kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Luis Ocaña

Jesús Luis Ocaña Pernía (9. juni 1945 – 19. maj 1994) var en spansk professionel cykelrytter, som vandt Tour de France i 1973. Ocaña var 1970'ernes helt store rival til "Kannibalen", Eddy Merckx.

1971 Tour de France 
I 1971 havde Ocaña og holdet Bic, med danske Leif Mortensen på holdet som hjælperytter , næsten slået Merckx, men Ocaña måtte udgå pga. styrt. På den alvorlige opstigning på Col de Menté på 14. etape angreb Merckx igen og igen, men kunne ikke ryste Ocaña af sig. På vej mod toppen begyndte et uvarslet uvejr og snart haglede regnen ned over de førende ryttere. Store mængder vand og dårlig sigtbarhed ramte rytterne og nedkørslen blev et helvede. Alle ryttere i udbrydergruppen styrtede uden undtagelse. Merckx mistede balancen, Ocaña undgik ham med nød og næppe, men mistede selv herredømmet over cyklen. Belgieren kom hurtigt på benene, men inden Ocaña var oppe igen, blev han af torpederet af Joop Zoetemelk, og dermed var løbet afgjort. Merckx havde vundet Tour de France, selv om der resterede en uge af løbet. Ocaña blev så slemt skadet, at han måtte udgå og dermed afgive sin gule førertrøje. 
Næste dag nægtede Merckx demonstrativ at modtage den gule trøje og løbsdirektionen dispenserede. For første gang i løbets historie kørte feltet uden sit synlige symbol.

1972 Tour de France 
Merckx havde egentlig besluttet ikke at køre årets Tour, men påstande om Merckx' lette sejr det foregående år i fraværet af Ocaña fik belgieren til at stille op. Scenen var sat, sablerne slebet, Ocaña havde vundet Critérium du Dauphiné Libéré og det spanske mesterskab. Duellen var intakt indtil Ocaña måtte udgå grundet en slem omgang bronkitis. Han havde ellers forsøgt at angribe den velkørende Merckx, men forsøgene lykkedes ikke.

1973 Tour de France 
Ocaña vendte i 1973 tilbage til Tour de France i superform og vandt løbet, men fik ikke den revanche han tørstede efter, da Merckx, angiveligt af frygt for at tabe ansigt i et drabeligt og bjergpræget Tour, havde meldt fra. Han udraderede alle konkurrenter og sluttede 15 minutter foran Bernard Thévenet på andenpladsen.

1974-1977 
Luis Ocaña deltog ikke i Tour de France i 1974 grundet en skade, var igen nødsaget til at udgå i 1975 og blev skuffende nummer 14 i 1976 og 25 i 1977.

Ocaña var en rytter der strålede på solskinsdage, var bedst alene og igennem sin karriere ramt af mange uheld. Uheld som oftest bestod af uvejr, styrt og taktik; elementer som Ocaña selv følte konspirerede mod ham.  

Udover Toursejren i 1973 vandt Ocaña Vuelta a España i 1970. Han vandt samlet 110 etaper, 9 af dem i Tour de France. 

Ocaña trak sig i 1977 tilbage til sin vingård.

Selvmord 
Ocaña begik selvmord, i 1994. Det er siden blevet sagt, at han var deprimeret over finansielle problemer, og at han led af følgerne af en Hepatitis C-infektion samt cancer.

Referencer

Eksterne henvisninger

Mandlige cykelryttere fra Spanien
Tour de France-vindere
Vuelta a España-vindere
Ordbogsangreb

Ordbogsangreb er en metode inden for kryptoanalyse og computersikkerhed, der benyttes til at finde en adgangskode uden anvendelse af egenlig kryptoanalyse eller brute force-angreb. Metoden er baseret på, at mange mennesker vælger deres adgangskoder ud fra ord eller fraser de kan huske, f.eks. deres ægtefælles navn, deres fødselsdato, en yndlingssætning i en bog el.lign. Metoden går så i al sin enkelhed ud på at prøve samtlige ord i en ordbog, evt. kombineret med tal eller i kombinationer på to ord. Tager man f.eks. udgangspunkt i en ordbog på 100.000 ord, svarer det at vælge en adgangskode fra ordbogen til en nøglelængde på mindre en 17 bits. Selv alle kombinationer af to ord svarer til en nøglelængde på ca. 33 bits, hvilket efter nutidens standarder er alt for lidt.

