kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Elisabeth af Rusland

Kejserinde Elisabeth af Rusland (; ; født 29. december 1709, død 5. januar 1762) regerede  Rusland fra 1741 til 1762. Hun var datter af kejser Peter den Store og
Katarina 1.

Biografi 
Elisabeth var et begavet barn, men hendes opdragelse var ufuldkommen og planløs. Hun havde hele livet svært ved både at 
læse og skrive. 

Elisabeth tog magten ved et statskup i 1741, hvor hun afsatte barnekejseren Ivan 6. af Rusland. Hun svor da, at hun aldrig ville underskrive en dødsdom og holdt løftet.

Hun involverede Rusland i den Østrigske Arvefølgekrig (1740 – 1748) og Den Preussiske Syvårskrig (1756 – 1763). Hendes indenrigspolitik tillod adelen at udnytte dens lokale magt og øge indtjeningen ved at nedsætte dens forpligtelser over for staten. Hun var stærkt påvirket af Frankrig: nydelsessyg, optaget af baller, jagt og toiletter (hun bar aldrig den samme balkjole to gange og efterlod ved sin død 15.000 kjoler og to kufferter med silkestrømper). Hun var ikke særlig interesseret i regeringsanliggender. Dog skabte hendes modvilje mod henrettelser og tyske embedsmænd samt Lomonosovs oprettelse af Moskvas Universitet og Sjuvalovs grundlæggelse af Sankt Petersborgs Kunstakademi velvilje for hende.

Elisabeth blev hverken lovformeligt gift eller fik børn. I stedet hentede hun sin søsters søn den senere Peter 3. til Rusland.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Eksterne henvisninger 

Regenter af Rusland
Huset Romanov
Regerende kejserinder
Den russisk-svenske krig (1741-1743)
Ortodokse monarker
Apple

Apple kan henvise til flere ting:
 Apple Inc. – it-firmaet, der fremstiller personlige computere under samme navn
 Apple Studios – Beatles' pladestudie i London
 Apple Records – Et pladeselskab
 Fiona Apple – amerikansk sangerinde
 Apple Martin – datter af Gwyneth Paltrow og Chris Martin
Abrikos (frugt)

Abrikos er gulorange stenfrugter fra abrikostræet (Prunus armeniaca), der stammer fra Centralasien, og som har været kendt i Kina i mere end 4000 år. Den kendtes også i Middelhavsområdet tilbage omkring Kristi tid.

Frugterne er saftige, orange-gule stenfrugter, omkring 3-4 cm i diameter, der ligner små ferskener. Frugten indeholder op til 85% vand. Det tynde skind er fløjlsagtigt – nærmest håret – som ferskenens. Smagen er sød og frisk. Kernen er en flad sten, der indeholder et frø. Frøkernene indeholder helt op til 50% olie, der gør, at kernerne kan bruges som alternativ til mandler i produktion af marcipan.

Abrikoser kan spises friske, eller de kan anvendes til for eksempel syltetøj og marmelade. Tørrede abrikoser kan spises som snack. Tørrede abrikoser er som regel tilsat sulfit for at konservere dem og bevare den lyse farve (svovlede abrikoser).

Abrikosen indeholder blandt andet karotin, C-vitamin og jern.

Referencer 

Stenfrugter
Abrikos
Slaget ved Palmito Ranch

Slaget ved Palmito Ranch regnes for det sidste landslag i den amerikanske borgerkrig. Slaget foregik den 12. – 13. maj 1865, mere end en måned efter general Robert E. Lee havde overgivet sig til Unionens styrker.

Palmito Ranch, Slaget ved
Texas' historie
Sid Meier

Sidney K. "Sid" Meier (født 24. Februar 1954, Sarnia, Ontario, Canada) er en af de mest succesfulde computerspilsdesignere og -programmører nogensinde, med spilserier som har solgt i store antal igennem hele 20 år. Hans største succeser er strategispillene Pirates! og Civilization-serien.

