er endnu ikke helt tilfredsstillende, idet den ved sidste kontrol i 1999 ikke kunne leve op til en målsætning om en sommersigtdybde på mindst 2,5 meter i gennemsnit og en fosforkoncentration på ikke over 0,075 mg pr. liter som gennem­snit over hele året.

Søen er beskyttet både som EU-fuglebeskyttelsesområde og som EU-habitatområde, og der er forbud mod motorsejlads på den. Søen har et varieret fugleliv, bl.a. ses hvinænder, troldænder og stor skallesluger. I sommerperioden ses rørhøgen, ligesom fiskeørne besøger søen under forårs- og efterårstrækket.

Undslupne mink gør en del skade på fuglebestanden, og deres antal søges begrænset ved opstilling af fælder.

Selskabslegen 
I en selskabsleg sendes en tændt fyrstik fra hånd til hånd. Den, flammen slukker hos, må tilbyde et pant. Legen er kendt som Jack's alive  på engelsk; der Kleine lebt noch på tysk; liten lever än på svensk. I Danmark blev den omkring 1685 kaldt Lad ikke Vorherres fugl dø; i nyere tid er navnet blevet til Fisken i Farum sø.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Frederiksborg Amt 

Søer i Furesø Kommune
Dopamin

Dopamin er et signalstof i hjernen, et såkaldt "catecholamin", der virker som neurotransmitter i centralnervesystemet.
Dopaminmangel kan opstå, når der sker svigt hos de nerveceller, der normalt udskiller dopaminet.

Kemisk set er dopamin et monoamin, ligesom en række andre neurotransmittere: noradrenalin, adrenalin, serotonin og histamin.
I hjernen bliver dopamin syntetiseret ud fra stoffet DOPA (dihydroxyfenylalanin) som igen bliver syntetiseret ud fra tyrosin.
Dopamin kan syntetiseres videre til noradrenalin, og dette stof kan yderligere syntetiseres til adrenalin.
Ved den kemiske syntese fra DOPA til dopamin medvirker et enzym kaldet DOPA-decarboxylase, mens der ved den videre syntese til noradrenalin medvirker enzymet dopamin-β-hydroxylase (DBH).

I hjernen befinder dopamin-holdige nervecellers cellelegemer sig i strukturerne "den sorte substans" og det central tegmentale område.
Herfra har de udløbere til store dele af forhjernen, blandt andet storhjernens hjernebark. (Ved Parkinson's sygdom ses et stort antal døde nerveceller i den sorte substans).

I dagliglivet spiller signalstoffet dopamin en afgørende rolle for drivkræfterne bag alle positivt motiverede handlinger, hvortil der er knyttet oplevelser af velvære. Dopamin udløses således i så forskellige situationer som under opnåelse af succes i både krig og kærlighed, under spisning ved et veldækket bord, i vundne spil-situationer, under indtagelse af narkotika, ved seksuelle samværssituationer o.lign., og hvor signalstoffet endvidere virker forstærkende på trangen til vanemæssigt at se frem til at kunne genopsøge pågældende dopaminudløsende situation på ny.

Endvidere spiller dopamin en central rolle for udviklingen af mange adfærdsforstyrrelser, f.eks. er der en forhøjet risiko for at udvikle ADHD, hvis den naturlige dopamin-produktion i hjernen er ude af balance.

Transmission 
I hjernen findes der på nerveceller forskellige proteiner der reagerer på dopamin efter de er frigivet af de dopamin-holdige nerveceller. På den postsynaptiske neuron sidder der dopaminreceptorer, der sender signalet videre. Efter påvirkningen genoptager de dopamin-holdige nerveceller den frigivne dopamin ved hjælp af et protein kaldet dopamin-transporteren.
Kokain og amfetamin nedsætter dette genoptag.

Visse former for medicin til skizofreni hæmmer dopamintransmissionen andre psykoaktive farmaka aktiverer eller blokerer dopaminreceptorerne.

Henvisninger 

Neurotransmittere
Klaus Nars Holm

Klavs Nars Holm er en 0,005 km² lille ø i den østlige del af Farum Sø. Holmen er privatejet, og der er to huse på øen. Det ene har to helårsbeboere, mens det andet hus udlejes som fritidshus. Tegneren Nikoline Werdelin har boet fast på øen.

