kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sophus Danneskiold-Samsøe (1804-1894)

Magnus Otto Sophus greve Danneskiold-Samsøe (født 4. juli 1804, død 31. januar 1894) var en dansk generalpostdirektør.

Han var søn af Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe og Henriette Danneskiold-Samsøe, grundlæggeren af Holmegaard Glasværk , fødtes 4. juli 1804, indtrådte 1824 som assessor auscultans i Generalpostdirektionen, blev 1832 assessor med stemme og underskrift, 1833 4. postdirektør, senere 2. postdirektør og 1842 generalpostdirektør, hvilken stilling han beklædte til nytår 1874; 1846 fik han Storkorset og ved sin afgang Elefantordenen; i Ordenskapitlet var han siden 1889 kansler efter tidligere at have været dets vicekansler og skatmester. Ved siden af sit embede har Danneskiold-Samsøe varetaget forskellige offentlige hverv, bl.a. præsidiet i Landhusholdningsselskabet.

I den menneskealder, Danneskiold-Samsøe ledede det danske postvæsen, undergik dette gennemgribende forandringer: Indførelsen af den ensartede porto, oprettelsen af regelmæssige dampskibsforbindelser, landpostvæsenets indretning, postbesørgelsen ad jernbanerne, en mængde forbedringer i postforsendelsernes behandling og indførelse af postanvisninger og -opkrævninger, alle disse foranstaltninger betegnede store fremskridt. Blev disse påskønnede af publikum, var det ikke mindre vel set, at Danneskiold-Samsøe – der nærede den største interesse for postvæsenets embedsstand, som til gengæld var sin humane og velvillige foresatte hengiven – efterhånden fik embederne besatte med mere kvalificerede personer, end tidligere ofte havde været tilfældet, og derved forbedrede Aanden i etaten; hertil bidrog det også, at postmestrene blev satte på fast gage og undergivet et skærpet tilsyn ved ansættelsen af postinspektører.

Af jordegods ejede Danneskiold-Samsøe gårdene Nordfelt, Ålebæksgård og Klosterskovgård, alle på Møn. Han blev gift 1. gang 1835 med Frederikke Marie von Levetzau (1813-1852), datter af generalmajor Hans Frederik Hannibal von Levetzau og 2. gang 1866 med Fernanda Caroline Bille, (f. 1835), datter af viceadmiral Steen Andersen Bille. Han døde 31. januar 1894.

Se også 
 Danneskjold (adelsslægt)

Eksterne henvisninger 
 

Post- og Telegrafvæsenets generaldirektører
Godsejere fra Danmark
Sophus
Grever fra Danmark
Storkors af Dannebrog
Ordenskanslere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Ulrik Adolph Danneskiold-Samsøe

Ulrik Adolph greve Danneskiold-Samsøe (døbt 16. juli 1723 i Holmens Kirke, død 3. juni 1751 på Gisselfeld) var en dansk søofficer.

Han blev født 16. juli 1723, søn af grev Christian Danneskiold-Samsøe og Conradine Christine f. komtesse Friis. 16 år gammel udnævntes han til kaptajn i Søetaten og avancerede gennem de forskellige grader, senest til schoutbynacht (kontreadmiral) i året 1746. Hans hurtige karriere skyldte han nærmest sin indflydelsesrige farbroder grev Frederik Danneskiold-Samsøe, der den gang var marinens overbestyrer, og som også forskaffede ham kammerherretitlen. 1744 udnævntes han til assessor i Admiralitetet, året efter til chef for linjeskibet Prinsesse Charlotte Amalie i viceadmiral Rasmus Krags eskadre og senere for Elefanten, på hvilket hans onkel med titel af generaladmiral-løjtnant havde sit flag vajende. 1746 udsendtes han som chef for linjeskibet Oldenborg tillige med 2 andre linjeskibe til Middelhavet, hvor han sluttede en for Danmark hæderlig fred med Bejen af Algier. 19. juli 1743 ægtede han sin kusine, nævnte grev Frederik Danneskiold-Samsøes datter, Sophie Dorothea (13. maj 1726 – 16. april 1766) og døde efter 8 års ægteskab 3. juni 1751 på Gisselfeld.

Han ejede Løvenholm.

Admiraler fra Danmark
Ulrik Adolph
Grever fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Christoffer Harlang

Christoffer Frantz Knud Sønderby Harlang (født 22. april 1958 i Hellerup) er en prisvindende dansk arkitekt, designer og forfatter og professor ved Kunstakademiets Arkitektskole.

