kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Alterkalk

En kalk eller alterkalk (fra , bæger) er det bæger, som benyttes i kirken ved nadveren (eller kommunion eller eukaristi).
Kalken benyttes i romersk-katolske, ortodokse, anglikanske, lutherske og visse andre kristne kirker, som har fastholdt en kirkelig tradition. Kalken har forbillede i det bæger, som Jesus benyttede ved nadverens indstiftelse skærtorsdag aften.
Den oprindelige kalk er nok den hellige 'gral', der spiller så stor rolle i riddertidens legender. 

Kalken indeholder vinen, Kristi blod. I den ortodokse kirker lægges nadverbrødet i kalken, og det uddeles under ét med en ske. I den romersk-katolske kirke var det længe kun præsterne, der drak af kalken, pga. frygt for at begå helligbrøde ved at spilde. Når menigheden kun får brødet, kaldes nadveren sub una (under ét). Efter Det andet Vatikankoncil fik menigheden mulighed for at drikke af kalken. Det sker nu hyppigt især ved messer med få deltagere. Det var et hovedpunkt for reformatorerne, at nadveren skulle uddeles i begge skikkelser (sub utraque). Herefter drak menighedens medlemmer på skift af samme kalk. I nyere tid har mange kirker af hygiejniske grunde indført anderledes uddelingsformer. I Folkekirken er alterkalken ofte udstyret med en hældetud (evt. ved en indsats i de gamle kalke). Præsten hælder vin i små bægre særkalke til hver altergæst. I nogle kirker bruges en opøseske, hvis der ikke er tud på kalken.

Se også 
 Pokal

Kirkeligt interiør
Liturgi
Bægere
Vegårshei

Vegårshei er en kommune i Agder fylke i Norge. Den grænser i nord til Nissedal og Gjerstad, i øst til Risør, i syd til Tvedestrand og i vest til Åmli.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Vegårshei på kort fra Kulturnett.no 

Kommuner i Agder
Kommuner i det tidligere Aust-Agder fylke
Åmli

Åmli er en kommune i Agder fylke i Norge. Den grænser i nord til Fyresdal og Nissedal, i øst til Vegårshei og Tvedestrand, i syd til Froland og i vest til Bygland. Højeste punkt i kommunen er  Trongedalsnuten  der er 929 meter over havet på Storrfjellet mod nord i kommunen, mellem Tovdal og Gjøvdal.

Åmli har i længere haft en nedgang i indbyggertallet, men dette ser nu ud til at vende.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Åmli på kort fra Kulturnett.no 
 Om folketallet i Agderposten

Kommuner i Agder
Kommuner i det tidligere Aust-Agder fylke
Jens-Christian Wandt

Jens-Christian Wandt (født 2. november 1966) er en dansk operasanger, tv- og radiovært.

Tenor, uddannet 1994, Musikhochschule Hamburg, videreuddannelse hos professor Kim Borg, København og Gregory Lamare i New York. Debuterede i rollen som Dr. Falke i operetten Flagermusen, Det Ny Teater 1995.  

Engagement på bl.a. Gran Teatre del Liceu i Barcelona, Queen Elizabeth Hall i London, Berwaldhallen i Stockholm, Sydney Opera House samt alle større danske koncertsale og kulturhuse. Medvirkede i DR's tv-serie "Sigurd & Operaen", hvor han sammen med Sigurd Barrett og DR Symfoniorkestret præsenterede opera for børn – i øvrigt udgivet på CD og DVD. 

Sammen med den danske solodanser og balletmester Johan Kobborg, tog Jens-Christian Wandt i 2008 initiativ til Verdensballetten. Siden har forestillingen hver sommer turneret over hele landet og haft bl.a. H.K.H. Prins Henrik på det kreative hold.  

Han har udgivet flere CD'er.

Tildelt Frederikshavn Kommunes Kulturpris 2012.  

Tildelt Dronning Ingrids Mindemedalje 2001. Dronning Margrethe og Prins Henriks Fond, Augustinus Fonden, Knud Højgaards Fond m.m. Udnævnt til Kulturambassadør for Skagen.