Risikoen for ordbogsangreb er grunden til at de fleste adgangskodesystemer kræver en kombination af bogstaver og tal som adgangskode, evt. kombineret med specialtegn.

Anvendelse mod egne systemer 
Visse virksomheder og offentlige institutioner (f.eks. UNI-C) sætter deres egne computere til at lave ordbogsangreb på brugernes adgangskoder.

Kryptografi
Cyberangreb
Kode (kryptologi)

En kode er inden for kryptologien en metode til at omforme en besked til en ulæselig form, med den intention at forhindre de der ikke kender koden fra at forstå det transmitterede indhold. Den sædvanlige metode er at have en kodebog med en liste over almindeligt anvendte ord og de tilsvarende kodeord.

Ord som kode og kodning bruges ofte synonymt med såvel kryptosystem som krypteringsalgoritme. Der er dog en vigtig teknisk forskel mellem koder og krypteringsalgoritmer; nemlig omfanget af transformationen. Koder arbejder på "betydningsniveauet", dvs. med ord eller sætninger. Kryptografiske algoritmer arbejder derimod på "tegnniveauet", dvs. på de enkelte bogstaver, eller i moderne kryptologi på de enkelte bits som bogstaverne repræsenteres af. Således kunne en kode tænkes at transformere "analogi" til "CVGDK" eller "dagligstue", kunne en kryptografisk algoritme tænkes at konvertere det første "a" til "Q", "n" til "f", det andet "a" til "3", osv. Krypteringsalgoritmer er mere bekvemme end koder efter opfindelsen af computeren, da der ikke er brug for en kodebog.

I lang tid mentes koder at være sikrere end krypteringsalgoritmer, da der ikke (hvis den der havde fremstillet koden var dygtig nok) var noget mønster der kunne opdages. Siden indførelsen af automatiseret kryptoanalyse (oprindelig med mekaniske maskiner, senere via computer), har kryptografiske algoritmer domineret eller helt overtaget billedet.

Blandt historisk betydningsfulde kodede meddelelser kan bl.a. nævnes det såkaldte Telegram fra Zimmermann fra 1917, hvor det tyske kejserriges udenrigsminister Zimmermann sendte et kodet telegram til den tyske ambassadør i Mexico om den foreståede tyske udvidelse af ubådskrigen, samt om den strategi som Tyskland gerne så gennemført i form af bl.a. en alliance med Mexico. Englænderne opsnappede telegrammet og havde held med at afkode meddelelsen. De informerede herefter USA, der kort tid efter indtrådte i krigen.

Kryptografi
Kode (flertydig)

Kode kan henføre til:
 Kode – artikel om de generelle betydninger af ordet
 Kode (kryptologi) – om koder i kryptologien
 Kode – et stykke programmering
 Kode er også betegnelsen for området lige over hoven på en hest.
Nøgle (kryptologi)

En nøgle er i kryptologien den information, der kontrollerer en kryptografisk algoritme.

I forbindelse med kryptering er der tale om den information der sætter en person i stand til at kryptere og dekryptere en tekst. Nøglen til disse to operationer kan være forskellig, se asymmetrisk kryptering. Nøglen kan tage mange former, fra et tal i Cæsaralgoritmen (hvor mange pladser der flyttes), over en kodebog til en række bits i moderne kryptering.

Nøgler bruges også i andre kryptografiske algoritmer, som digitale signaturer og message authentication codes (MACs).

Nøgle bruges i visse sammenhænge i betydningen adgangskode eller password. Her er der ikke tale om en kode i kryptologisk forstand, idet password'et typisk processeres af en hashfunktion og sammenlignes med et lagret resultat. I mere sofistikerede password-systemer er password'et dog mere en nøgle i kryptologisk forstand, f.eks. i forbindelse med challenge-response protokoller.