Der knytter sig mange historier og sagn til Farum Sø. Det mest kendte er sagnet om Klavs Nar, der har givet navn til øen. Klavs Nar var ifølge den mest populære udgave af sagnet hofnar hos Valdemar Atterdag og bad som belønning for mange års tro tjeneste om at få et len af kongen. Det gik kongen ind på og gav ham øen som len, men efter at have set på øen bød narren kongen på ålesuppe, og kongen smagte på den og bemærkede, at den var tynd, hvorefter narren svarede: "Så ålesuppe uden ål, så len uden land".
 
Frederik 7. og grevinde Danner har under besøg på Farumgård foretaget en udflugt til holmen for dér at nyde deres eftermiddagskaffe.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Frederiksborg Amt 

Furesø Kommunes geografi
Øer i søer i Danmark
Bagsværd Sø

Bagsværd Sø er den næststørste sø i Mølleå-systemet, kun overgået af Furesø. Mølleåen gennnemstrømmer ikke Bagsværd Sø, men Bagsværd Sø har afløb til Mølleåen via Furå til Lyngby Sø. Mølleå-systemet afvander til Øresund. Mere end halvdelen af søens opland udgøres af byzone. 
Ved den nordlige side af søen ligger  Sophienholm, Tusculum og lidt ovenfor statsministerens residensslot Marienborg.

Bagsværd Sø er lidt speciel, fordi der afvikles kaproning på søen i internationalt format (regatta). Søen er hjemsted for Bagsværd Roklub. Når der ikke er konkurrencer på søen, er sejlads med robåde, sejlbåde, kanoer og kajakker tilladt. Sejlads med motorbåde og windsurfing er dog forbudt uden særlig tilladelse. Fiskeri er tilladt hele året med medegrej.

Den sydlige del af søen med den sydlige og østlige bred hører til Gladsaxe Kommune, den nordlige del af søen med en lille ø, Gåseholm,  ligger i Lyngby-Taarbæk Kommune. I Furesø Kommune ligger en meget lille del af (den vestligste del af) søen i forlængelse af skovområdet Bøndernes Hegn, klemt inde mellem Gladsaxe Kommune (del af Store Hareskov) og Lyngby-Taarbæk Kommune (Storskov).

Danmarks Naturfredningsforening har den 26. juni 2008 rejst fredningssag for Bagsværd Sø og Lyngby Sø med omgivelser

Natur- og Miljøklagenævnet har den 26. juni 2013 offentliggjort den endelige vedtagelse af fredningen for Bagsværd Sø og Lyngby Sø med omgivelser.
I 2014 var der planer om en opgradering af rostadionet.
Et afslag om udvidelse af rostadion skete i 2021. Verdensmesterskab i rosport 2021 foregik på søen.

Gåseholm 
Nogenlunde i midten af Bagsværd Sø ligger øen Gåseholm, der har et areal på ca. 2.600 m2. Den bebos af forskellige fuglearter, herunder svaner.
Øen har tidligere heddet Kalveholm, Hytteholm og Blæseholm.

Galleri

Referencer 

Sø
Søer i Furesø Kommune
Søer i Gladsaxe Kommune
Søer i Lyngby-Taarbæk Kommune
Roning i Danmark
F1-hybrid

En F1-hybrid er førstegangskrydsningen mellem to rene linjer. Da deres arvelige egenskaber er kendte, har man også helt styr på hybridens. Egenskaberne hos senere hybridiseringer, f.eks. de spontane "gadekryds" mellem forskellige, udefinerede hunderacer, er derimod uforudsigelige.

F1-hybrider er kvalitetsprodukter fra frøfirmaer og planteforædlere, resultatet af langvarigt forarbejde med de rene linjer, og de må betales dyrt. Derfor laves der ofte svindel med dem, og ukontrollerbare hybridiseringer bliver solgt som "F1-hybrider".

Planter: Fordele og ulemper frem for traditionelle frøægte sorter 

F1-hybrider sammenlignes med traditionelle frøægte sorter (også kaldet OP-sorter – OP, open pollinated), der har større biodiversitet og er stabile i generationerne, dvs. når de sætter frø, vil der spire planter, der ligner forældrene.

 F1-hybrider kan have særlig gode egenskaber som højt udbytte og resistens overfor sygdomme.
 F1-hybrider er ensartede og forudsigelige. Kan være fordel for landmanden, da alt skal høstes på en gang, men ulempe for amatørhaveejeren.
 F1-hybrider kan ikke tilpasse sig det lokale miljø og afgrøderne kan således ikke udvikle sig naturligt.

Genetik
Suså Kommune

Suså Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Næstved Kommune sammen med Fladså Kommune, Fuglebjerg Kommune og Holmegård Kommune.

Glumsø Kommune 
I 1962 blev Glumsø Kommune dannet ved frivillig sammenlægning af 2 sognekommuner:

Herlufmagle-Tybjerg Kommune 
I 1963 blev Herlufmagle-Tybjerg Kommune dannet ved frivillig sammenlægning af 3 sognekommuner:

Suså Kommune 
I 1966 blev den første Suså Kommune dannet ved at 2 sognekommuner blev lagt sammen med Glumsø Kommune:

Ved selve kommunalreformen blev Herlufmagle-Tybjerg Kommune lagt sammen med Suså Kommune:

Sogne 
Suså Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Tybjerg Herred:
 Aversi Sogn
 Bavelse Sogn
 Glumsø Sogn
 Herlufmagle Sogn
 Næsby Sogn (Næstved Kommune)
 Sandby Sogn (Næstved Kommune)
 Skelby Sogn (Næstved Kommune)
 Tybjerg Sogn
 Tyvelse Sogn
 Vrangstrup Sogn

Rådhus 
Glumsø var Suså Kommunes største by og dens administrationscentrum. Rådhuset lå på Realskolevej 5, hvor Glumsø private Mellem- og Realskole startede i 1914. Den måtte lukke i 1964, hvorefter Glumsø Kommune i 1965 købte bygningerne for at ombygge dem til kommunekontor for den første Suså Kommune, der blev etableret i 1966. Efter strukturreformen blev bygningerne solgt til boliger.

Valgresultater

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Næstved Kommune
Fakse Kommune

Fakse Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Faxe Kommune ved sammenlægning med Rønnede Kommune og Haslev Kommune.

Tidligere kommuner 
Fakse Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 4 sognekommuner:

Ved selve kommunalreformen blev Fakse Kommune lagt sammen med yderligere 3 sognekommuner:

Sogne 
Fakse Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Fakse Herred undtagen Smerup Sogn, der hørte til Stevns Herred:
 Alslev Sogn (Faxe Kommune)
 Faxe Sogn
 Hylleholt Sogn
 Karise Sogn
 Roholte Sogn
 Smerup Sogn
 Spjellerup Sogn
 Vemmetofte Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Faxe Kommune
Kommune

nl:Fakse
Fladså Kommune

Fladså Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Næstved Kommune sammen med Fuglebjerg Kommune, Holmegaard Kommune og Suså Kommune.

Tidligere kommuner 
Fladså Kommune blev dannet allerede i 1962 ved frivillig sammenlægning af 3 sognekommuner:

I 1966 kom endnu en sognekommune med i Fladså Kommune:

Ved selve kommunalreformen kom yderligere 2 sognekommuner med i Fladså Kommune:

Til gengæld gik Rønnebæk Sogn og Vejlø Sogn, der indeholdt Næstveds bydel Appenæs, fra Fladså og kom til Næstved Kommune.

Sogne 
Fladså Kommune bestod af følgende sogne:
 Everdrup Sogn (Bårse Herred)
 Hammer Sogn (Næstved Kommune) (Hammer Herred)
 Snesere Sogn (Bårse Herred)
 Mogenstrup Sogn (Hammer Herred)
 Næstelsø Sogn (Hammer Herred)
 Vester Egesborg Sogn (Hammer Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Fladså Kommunes rådhus på Lovvej 1 i Mogenstrup er revet ned. Nu er der Netto-butik på grunden.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 NæstvedArkiverne: Fladså Kommune 1962-1970

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Næstved Kommune
Holeby Kommune

Holeby Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Lolland Kommune sammen med Højreby Kommune, Maribo Kommune, Nakskov Kommune, Ravnsborg Kommune, Rudbjerg Kommune og Rødby Kommune.

Tidligere kommuner 
Allerede inden selve kommunalreformen dannede 3 sognekommuner frivilligt Holeby Kommune:

Ved selve kommunalreformen blev Tågerup-Torslunde sognekommune med 1.046 indbyggere delt, så Torslunde Sogn og den nordøstlige del af Tågerup Sogn kom til Holeby Kommune, mens hovedparten af Tågerup Sogn kom til Rødby Kommune.