Karriere 
Harlang blev uddannet fra Kunstakademiets Arkitektskole i 1983 og blev derefter ansat på Henning Larsens Tegnestue. Han studerede nogle år i London på Architectural Association og Rom på Accademia di Danimarca og blev senere ph.d. i arkitektur på en afhandling om nordisk modernisme. Blev kort efter sin uddannelse hos professor Erik Christian Sørensen, knyttet til Kunstakademiet som lærer.

I 1992 etablerede han egen tegnestue, Christoffer Harlang Architects.  Har modtaget 1., 2. og 3. præmier i danske og internationale arkitektkonkurrencer. Har opført atelier for billedkunstneren Milena Bonifancini i 2006, enfamiliehuse og sommerhuse. Har sammen med møbelarkitekten Nicolai de Gier tegnet møbler til Ribe Kunstmuseum i 2010, og til Løgumkloster Kirke i 2014.

Har for Skagerak, Randi, Bent Brandt A/S og Louis Poulsen tegnet designs, herunder spisebestikserien Harlang. og dørgrebet Clavis. 

Tegnede for Politiken Frit Lejde Pavillon på Rådhuspladsen i 2012. Vandt i 2013 sammen med Arkitema Architects den internationale konkurrencen om et nyt besøgscenter ved Hammershus på Bornholm. Bygningen indviedes i 2018 og har siden modtaget en lang række danske og internationale arkitekturpriser, herunder Tømrerlaugets Arkitekturpris, Insitu Prisen og World Festival of Architecture Exibition Building of the Year. Hammershus Besøgscenter blev nomineret til verdens førende arkitekturpris Mies ven der Rohe Award 2019.

Harlang fungerer som rådgiver for private og offentlige virksomheder og fonde. Siden 2008 har han været professor i kulturarv, transformation og restaurering ved Institut for Bygningskultur, Kunstakademiets Arkitektskole. Harlang blev i 2020 tildelt Nykredits Hæderspris i Arkitektur der gives til en person der har gjort en særlig indsats i dansk arkitektur.

I 1987 debuterede han på Charlottenborg Forårsudstilling og har et par gange udstillet samme sted på efterårsudstillingen.

Harlang er forfatter til en række bøger og tidsskriftsartikler om især nordisk arkitektur og design.
Han var i 2004-2007 formand for bestyrelsen af Statens Kunstfond og har haft flere tillidsposter indenfor sit fag, bl.a. har han siden 2007 været formand for det af Kulturministeriet nedsatte Særlige Bygningssyn.

Privat 
Christoffer Harlang er opvokset i Hellerup og er søn af fabrikant og direktør Bent Harlang (1925-1998). og barnebarn til Frantz Harlang.

Referencer

Eksterne henvisninger  

 Christoffer Harlangs officielle hjemmeside

Ansatte ved Kunstakademiets Arkitektskole
Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer fra Hellerup
Personer i Kraks Blå Bog
Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, Design og Konservering - Konservatorskolen

Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, Design og Konservering – Konservatorskolen (indtil 2011 Kunstakademiets Konservatorskole) eller blot Konservatorskolen er en forsknings- og uddannelsesinstitution under Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, Design og Konservering, der som den eneste i Danmark uddanner konservatorer. 

Skolen blev oprettet i 1973, i 1976 fik skolen tildelt lokalerne på Esplanaden 34 som skolen stadig benytter nu. Skolen sorterede indtil efteråret 2011 under Kulturministeriet, men er nu underlagt Uddannelses- og Forskningsministeriet.

Der udbydes fire forskellige bacheloruddannelser – grafik, kulturhistorie, kunst, naturhistorie. Tidligere blev også udbudt en bachelor i monumentalkunst, denne er nu nedlagt, og kunstbacheloren omfatter nu monumentalkunst. En kandidat fra skolen betegnes cand.scient.cons. Der udbydes desuden en treårig forskeruddannelse (ph.d.), ligesom skolen også har efteruddannelseskurser. 

Specielt for skolen er at den enkelte bachelorlinje kun har optag hvert 4. år. Gruppevis er der optag på kunst- og naturhistoriebacheloren ét år, og grafik- og kulturhistoriebacheloren 2 år efter. Dette går på skift med optag på skolen hvert andet år.

Eksterne henvisninger 
 Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, Design og Konservering – Konservatorskolens hjemmeside 
 Konservatorskolens historie | Det Kongelige Akademi (kglakademi.dk)

Etableret i 1973
Uddannelsesinstitutioner i København
Konservatorskolen
Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe (1800-1886)

Christian Conrad Sophus lensgreve Danneskiold-Samsøe (født 16. september 1800 på Gisselfeld, død 4. april 1886 i København) var en dansk adelsmand og gehejmeråd.

Han var født 16. september 1800 som søn af Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe, blev student 1818, 1822 hofjægermester, 1824 juridisk kandidat, var 1825-35 assessor auscultans i Højesteret og i adskillige år deputeret ved Stænderforsamlingen i Roskilde; ved Christian 8.s tronbestigelse blev han overstaldmester, 1841 kommandør og 1842 storkors af Dannebrogordenen, 1848 overskænk, gehejmekonferensråd. 1869 succederede han sin broder i besiddelsen af Grevskabet Samsøe, tog året efter sin afsked som
overskænk og udnævntes til Ridder af Elefanten.

Efter sin moder Henriette Danneskiold-Samsøe (d. 1843) havde Danneskiold-Samsøe arvet Holmegaard Gods med dertil hørende glasværk, hvis drift han udvidede og ledede med megen dygtighed. Han lod også landstedet Enrum opføre ved Vedbæk. Som lensgreve blev han tillige overdirektør for Gisselfeld Kloster, hvilket han snart efter udvidede, og desuden gjorde han sig fortjent ved oprettelsen af Gisselfeld Livrentefond (1873); af egne midler stiftede han et legat (100.000 kr.) for studerende. På sine godser imødekom han tidens fordringer ved salg til arvefæste på en for bønderne særdeles gunstig måde. Mod sine undergivne var han human, ligesom han i det hele var velvillig og godgørende. Hans smukke, livlige og ridderlige personlighed passede til en grand seigneur af den gamle skole. Død 4. april 1886.

Danneskiold-Samsøe ægtede 1833 en engelsk dame, Lady Elisabeth Bruce (1807-1848). Gift 2. gang 1850 med Anna Lovise Amalie von Zytphen, f. 1818, datter af generalmajor Ernst Frederik von Zytphen og hofdame hos dronning Caroline Amalie.

Han er begravet på Gisselfeld Gods.

Se også 
 Danneskjold (adelsslægt)

Eksterne henvisninger 
 

Embedsmænd fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Christian Conrad Sophus
Lensgrever fra Danmark
Storkors af Dannebrog
Danskere i 1800-tallet
Legatstiftere fra Danmark
Jurister fra Danmark
Staldmestre fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Hofjægermestre fra Danmark
Filantroper fra Danmark
Stænderdeputerede fra Østifterne
Gehejmekonferensråder fra Danmark
Amerikansk pitbullterrier

Amerikansk Pitbullterrier (APBT, Pitbull) er en mellemstor hunderace. Navnet "pitbull" betegner ikke bare den amerikanske pitbullterrier, men også to andre hunderacer. Racen er forbudt i mange lande, herunder Danmark.

Oprindelse og alder 
Racen blev fremavlet i løbet af 1800-tallet gennem krydsninger af terrier og bulldog for at få en hunderace med terrierens smidighed og fart og bulldogens styrke. Hundene blev bl.a. brugt i kampe med tyre og bjørne til underholdning, men senere også til hundekampe, hvor hunde angreb hinanden.

Temperament 
Hunderacen blev avlet som kamphund. Den er forbudt i Danmark.

United Kennel Club (UKC) i USA står alene med følgende karakteristika for hunderacen:

De væsentlige karakteristika ved APBT er styrke, selvtillid og livsglæde. Denne race er ivrig efter at behage og er fyldt til randen med begejstring. APBT er gode familiehunde og har altid været kendt for deres kærlighed til børn. Da de fleste APBT'er udviser en vis grad af aggression overfor andre hunde, og på grund af deres stærke fysik kræver APBT en ejer, der omhyggeligt vil socialisere og lydighedstræne hunden. Racens naturlige agility-egenskaber gør den til en af de dygtigste hunde til at klatre, så et godt hegn er et must for denne race. En APBT er ikke det bedste valg som vagthund, da de er meget venlige, selv overfor fremmede. Aggressiv adfærd overfor mennesker er ukarakteristisk for racen og særdeles uønsket. Denne race har en meget god ydeevne i konkurrencer på grund af sin høje intelligens og sin vilje til at arbejde.

Racen er ikke anerkendt af American Kennel Club (AKC) og den internationelle hundorganisationen Fédération Cynologique Internationale (FCI).