De svage led 
Med moderne kryptering er det svage led ofte de anvendte krypteringsnøgler. Til symmetrisk kryptering kan en nøgle på omkring 10 tegn (dvs. 80 bits) være meget sikker, hvis den består af tilfældige tegn. Uheldigvis er det de færreste, der bruger den slags nøgler, hvis de selv skal vælge. Brugervalgte kodeord kan ofte afsløres med et ordbogsangreb. Asymmetriske algoritmer stiller endnu højere krav til nøglerne. Ti vrøvleord på over 7 tegn hver vil give en god nøgle, men den er svær at huske.

På grund af amerikanske regler om eksport af stærk kryptering er der frigivet mange produkter og computerprogrammer, der har indbyggede begrænsninger i nøglelængderne (i visse tilfælde ned til 40 bits), så det er muligt at finde nøglen inden for en overskuelig tid alene ved at lade en computer afprøve samtlige mulige nøgler fra en ende af; dette kaldes brute force-angreb (eng. brute force attack). Restriktionerne er stort set ophævede, men mange af de berørte programmer bruges endnu i vid udstrækning.

Kryptografi
Kryptografisk software
Asmara

Asmara er hovedstaden og største by i Eritrea. Den har  indbyggere. Asmara voksede fra fire landsbyer grundlagt som handelsudposter i 1100-tallet til at blive hovedstad i den italienske koloni Eritrea i 1897. I slutningen af 1930'erne gjorde italienere store forandringer i Asmaras bybillede. Byen blev bygget op i Art deco-stil. En stor del af Asmaras bygningsmasse stammer fra denne tid og flere bygninger har stadigvæk italienske navne. Asmara er blevet kaldt for «Lille Rom» og «Italiens afrikanske by», dette kommer ikke kun på grund af arkitekturen, men også pågrund af sporene af italiensk levevis med kaffebarer og pizza.

Verdensarv i 2017 
På grund af Asmaras modernistiske italienske byggestil (Art deco eller Style Moderne) blev byen erklæret for verdensarv i juli 2017.

Referencer 

 
Verdensarv fra 2017
Scrabble

Scrabble er et brætspil, der spilles af to til fire personer. Spillet indeholder et bræt, der basalt set er en stor blank krydsogtværs-skabelon samt en række brikker, der hver indeholder et bogstav. Formålet med spillet er, at hver spiller danner ord, der hænger sammen på kryds og tværs, og som giver så mange point som muligt.

Spillet kendes også som "Kriblekryds".

Pointgivningen er en kombination af værdien af hvert bogstav samt bonusfelter på brættet. Krydsogtværs-løsere har ofte en fordel i dette spil.

Der findes varianter af spillet, blandt andet et spil for børn, hvor der på brættet er givet en række ord, som spillerne skal samle bogstaver til.

Scrabble spilles i store dele af verden, og fordelingen af bogstaver og deres point skifter fra sprog til sprog. Således giver bogstavet "C" i den danske udgave 8 point, men i engelske udgaver giver det kun 3 point. Dette skyldes naturligvis, at det anvendes langt mere i engelske ord end i danske.

I 2010 blev en modificeret udgave af Scrabble lanceret til SmartPhones under navnet Wordfeud. Wordfeud blev det mest hentede program til Smartphones i 2011. I april 2012 rundede programmet 16 millioner downloads og omkring 4 millioner spiller det hver dag.

Scrabble i Danmark 
Den første officielle danmarksmester blev fundet mandag den 3. august 2009 ved KulturKlash i Nykøbing F. (arrangeret af Dansk Othelloforening og Rummikub Danmark). Vinderen blev Lars Sommer, som vandt alle sine spil i turneringen.

Dansk Scrabbleforening har afholdt DM i Scrabble siden 2012. Vindere af DM igennem årene:

 2012: Andreas Rasholm
 2013: Christian Kongsted
 2014: Ola Jørgensen
 2015: Kasper Brenøe Isbrand
 2016: Ikke afholdt
 2017: Christian Jain Kongsted
2018: Christian Jain Kongsted
2019: Christian Jain Kongsted
2020: Ikke afholdt

Dansk Scrabbleforening afholder, udover danmarksmesterskabet, spilleaftener i København (i Kulturhuset Absalon på Vesterbro i København) og Århus.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 2019 Scrabble Dansk Word Finder (DA)
 Dansk Scrabbleforening

Brætspil
Mattel
Spil fra C. Drechsler
Spleen United

Spleen United er et dansk electropop-band dannet i 2005. Bandet består af Bjarke Niemann (synthesizer og vokal), Kasper Nørlund (synthesizer og vokal), Rune Wehner (synthesizer), Gaute Niemann (bas og guitar) og trommeslager Jens Kinch. Gaute Niemann forlod oprindeligt bandet i 2010, mens Jens Kinch forlod bandet i 2008. I 2019 vendte de imidlertid tilbage i forbindelse med bandets gendannelse. Bandmedlemmerne har rødder i Jelling, men har i en årrække boet i Århus. I 2007 flyttede bandet til København.

Gruppen fik sin debut i september 2005 med albummet Godspeed Into The Mainstream, som indtil videre har solgt over 20.000 eksemplarer. Debuten indeholdt bl.a. singlerne "Heroin Unltd", "In Peak Fitness Condition" og "Spleen United".

I slutningen af 2007 udgav bandet singleforløberen "My Tribe", og albummet Neanderthal blev udgivet den 21. januar 2008 og gik direkte ind som nummer et på salgslisten. Pladen er produceret af den amerikanske producer Michael Patterson, som bl.a. tidligere har arbejdet for Beck, Black Rebel Motorcycle Club med flere. Anden singlen "Suburbia" blev et stort hit og var i 2008 den mest spillede sang på DRs P3. Efter udgivelsen fulgte en massiv danmarksturné, der bl.a. inkluderede Roskilde Festival 2008 og Grøn Koncert.

Fredag den 6. juni 2012 spillede Spleen United live på Arena på Roskilde Festival. Nattefesten fik en flot modtagelse af både publikum og anmeldere.

Spleen United erklærede ved en anmelderrost koncert på Northside Festivalen i Aarhus den 14. juni 2013, at de holder pause på ubestemt tid. I 2016 udtalte Bjarke Niemann at bandet var opløst, men den 30. april 2019 offentliggjorde bandet deres gendannelse og en koncert på Roskilde Festival. Spleen United består nu igen af den originale besætning, som udover Bjarke Niemann, Kasper Nørlund og Rune Wehner består af Gaute Niemann og Jens Kinch.

Diskografi

Studiealbum

Singler 
 "Heroin UNLTD." (2005)
 "In Peak Fitness Condition" (2005)
 "Spleen UTD." (2006)
 "My Tribe" (2007)
 "Suburbia" (2008)
 "Failure 1977" (2008)
 "66" (2008)
 "Sunset to Sunset" (2010)
 "Days of Thunder" (2011)
 "Misery" (featuring Gitte Nielsen) (2012)
 "Euphoria" (featuring Sharin Foo) (2012)

Priser 
 GAFFA-Prisen 2012 (Årets danske elektroniske udgivelse)
 Danish Music Awards 2012 (Årets danske rock udgivelse)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 

Musikgrupper fra Danmark
Elektroniske musikgrupper
Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra 2005
Sankt Olufs Kilde (Hjortdal Sogn)

Sankt Olufs Kilde ligger i Hjortdal Sogn i Vester Han Herred.

Kilden, som er en sumpkilde, er også en helligkilde, der udspringer i bakkerne under birkekrat nær rastepladsen på Sletteåvej mellem Svinkløv og Slettestrand.

Kildens historie går langt tilbage i tiden og ved kristendommens indførelse blev den viet til Olav den Hellige, Norges nationalhelgen.

Sankt Olufs Kilde søges ved Sankt Hans dag og på Hellig Olavs dødsdag den 29. juli.

Referencer 

Helligkilder i Danmark
Jammerbugt Kommunes geografi
Sankt Jørgens Kilde (Kettrup Sogn)

Sankt Jørgens Kilde ligger i Kettrup Sogn i Vester Han Herred. 

