kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Auzout (månekrater)

Auzout er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside, sydøst for Mare Crisium og nær Månens østlige rand. På grund af perspektivisk forkortning ser dette krater ovalt ud, men det er i virkeligheden næsten cirkulært. Det er opkaldt efter den franske astronom Adrian Auzout (1622-1691).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.  I nogle kilder kan kraterets navn være angivet som "Azout".

Omgivelser 
Forbundet med den sydlige rand af Auzout ligger det mindre van Albada-krater. Mod øst-nordøst ligger det store Condorcetkrater.

Karakteristika 
Auzout har ikke særligt bemærkelsesværdige træk, men indeholder dog et centralt bjerg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Auzoutkrateret har følgende satellitkratere:

De følgende kratere har fået tildelt nye navne af IAU:
 Auzout A — Se Van Albadakrateret.
 Auzout B — Se Kroghkrateret.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Avery (månekrater)

Avery er et lille nedslagskrater på Månen, beliggende på Månens forside nær dens østlige rand. Det er opkaldt efter den amerikanske læge og forsker, nobelprismodtageren Oswald T. Avery (1877-1955).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976.  Avery hed "Gilbert U" før det fik nyt navn af IAU.

Omgivelser 
Averykrateret ligger nær den vestlige rand af Mare Smythii. Mod øst ligger Haldanekrateret, og mod sydvest Carrillokrateret. Gilbertkrateret ligger længere væk i retningen vest-sydvest.

Karakteristika 
Krateret er cirkulært, skålformet og har en lille indre kraterbund.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Avicenna (månekrater)

Avicenna er et nedslagskrater på Månen. Det ligger lige bag den vestlige rand på Månens bagside og på den nordlige rand af Lorentzbassinet. Det er opkaldt efter den persiske polyhistor Avicenna (ca. 980-1037).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Avicenna ligger nord-nordvest for det større Nernstkrater og sydøst for Braggkrateret.

Karakteristika 
Den nordlige halvdel af Avicennakrateret er blevet udslettet af senere, overlappende nedslag. Den sydlige og sydøstlige rand er nedslidt og eroderet, men omridset kan stadig skelnes. Der ligger et lille krater over den sydlige rand, skønt også dette er nedslidt. Adskillige småkratere findes i den sydlige del af Avicennas kraterbund.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Avicennakrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Avogadro (månekrater)

Avogadro er et gammelt nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den italienske lærde Amedeo Avogadro (1776-1856).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
De nærliggende, betydende kratere er Tikhov, som næsten er forbundet med Avogadros sydøstlige rand, Oberth mod vest og Schjellerup mod nord-nordvest. Mod syd-sydvest ligger Yamamotokrateret, og længere mod syd findes den store bjergomgivne slette, D'Alembert.

Karakteristika 
Avogadrokrateret er stærkt nedslidt og eroderet af senere nedslag, så randen nu ikke er meget mere end en afrundet kant, som omgiver kraterfordybningen. Også kraterbunden er nedslidt og dækket af mange småkratere af varierende størrelse. Mange af disse småkratere er selv eroderet, så de kun har efterladt et svagt spor på bundens overflade.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Avogadrokrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Azophi (månekrater)

Azophi er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydligt-centrale højland på Månens forside og er opkaldt efter den persiske astronom al-Sufi (903-986).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Azophis nordvestlige rand er forbundet med det lidt mindre Abenezrakrater. Mod øst-sydøst ligger det store Sacroboscokrater.

Karakteristika 
Den brede, ydre rand af Azophi har en noget polygonal form med afrundede hjørner. Kanten er forholdsvis skarp og kløftlignende. Randen er ikke i nogen betydelig grad nedslidt eller ramt af nedslag, bortset fra "Azophi C", som ligger på den indre, nordøstlige væg. Kraterbunden mangler en central top og udviser kun få og ganske små kratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Azophikrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi

Navigation 

Kratere på Månen
Catena Abulfeda

Catena Abulfeda er en kæde af nedslagskratere på Månen på positionen 16,9°S og 17,2°Ø. Kæden løber mellem den sydlige rand af Abulfedakrateret og den nordlige rand af Almanonkrateret, og fortsætter derefter over en længde på 210 kilometer over Rupes Altai. 

