kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gunner (biskop i Ribe)

Bisp Gunner af Ribe (død 21. oktober 1249 i Ribe) var katolsk biskop i Ribe 1230 – 1246.

Han bragte kapitlets gæld ud af verden, dels ved egne gaver, dels ved at bestemme at det første års indtægter af ledige sognekald i stiftet skulle tilfalde domkirken, der siden løskøbelsen af biskop Tuvo efter Slaget ved Bornhøved (1227) var stærkt forgældet.

Han deltog i år 1245 i Provinsialsynoden i Odense, der satte ind mod voldsmænd overfor kirker og klostre.

Da biskop Gunner år 1246 trak sig tilbage, var det for at tilbringe sine sidste år i franciskanernes kloster i Ribe. Her døde han 21. oktober 1249. 

Han kendes bl.a. som et af vidnerne ved stadfæstelsen af Jyske Lov i 1240:

 Vide skal alle, der ser denne Bog, at Kong Valdemar, den anden Søn af Valdemar, der var Sankt Knuds Søn, da han havde været Konge i ni og tredive Vintre, og der var gaaet Tusind og to Hundrede og fyrretyve Vintre, efter at Vor Herre var født, i den næstfølgende Marts Maaned lod skrive denne Bog og gav denne Lov, som her staar skrevet paa Dansk, i Vordingborg med Samtykke af sine Sønner, der var til Stede, Kong Erik, Hertug Abel og Junker Christoffer og Uffe, der da var Ærkebiskop i Lund, og Biskop Niels i Roskilde, Biskop Iver i Fyn, Biskop Peder i Aarhus, Biskop Gunner i Ribe, Biskop Gunner i Viborg, Biskop Jens i Vensyssel og Biskop Jens i Hedeby og desuden med Samtykke af alle de bedste mænd, der er i hans Rige.

Litteratur/kilde 
 Andreas Nissen, Danske Bisperækker, 1935.

Danskere i 1200-tallet
Biskopper over Ribe Stift
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Gunner (biskop i Viborg)

Biskop Gunner (1152- 25. august 1251) var biskop over Viborg Stift under Valdemar Sejr.
1216 blev han abbed i cistercienserklosteret Øm kloster. 1222 blev han biskop i Viborg. Han var da 70 år gammel og var kun tænkt som en overgangsfigur. Som biskop gjorde Gunner sig især fortjent som medforfatter af Jyske Lov fra 1241. Det menes, at han skrev den berømte fortale, som begynder med ordene: "Med lov skal land bygges". Da han var 94 år gammel, bad han så mindeligt paven om at måtte gå af som biskop. Det fik han tilladelse til, men alligevel var han fortsat biskop, da han døde 99 år gammel.

Hans bispegård lå lige nord for Asmild Kirke på østsiden af Viborg-søerne. Bisp Gunner var kendt for sin store gæstfrihed. Flere gange årligt inviterede han nonnerne fra Asmild Kloster til at spise hos sig. På Vor Frue Dag, den 15. august hvor jomfru Marias himmelfart fejres, inviterede han hele Viborgs borgerskab til spisning. Traditionen er i de senere år blevet genoptaget af det viborgensiske borgergilde "Bisp Gunners Gilde". Ved den årlige spisning på Vor Frue Dag placeres festteltet, så statuen af Bisp Gunner udført af Erik Heide på pladsen foran Asmild Kirke, kommer til at stå for bordenden.

Bisp Gunner døde i sin bispegård ved Asmild Kloster og blev begravet i Viborg Domkirke.

Levnedsskildring: Vita Gunneri episcopi Viborgensis.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Danskere i 1100-tallet
Danskere i 1200-tallet
Biskopper over Viborg Stift
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Mamba

Mamba (Dendroaspis) er en slægt af slanger bestående af bl.a sort mamba (Dendroaspis polylepis) som er verdens hurtigste slange og grøn mamba. Disse to slanger er ekstremt giftige, og kan være dødelige. Specielt den sorte mamba er ekstremt aggressiv og som en af de eneste slanger kan den finde på at bide mere end én gang. Giften medfører muskellammelser, som kan stoppe vejrtrækningen, så man bliver kvalt. Før man fik modgift mod dens gift havde den en dødelighedsprocent på 100.