Kilden, som er en sumpkilde, fandtes til omkring 1870 ved den berømte hulvej Husby Hole nord for Husby ved Sankt Jørgensbjerg hvor kildens vandåre blev ødelagt ved brøndgravning. 

Kilden fungerede blandt andet som vandforsyning under det nordjyske bondeoprør ved vognborgen som bondehæren oprettede ved Husby Hole. 

Kilden blev senere overtaget af Kirken og ligger på gammel præstegårdsjord. Indtil 1700 tallet blev kilden besøgt som lægedomskilde.

Helligkilder i Danmark
Jammerbugt Kommunes geografi
Vor Frue Kilde

Vor Frue Kilde har flere betydninger:

 Vor Frue Kilde (Haverslev Sogn)
 Vor Frue Kilde (Lerup Sogn)
Vor Frue Kilde (Haverslev Sogn)

Vor Frue Kilde ligger i Haverslev Sogn i Øster Han Herred.

Kilden, som er en bassinkilde, ligger på en tidligere præstegårdsmark syd for Haverslev Kirke, hvor kildens kraftige væld danner et dybt hul. Kilden var tidligere et hedensk kultsted, som senere blev overtaget af kirken.

Kildemarkeder, som tidligere var almindelige, blev også afholdt ved kilden.

Referencer 

Helligkilder i Danmark
Jammerbugt Kommunes geografi
Anne Marie Helger

Anne Marie Helger (født 12. februar 1946 i Charlottenlund) er en dansk skuespillerinde.

Helger startede som elev på Aalborg Teaters elevskole i 1966, hvor hun samme år debuterede i Ann Jellicoes Min skøre mors hobby. Hun gennemførte dog ikke uddannelsen, men sprang fra i 1967 og blev i stedet ansat på Jomfru Ane Teatret. Har siden været tilknyttet flere teatre og cabaretter, ofte i roller med både provokerende, satirisk og politisk indhold. Endvidere har Helger medvirket i film og tv-serier.

Anne Marie Helger er desuden en aktiv deltager i den offentlige debat. Helger har erklæret sig socialist og er stifter af Fristaden Christiania Fonden.

Filmografi 
 Strømer – Marianne (1976)
 Nyt legetøj – Varietésangerinde (1977)
 Slægten – Frk. Jansen (1978)
 Johnny Larsen – Bagerjomfru (1979)
 Kniven i hjertet – Kunde på posthuset (1981)
 Koks i kulissen – Laura (1983)
 Sidste akt – Linda White (1987)
 Himmel og helvede – Ekspeditrice (1988)
 Viktor og Viktoria – Skrumpeltroldemor (1993)
 De frigjorte – Karen (1993)
 Cirkus Ildebrand – Mirabella (1995)
 Fanny Farveløs – Fru Helger (1997)
 Fru Eilersen og Mehmet – Fru Eilersen (2006)
 Cykelmyggen og Dansemyggen - stemme, Sensitiva de Luxe (2007)
 Cykelmyggen og Minibillen - stemme, Græshoppen Sensitiva (2014)

 Tv-serier 
 De to i ledvogterhuset - Rie, ledvogterens kone (julekalender, 1969)
 Torvet - Juletræskøber (julekalender, 1981)
 Anthonsen - Palles kone (afsnit 3; 1984)
 Nana - Skolesekretær (1988)
 Da Lotte blev usynlig - Gudrun (1987)
 Een gang strømer... - Anita Rasmussen, ejer af massageklinik (1987)
 Y's Fantom Farmor - Fantom Farmor (1996) 
 Kirsebærhaven 89 - Edith Nicolaisen (1989)
 Forbrydelsen – Vibeke Lund (afsnit 2-8, 11-13, 15 & 16; 2007)
 Forbrydelsen II - Vibeke Lund (afsnit 1, 2, 4, 6, & 10; 2009)
 Limbo – Louises mormor (2012)
 Forbrydelsen III – Vibeke Lund (afsnit 2, 9, & 10; 2012)