Kraterkæden menes at være dannet ved nedslag af stykker fra en sønderdelt komet.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder 

Kratere på Månen
Catena Artamonov

Catena Artamonov er en 134 km lang kæde af kratere på Månen. Den er opkaldt efter det nærliggende krater Artamonov og ligger på positionen 26,0°N og 105,9°Ø.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation 

Artamonov, Catena
Ångström (månekrater)

Ångstrøm er et lille nedslagskrater på Månen, beliggende på den nordlige halvkugle af Månens forside. Det er opkaldt efter den svenske fysiker Anders J. Ångström (1814-1874).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Ångström ligger på grænsen mellem Oceanus Procellarum mod vest og Mare Imbrium mod øst. Syd for Ångströmkrateret ligger bjergformationen Montes Harbinger, som rejser sig fra de omgivende månehave. Mod øst ligger nogle bugtede højderygge med navnet Dorsum Bucher og Dorsum Argand.

Karakteristika 
Dette krater er skålformet med en cirkulær rand og indre vægge, som skråner ned mod en lille, central kraterbund. Det har højere albedo end de omgivende have.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Ångstrømkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Avery Dennison

Avery Dennison Corporation, i Danmark kendt som Avery Etiketeringssystemer, er en amerikansk producent af trykfølsomme produkter til kontoret, herunder særligt etiketter og papir. Hovedsædet er beliggende i Pasadena, Californien. I 2005 havde Avery Dennison en omsætning på 5,4 mia. dollars.

Mens den oprindelige virksomhed, Avery, blev dannet af R. Stanton Avery i 1935, blev det nuværende Avery Dennison dannet i 1990 ved en fusion af Avery og Dennision Manufacturing Company, der blev grundlagt i 1844. 

Avery Dennison er noteret på New York Stock Exchange og er rangeret som nr. 382 på Fortune 500-listen.

Virksomhedens nordiske hovedsæde er beliggende i Dronningborg, Randers.

Eksterne henvisninger 

 Avery Dennisons internationale hjemmeside

Etableret i 1935
Fremstillingsvirksomheder fra USA
Babakin (månekrater)

Babakin er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den sovjettiske ingeniør Georgij Babakin (1914-1971).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1973.

Omgivelser 
Babakin er beliggende i den sydlige del af det bjergomgivne bassin Fermi.

Karakteristika 
Kraterranden er symmetrisk, cirkulær og med en skarp kant, der kun udviser ringe erosion. Den har en let fordybning langs den nordlige rand, og den indre væg skråner blødt ned mod centrum.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Babbage (månekrater)

Babbage er et gammelt nedslagskrater på Månen, beliggende nær den nordvestlige rand på Månens forside og opkaldt efter den engelske matematiker og filosof Charles Babbage (1791-1871).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Babbage er forbundet med den sydøstlige rand af det fremtrædende Pythagoraskrater. Den kraterrest, som hedder South rækker ind i den sydøstlige kraterbund i Babbage. Oenopideskrateret er en anden nedslidt formation, som er forbundet med et fremspring i den sydvestlige rand.

Karakteristika 
Den ydre rand af Babbagekrateret er blevet eroderet og ændret ved en hel række senere nedslag, så der nu kun resterer en ring af afrundede bakker. Den mest bemærkelsesværdige af disse ændringer er satellitkrateret "Babbage E", som ligger over den sydvestlige rand. Dette satellitkrater mangler sin nordøstlige rand og danner en indskæring i Babbagekraterets omkreds.

Den ydre vold fra Pythagoraskrateret ligger ind over kraterbunden i Babbage og danner et område med forrevet terræn i dennes nordlige del. Resten af bunden er relativt flad, omend der er mange småkratere. Det mest iøjnefaldende i kraterbunden er satellitkrateret "Babbage A", som ligger i bundens sydøstlige del. Dette krater er ikke blevet eroderet af betydning og ser meget yngre ud end de øvrige dele. Lige vest for "Babbage A" ligger det mindre, skålformede "Babbage C"-krater.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Babbagekrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Juno Beach

Juno Beach var en af de fem landgangsstrande ved den allierede invasion af Normandiet, D-Dag under Anden verdenskrig. Stranden var placeret imellem Sword Beach og Gold Beach. Stranden blev også kaldt "den canadiske strand", da den blev tildelt 3rd Canadian Infantry Division (med 2nd Canadian Armoured Brigade). Juno Beach strækker fra Saint-Aubin-sur-Mer fra øst til Courseulles-sur-Mer til vesten. Begge enheder blev placeret under British I Corps til den indledende invasion, og kom ikke under canadisk overkommando før i juli 1944 og oprettelsen af II Canadian Corps med hovedkvarter i Normandiet. Juno var den eneste landgang, hvor alle opgaver blev udført som planlagt.