Diskografi 
 Danske Sange (2008)
 Jul i Skagen (2010)
 Sommer i Skagen (2012))

Eksterne henvisninger 
 Jens-Christian Wandts hjemmeside

Operasangere fra Danmark
Tv-værter fra Danmark
Radioværter fra Danmark
Skrift

Skrift er en metode til at opbevare og dele information. For at en kommunikationsform skal kategoriseres som skrift, snarere end kunst, skal de anvendte skrifttegn have fast betydning, så andre der er bekendt med reglerne kan læse informationerne.

Se også
 Boghistorie
Skriftsprog
Skrift (typografi) (skrifttype)
Skrivning
alfabet
bogstav

Sprogforskning
Damon Albarn

Damon Albarn (født 23. marts 1968 i Leytonstone, London) er en engelsk sanger, sangskriver og musiker.
Han er bedst kendt som frontmand for 1990'er britpopbandet Blur og senere som en af mændene bag tegneseriebandet Gorillaz.

Blur genopstod efter syv års pause i april 2010.

Damon Albarn har også udgivet musik som solist. Seneste udgivelse er hans solodebut "Everyday Robots" som blev udgivet 25. april 2014. Med gruppen The Good, The Bad & The Queen udgav han i 2007 et selvbetitlet album.

Eksterne henvisninger 

 
 

Musikere fra Storbritannien
Personer tildelt Officer of the Order of the British Empire
Gorillaz
Kanonslag

Et kanonslag er en kraftig pap-/papirbeholder med krudt. Det er cirka 10 til 15 centimeter langt, ofte sort og har en omtrent 4-5 centimeter lang lunte. Når kanonslaget antændes, brænder krudtet inde i røret, og det kraftige tryk får beholderen til at eksplodere. Der lyder et meget højt knald, som når en kanon affyres. 

Der sker ofte skader med dem, fordi de typisk eksploderer inden fem sekunder efter antændelsen, og en defekt ved kanonslaget kan forårsage en øjeblikkelig eksplosion. Andre skader opstår, når et kanonslag ikke er eksploderet umiddelbart og antages for at være en fuser.

Se også 
M-80

Fyrværkeri
Bandoneón

Bandoneónen er en særlig, argentinsk variant af harmonikaen, som især har været et af hovedinstrumenterne indenfor tangoen. Dens toner dannes med blæsebælg som sine slægtninge, men den ligger anderledes i tonelejet. En af udøverne var tangokomponisten Astor Piazzolla. En af de nutidige udøvere er danske Stine Helkjær Engen, som er professionel tangomusiker i Buenos Aires og medlem af orkestret Andariega.

Se også 
 Tango

Musikinstrumenter
Blæseinstrumenter
Sempai

Sempai eller Senpai (先輩), er et japansk begreb, der betegner en person, senior, som er indtrådt i organisationen før en selv.

Begrebet sempai har relation til det japanske begreb Kohai (後輩), der betegner en person, junior, som indtrådte i organisationen efter sempai.

Begreberne anvendes overalt i den japanske kultur, fx skolesystemer, erhvervslivet og inden for den japanske kampkultur, hvor begreberne karakterer forskellige niveauer i det sociale hierarki.

Sempai/Kohai relation 
Et af de vigtigste relationer i det japanske sociale hierarki er forholdet mellem sempai og kohai.

En sempai er undertiden sammenlignet med en mentor, men denne sammenligning fanger ikke alle nuancerne i begrebet på japansk. I Vesten bliver begrebet mentor ofte anvendt i forbindelse med person, som er væsentligt ældre, klogere og mere erfaren end den person, som bliver vejledt. Dette forhold er normalt ikke tilfældet i sempai/kohai sammenhæng. En senpai og kohai kan være ens på flere områder. De er kan være på samme alder, have lignende position og social status. Den store forskel ligger i anciennitet eller erfaring. Eksempelvis to mennesker på samme universitet, hvor den ene er første-års studerende, mens den anden er på tredje år, her vil der være tale om et sempai/kohai forhold.