Musik/Lydbøger 

  Max og Antonette (1988) (Antonette)
  Vinden i Piletræerne (2006) (Fortælleren)
 Som lyset i en Renoir (2018)

Teater og cabaret 
 Jule Varieté den 29. november 2012 - 22. december 2012. Teater Vestvolden.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Anne Marie Helgers officielle hjemmeside
 

Skuespillere fra Danmark
Robertprisen for årets kvindelige birolle
Politisk involverede personer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Skjulte spor

Skjulte spor er en dansk tv-serie, der blev sendt i 25 afsnit på TV3 2000-2003. Serien blev instrueret af Ulf Ahlberg, Martin Schmidt og Martin Miehe-Renard, og må betragtes som en moderne politiserie, hvor man følger en specialgruppe af psykologer, der sættes sammen med en traditionel gruppe politifolk, som så i fællesskab skal forsøge at opklare de sager, de bliver præsenteret for. Spændinger og konflikter er uundgåelige.

Blandt de medvirkende i serien ses bl.a. Peter Mygind, Søren Spanning, Peter Steen, Solbjørg Højfeldt, Kett Lützhøft Jensen og Lars Mikkelsen.

Eksterne links 
 

Krimiserier fra Danmark

TV3-serier
Dramaserier fra Danmark
Danske tv-serier fra 2000'erne
Ålested

Aalested eller -sti i Øland Sogn, Jammerbugt Kommune er en vej, der går ud til Knudegård, som oprindeligt havde vejret over Vesterby kær til byen.

Muligvis blev den oprindeligt benyttet som adgangsvej til Limfjorden med Ø Nonneklosters fiskepladser.

Øland Sogn
Lokaliteter i Jammerbugt Kommune
Hammershøj (Øland Sogn)

Hammershøj er en lille landsby i Jammerbugt Kommune, der udgør den vestlige del af Østerby. Oprindeligt var der to landsbyer, men der er under 200 meter imellem, hvorfor de ifølge Danmarks Statistik udgør et samlet byområde. Hammershøj ligger i Øland Sogn og hører til Region Nordjylland.

Ifølge folkemunde er stedet navngivet efter en gammel smed, Anders Hammer, der havde smedje her sidst i 1800-tallet.

Kilder 

Øland Sogn
Lokaliteter i Jammerbugt Kommune
Skt. Laurentius

Skt. Laurentius (født omkring 230 i Toledo i Spanien, død 10. august 258 i Rom, Italien) er en katolsk helgen. Navnet kommer fra latin Laurentius, "den beærede", og navnet Lars er afledt af det; på engelsk hedder han Saint Lawrence, og svenskerne kalder ham St. Lars.

Laurentius var skatmester og en af syv diakoner i Rom. En legende fortæller at han, efter at pave Sixtus 2. blev henrettet, fordelte kirkens skatter til de fattige. Dette var da imod kejser Valerians befaling. For dette blev Laurentius langsomt stegt. Han blev begravet på kirkegården Campus Veranus, dog er hans hoved i Vatikanet.

Siden 354 har han været fejret den 10. august. I kunsten afbildes han ofte med en stegerist (dødsmåden) eller en pengepung (det som fremprovokerede henrettelsen). Han er de fattiges, de forbrændtes og brandvæsenets helgen.

Skt. Laurentius i Danmark 
 skytshelgen for Esbønderup.
 I Roskilde Domkirke er Skt. Laurentius afbildet i Helligtrekongers Kapel med en bog og den rist, han blev ristet på.
 I Bryndum Kirke ses kalkmalerier af Skt. Laurentius, og kirken er højst sandsynligt viet til denne helgen. 
 Ølgod Kirke hedder oprindeligt St. Laurentius kirke. På døbefonten fra 1455 er der et relief af St. Laurentius.
 På Hammershus på Bornholm findes en afbildning af den rist, som Laurentius blev ristet på.
 Østerlars Kirke på Bornholm er indviet til Skt. Laurentius
 I Herlev bys våbenskjold indgår en rist til ære for Laurentius, og klokken i Herlev Kirke er indviet i hans navn.
 Sankt Laurentii Kirkeruin fra 1125 og det bevarede kirketårn kan ses i Roskilde
 Sankt Laurentii Kirke i Kerteminde er viet til Skt. Laurentius.
 Også i Skagen spiller Skt. Laurentius en betydelig rolle. Den Tilsandede Kirke i Skagen hedder egentlig Sct. Laurentius Kirke. Hovedgaden i Skagen hedder Sct. Laurentiivej. Og i Skagens byvåben ses risten, som Skt. Laurentius blev stegt på.