Kilder & Referencer 

Operation Overlord
Normandiet
Strande
Frankrigs geografi
Babcock (månekrater)

Babcock er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside ved den nordøstlige rand af Mare Smythii og sydøst for Mare Marginis. Det er opkaldt efter den amerikanske astronom Harold D. Babcock (1882-1968).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Babcock er beliggende i et område af måneoverfladen, som lejlighedsvis ved gunstige betingelser er synlig fra Jorden, men det ses fra kanten, så der kun fremkommer få detaljer.

Omgivelser 
Syd for Babcock ligger Purkynĕkrateret, og mod øst-nordøst ligger Errokrateret.

Karakteristika 
Babcocks rand er blevet eroderet, indskåret og ændret af senere nedslag, hvilket har efterladt en noget irregulær og uens ydre rand. Det indre har fået ny overflade ved lavastrømme og er relativt fladt. I stedet for en central top ligger der et lille krater tæt ved kraterbundens centrum, hvilket har fået navnet Zasyadko. Et mindre krater ligger i kraterbunden nær den nordlige rand.

Området rundt om Babcockkrateret har været udsat for fortidige "oversvømmelser" med basaltiske lavastrømme, hvorfor overfladen er temmelig flad, og resterne af spøgelseskratere er synlige som kurvede højderygge.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Babcockkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Back (månekrater)

Back er et lille nedslagskrater på Månen, som ligger nær den østlige rand af Månens forside, og som er opkaldt efter den tyske fysiker Ernst E.A. Back (1881-1951).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976.

Omgivelser 
Krateret ligger i den nordvestIige udkant af Mare Smythii og dets nordøstlige rand grænser til Schubertkrateret. Mod vest ligger Jenkinskrateret, og mod sydvest kraterparret Weierstrass-Van Vleck.

Karakteristika 
Backkrateret er næsten cirkulært, med en smal og skarp ydre væg, som ikke er blevet nedslidt af betydning.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Backlund (månekrater)

Backlund er et nedslidt nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside bag dens østre rand, og det er opkaldt efter den svensk-russiske astronom Oskar Backlund (1846-1916).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Backlundkrateret ligger ind over den sydlige rand af den bjergomkransede slette, som hedder Pasteur, vest for Hilbertkrateret. Længere mod vest-sydvest ligger Sklodowskakrateret.

Karakteristika 
De nordlige og sydlige ender af Backlundkrateret er mere nedslidt og eroderede end de mellemliggende strækninger. Kraterbunden er forholdsvis flad, dog med mærker af mange småkratere, som det er almindeligt på Månen.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Backlundkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Jesper Blomqvist

Lars Jesper Blomqvist (født 5. februar 1974) er en tidligere svensk fodboldspiller, der seneste fungerende som spillende assitenttræner Hammarby IF i Superettan. Han indstillede karrieren i 2010.

Han startede med at spille i IFK Göteborg, hvor han vandt fire Allsvenskan-ligamesterskaber mellem 1993–96. Senere spillede han for Manchester United, hvor han var en del af det hold der vandt en treble i 1999, der omfattede FA Premier League, FA Cup og UEFA Champions League. Han vendte tilbage til svensk fodbold i 2003 i Djurgården, hvor han vandt sin sidste Allsvenskan-titel, før han blev pensioneret i 2005. En skade på en spiller, gjorde at han vendte tilbage til at spille fodbold for Enköping i 2008. Blomqvist har spillet 30 landsholdskampe for Sverige, og han hjalp dem med at nå tredjepladsen i VM i fodbold 1994 i USA.