Sempai/kohai forholdet indebærer, at kohai respekterer sempais anciennitet. Til gengæld forventes det, at sempai passer, tager sig af og vejleder kohai. Forholdet mellem senpai og kohai er traditionelt af varig betydning.

Referencer 

Japansk kampsport
Andamanerne og Nicobarerne

Andamanerne og Nicobarerne () er et indisk unionsterritorium, bestående af øgrupperne Andamanerne og Nicobarerne i den Bengalske Bugt. Hovedstaden er Port Blair. Ved folketællingen i 2011 havde Andamanerne og Nicobarerne et folkeltal på .

Geografi
Den sydlige øgruppe er Nicobarerne, som strækker sig ned mod den indonesiske ø Sumatras nordvestlige spids. Den nordlige øgruppe, Andamanerne, strækker sig mod Myanmar. Andamanerne og Nicobarerne er adskilte administrative distrikter i unionsterritoriet.

Den 26. december 2004 blev øerne ramt af tsunamier, som blev udløst af en række undersøiske jordskælv langs en linje fra vest for Sumatra til Andaman Øerne. Af flere årsager havde øerne et uforholdsmæssigt stort antal savnede/omkomne. Befolkningen, især på øen Katchal i Nicobarerne, kunne ikke varsles; ligesom befolkningen på øerne sydvest for Sumatra har de beholdt sit urfolk-præg, og infrastruktur i form af kommunikationsmuligheder var dårlig udbygget. Desuden ligger Nicobarerne så tæt på jordskælvcenteret, at tsunamibølgerne ramte dem, før advarslen kunne have været udstedt..

Andamanerne
Uddybende artikel: Andamanerne

Andamanerne omfatter 204 øer. De vigtigste og største er, fra nord til syd, North Andaman, Middle Andaman, South Andaman med hovedstaden, og Little Andaman. Afstanden fra den nordligste lille ø i Andamaner-gruppen til den nærmeste lille burmesiske ø er bare 40 km.

Det dyrkes te, mango, brødfrugt og kokos på øerne. Turistindustrien er voksende.

Andamanerne havde i 2001 et folkeltal på 314 239.

Nicobarerne
Uddybende artikel: Nicobarerne

Nicobarerne består af 22 øer. Den største er Great Nicobar. Befolkningen i øgruppen var i 2001, 42 026.

Nicobarerne ligger 150 km syd for Andamanerne og er 189 km fra den indonesiske ø Sumatra i sydøst. Andaman- og Nicobarøerne skiller Bengalske Bugt fra Andamanhavet i øst.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Andaman-distriktet  (officiel side)

Delstater i Indien
Audnedal

Audnedal var en indlandskommune på 251 km² med centrum i Konsmo i Vest-Agder fylke i Norge. I 2011 var den valgt til Norges bedste kommune at bo i, og den rangerede højt i årevis.

Kommunen grænsede til Åseral i nord, til Aust-Agder og Marnardal i øst, til Lindesnes i syd og til Lyngdal og Hægebostad i vest. Audnedal kommune blev oprettet i 1964 ved sammenslutning af Grindheim, Konsmo og lidt af Bjelland kommune. Fra 1. januar 2020 er Lyngdal og Audnedal kommuner lagt sammen.

Audnedal var opkaldt efter elven Audna, der løber gennem området fra nord til syd. 
Riksvei 460 går gennem floddalen, og Sørlandsbanen krydser området, da Audnedal station er stoppested for fjerntog. Vest for stationen går banen gennem Hægebostadtunnelen, som er Norges sjette længste jernbanetunnel. 

I mange år var Audnedal den eneste kommune i Norge, hvor man ikke måtte købe øl i forretningerne, men i 2002 åbnede også Audnedal for ølsalg.

Befolkningsudvikling 
I 1875 havde Audnedal 2.159 indbyggere – det højeste, som er registreret. Indbyggertallet sank jævnt frem mod anden verdenskrig. I 1930 lå tallet på 1.622. Nedgangen skyldtes blandt andet at en lang række gårde blev urentable. 