Klassifikation 
 Dendroaspis angusticeps (Østlig grøn mamba)
 Dendroaspis jamesoni (Jameson mamba)
 Dendroaspis jamesoni jamesoni
 Dendroaspis jamesoni kaimosea
 Dendroaspis polylepis (Sort mamba)
 Dendroaspis viridis (Vestlig grøn mamba)
Snestorm

Snestorm er i Danmark den vejrsituation der indtræffer, når der falder mere end 10 cm sne på mindre end seks timer, og middelvindhastigheden kommer over 10 m/s.
Snestorme forekommer sjældent i Danmark, som i gennemsnit kun har 30 dage med sne om året.

Andre lande har andre definitioner på snestorm:

I Nordamerika skal der være vind på mindst 16 m/s og 'kraftigt snefald', der nedsætter sigtbarheden til 400 meter i mindst tre timer. Sker det er der 'Blizzard'.

I Sverige skal der være frisk vind eller derover, og der skal falde 12 cm sne på 12 timer før svenskerne taler om 'Snöstorm' eller 'Yrväder'.

I Tyskland skal der falde 10 cm på seks timer, eller 15 cm på 12 timer, og det skal blæse over kulingstyrke. I bjergene skal der 30 cm sne til før der er tale om 'Schneesturm'.

Kraftige snestorme i Danmark 

 23-25/12 2010 Sydlige egne og især Bornholm med op mod 1m sne
 5-6/1 2010 Nordjylland og Vestjylland
 21/2-23/2 2007 Nord- og Midtjylland samt Nord og Midtsjælland
 5-6/1 2003 Specielt Nord og østsjælland samt København
 19-21/2 2002 - Nord og Midtjylland samt Nordsjælland
 18/2-19/2 1996 Specielt de sydlige egne.
 28/12 1978-1/1 1979 Snestormen 1978/1979, kaldet 'Vinterkrigen' på Lolland og Falster eller Nytårssnestormen (århundredets snestorm)

Eksterne henvisninger 

Vind
Vejr
Storm

it:Tormenta
Dagaktiv

Dagaktiv er når et dyr jager/finder føde om dagen i modsætningen til nataktive dyr.

Biologi
Løvskov

Løvskov er en skov bestående af løvtræer. I Danmark er biotopen løvskov altid biomet Tempereret løvfældende skov. I varmere klima f.eks. i Middelhavsområdet er løvskove oftest stedsegrønne, men træerne kan i sådanne områder stadig tabe bladene ved langvarig tørke.

Typiske eksempler på løvskov i Danmark er bøgeskov, egeskov, ellesump eller diverse blandingsskove. Typiske danske løvskovstræer er bøg, Stilk-Eg, Vinter-Eg, Rød-El, Ask og Lind samt flere andre.

Andre løvskovs-biomer udenfor Danmark er:
 Tempereret regnskov
 Mediterrane skove, skovområder, og krat (Chaparral, Stedsegrøn løvskov, Maki, Garrigue)
 Tropisk og subtropisk, fugtig løvskov (Regnskov)
 Tropisk og subtropisk, tør løvskov

Økologi 
Løvskove har en meget forskelligartet økologi fra nordskandinaviske birkeskove til tropisk regnskov. Herunder beskrives derfor blot nogle almindeligt forekommende danske løvskovstyper:
 Bøgeskov: Til trods for at bøgen er naturligt forekommende i Danmark, er de fleste danske bøgeskove plantet. Vi kender disse som de klassiske "søjlehaller" af store bøgetræer, som er kendt, elsket og besunget. Bøgeskov forekommer både på muldbund og morbund, men da bøgen er et skyggetræ oftest med en fattig bundflora – undtagen i foråret før løvspring hvor f.eks. det kendte tæppe af Hvid Anemone viser sig.
 Egeskov: Egen er et andet naturligt forekommende træ i Danmark, og det er indvandret før bøgen. På de bedre jorde er egen udkonkurreret af den hurtigere voksende og mere skyggende bøg, og eg træffes derfor typisk på lidt dårligere jorde. Egen er et lystræ, hvorfor der ofte findes en rig bundflora i egeskoven. De gamle egestammer er også sig selv hjemsted for hundredvis forskellige arter af smådyr, laver og mosser. Egeskoven er en af de artrigeste danske skovtyper.
 Ellesump: En meget karakteristisk skovtype hvor Rød-el vokser på vandmættet bund
 Blandingsskov: Hvor naturskovs-strategien vinder indpas ses i stadig højere grad blandings-skov. Birk, eg og røn spirer på fattigere jorde, mens ask og ær/ahorn spirer på mere næringsrige jorde.

Se også 

 Danske skovtræer
 Høstfarve
 Løvfald
 Træ

Skovtyper
Arjuna-asteroide

Arjuna-asteroiderne er en gruppe af nærjords-asteroider, hvis baner ligner jordens deri, at de har lav hældning, omløbstider tæt på ét jordår og lav excentricitet. Arjuna-asteroider er ikke særligt hyppige, men de er vigtige, fordi de er nemme at nå fra jorden.

Arjuna-asteroider er ikke som sådan et klart afgrænset begreb, men dækker over tre veletablerede asteroidetyper: Apollo, Amor og Aten. (NB: Til disse asteroidetyper svarer prototypiske enkeltasteroider, som typerne er opkaldt efter, nemlig (1862) Apollo, (1221) Amor og (2062) Aten, men der er ingen tilsvarende "oprindelig" Arjuna-asteroide).

Solsystemet
Teser om Feuerbach

Teser om Feuerbach er skrevet af Karl Marx i 1845, men først udgivet (af Engels) i 1888 efter Marx død.

Referat 
Den materialistiske religionskritik begyndte med Feuerbach.
Dens essens var, at religion er et samfundsprodukt. Det er altså noget mennesket og kun mennesket gør, siger og tænker. Så langt var Marx med, men han byggede videre på denne kritik. Godt nok anerkender Marx Feuerbachs religionskritik, men problemet for Marx er, at menneskenes behov for religion kommer af samfundsbetingelserne, og det er derfor selve samfundet, man må gå ind at kritisere. Så langt strækker Feuerbachs kritik sig ikke, og derfor er den ikke fuldendt.

Teksten kulminerer i den 11. tese: "Filosofferne har kun fortolket verden forskelligt, men hvad det kommer an på, er at forandre den."

Kilder

Ekstern henvisning 
 Wikisource, Teser om Feuerbach (dansk)
 marxists.org, Teser om Feuerbach (dansk)

Filosofiske skrifter
Dingo

Dingo (Lat.: Canis lupus dingo) er en  ulv – en slags vild hund, der formentlig nedstammer fra indiske ulve (Canis lupus pallipes). Pelsfarven varierer mellem rødlig og sandfarvet. Sort, brun og sort med brune pletter forekommer også, men sjældent. Dingoen er især kendt som et australsk dyr, men findes ikke kun der og stammer ikke oprindeligt fra Australien. Nu om dage findes der dingoer mange steder i Sydøstasien, for det meste i små lommer af oprindelig natur, og i Australien særligt i den nordlige del. 

Dingoen betragtes i dag som et skadedyr, fordi den i tørkeperioder kan forgribe sig på får og kvæg.

En dingo vejer mellem 10 og 24 kg. 