Karriere 
Sid Meier grundlagde MicroProse sammen med Bill Stealey i 1982. Her udviklede han det spil som han er mest berømt for, nemlig Civilization. Meier forlod dog MicroProse i 1996 og startede Firaxis Games sammen med den tidligere ansatte Jeff Briggs, hvor han i dag stadig videreudvikler sine spilkoncepter.

Spiltitler 
 Formula 1 Racing (1982)
 Hellcat Ace (1982)
 Chopper Rescue (1982)
 Spitfire Ace (1982)
 Floyd of the Jungle (1982)
 NATO Commander (1982)
 Wingman (1983)
 Solo Flight (1984)
 Kennedy Approach (1985)
 F-15 Strike Eagle (1985) – en af de første flykampssimulationer
 Silent Service (1985) – en undervandsbådssimulation
 Crusade in Europe (1985)
 Decision in the Desert (1985)
 Conflict in Vietnam (1986)
 Gunship (1986)
 Sid Meier's Pirates! (1987)
 Red Storm Rising (1988)
 F-19 Stealth Fighter (1988)
 F-15 Strike Eagle II (1989)
 Sword of the Samurai (1989)
 Covert Action (1990)
 Sid Meier's Railroad Tycoon (1990)
 Sid Meier's Civilization (1991) – (se også Civilization-serien.)
 Pirates! Gold (1993)
 Sid Meier's Colonization (1994)
 Sid Meier's Civilization II (1996) – (se også Civilization-serien.)
 Magic: The Gathering (1997)
 Sid Meier's Gettysburg (1997)
 Sid Meier's Antietam! (1998)
 Alpha Centauri (1999) – Civilization taget ud i fremtiden og på en anden planet
 Alpha Centauri:Alien Crossfire (2000) – udvidelse med to rumvæsen fraktioner og 6 menneskelige
 Sid Meier's Civilization III (2001)
 SimGolf (2002) – et projekt sammen med Maxis
 Sid Meier's Pirates! (2004) – en opdatering til PC
 Sid Meier's Civilization IV (2005) – (se også Civilization-serien.)
 Sid Meier's Railroads! (2006)
 Sid Meier's Civilization Revolution (2008)
 Sid Meier's Pirates! Mobile (2008)
 Sid Meier's Railroad Tycoon Mobile
 Sid Meier's Civilization IV: Colonization (2008)
 Sid Meier's Civilization V (2010) – (se også Civilization-serien.)
 Sid Meier's CivWorld (2011)
 Sid Meier's Ace Patrol (2013)
 Sid Meier's Ace Patrol: Pacific Skies (2013)
 Sid Meier's Civilization Revolution 2 (2014)
 Sid Meier's Civilization Beyond Earth (2014) – (se også Civilization-serien.)
 Sid Meier's Starships (2015)
 Sid Meier's Civilization VI (2016) – (se også Civilization-serien.)

Se også 
 Civilization-serien

Referencer

Eksterne henvisninger 

Programmører fra USA
Computerspilsdesignere
Blåkvast

Blåkvast (Ageratum) er en planteslægt, der er udbredt i Mellem- og Sydamerika. Her nævnes kun den art, som dyrkes i Danmark.

 Almindelig blåkvast (Ageratum houstonianum)

Kurvblomst-familien
Cirkumpolar

Cirkumpolar er et begreb, der grundlæggende betyder at noget går eller findes "rundt om polen". Det benyttes indenfor områderne biologi og astronomi.

Biologi 
Når det siges om en art, at den har en cirkumpolar udbredelse, betyder det, at den findes fra Nordnorge over Lapland, det nordlige Rusland og det nordlige Sibirien til Alaska, Nordcanada og Grønland – altså hele vejen rundt om Nordpolen.

Eksempler på cirkumpolare planter 
 Bjerg-Kattefod (Antennaria alpina)
 Dværg-Birk (Betula nana)
 Busk-Potentil (Potentilla fruticosa)

Astronomi 

I astronomien kaldes en stjerne cirkumpolar, hvis den (set fra et givet iagttagelsessted på Jorden) er så nær himmelpolen at den aldrig står op eller aldrig går ned, men bevæger sig rundt om himmelpolen. Med denne terminologi er en stjerne cirkumpolar fra Danmark (56° nordlig bredde) hvis dens deklination er mindst +34°. Store Bjørn med Karlsvognen er et af flere cirkumpolare stjernebilleder.

Hvis vi fortsat tager 56. breddegrad som udgangspunkt, er en stjerne med deklination mellem -34° og +34° kun synlig i visse perioder, mens en stjerne med en sydligere deklination end -34° aldrig kan ses fra dette geografiske sted.

Botanik
Økologi
Geografiske betegnelser
Topologiske begreber i astronomi
Korsrod

Korsrod (Baccharis) er en slægt med 350-450 arter, som er udbredt i de tropiske eller varmttempererede egne af Nord- og Sydamerika. Det er stauder, halvbuske, buske eller træer. De er kendetegnet ved at være hårløse, men udstyret med harpikskirtler. Den nederste del af stænglen er træagtig eller (sjældnere) sammenløbende med en jordstængel. Stænglerne er i øvrigt oprette eller opstigende, ofte med harpikskirtler. Bladene har ofte harpikskirtler, og de er stilkede, modsatte, 1-3 nervede og smalle med hel eller groft tandet rand. Blomsterhovederne er skiveformede, ofte samlet i aks- eller halvskærmagtige stande. Kronbladene er hvide eller lysegule og rørformede med 5 tænder ved spidsen

Her omtales kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Magellankorsrod (Baccharis magellanica)
 Ørkenkorsrod (Baccharis halimifolia)

 Baccharis angustifolia
 Baccharis concava
 Baccharis confertifolia
 Baccharis coridifolia
 Baccharis decussata
 Baccharis erigeroides
 Baccharis genistelloides
 Baccharis glomeruliflora
 Baccharis glutinosa
 Baccharis gnidiifolia
 Baccharis latifolia
 Baccharis linearis
 Baccharis megapotamica
 Baccharis neglecta
 Baccharis patagonica
 Baccharis pedunculata
 Baccharis pilularis
 Baccharis pteronioides
 Baccharis racemosa
 Baccharis salicifolia
 Baccharis salicina
 Baccharis sarothroides
 Baccharis semiserrata
 Baccharis stenocephala
 Baccharis teindalensis
 Baccharis trinervis
 Baccharis vanessae
 Baccharis wrightii

Note

Kurvblomst-familien
Søslaget ved Lepanto

Søslaget ved Lepanto blev udkæmpet den 7. oktober 1571, da en flåde fra den Hellige Liga, et forbund af sydeuropæiske katolske sømagter under ledelse af Juan de Austria, besejrede en osmannisk flåde efter fem timers kamp i den nordlige del af Korinthbugten. Den osmanniske flåde kom sejlende østfra fra deres flådebase i Lepanto (i dag Naupaktos) og mødte den Hellige Ligas flådestyrker, der kom fra Messina.

Juan de Austria, der havde kommandoen over den Hellige Ligas flådestyrker, var halvbror til den spanske konge og uægte søn af Karl 5. Flåden var sammensat af skibe fra Spanien, Venezia, Savoyen, Genova, Toscana, Kirkestaten og Malta.

Den Hellige Ligas sejr forhindrede yderligere osmannisk ekspansion i Middelhavet. Slaget ved Lepanto var det sidste større søslag udkæmpet mellem skibe med årer, herunder galeaser og galejer (der begge havde både sejl og årer), da galeonen vandt udbredelse i stedet. Slaget fik stor symbolsk værdi i den kristne verden.

Baggrund og forløb 
Den Hellige Liga blev grundlagt i Vatikanet som svar på den voksende, tyrkiske dominans i Middelhavet. Osmannerne havde netop erobret Cypern, da pave Pius 5. indsatte den unge Juan de Austria som flådens øverstkommanderende.

Sultan Selim 2.s middelhavsflåde var under kommando af admiral Ali Pasha, der ikke overlevede slaget. Osmannerne havde 208 galejer og 66 mindre skibe, og den vestlige flåde var på næsten samme størrelse. Den hellige liga mistede 13 skibe og næsten 8.000 søfolk, mens osmannerne selv satte 30 af deres egne skibe på grund, 80 blev sænket og 180 galejer blev erobret af den Hellige Liga. Mellem 20 og 30.000 osmanniske søfolk blev dræbt eller gjort ukampdygtige, og man befriede mellem 12.000 og 15.000 kristne rorsmænd, der var slaver på de osmanniske galejer.

Datidens søslag forløb næsten altid efter et fast skema: Først havde man en kort skududveksling med kanoner, men snart efter gik man over til fodfolkskampe, hvor det drejede sig om at entre og få kontrol over de fjendtlige skibe. I dette slag indsatte venezianerne for første gang en ny skibstype, galeasen. Den havde en meget kraftig bestykning med artilleri, og desuden gjorde de høje skibssider det umuligt at borde den. Derfor blev de 6 venezianske galeaser en af hovedårsagerne til den Hellige Ligas sejr.

Sejren blev ikke det afgørende militære vendepunkt man havde håbet på, for osmannerne havde allerede året efter en flåde på 250 skibe, som de forgæves forsøgte at få de kristne til at kæmpe imod. De vestlige magter havde desuden ikke hærstyrker, der var store nok til at følge sejren op. Alligevel fik sejren ved Lepanto uvurderlig moralsk betydning som et bevis på, at det kunne lade sig gøre at besejre den osmanniske flådemagt.

Eksterne henvisninger 

Lepanto
Lepanto
Lepanto
Europa i 1500-tallet
Begivenheder i 1571
Naupaktos

Naupaktos eller Nafpaktos (græsk: Ναύπακτος, tidligere Έπαχτος; latin: Naupactus; italiensk: Lepanto; tyrkisk: İnebahtı) er en by og tidligere kommune i Aetolien-Acarnanien, Vestgrækenland, Grækenland. Siden den administrative reform i 2011 har byen hørt under kommunen Nafpaktia, som den er hovedby i. Naupaktos er den tredjestørste by i Aetolien-Acarnanien, kun overgået af Agrinio og Missolonghi.

Naupaktos ligger ved en bugt på Korinthbugtens nordkyst, tre kilometer vest for floden Mornos' udmunding. Byens havn er kun tilgængelig for meget små fartøjer. Den græske hovedvej 48/E65 (Antirrio - Naupaktos - Delfi - Livadeia) ligger nord for byen.

Naupaktos blev besat af osmannerne i 1498. Mellem 1687 og 1689 var byen under venetiansk styre, men så atter under osmannerne indtil 1827. Da blev den en del af det nydannede, græske rige.

Byer i Vestgrækenland
Tornskader

Tornskader (latin: Laniidae) er en familie af rovfuglelignende spurvefugle. De fleste af de 33 arter yngler i Afrika, Europa og Asien, mens kun enkelte yngler i Nordamerika og Australien. De lever af insekter, mus og andre mindre dyr. Tornskader findes eksempelvis i rydninger i skove eller lignende åbne steder med spredt træ- og buskvegetation.

Tornskader har et stærkt næb med en nedadbøjet og kroget overdel. I lighed med andre fuglegrupper, der fanger insekter i luften, har også tornskaderne børster over mundvigen. Navnet tornskade stammer fra, at fuglene ofte sætter deres bytte på torne. Dette gøres både for lettere at kunne hakke lunser af byttet og for at kunne gemme det til senere. De fleste arter i familien tilhører slægten Lanius, der på latin betyder 'slagter', hvilket hentyder til deres ophængte bytte på torne.

Tornskader i Danmark 
I Danmark kendes især stor tornskade som en relativt sjælden ynglefugl, samt rødrygget tornskade, en mindre fugl, som er mere udbredt, primært i de østlige dele af landet (Østjylland og Øerne).

Følgende tornskader er truffet i Danmark.
 Rødrygget tornskade, Lanius collurio
 Stor tornskade, Lanius excubitor
 Rosenbrystet tornskade, Lanius minor
 Sydlig stor tornskade, Lanius meridionalis
 Rødhovedet tornskade, Lanius senator
 Brun tornskade, Lanius cristatus
 Isabellatornskade, Lanius isabellinus
 Langhalet tornskade, Lanius schach
Rosenbrystet og sydlig stor tornskade ses næsten årligt med enkelte individer, mens de tre sidstnævnte kun er truffet en enkelt gang hver.

Klassifikation 

Familie: Tornskader Laniidae
 Slægt: Lanius
 Tigertornskade, Lanius tigrinus
 Bøffelhovedet tornskade, Lanius bucephalus
 Rødrygget tornskade Lanius collurio
 Isabellatornskade Lanius isabellinus
 Brun tornskade, Lanius cristatus
 Turkestantornskade, Lanius phoenicuroides
 Burmatornskade, Lanius collurioides
 Savannetornskade, Lanius gubernator
 Miombotornskade, Lanius souzae
 Brunrygget tornskade, Lanius vittatus
 Langhalet tornskade, Lanius schach
 Grårygget tornskade, Lanius tephronotus
 Filippinsk tornskade, Lanius validirostris
 Rosenbrystet tornskade, Lanius minor
 Amerikansk tornskade, Lanius ludovicianus
 Stor tornskade Lanius excubitor
 Sydlig stor tornskade Lanius meridionalis
 Steppetornskade, Lanius pallidirostris
 Grå tornskade, Lanius sphenocercus
 Saheltornskade, Lanius excubitoroides
 Kenyatornskade, Lanius cabanisi
 Taitatornskade, Lanius dorsalis
 Somalitornskade, Lanius somalicus
 Sortvinget fiskal, Lanius mackinnoni
 Sortrygget tornskade, Lanius collaris
 São Tomé-tornskade, Lanius newtoni
 Uhehetornskade, Lanius marwitzi
 Rødhovedet tornskade, Lanius senator
 Masketornskade, Lanius nubicus
 Slægt: Corvinella
 Gulnæbbet tornskade, Corvinella corvina
 Slægt: Urolestes
 Broget tornskade, Urolestes melanoleucus
 Slægt: Eurocephalus
 Hvidgumpet tornskade, Eurocephalus rueppelli
 Hvidkronet tornskade, Eurocephalus anguitimens

Kilder 
 DK listen  Fuglearter truffet i Danmark
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). .
 Hvass, Hans, Danmarks Dyreverden, 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.
Vandstære

Vandstære er spurvefugle, der er medlemmer af slægten Cinclus i familien Cinclidae.

Klassifikation 

 Familie Vandstære Cinclidae
 Slægt Cinclus
 Vandstær Cinclus cinclus
 Hvidkronet vandstær Cinclus leucocephalus
 Amerikansk vandstær Cinclus mexicanus
 Asiatisk vandstær Cinclus pallasii
 Andesvandstær Cinclus schulzi

Spurvefugle
Jernspurve

Jernspurve (Prunellidae) er en familie af spurvefugle, med kun en slægt.

Klassifikation 
 Familie Jernspurve Prunellidae
 Slægt Prunella
 Alpejernspurv Prunella collaris
 Himalayajernspurv Prunella himalayana 
 Rødbrystet jernspurv Prunella rubeculoides 
 Brunbrystet jernspurv Prunella strophiata
 Sibirisk jernspurv Prunella montanella
 Brun jernspurv Prunella fulvescens
 Kaukasisk jernspurv Prunella ocularis 
 Sortstrubet jernspurv  Prunella atrogularis
 Mongoljernspurv Prunella koslowi 
 Jernspurv Prunella modularis 
 Japansk jernspurv Prunella rubida
 Brunrygget jernspurv  Prunella immaculata

Se også 
 Planteslægten Prunella er beskrevet i artiklen Brunelle.

Spurvefugle
Prunella

Prunella er et taksonomisk homonym (flertydigt)

 Jernspurve (Prunella) – en slægt af fugle
 Brunelle (Prunella) – en slægt af planter
 Prunella (film fra 1918) - en amerikansk stumfilm
Bjerglærke

Bjerglærken (Eremophila alpestris) er en 16 centimeter stor spurvefugl fra lærkefamilien, der er udbredt i Amerika, Nordafrika og Eurasien. Arten yngler ikke i Danmark, men en del fugle overvintrer her – specielt i kystnære egne i Vestjylland og Nordjylland. Her optræder den ofte i småflokke. På jorden bevæger den sig almindeligvis langsomt rundt i kort græs eller grus og kan derfor være svær at få øje på. Også på ynglepladsen, i f.eks. det nordlige Skandinavien, falder den godt ind i terrænet.