Mange udvandrede også til Amerika for at finde et nyt arbejde. Over 1.200 personer med Undal som hjemsted er registreret som emigranter alene i årene fra 1877 til 1907. Sandsynligvis rejste omkring 2.500 personer fra Audnedalen over Atlanten permanent eller for kortere eller længere tid frem til 1940.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Audnedal på snl.no

Kommuner i Vest-Agder
Borgerkrigsmønt

En borgerkrigsmønt er den traditionelle betegnelse for en dansk mønt fra perioden 1241-1375, det vil sige fra Erik Plovpenning til Valdemar Atterdag. Perioden var præget af politisk uro, og mønternes sølvindhold blev gradvist mindre og mindre, til de til sidst næsten kun bestod af kobber. En af grundene til periodens manglende stabilitet var, at tronfølgen ikke lå fast. I modsætning til i dag, hvor Danmark er et arvekongedømme, hvor regentens førstefødte overtager tronen efter regenten, var Danmark i middelalderen et valgkongedømme, hvor det var lige så almindeligt, at bror efterfulgte bror som konge. Dette medførte magtkampe og intriger, jalousi og mord i kongefamilien.

Litteratur 
 Michael Märcher: "Alle de ommeldte mynter til det Kongelige Mynt-Kabinet" – Om møntfundet fra Skt. Jørgensbjerg, Nordisk Numismatisk Unions Medlemsblad, 2007, 73-76.

Eksterne henvisninger 
 Borgerkrigsmønter 
https://www.danskmoent.dk/borgerkr.htm

Danmark i 1200-tallet
Danmark i 1300-tallet
Numismatik
Prosa (flertydig)

Prosa har flere betydninger:

 Prosa – en ubunden skrivestil.
 Kortprosa – en genre
 Prosa (fagforening) – en dansk fagforening for it-professionelle.
Bangiomorpha pubescens

Bangiomorpha pubescens er en fossil rødalge, fundet i Canada (usikre fund som måske er denne art kendes fra Grønland). Den er det tidligste eksempel på kompleks flercellet liv, idet den har et fasthæftningsorgan og dermed har den kunnet stå lodret i strandkanten. Den er dateret til at være 1200 millioner år gammel (+/- 24 mill. år). Denne er den første kønnede organisme – og kønnethed anses derfor at være forudsætning for kompleks flercellethed og organdannelse. 
Den ligner forbløffende meget en nulevende rødalge, Bangia.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Bangiomorpha er omfattende beskrevet på dansk i en artikel i BioNyt – Videnskabens Verden nr.134/135 (2006) om livets opståen og udvikling.
 Nicholas J. Butterfield skrev i Paleobiology; September 2000: Bangiomorpha pubescens n. gen., n. sp.: implications for the evolution of sex, multicellularity, and the Mesoproterozoic/Neoproterozoic radiation of eukaryotes 

Rødalger
Prækambrium
Erholm

Erholm er dannet i 1500 af Claus Eriksen Ravensberg. Erholm ligger i Rørup Sogn, Vends Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1850-1854 ved J.D. Herholdt og tilbygget i 1899 ved Martin Borch. Få hundrede meter syd for hovedbygningen ligger den tidligere kornmølle for godset, Dorthebjerg Mølle.

Erholm Gods er på 1065 hektar med Søndergårde.

Stamhuset Erholm 
Stamhuset Erholm omfattede hovedgårdene Erholm og Søndergårde samt gårdene Kielshøj og Hækkebølle. Det var på ca. 223 tdr. hartkorn (af alle slags). Jordtilliggendet udgjorde 1400 tdr. land, skovarealet 900 tdr. land. Stamhuset blev oprettet 1776 og ophørte 1927 med lensafløsningen. Besiddere:

 (1776-1822) Lorentz Christian Ernst Cederfeld de Simonsen
 (1822-1836) Hans Vilhelm Cederfeld de Simonsen
 (1836-1899) Hans Christian Joachim Cederfeld de Simonsen
 (1899-1927) Hans Christian Frederik Wilhelm Cederfeld de Simonsen