Raceforbud 
Racen blev sammen med Tosa forbudt i Danmark pr. 1. december 1991.

Den 1. juli 2010 blev den gældende hundelov vedtaget i Folketinget, hvor amerikansk pitbullterrier igen var på listen over farlige hunde, der således blev ulovliggjort.

Jævnfør Folketinget betegnes hunderacen, Amerikansk pitbullterrier, som en kamp- og muskelhund.

Der eksisterer en overgangsordning for hundeejere, som allerede på tidspunktet for vedtagelse af hundeforbuddet var i besiddelse af amerikansk pitbullterrier eller en af de andre racer på listen.

Pitbullterrier er desuden forbudt i Norge, Storbritannien og Tyskland.

I Sverige er amerikansk pitbullterrier ikke forbudt, dog godkender Svenska Kennelklubben ikke racen.

Udseende 
Racen er kraftfuld og stærk. Tæver vejer 14-22 kg, mens hanner vejer 16-27. Nogle kan dog komme op på 30-35 kg, eller ned på 10 kg. De er 40-50 cm høje.

Se også 
 Forbudte hunderacer - Oversigt og beskrivelse af øvrige forbudte hunderacer og dertilhørende lovgivning.

Referencer 

Terriere
Molosser
Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe

Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe kan henvise til flere personer:

 Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe (1774-1823) – overdirektør for Gisselfeld Kloster, lensgreve
 Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe (1800-1886) – overdirektør for Gisselfeld Kloster, lensgreve
 Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe (1836-1908) – direktør for Det Kgl. Teater, greve
Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe (1836-1908)

Hans Excellence (H.E.) Christian Conrad Sophus greve Danneskiold-Samsøe (født 29. august 1836 i København, død 1. november 1908 sammesteds) var godsejer, direktør for Det kongelige Teater 1894-1908 og hofchef for kronprins Frederik, bror til Frederik Vilhelm Steen Danneskiold-Samsøe.

Biografi 
Danneskiold-Samsøe var søn af generalpostdirektør Sophus Danneskiold-Samsøe og dennes første hustru, blev student 1855, privat dimitteret, og cand.polit. 1861. Han ejede 1863-1874 Annerup, 1863-1900 landstedet Christiansholm ved Klampenborg og fra 1894 Nordfeld, Ålebækgård og Klosterskov på Møn. 1869-1876 var han hofchef hos Kronprins Frederik, den senere Frederik VIII.

Da han efter Edvard Fallesens død i august 1894 blev ansat som chef for Det kgl. Teater, tiltrådte han en vanskelig stilling. I den sidste del af Fallesens ledelsesperiode var der udbrudt store konflikter mellem direktør og personale, bl.a. om den kunstneriske retning. Derfor greb ministeriet tilbage til tidligere tiders praksis, nemlig en opdeling af embedet i en administrativ del og en kunstnerisk del (nu kaldet kommitteret). Som kommitteret valgtes Peter Hansen, og da han 1899 trak sig tilbage, konstitueredes Einar Christiansen som direktør. Ved sin tiltrædelse som administrativ direktør i 1894 var "teatergreven", som han blev kaldt, relativt ukendt i offentligheden. Pressen var skeptisk over for, at nationalscenen nu igen skulle ledes af en tilfældig adelig godsejer.

Men Danneskiold viste sig både interesseret i teater og en habil embedsmand og administrator. Han fik økonomien rettet op og blandede sig aldrig i den kunstneriske ledelse. Ved hans død 1908 skrev Berlingske Tidende: "Han var i det Hele en intelligent Mand, der var i Besiddelse af et klogt og frit Syn; og havde ikke hans medfødte Tilbageholdenhed og en vis Sky for at vove sig ud været til Stede, vilde Grev D. være blevet en betydelig Kraft, der havde evnet at føre den Talescene igennem, der var et af hans kæreste Ønsker i de senere Aar".

Han blev hofjægermester 1862, Ridder af Dannebrog 1869, Kommandør af 2. grad samme år og af 1. grad 1870, Dannebrogsmand 1894 og fik Storkorset 1906.

Han var gift med Wanda f. Zahrtmann (1842-1916), datter af viceadmiral og marineminister Christian Christopher Zahrtmann. Hun var kusine til maleren Kristian Zahrtmann, og gennem hende fik Danneskiold-Samsøe interesse for malerkunst.

Han er begravet på Elmelunde Kirkegård.

Kilder 
 "Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Illustreret Tidende, 26. august 1906.
 Berlingske Tidende, 2. september 1908 (nekrolog).
 Einar Christiansen, Nogle Træk af mit Liv og af dansk Teaters Historie, 1930.