Ynglepladser 
Som 1-årig begynder bjerglærken at yngle første gang. Reden ligger typisk i en græstue på jorden, hvori der lægges 4 æg første gang i begyndelsen af juni og anden gang i begyndelsen af juli måned med en udrugningstid på 11 dage. Ungerne er flyvefærdige, når de er 15 dage gamle, men forlader allerede reden efter 8-10 dage. Bjerglærken er meget territorial og forsvarer gerne sit område mod andre artsfæller.

Føde 
Føden består af frø og dertil insekter i ynglesæsonen.

Galleri

Kilder 
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 Dansk Ornitologisk Forenings beskrivelse af bjerglærke
 www.birdlife.org: Species Factsheet: Eremophila alpestris 
 www.artfakta.se: ArtDatabankens faktablad Hentet 27. juni 2013 fra ArtDatabanken - Ett kunskapscentrum för Sveriges arter och naturtyper

Fugle fra Eurasien
Nordamerikas fugle
Lærker
Ørkenbjerglærke

Ørkenbjerglærke (Eremophila bilopha) er en 13-14 centimeter stor spurvefugl i lærkefamilien, der yngler i det meste af det nordlige Afrika over det nordlige Arabien til det vestlige Irak.

Kilder 
 avibirds.com: Temmincks Horned Lark  Læst 12. juli 2013
 www.iucnredlist.org: Eremophila bilopha International rødliste over truede dyrearter. Version 2012.2

Fugle fra Nordafrika
Fugle fra Vestasien
Lærker
Banansmutte

Banansmutten (Coereba flaveola) er den eneste art i slægten coereba. Den lever i de tropiske dele af Sydamerika, fra det nordlige til det sydlige Mexico og Caribien. Fuglen når en længde på 11 cm.

Banansmutten her to underarter:
 Coereba flaveola bahamensis
 Coereba flaveola flaveola

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Coereba flaveola

Mellemamerikas fugle
Sydamerikas fugle
Spurvefugle
Seglfugle

Seglfugle (Drepanidini) er en gruppe spurvefugle, der er endemisk til Hawaii. Familien indeholder i dag 23 arter mens der kendes mindst 16 uddøde arter.

Klassifikation 

 Tribus Seglfugle  Drepanidini 
 Nihoafinke, Telespiza ultima (kritisk truet)
 Laysanfinke, Telespiza cantans
 Ou, Psittirostra psittacea (kritisk truet)
 Lanaifinke, Dysmorodrepanis munroi (uddød)
 Palila, Loxioides bailleui
 Lille koafinke, Rhodacanthis flaviceps (uddød 1891)
 Stor koafinke, Rhodacanthis palmeri (uddød 1896)
 Konafinke, Chloridops kona (uddød 1894)
 Mauifinke, Pseudonestor xanthophrys 
 Hawaii Amakihi, Hemignathus virens
 Oahu Amakihi, Hemignathus flavus
 Kauai Amakihi, Hemignathus kauaiensis
 Anianiau, Hemignathus parvus
 Greater Amakihi, Hemignathus sagittirostris (uddød 1901)
 Akialoa, Hemignathus obscurus (uddød 1940)
 Nukupuu, Hemignathus lucidus (kritisk truet)
 Mauiakiapolaau, Hemignathus munroi
 Akikiki, Oreomystis bairdi (kritisk truet)
 Hawaiiklatrefinke, Oreomystis mana
 Dværgklatrefinke, Paroreomyza montana
 Molokaiklatrefinke, Paroreomyza flammea (uddød 1963)
 Oahuklatrefinke, Paroreomyza maculata (kritisk truet)
 Akekee, Loxops caeruleirostris
 Akepa, Loxops coccineus
 Alohafinke, Ciridops anna (uddød 1892)
 Iiwi, Vestiaria coccinea
 Hawaiimamo, Drepanis pacifica (uddød 1898)
 Sortamo Drepanis funerea (uddød 1907)
 Akohekohe, Palmeria dolei
 Apapane, Himatione sanguinea (uddød 1923)
 Poo-uli, Melamprosops phaeosoma (kritisk truet)