Ejere af Erholm 

 (1500-1541) Claus Eriksen Ravensberg
 (1541-1547) Susanne Eilersdatter Bølle gift (1) Ravensberg (2) Brockenhuus
 (1547-1569) Jacob Brockenhuus
 (1569) Inger Clausdatter Ravensberg gift Galt
 (1569-1585) Anders Pedersen Galt
 (1585-1590) Inger Clausdatter Ravensberg gift Galt
 (1590-1599) Helvig Hardenberg gift Rosenkrantz / Eline Eriksdatter Ravensberg gift Emmiksen
 (1599-1614) Anne Emmikesdatter Emmiksen gift Basse / Eline Eriksdatter Ravensberg gift Emmiksen
 (1614) Anne Emmikesdatter Emmiksen gift Basse
 (1614-1640) Helvig Hardenberg
 (1640-1646) Torben Gabrielsen Akeleye
 (1646-1651) Elisabeth von Korff gift Akeleye
 (1651-1664) Frederik von Arenstorff
 (1664-1685) Paul Ulrich Pestal
 (1685-1699) Erik Nielsen
 (1699-1720) Lyder Spleth
 (1720-1726) Karen Johansdatter Borchenfeldt gift (1) Spleth (2) Simonsen
 (1726-1733) Andreas Simonsen
 (1733-1768) Hans Simonsen
 (1768-1822) Lorentz Christian Ernst Cederfeld de Simonsen
 (1822-1836) Hans Vilhelm Cederfeld de Simonsen 
 (1836-1899) Hans Christian Joachim Cederfeld de Simonsen 
 (1899-1936) Hans Christian Frederik Wilhelm Cederfeld de Simonsen 
 (1936-1980) Hans Christian Carl Frederik Cederfeld de Simonsen 
 (1980-1997) Hans Cederfeld de Simonsen 
 (1997-) Erholm Gods A/S v/a Hans Christian Michael Cederfeld de Simonsen / Jan Ivar Cederfeld de Simonsen / Anders Morten Cederfeld de Simonsen / Hans Cederfeld de Simonsen

Kilder 
 Erholm Gods 
  Erholm - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Søndergårde (Rørup Sogn)

Søndergårde er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1497. Er nu er en avlsgård under Erholm Gods. Gården ligger i Rørup Sogn, Vends Herred, Assens Kommune.

Søndergårde er på 261 hektar.

Ejere af Søndergårde 

 (1493-1527) Henrik Brockenhuus
 (1527-1546) Eiler Henriksen Brockenhuus / Claus Henriksen Brockenhuus 
 (1546-1566) Claus Henriksen Brockenhuus 
 (1566-1607) Eiler Clausen Brockenhuus 
 (1607-1640) Claus Eilersen Brockenhuus 
 (1640-1642) Hans Johansen Lindenov
 (1642-1657) Hans Hansen Lindenov / Jacob Hansen Lindenov
 (1657-1659) Hans Hansen Lindenov 
 (1659-1662) Elisabeth Augusta Munk gift Lindenov
 (1662-1677) Corfitz Ulfeldt
 (1677-1706) Wilhelm Frederik von Wedell
 (1706) Conradine Christiane af Danneskiold-Samsøe gift von Wedell
 (1706-1708) Hannibal von Wedell 
 (1708-1725) Anne Cathrine Christiansdatter Banner gift von Wedell
 (1725-1757) Christian Gustav von Wedell
 (1757-1759) Hannibal von Wedell 
 (1759-1768) Hans Simonsen
 (1768-1822) Lorentz Christian Ernst Cederfeld de Simonsen
 (1822-1836) Hans Vilhelm Cederfeld de Simonsen
 (1836-1899) Hans Christian Joachim Cederfeld de Simonsen 
 (1899-1936) Hans Christian Frederik Wilhelm Cederfeld de Simonsen 
 (1936-1980) Hans Christian Carl Frederik Cederfeld de Simonsen 
 (1980-1997) Hans Cederfeld de Simonsen 
 (1997-) Erholm Gods A/S v/a Hans Cederfeld de Simonsen / Hans Christian Michael Cederfeld de Simonsen / Anders Morten Cederfeld de Simonsen / Jan Ivar Cederfeld de Simonsen

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Træbriket

Træbriketter er fremstillet af savspåner og/eller høvlespåner.