Eksterne henvisninger 
 

Christian Conrad Sophus 3
Det Kongelige Teaters direktører
Grever fra Danmark
Hofchefer fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Økonomer fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Frimurere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Storkors af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Alumni fra Københavns Universitet
Frederik Vilhelm Steen Danneskiold-Samsøe

Hans Excellence (H.E.) Frederik Vilhelm Steen greve Danneskiold-Samsøe (16. september 1837 i København – 7. eller 8. december 1895 sammesteds) var en dansk godsejer og politiker, bror til Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe.

Godsejer 
Han var søn af grev Sophus Danneskiold-Samsøe. Efter at grev Danneskiold-Samsøe i 1856 havde taget artium og derefter Anden Eksamen, købte han 1863 af ritmester Alexander Berner-Schilden de ved Kertinge Nor beliggende ejendomme, hovedgården Ulriksholm med avlsgården Ørnfeldt, og 1873 af hofjægermester og lensgreve Gregers Christian Raben hovedgården Rydhave.

Politiker 
I årene 1875-78 havde han sæde i Landstinget som en af 6. kredses repræsentanter, og 13. marts 1882 modtog han derefter kongelig udnævnelse som landstingsmand. Grev Danneskiold-Samsøe blev 1869 hofjægermester og 12. april 1878 Ridder af Dannebrog.

Han indgik 20. juni 1863 på Ledreborg ægteskab med Eugenie Frederikke Charlotte Clara komtesse Holstein (6. juni 1841 på Ledreborg - 27. november 1925 på Ulriksholm), datter af Christian Edzard Moritz lensgreve Holstein-Ledreborg. Han døde 7.-8. december 1895.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1929.

Eksterne henvisninger 

Godsejere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Landstingsmedlemmer i 1870'erne
Landstingsmedlemmer i 1880'erne
Landstingsmedlemmer i 1890'erne
Politikere fra Danmark
Frederik Vilhelm Steen
Grever fra Danmark
Landstingsmedlemmer fra Højre (1881-1915)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Hofjægermestre fra Danmark
Tenderlokomotiv

Et tenderlokomotiv er et damplokomotiv, der ikke har behov for en tender, idet alle nødvendige forbrugsmidler (vand og brændstof) opbevares på lokomotivet.
Tenderlokomotiver benyttes hvor der aldrig er langt til nærmeste oplag af forbrugsmidler. Desuden har de den fordel at de ikke har behov for en drejeskive idet de kører lige godt, og hurtigt forlæns som baglæns.
Tenderlokomotiver benyttedes særligt som rangerlokomotiver og som trækkraft i nærtrafik. De bruges ikke mere i kommerciel drift, idet det som et damplokomotiv ikke er økonomisk og hurtigt nok til nutidens krav.

I Danmark er litra HS  og Kystbanens litra S blandt de mange tenderlokomotiver som har kørt i Danmark.

Tenderlokomtiv på engelsk (Tender Locomotive/Tender Engine) er modsat den danske betydning, lokomotiver med en tilkoblet kulvogn, derfor kan der opstå misforståelser blandt betydningen af tenderlokomotiv. På engelsk er den betegnelse af tenderlokomotiv som Danmark bruger Tank Engine, da vandtankene er på lokomotivet og ikke kulvognen. 
Selvom der nogle gange ses en “Tankengine” med kulvogn, så er betegnelsen udbredt blandt damplokomotiver som ikke har kulvogn/tender.

Dvs. at i Danmark er de ovennævnte Litra HS, F og S betegnet som Tank Engine i England.

Kilder og henvisninger

Lokomotiver
Bestillingskontor

Et bestillingskontor er det man i daglig tale kalder et taxi- eller taxaselskab eller også en taxicentral. Det er altså et sted, hvortil en taxikunde kan ringe for at bestille en taxi/taxa/hyrevogn/droshe.

Bestillingskontorer skal principielt forefindes i kommuner, hvor der findes mere end 10 tilladelser til taxikørsel, jævnfør taxiloven. Bestillingskontorers vedtægter reguleres via et aktstykke i taxalovgivningen, som kaldes standartvedtægten.
Bestillingskonoret kan ikke selv drive vognmandsvirksomhed, men kan udelukkende formidle ture og bestillinger til de tilsluttede vognmænds taxier.

Taxi
De andres liv

De andres liv (originaltitel: Das Leben der Anderen) er en tysk film fra 2006 af instruktøren Florian Henckel von Donnersmarck. 

"Das Leben der Anderen" handler om en Stasiagents forvandling fra kynisk Stasimedarbejder til et følende menneske. Hovedrollen spilles af Ulrich Mühe. Filmen er en af mange film der omhandler livet i DDR, Deutsche Demokratische Republik. 

I filmen møder vi Gerd Wiesler, en dedikeret politiofficer i Stasi, som får til opgave at overvåge forfatteren og skuespilinstruktøren, Georg Dreyman. Overvågningen er blevet beordret af den højtstående minister Hempf, der har forelsket sig i Dreymans kæreste Christa-Maria Sieland, og som derfor have Dreyman ryddet af vejen. Hvis ikke Wiesler finder noget på Dreyman, så bliver han fyret og tvinges derved til at være korrupt. Det kan Wiesler ikke leve med, da det er imod hans idealer. 

Under overvågningen af Dreyman og hans kæreste går det langsomt op for Wiesler, hvad han går glip af i livet og skifter livssyn i takt med, at han indirekte påvirkes af Dreymans syn på verden. Dreyman påbegynder arbejdet på en artikel, der kunne blive knusende for det autoritære styres omdømme, og nu er det op til Wiesler at tage en beslutning om, hvilken side han er på...

Priser 
Filmen har vundet et stort antal priser, herunder en Oscar for bedste udenlandske film for 2006 og en Bodil for bedste ikke-amerikanske film samme år.

Eksterne henvisninger 
 

Tyske film fra 2006
Bodilprisen for bedste ikke-amerikanske film
César for bedste udenlandske film
Oscar for bedste fremmedsprogede film
Gävle kommun

Gävle kommun er en kommune i  Gävleborgs län i den østlige del af det centrale Sverige. Hovedbyen er Gävle. Kommunen ligger i landskapet Gästrikland

Administrativ historie 
Den nuværene kommunen dannedes i to omgange;  Landskommunerne Hamråge, Hedesunda og Hille blev i 1969 lagt sammen med byen Gävle.  Ved kommunreformen 1971 blev den tidligere kommune Valbo lagt til.

Byer og landsbyer i Gävle kommun 
I Gävle kommun er der følgende småbyer. For mindre landsbyer og bebyggelser se :sv:lista över orter i Gävle kommun.
Bergby
Berg, Hedesunda
Björke
Bönan
Forsbacka
Forsby
Furuvik
Gävle
Hagsta
Hamrångefjärden
Hedesunda
Lund
Norrsundet
Totra
Trödje
Valbo
Åbyggeby
Katrineholm, Gästrikland

Seværdigheder 
Briggen Gerda
Fiskehamnen Bönan
Furuviksparken
Julebukken i Gävle
Sveriges järnvägsmuseum
Gävle koncerthus
Gävle teater
Limön
Valbo köpcentrum

Større virksomheder 
ASSI Domän - Förenade Well
Ericsson Radio Systems AB
Gevalia
Korsnäs AB
eSunless Sverige
Stora Enso AB
Syntronic AB

Venskabsbyer 
 Næstved, Danmark
 Gjøvik, Norge
 Raumo, Finland
 Jūrmala, Lettland
 Buffalo City, Sydafrika
 Galva, USA

Kunstnere fra Gävle 
Regina Lund
Tomas DiLeva
Lars-Åke Wilhelmsson (Babsan)
Rolf Lassgård

Eksterne henvisninger 

Gävle kommun

Kommuner i Gävleborgs län
Nyborg Fjord

Nyborg Fjord er en dansk fjord der går fra Storebælt ind til byen Nyborg, afgrænset mod nord af halvøen Knudshoved, med Slipshavn på den sydøstlige spids. I bunden af fjorden, mod nordvest, ligger Nyborg, hvor der tidligere (indtil 1997) var færgehavn for DSB's jernbanefærger og Vognmandsruten over Storebælt. Syd for Nyborg ved Holckenhavn Bugt, der mod nord af afgrænses Avernakke Hage, og hvor herregården Holckenhavn ligger mod syd, går Holckenhavn Fjord cirka 2,5 kilometer mod vest, hvor Vindinge Å og Ørbæk har deres udløb i bunden; I middelalderen var Holckenhavn Fjord og et stykke af Vindinge Å sejlbar. Bugten er op til 12 meter dyb, men med flere lavvandede sandgrunde; den er knap 4 km. lang, og omkring 2 kilometer bred.

Fjorde i Danmark
Fjord
Storebælt