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Tribe Drepanidini

Finker
Konstantine Gamsakhurdia

Konstantine Gamsakhurdia (georgisk კონსტანტინე გამსახურდია k'onst'ant'ine gamsaxurdia) (født 3. maj 1893, død 17. juli 1975) var en fremtrædende georgisk forfatter og akademiker.
                                                            
Konstantine Gamsakhurdia blev født i Mingrelien i det vestlige Georgien. Hans far var Prins Svimon Gamsakhurdia. Han studerede ved Berlins Universitet i Tyskland, hvorfra han blev kandidat i 1918.
                                                                                
Fra 1918 til 1919 var han førstesekretær ved den Demokratiske Republik Georgiens ambassade i Tyskland, og i 1920 var han udsendt til Italien.
                                                                                
Gamsakhurdia var en af lederne at Georgiens nationale befrielsesbevægelse i 1920'erne, og han sad i fængsel i nogle år.
 
Konstantine Gamsakhurdia var forfatter til flere fremragende georgiske romaner ("Den store mesters hånd", "Månens bortførelse", "Bygmesteren David", etc.) og grundlægger af den georgiske Goethe-forskning.
 
Han var far til Zviad Gamsakhurdia, Georgiens første præsident efter Sovjetunionens fald.

Eksterne henvisninger 

Skønlitterære forfattere fra Georgien
Adel fra Georgien
Skønlitterære forfattere fra Sovjetunionen
Galaktion Tabidse

Galaktion Tabidse eller Tabidze (georgisk გალაკტიონ ტაბიძე galak't'ion t'abije) (6. november 1892 – 17. marts 1959) var en georgisk digter.

Liv og værker 
                                                                                
Galaktion Tabidse gik i nogen tid i skole i Kutaisi, men han fuldførte sin skoleuddannelse på Det Teologiske Seminarium i Tbilisi.
                                                                                
Han begyndte at offentliggøre sine digte allerede som 16-årig. Den første bog blev udgivet i 1914, og med den anden bog (არტისტული ყვავილები art'ist'uli q'valebebi 'Kunstneriske Blomster') i 1916 opnåede han enorm popularitet.
                                                                                
Han blev tolereret under sovjetstyret, men hans kone og hendes to brødre blev arresteret af KGB i slutningen af 1930rne – brødrene blev skudt, og konen døde i en arbejdslejr i Sibirien.
                                                                                
Herefter blev Tadidse alkoholiker, og han blev en kendt syn i Tbilisi, idet han ofte vandrede fuld rundt i gaderne, mens han talte med sig selv.
 
I 1959 blev han indlagt på sygehuset pga. helbredsproblemer. Den 17. marts sprang han ud af vinduet på tredje sal og døde af sine kvæstelser.

Eksempel 
 
Som et eksempel på Tabidses digtning er her første strofe af digtet Meri fra 1914:
 
შენ ჯვარს იწერდი იმ ღამეს, მერი!
მერი, იმ ღამეს მაგ თვალთა კვდომა,
სანდომიან ცის ელვა და ფერი
მწუხარე იყო, ვით შემოდგომა.
 
I translitteration:
 
shen jhvars ic'erdi im ghames, meri!
meri, im ghames mag tvalta k'vdoma,
sandomian cis elva da peri
mc'uxare iq'o, vit shemodgoma.
 
En forholdsvis ordret oversættelse kunne lyde:
 
Du var blevet gift den aften, Mary!
Mary, den aften var de øjnes død,
den venlige himmels lys og farve
bedrøvede, som efteråret.

Kilder 
 Howard I Aronson & Dodona Kiziria (1999): Georgian Language and Culture: a continuing course. Bloomington, Indiana: Slavica.

Tjek fødsels- og dødsår
Digtere fra Georgien
Digtere fra Sovjetunionen