I Norge er Nidarholm kloster og Utstein Kloster viet til Skt. Laurentius. Laurentius var også Firenzes og slægten Medicis skytshelgen.

Navnet Laurentius findes i Danmark i formerne Lau, Lars, Laurits, Laust og Lasse. Den kvindelige variant af navnet Laurentius er Laurentia, som i Danmark er blevet til Laura.

Se også 
 Perseider. En stjerneskudssværm som også har navnet St. Laurentius' tårer.

Laurentius
Tjek fødsels- og dødsår
Horsholme

Horsholme eller Horsholmen i Øland Sogn, Jammerbugt Kommune (tidligere Brovst Kommune).

Oprindelig holme i Limfjorden som hørte under Oxholm og blev benyttet til græsningsareal for heste.

Da området blev afvandet under landindvindingen (1915-1962) blev holmene landfaste med resten af området.

Øland Sogn
Hovengen

Hovengen ligger i Øland Sogn, Brovst Kommune og er et areal ved Oxholm Skov, hvor hoveri tidligere blev udført af bønderne fra Østerby og Sønder Økse.

I det 12. og 13. århundrede var bøndernes pligtarbejde almindelig på private herregårde og godser, således var Oxholms landbrugsdrift var dengang udelukkende baseret på hoveri.

Øland Sogn
Jammerbugt Kommunes geografi
Hvolgård

Hvolgård i Øland Sogn, Brovst Kommune.

Hvolgård var i 1682 en enestegård. Den samlede dyrkede areal udgjorde 21,8 tønder land skyldsat til 6,86 tønder hartkorn.

Hvolgård var fra gammel tid fæstegård under Oxholm og blev frasolgt i 1850.

I 1857 blev Hvolgård købt af Christian Jensen, en ung bondekarl som tjente på en gård i Nørre Økse for en del af den dusør han modtog for fundet af en guldhalsring (Guldhalsringen findes i dag på Nationalmuseet).

Hvolgård blev i slægtens eje men ejes i dag af Oxholm gods.

Noter

Litteratur 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 Marion Jensen: En vendelboslægt i 450 år; 2010

Øland Sogn
Gårde i Danmark
Klavsholm (Øland Sogn)

Klavsholm i Øland Sogn, Brovst Kommune, er en afbyggergård fra Oxholm. Lå oprindelig længere mod nordvest ved den gamle Klausholmsvej. 

Navnet Klavsholm nævnes ikke i Oxholms jordebøger fra 1801 og 1860 og må være oprettet senere, ca. 1875 af enke fru Claudine Bruun de Neergaard f. Skeel.

Klavsholm Gods er på 168 hektar med Nørre Knudegård

Ejere af Klavsholm 

 (1875-1887) Claudine Skeel gift Bruun de Neergaard
 (1887-1906) Otto Skeel
 (1906-1916) Henrik greve Bille-Brahe-Selby
 (1916-1918) H.N. Andersen
 (1918-1935) Sigurd Andersen
 (1935-1960) N.C. Andreasen
 (1960-1976) Flemming Hjorth
 (1976-) Per Worsøe Jørgensen

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Øland Sogn
Proprietærgårde
Tøtterne

Tøtterne i Øland Sogn i Jammerbugt Kommune (tidligere Brovst Kommune).

Tøtterne var tidligere en lav holm i Limfjorden ved Øland som blev benyttet til fælles græsning af malkekvæg fra gårdene i Vesterby.

I 1921 blev dæmningen mellem Øland og Attrup påbegyndt, og arealet blev afvandet og er i dag dyrket landbrugsjord hørende under Øland-Attrup Gods.

Øland Sogn