En dingo spiser for det meste det samme som en ulv

Eksterne henvisninger 

12.06.12, jyllands-posten.dk: Efter 32 års spekulationer: Dingo tog baby 

Dyr fra Australien
Dyr fra Sydøstasien
Ulve
Korinth (flertydig)

Korinth er navnet på en by i flere lande:

 Korinth – en handelsby i Grækenland som bl.a. helten Bellerofon kom fra.
 Korinth (regional enhed) i periferien Peloponnesi Grækenland.
 Korinth (Fyn) – en bebyggelse i Brahetrolleborg Sogn, Faaborg-Midtfyn Kommune
 Korinth (Nørre Nissum Sogn) – en bebyggelse i Nørre Nissum Sogn, Lemvig Kommune
Ariane

Ariane har flere betydninger:

 Ariadne – fransk navn for Ariadne fra den græske mytologi.
 Ariane (raket) – en europæisk-udviklet løfteraket.
 Ariane (opera) – opera af Jules Massenet.
 Ariane (film) – film fra 1957
Pigenavn (efternavn)

Et pigenavn er det efternavn, som en kvinde havde før hun tog sin mands navn ved ægteskab. Op til det 19. århundrede har pigenavne været faderens navn med datter sat bag på (patronymnavn). F.eks. hvis faderen hed Anders, ville datterens efternavn være Andersdatter. For det meste af det 20. århundrede har det været tradition, at kvinden pr. automatik tog mandens navn. I nyere tid er det blevet mere kompliceret, da kvinderne står ved deres efternavn og i ligestillingens navn kræver andre løsninger. Nogle beholder hvert sit efternavn i et ægteskab, andre bruger et af efternavnene som mellemnavn, og nogle forbinder efternavnene med en bindestreg. Selv med disse moderne kompromiser forbliver resultatet, at kvindens navn, som oftest, skifter ved et ægteskab.

Navne
Garbage

Garbage er en amerikansk rockgruppe dannet i 1993 af Butch Vig (trommer), Steve Marker (bas) og Duke Erikson (guitar). De tre medlemmer besluttede at danne deres eget band efter at have stået bag flere andre bands. Mest kendt er Butch Vig for at have produceret Nirvana-albummet Nevermind. Efter at have set en musikvideo med det skotske band Angelfish på MTV besluttede de tre at kontakte forsangeren Shirley Manson, og da hun sagde ja til at medvirke i bandet, var Garbage født. Bandet debuterede med albummet Garbage i 1995 indeholdende hitsinglerne Only Happy When It Rains, Queer, Stupid Girl og Milk. 

Bandets næste album Version 2.0 blev udsendt i 1998 og blev ligeledes en kommerciel succes. Albummet blev nr. 1 i Storbritannien og blev nomineret til to Grammy Awards for årets album og bedste rockalbum. Bandets tredje album Beautiful Garbage (2001) blev imidlertid en kommerciel skuffelse i forhold til de to første udgivelser, og bandet indstillede i slutningen af 2003 aktiviteterne i en periode. Bandet gendannedes dog i 2005 for at udgive det fjerde album Bleed Like Me, der blev nr. 4 på den amerikanske albumhitliste. Under den efterfølgende koncertturne meddelte bandets medlemmer imidlertid, at de – uden at bandet var opløst – ville koncentrere sig om solokarrierer. 

I januar 2007 optrådte bandets medlemmer atter sammen ved en koncert i Californien, og i juli 2007 blev udgivet et greatest hits album Absolute Garbage. Efter yderligere en periode, hvor bandets medlemmer var involveret i andre projekter (Butch Vig producerede bl.a. Green Days Grammy-vindende album 21st Century Breakdown), udgav Garbage sit femte studiealbum i maj 2012 Not Your Kind of People.

Bandet har givet flere koncerter i Danmark.

Diskografi 
 Garbage, 1995
 Version 2.0, 1998
 Beautifulgarbage, 2001
 Bleed Like Me, 2005
 Absolute Garbage, 2007 (greatest hits)
 Not Your Kind of People, 2012
 Strange Little Birds, 2016
 No Gods No Masters (2021)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside 
 Myspace Garbage 
 2007 interview om nyt album 

Rockgrupper fra USA
Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra 1993
Geotermisk energi

Geotermisk energi er energi udvundet fra jordens indre. Det sker i områder hvor der er let adgang til varme jordlag, ofte områder med megen geotermisk aktivitet, såsom gejsere eller varme kilder.

Geotermi i Danmark 
Varme fra jordens indre strømmer hele tiden ud mod jordoverfladen, i Danmark med en effekt på 0,067 W/m2.

Derved opvarmes blandt andet vandførende lag i undergrunden, hvorfra geotermisk energi kan udvindes i form af damp eller varmt vand. Den varmemængde, der løbende strømmer ud fra undergrunden under Danmark, svarer teoretisk set til ca. 2/3 af Danmarks samlede nuværende fjernvarmebehov. I praksis kan 15% af dansk fjernvarme forsynes af geotermi.

Geotermisk energi kan udnyttes med et geotermisk kraftværk, som producerer el hvis damptemperaturen er høj nok. 

Der har siden 1984 været et geotermisk varmeværk i Thisted, siden 2006 på Amager og siden 2013 i Sønderborg.

Der blev forsøgt en boring i Kvols ved Viborg i 2012, men projektet blev opgivet efter uforløste tekniske problemer med boringen.

I 2017 blev der udført en geotermisk injektionsboring i Thisted, som blev indviet i december.

I 2022 indgik Aarhus aftale med et selskab under A.P. Møller - Mærsk om et geotermisk anlæg som skal bidrage med 110 MW varme, svarende til 20% af byens årlige varmeforbrug.

Jordvarme 
I Danmark er det normalt at etablere jordvarme i private hjem med henblik på en minimering af varmeregningen og en beskæring af CO2-udslippet. Jordvarmeanlægget fungerer her med rør, der graves 1-2 meter ned i jorden. Der er dog ikke her tale om geotermisk energi, idet varmen al væsentligst hidrører fra Solens indstråling med deraf følgende opvarmning af de allerøverste jordlag.

For private vil der typisk være to varianter af varmepumper - nemlig en underjordisk jordvarmepumpe eller en overjordisk luft til vand varmepumpe. En jordvarmepumpe fungerer ved at et rørsystem lægges i haven under jorden, hvor jorden så varmer vandet i rørene op. En luft til vand varmepumpe står derimod i din have og udnytter varmen i luften og skaber på den måde varme til hjemmet. En jordvarmepumpe vil typisk være det mest energieffektive og støjsvage valg, hvor luft til vand varmepumpen er billigere og lettere at montere, da den ikke kræver underjordisk rørlægning.

Se også 
 Geotermi

Eksterne henvisninger 

 Geotermisk energi 
 Geotermisk energi i Thisted og København
 Introduktion om jordvarme til private hjem

Noter 

Vulkanisme
Vedvarende energi
Termisk energi
Creative Commons

Creative Commons (som direkte oversat betyder "kreativ fælled", men i overført betydning er en betegnelse for kreative fælles ressourcer) er en organisation, hvis mål er at udvide spektret af fri kultur ved at gøre flere kreative værker legalt tilgængelige til deling og modifikation.

Creative Commons har blandt andet stillet en række copyleft-licenser til rådighed, der forsøger at definere spektret mellem traditionel ophavsret og public domain (fri benyttelse).

Se også 
 Ophavsret
 Copyleft
 Fri software
 Share-alike
 Creative Commons Navngivelse/Del på samme vilkår

Eksterne henvisninger 

 Creative Commons Danmark
 Creative Commons
 Dansk oversættelse af licensteksten 
 En tegneserie om filosofien bag Creative Commons
 En tegneserie om hvordan Creative Commons' licenser fungerer i praksis
 Lawrence Lessigs bog Free Culture

Creative Commons License
Reberbane

En reberbane er det sted hvor en rebslager laver tovværk.

I gamle dage havde mange byer rundt omkring i Danmark en reberbane, hvor der blev produceret reb. En stor havneby som København havde rigtig mange reberbaner spredt rundt i byen. Der lå bl.a. reberbaner der, hvor Vesterbros Torv ligger i dag. Reberbanegade på Amager er opkaldt efter den 350 meter lange reberbane, som Jacob Holm byggede der i 1813. Holmen havde også en stor reberbane, som lå på Bremerholm og forsynede flådens skibe med tovværk. Den Gule Længe i Heibergsgade 9 udgør resterne af en reberbane, der blev bygget 1592-1594. I Aalborg Vestby findes også en længere Reberbanegade. I Flensborg findes tilsvarende en rebslagerbane og i Kerteminde et rebslagerstræde.

Der findes stadig nogle få fungerende reberbaner rundt om i landet, bl.a. i Skjern, hvor der ligger en 110 meter lang reberbane.

I moderne tid er det ganske få steder der bliver lavet reb på en reberbane med traditionelle metoder og materialer. På Middelaldercentret ved Nykøbing Falster og Vikingeskibsmuseet i Roskilde bliver der fremstillet reb som man gjorde i vikingetiden og middelalderen.

Randers Reb (Randers Rebslaaeri) var grundlagt i 1840. I 2002 blev produktionen flyttet til Østeuropa.  Et slogan, der blev landskendt, er: »Hæng Dem ikke i bagateller. Hæng Dem i Randers Reb«.

Kildehenvisninger 

 Reberbanen på Holmen 
 Reberbanegade på Amager 
 Skjern Reberbane

Referencer  

Håndværk
Rebarbejde
Kulturteknik
Sløjd
Tvillingeparadokset

Tvillingeparadokset er et tankeeksperiment inden for fysikken, som bygger på relativitetsteorien. Den ene form af paradokset er, at hvis den ene af to enæggede tvillinger tager af sted i en rumraket og i lang tid rejser nær lysets hastighed, vil han eller hun, når han eller hun vender tilbage til Jorden, være yngre end sin tvillingebror eller -søster.

Grunden til, at det kaldes et paradoks er, at problemet i lang tid ikke gav megen mening. For ser man fra tvillingen i rumrakettens synspunkt, er det tvillingen tilbage på jorden som bevæger sig væk med nær lysets hastighed, og derfor også tvillingen på jorden som burde blive yngre (eller mindre gammel). For at forstå dette problem kræves det, at man ikke ser jorden som et fast midtpunkt i universet, men indser, at det er lige så korrekt at sige, at jorden bevæger sig væk fra rumraketten, som at rumraketten bevæger sig væk fra Jorden. 

Paradokset blev "løst", da man fandt ud af, at det egentlig ikke skyldes rejsen nær lysets hastighed, men den acceleration den rejsende tvilling udsættes for, når han vender sit rumskib for at rejse tilbage til jorden. En af konsekvenserne af den almene relativitetsteori er nemlig, at tiden går langsommere under acceleration.

Den anden form af paradokset er, at hvis to tvillinger står i hver sin ende af et højt tårn med et ur, som gik ens på jorden, at det ur, som den tvilling der var længst væk fra jorden, ville gå hurtigst, og dermed også gøre personen på jorden ældst.

Se også 
 Tidsrejse

Paradokser
Relativitetsteori
Tankeeksperimenter
Eliaskirken

Eliaskirken også kaldt Elias Kirke er en kirke, der ligger på Vesterbros Torv i København.

Historie 
Kirken blev opført som følge af den massive befolkningstilvækst, der skete i årene fra 1880, hvor der på Vesterbro kun var en enkelt kirke, Sankt Matthæus Kirke, til sognets omkring 25000 beboere, frem til starten af 1900-tallet, hvor der boede omkring 70000 på Vesterbro. Kirken blev indviet den 17. maj 1908.

I 1898 holdt menigheden til i den tidligere dansesal "Valkyrien", der blev ombygget til Sct. Mariæ kirkesal tegnet af arkitekten Valdemar Koch. Ved Eliaskirkens indvielse i 1908 blev lokalet brugt af den menighed, der i 1909 fik opført Mariakirken, hvorefter kirkesalen blev ombygget og fungerede som alkoholfri restaurant.

Kirken er tegnet af arkitekterne Martin Nyrop og Julius Smith for Det Københavnske Kirkefond. Martin Nyrop havde tidligere tegnet Luther Kirken for fonden, mens arkitekterne sammen havde tegnet Københavns Rådhus. Kirken deler i kraft af dens høje, smalle facade og to små tvillingetårne visse stiltræk med Tveje Merløse Kirke og Fjenneslev Kirke. Kirken er opført på grunden mellem to bygninger, der stadig ligger på Vesterbros Torv. På grunden lå der før en drivremmefabrik. Murermesteren var Andreas Wildt.

Kirkebygningen og inventar 
Eliaskirken markerer sig på gadebilledet med sine kraftige kæmpestensmure og brede stentrappe fra torvet. Foran kirken står en fontæne af Rolf Harboe, opsat i 1915. På facaden over indgangsportalen er et relief af profeten Elias i en ildvogn omgivet af syngende engle, udarbejdet af Rolf Harboe. Bag portalen er det tredelte kirkerum med pulpiturer og kor hævet otte trin over skibet. Rummet har plads til 800 personer i bænkeraderne. Kirkerummet er beklædt med lys kalksandsten og har i midterskibet åben tagstol med ovenlys. Tagstolens vægge er smykkede med malede dekorationer af blomster og fugle, mens tværbjælkerne under ovenlysvinduerne er prydet af engle. Andre gengående dekorationer er rosen, hjertet og korset, der er kendte fra Luthers signet. Altertavlen på den store korvæg blev udført af Frans Schwartz i 1909 og afbilleder Kristi forklaring. I højre sideskib er indrettet et dåbskapel med en granitdøbefont prydet med kors og et glasmaleri med rosen og hjertet. I samme rum findes også et maleri, udført af Maria Thymann, der forestiller den unge Jesus i templet, med profetinden Anna og den gamle Simeon. Under koret er der indrettet et bederum for præsten. Under kirkerummet er der en rummelig krypt med mødesal, menighedslokaler, bibliotek og køkken. Kirkens nuværende orgel, bygget af Marcussen & Søn, er på 32 stemmer.

Kirkebygningen

Interiør

Gravminder

Referencer 
Eliaskirkens hjemmeside

Eksterne kilder og henvisninger 

 Elias Kirke  hos nordenskirker.dk
 Elias Kirke  hos KortTilKirken.dk

Kirker i Københavns Kommune
Kirker i Københavns Stift
Kirker i Københavns Amt
Vesterbro
Martin Nyrop
Sankt Matthæus Kirke

Sankt Matthæus Kirke er en kirke i Vesterbro Sogn på Vesterbro i København.

Historie 
Kirken er opført 1879-1880 og tegnet af arkitekten Ludvig Fenger. Kirken er Vesterbros første kirke og har 1000 siddepladser.

Skt. Matthæus Kirke blev åbnet søndag 7. november 1880 under overværelse af ministre, Landstingets formand og kong Christian 9.

Kirken var frem til midten af 1890'erne den eneste kirke på Vesterbro.

Komponisten Johan Adam Krygell var kirkens første organist. Han var organist fra 1880 til sin død i 1915.

Komponisten Christian Debois var i perioden 1919-1952 organist i kirken.

Kirkebygningen

Interiør

Referencer

Litteratur 
 Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001.

Eksterne henvisninger 

 Sankt Matthæus Sogns placering i København på viskort.dk
 Sankt Matthæus Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Københavns Kommune
Vesterbro
Kirker i Københavns Stift
Kirker i Københavns Amt
Rpm

Rpm har flere betydninger:

 Revolutions per minute
 RPM Records, USA
 RPM Package Manager – system til installation af programmer på en Linux-maskine.
 Rounds per minute
 Raised pavement marker, på USA veje.
 RPM (magasin) – canadiske musikindustris udgivelse som indeholdt sang- og albumhitlister