Sogne 
Holeby Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Fuglse Herred:
 Bursø Sogn
 Errindlev Sogn
 Fuglse Sogn
 Holeby Sogn
 Krønge Sogn
 Olstrup Sogn
 Torslunde Sogn

Borgmestre

Rådhus 
Holeby Kommunes rådhus lå på Toftevej 1 i Holeby. Det blev opført i to etaper i 1967 og 1975.

Våbenskjold 
Holeby Kommunes våbenskjold blev taget i brug i 1976. Foroven viser det 2 sukkerroer for her blev den første sukkerfabrik på Lolland grundlagt i 1872. Forneden viser det en pelikan, som er et Kristus-symbol der også ses i det gamle herredssegl for Fuglse Herred hvor kommunen lå.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Lolland Kommune
1173

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1173 (tal)

Begivenheder 
 Hildegard af Bingen afslutter ved årsskiftet sin Liber divinorum operum eller De operatione Dei, der blev den sidste bog om hendes visioner.
 21. februar – Pave Alexander 3. kanoniserer Thomas Becket, ærkebiskop af Canterbury.
 Det skæve Tårn i Pisa opføres

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

73
Holmegaard Kommune

Holmegaard Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Næstved Kommune sammen med Fladså Kommune, Fuglebjerg Kommune og Suså Kommune.

Tidligere kommuner 
Holmegaard Kommune blev inden kommunalreformen dannet ved frivillig sammenlægning af 2 sognekommuner:

Ved selve kommunalreformen kom endnu en sognekommune med:

Til gengæld gik Rislev Sogn fra Holmegaard Kommune og kom til Næstved Kommune.

Sogne 
Holmegaard Kommune bestod af følgende sogne:
 Holme Olstrup Sogn (Hammer Herred)
 Toksværd Sogn (Hammer Herred)
 Fensmark Sogn (Tybjerg Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Næstved Kommune
1171

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1171 (tal)

Begivenheder 
 Fatimidedynastiet styrtes af den ægyptiske sultan Saladin.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

71
Højreby Kommune

Højreby Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Lolland Kommune sammen med Holeby Kommune, Maribo Kommune, Nakskov Kommune, Ravnsborg Kommune, Rudbjerg Kommune og Rødby Kommune.

Tidligere kommuner 
Allerede inden selve kommunalreformen dannede 4 sognekommuner frivilligt Højreby Kommune, der fik navn efter en sydlig bydel i Søllested:

Ved selve kommunalreformen kom endnu en sognekommune med i Højreby Kommune:

Halsted Sogn afgav 153 matrikler til Nakskov Kommune.

Sogne 
Højreby Kommune bestod af følgende sogne:
 Avnede Sogn, Lollands Sønder Herred
 Gurreby Sogn, Lollands Sønder Herred
 Halsted Sogn, Lollands Nørre Herred
 Landet Sogn (Lolland), Lollands Sønder Herred
 Ryde Sogn (Lolland), Lollands Sønder Herred
 Skovlænge Sogn, Lollands Sønder Herred
 Søllested Sogn (Lolland), Lollands Sønder Herred
 Vesterborg Sogn, Lollands Nørre Herred

Borgmestre

Rådhus 
Højreby Kommunes rådhus på Højrebyvej 64 i Søllested er opført i 1966-67 og fik en tilbygning i 1981.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Lolland Kommune
Langebæk Kommune

Langebæk Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Vordingborg Kommune sammen med Møn Kommune og Præstø Kommune.

Tidligere kommuner 
Langebæk Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 3 sognekommuner:

Sogne 
Langebæk Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Bårse Herred:
 Kalvehave Sogn
 Mern Sogn
 Stensby Sogn
 Øster Egesborg Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Vordingborg Kommune
Maribo Kommune

Maribo Kommune i Storstrøms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Lolland Kommune sammen med Holeby Kommune, Højreby Kommune, Nakskov Kommune, Ravnsborg Kommune, Rudbjerg Kommune og Rødby Kommune.

Tidligere kommuner 
Maribo havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 6 sognekommuner blev lagt sammen med Maribo Købstad og dens landdistrikt til Maribo Kommune.

Sogne 
Maribo Kommune bestod af følgende sogne:
 Askø Sogn (Fuglse Herred)
 Bandholm Sogn (Fuglse Herred)
 Hillested Sogn (Fuglse Herred)
 Hunseby Sogn (Musse Herred)
 Maribo Domsogn (Musse Herred)
 Stokkemarke Sogn (Lollands Sønder Herred)
 Østofte Sogn (Fuglse Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Lolland Kommune
Kommune