Fremstilling 

Træbriketten fremstilles i et værktøj under ekstremt højt tryk, ca. 400 bar.

Træbriketter kan fremstilles af mange forskellige træsorter, hvor de mest almindelige er:

 Fyrretræ
 Bøgetræ
 Egetræ
 Robinietræ

samt blandede træsorter

Brændværdi 

Kvaliteten af træbriketter afhænger dels af brændværdien af det anvende træ og af:

 Andelen af bark og andre urenheder med lav eller ingen brændeværdi (Renere træ giver mindre aske).
 Vandindholdet i det anvendte træ.
 Hvor hårdt træbriketten er preset (Hårdt pressede træbriketter har længere brændetid).

Træbrikketens brændværdi angives ofte i forbindelse med salget.

Nogle gange ser man også udtrykkene glødetid og brændetid angivet. De bedste træbriketter kan gløde i op til 12 timer, men det mest almindelige er et par timers glødetid.

Biomasse
Brændværdi

Brændværdi defineres som den varme, der frigøres ved fuldstændig forbrænding af en enhed af et brændbart stof.

Brændværdier 
Som en enhed for hvor meget kemisk energi et stof indeholder, bruger man størrelsen brændværdi. Brændværdien af et stof er den energimængde, der frigives ved forbrænding af 1 kg af stoffet. Det er normalt den kalorimetriske brændværdi eller øvre brændværdi, der tales om:

Øvre brændværdi, kalorimetrisk brændværdi 
Den øvre brændværdi (eng: heat of combustion) angiver den (totale) kemiske energi i et stof per afbrændt mængde. Den kaldes også kalorimetrisk brændværdi, da den typisk bestemmes med kalorimeter.

Nedre brændværdi 
Ved forbrænding frigives ofte energiholdig vanddamp, der ikke altid udnyttes. Den nedre brændværdi beregnes kun på grundlag af nyttevarmen (det der ikke tabes i dampen), og den nedre brændværdi er derfor altid mindre end den øvre brændværdi. I en traditionel gaskedel forlader vanddampen netop systemet uudnyttet, hvorimod en kondenserende kedel også udnytter en del af energien i vanddampen ved at lade den kondensere, hvorved fortætningsvarme frigives.

Fysiologisk brændværdi 

Fysiologisk brændværdi er et mål for, hvor meget energi en bestemt mængde af en fødevare bidrager med i det menneskelige legeme til opvarmning og vedligeholdelse af væv. Der tages hensyn til, at en del af energien i kosten ender uudnyttet i afføring og urin. En fødevares fysiologiske brændværdi er altid mindre end dens kalorimetriske brændværdi, idet energiholdige stoffer udskilles i afføring og urin.

Brændværdi for almindelige brændstoffer og brændsler

Kildehenvisning 
 Natlex: List med nedre brændværdier

Termodynamik
Energi
Forbrænding
Flenstofte

Flenstofte er en hovedgård på Fyn. I bevarede kilder nævnes Flenstofte første gang i 1295, men den er først oprettet som hovedgård i 1572. Gården ligger i Dreslette Sogn, Båg Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1748 og ombygget i 1798.

Flenstofte Gods er på 221,8 hektar med Flædekærgård.

Ejere af Flenstofte 

 (1295-1330) Niels Hamundsen Litle
 (1330-1357) De Holstenske Grever
 (1357-1480) Kronen
 (1480-1493) Johan Wittekop Krummedige
 (1493-1502) Poul Laxmand 
 (1502-1527) Kronen
 (1527-1530) Peder Laxmand
 (1530-1546) Else Poulsdatter Laxmand gift Gyldenstierne
 (1546-1557) Beate Pors gift Laxmand / Poul Pedersen Laxmand / Erik Pedersen Laxmand
 (1557-1604) Thale Holgersdatter Ulfstand gift Laxmand
 (1604-1648) Forskellige ejere
 (1648-1652) Corfitz Rosenkrantz
 (1652-1657) Anders Eriksen Bille
 (1657-1667) Sophie Rosenkrantz gift Bille
 (1667-1670) Slægten Bille
 (1670-1694) Anders Eriksen Bille 
 (1694-1704) Adam Frederik Trampe
 (1704-1734) Sophie Amalie Adeler gift Trampe
 (1734-1735) Conrad Trampe
 (1735-1743) Sophie Hedvig Trampe / Frederikke Louise Trampe
 (1743-1780) Sophie Hedvig Trampe
 (1780-1797) Adam Frederik greve Trampe
 (1797-1799) Rasmus Rasmussen
 (1799-1820) Johan Christian Nielsen Ryberg
 (1820-1853) Den Danske Stat
 (1853-1858) Poul Frederik Jensen
 (1858-1889) Peder Nielsen Damsboe
 (1889-1901) Mette Eriksdatter gift Damsboe
 (1901-1916) Adolph Pedersen Damsboe
 (1916-1917) Enkefru Damsboe
 (1917-1923) Kay Beck
 (1923-1968) Carl C. Brandt
 (1968-2001) Kirsten Brandt
 (2001-) Arne Hviid

Eksterne henvisninger 
  Flenstofte - fra Dansk Center for Herregårdsforskning

Kilder 
  Flenstofte - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
At the Drive-In

At the Drive-In var et amerikansk post-hardcore band fra Texas, der eksisterede fra 1993 til 2001. Bandet bestod af Jim Ward, Cedric Bixler, Omar Rodriquez, Paul Hinojos og Tony Hajjar, og blev gendannet år 2012 og år 2016. At the Drive-In pausede år 2018, bandets aktiviteter.

I 1990'erne kæmpede bandet for at opnå kommerciel succes, men uden held trods imponerende sange som fx Napoleon Solo fra 1998. I 2000 fik At the Drive-In dog endelig deres gennembrud med Relationship of Command, der i dag anses for at være ét af de bedste albums udgivet i det 21. århundrede. Desværre gik de hver til sit året efter.

Cedric Bixler og Omar Rodriquez dannede hurtigt et nyt progessivt rockband, The Mars Volta, og de har med tre albums i alt nydt stor succes siden.

Album 
 Acrobatic Tenement (1997)
 In/Casino/Out (1998)
 Relationship of Command (2000)
 in•ter a•li•a (2017)

Eksterne henvisninger 
 

Rockgrupper fra USA
Almindelig rosenrod

Almindelig Rosenrod (Rhodiola rosea) er en 3-30 cm høj flerårig urt i Stenurt-familien, som ikke findes i Danmark.

Beskrivelse 
Rosenrod er en 3 - 40 cm høj tuedannende flerårig plante med pælerod og 1-4 cm lange ovale sukkulente (kødede) blade. De gule 4-tallige blomster sidder mange sammen i affladet halvskærm. Rosenrod er tvebo, og han- og hunblomster findes således på forskellige planter.

Påståede helsevirkninger 
Rosenrod tilskrives et utal af positive effekter. Eks. siges det, at stoffer i planten kan nedsætte stress, depression, træthed, udmattelse, hovedpine, kolesteroltallet og afhjælpe koncentrationsbesvær samt give vægttab. Desuden siges planten af kunne øge mandens potens og hindre for tidlig sædafgang samt give begge køn en øget lyst til sex. De gode virkninger må tilskrives det høje indhold af "fenolforbindelser", som formentlig aktiverer stofskiftet og virker antioxidant. Der kendes ikke nogen bivirkninger og effekt på lever og nyre er også ukendt.

 
Flerårige urter
Mad fra Grønland
Grønlands flora
Stenurt-familien