Fodboldspillere fra Sverige
Fodboldspillere fra AC Milan
Fodboldspillere fra Charlton Athletic F.C.
Fodboldspillere fra Djurgårdens IF Fotboll
Fodboldspillere fra Everton F.C.
Fodboldspillere fra IFK Göteborg
Fodboldspillere fra Manchester United F.C.
Fodboldspillere fra Parma FC
Fodboldspillere fra Umeå FC
Fodboldtrænere fra Sverige
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1994
Baco (månekrater)

Baco er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den franciskaneren Roger Bacon (ca. 1214 – 1294).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.  Skønt krateret er opkaldt efter englænderen Roger Bacon, blev navnet valgt af tyskeren Mädler. Det er årsagen til, at kraternavnet blev Baco i stedet for Bacon.

Omgivelser 
Der er adskillige mindre kratere i det omgivende terræn, herunder satellitkratererne "Baco A" lige mod syd og "Baco B" mod nordvest. Længere mod nord ligger Breislakkrateret, og i samme afstand mod nordøst Idelerkrateret. Længere mod vest ligger Cuviekrateret, mens Asclepikkrateret ligger i sydøstlig retning.

Karakteristika 
Randen og den indre væg er eroderet og nedslidt af utallige små nedslag efter kraterets dannelse. Som følge heraf er de mulige terrasser blevet udjævnet, og randen er dækket af adskillige småkratere. Kraterbunden er næsten flad uden nogen karakteristisk central top i centrum og uden betydende småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bacokrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Baillaud (månekrater)

Baillaud er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig nær den nordlige rand på Månens forside og er opkaldt efter den franske matematiker og filosof Benjamin Baillaud (1848 – 1934).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Blandt de nærliggende kraterer er den irregulære Metonformation mod sydvest og Petermannkrateret længere mod øst.

Karakteristika 
På grund af dets beliggenhed får perspektivisk forkortning Baillaudkrateret til at synes aflangt, når det ses fra Jorden.

Kraterranden er blevet eroderet og nedslidt efter mange senere nedslag, hvilket har efterladt en bakket rand omkring den indre bund. Euctemonkrater et ligger ind over randen mod nordøst, og randen har en udadgående bule mod nordvest. I kraterets sydlige ende er der en åbning, som forbinder kraterbunden med den lavadækkede overflade udenfor.

Baillauds indre er blevet "oversvømmet" af tidligere lavastrømme, hvilket har gjort overfladen flad, og den udviser kun mange småkratere og det lille "Baillaud E" satellitkrater i den vestlige halvdel. Kraterbunden er uden nogen karakteristisk central top i centrum.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Baillaudkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bailly (månekrater)

Bailly er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig nær den sydvestlige rand på Månens forside og er opkaldt efter den franske astronom Jean S. Bailly (1736-1793).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.  På grund af dets placering får perspektivisk forkortning indflydelse på, hvordan krateret ser ud, når det ses fra Jorden. Desuden kan beliggenheden langs måneranden reducere iagttagelsesmulighederne på grund af libration. Det gunstigste tidspunkt for betragtning er nær fuldmåne, når terminatoren krydser kratervæggen.

Omgivelser 
Bailly ligger nord for Le Gentil-krateret og øst for Hausenkrateret. Længere mod vest ligger bjergkæden med det unofficiellle Montes Dörfel.

Karakteristika 
Dette er det største krater på Månens forside og betegnes ifølge konventionerne som et nedslagsbassin. I areal er det sammenligneligt med et lille mare.

Baillys ujævne kraterbund er sluppet for lavastrømme, og det er dækket af mangfoldige højderygge og kratere. Hele krateret er blevet bombarderet og nedbrudt og den ydre vold er eroderet og på visse strækninger helt forsvundet efter myriader af nedslag. Hvis krateret har haft en central top, kan den ikke længere skelnes. På grund af dets nuværende tilstand har betragtere kaldt dette krater et "ruinområde".

Den sydøstlige del af krateret rummer to bemærkelsesværdige kratere, "Bailly A" og "Bailly B". De ligger delvis over hinanden, og Bailly A ligger desuden ind over randen af Baillys bjergvæg.

På grund af dets størrelse og nedslidte tilstand skønnes Bailly at være mere end 3 milliarder år gammelt.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Baillykrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen