kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Philip Arctander

Philip Arctander (14. juni 1916 i København – 27. januar 1994) var en dansk arkitekt.

Hans forældre var grosserer, senere direktør, cand. pharm. Paul Gerhard Arctander. og Frida Lund. Han blev gift d. 5. juli 1944 i København med Lizzie Marie Sophie Schytte. Datter af direktør Konsul Thomas Carl Martin S.

Philip Arctander blev i 1947 ansat som forskningsleder på det nyoprettede Statens Byggeforskningsinstitut (SBI). Fra 1968 til 1981 var han SBI's første direktør, og i perioden 1962-65 var han i denne egenskab bl.a. præsident for den internationale byggeforskningsorganisation CIB (Conseil International du Bâtiment).

Uddannelse 
Student 1934, besøgt Kunstakademiet 1934-1938.

Udstillinger 
Charlottenborg 1942.

Arbejder 
Bygning for Boldklubben Frem i Valby Idrætspark (1. præmie 1939, sammen med Hans Henning Hansen og Steen Eiler Rasmussen, færdigopført 1944).

Projekter 
Alderdomshjem i Gentofte (1938, indkøbt), bebyggelsesplan og typehus for areal ved Randers (1944, sammen med Mogens Boertmann, 3. præmie), udvidelse af Københavns Rådhus (1946, sammen med Christian Holst, Aage Holst og Erik Holst, 1. præmie), Nyt Krystalpalads i London (1946, sammen med E. Borg, Peter Bredsdorff, Poul Kjærgaard og Niels Schou), har sammen med C. C. Frederiksen og Svend Nielsen udgivet bogen: Det danske Apotek (1944).

Kilde 
 Weilbachs Kunsterleksikon 1947
 Politiken 4. juni 1946

Arkitekter fra Danmark
Personer fra København
Formænd for Akademisk Arkitektforening
Danskere i 1900-tallet
Modernistiske arkitekter
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Philip
Lars Oluf Larsen

Lars Oluf Larsen (født 13. maj 1961) er en dansk skuespiller, forfatter, sanger og komponist.

Larsen er uddannet fra Statens Teaterskole i 1985. Han har mest haft mindre roller, bl.a. i Morten Korch-serien Ved Stillebækken og i Rejseholdet. Han er desuden en erfaren musiker og komponist; bl.a. har han komponeret musik til nogle af Johannes Johansens salmer, ligesom han har haft mange roller i musicals. Han var bl.a. med i Østre Gasværks opsætning af Les Misérables i 1992. Endelig har han medvirket i flere tv-reklamer. Han fik sin forfatterdebut med børneromanen Mælk og vilde blomster fra 2007.

Filmografi 
 Et skud fra hjertet (1986)
 Sirup (1990)
 En dag i oktober (1991)
 Sort høst (1993)
 Seth (1999)
 Små ulykker (2002)
 Forbrydelser (2004)
 Ambulancen (2005)
 Hjemve (2007)

Tv-serier 
 Rejseholdet (2000-2003)
 Krøniken (2003-2006) 
 Ørnen (2004)

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Komponister fra Danmark
Sangere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Christian Arntzen

Christian August Arntzen (født 8. august i Alstahaug, Nordland 1852, død 14. februar 1911 i København) var en norsk/dansk arkitekt.

Uddannelse og virke 
Arntzen var søn af gårdbruger Arnt Olsen og NN. Han stod i malerlære i Bergen, hvor han besøgte teknisk skole, kom 1875 til København og blev juni samme år optaget på Kunstakademiets malerskole. Han gik derpå over i arkitekturskolen, hvis forberedende klasse han besøgte et par år, men fuldførte aldrig studiet. Arntzen virkede som tegner hos H.B. Storck, Ludvig Fenger og Valdemar Ingemann.

Arntzen fik hurtigt selvstændig arkitektvirksomhed i København, især villaer og forretningsbygninger. forsikringsselskabet Standards hus på Kongens Nytorv med søjler i stor orden og facade i norsk marmor (1896) og Cityhus (1901, sammen med Erik Schiødte) viser Arntzen som en typisk historicist, der frit bevægede sig rundt i stilarterne.

Han døde ugift og er begravet på Assistens Kirkegård i København.

Værker 
 Frederiksborggade 3, København (opført 1887 for enkefru Ane Marie Duvier)
 Toldkammerbygning, Folke Bernadottes Allé 45, Københavns Frihavn (1894, sammen med Erik Schiødte, udvidet 1918 af Christian Agerskov og 1932 af John Dich, fredet 1988)
 Forsikringsselskabet Standards bygning, Kongens Nytorv 6, København (1896)
 Cityhus, Kristen Bernikows Gade 2/Østergade 26, København (1. præmie sammen med Erik Schiødte 1900, opført 1901)
Projekter:
 Slottet i Kristiania (1. præmie)

Kilder 
 

Arkitekter fra Danmark
Historicistiske arkitekter
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Nordmænd i 1800-tallet
Niels Arp-Nielsen

Niels Peter Edvard Arp-Nielsen (28. maj 1887 på Frederiksberg – 23. maj 1970 på Frederiksberg) var en dansk arkitekt.

Arp-Nielsen havde selvstændig virksomhed fra 1915, for en stor del knyttet til Frederiksberg. Som hans hovedværk kan sikkert betegnes banken i Slagelse, opført i en regelret og repræsentativ nyklassicisme. Til samme stilretning hører bl.a. også Nordisk Film Kompagnis bygning og de 3 beboelsesejendomme i Bernhard Bangs Allé samt fabrikant Pedersens sommerhus i Hornbæk.

Han tog præliminæreksamen 1901, kom i murerlære, gennemgik 1903-1906 Teknisk Skole i København indtil næst ældste klasse, blev optaget på Kunstakademiet maj 1906, og tog afgang maj 1915. Han var medlem af Frederiksberg Grundejerforenings bestyrelse siden 1924, af tilsynsrådet i Københavns Hypotekforening siden 1934, af repræsentantskabet i Den almindelige Brandforsikring for Landbygninger fra 1943.

Han udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling 1920-1922.

Værker 
 Nordisk Film Kompagnis kontor og fabrik i Københavns Frihavn (1915)
 Handels- og Landbrugsbanken i Slagelse (1922)
 Beboelsesejendomme, bl.a. Bernhard Bangs Allé 20-24 (1928-1930), Bramslykkevej 8-12 og Roskildevej 147-49 (1929-1930)
 Villaer, bl.a. fabrikant Johannes Pedersens sommerhus i Hornbæk (omkr. 1919) og eget sommerhus i Kulhuse (1936)

Præmierede projekter 
 Gladsaxe Skole (1918)
 Skagens Rådhus (1920) (begge 1. præmie sammen med Harald Gad)

Kilder 
 Weilbachs Kunsterleksikon 1947
 Sys Hartmann, "Niels Arp-Nielsen", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Frederiksberg
Nyklassicistiske arkitekter
Feodor Asmussen

Feodor Alexander Asmussen (født 18. juni 1887 i Asnæs, død 1961) var en dansk arkitekt. 

Det kunstneriske grundlag for Feodor Asmussens produktion er en bevidst tilslutning i hans ungdom til klassicismen, navnlig C.F. Hansen.

Uddannelse 
Gjorde svendestykke som tømrer og gennemgik Teknisk Skole i København, optaget på Kunstakademiet i oktober 1912 og avancerede til arkitekturskolen ældste klasse, som han forlod 1920, assistent hos Jens Vilhelm Petersen i Odense og Anton Rosen, selvstændig virksomhed fra 1921.

Udstillinger 
Charlottenborg Forårsudstilling 1920

Arbejder 
Villa Magnoliavej 12 (1922), Villa Magnoliavej 16 (1923), beboelsesejendom Mathildevej 11 (1927), villa Kirkevænget 16 (1928), rækkehuse Gustav Johannsens Vej 28-38 (1928), Barnängens Kontorbygning Kongovej 26 (1934), bankbygning Godthaabsvej 7 (1935), egen villa Høeghsmindevej 89, Gentofte (1936), sommerhus ved Hald Strand, Nordsjælland (1937), fabrik på Glosemosevej, Glostrup (1938), Stuehus på Ellebækgaard, Fæby pr. Klarskov (1940), Møbler.

Projekt 
Rådhus i Hjørring (1919, 3. præmie).

Kilde 
 

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Nyklassicistiske arkitekter
Erik Aaes

Erik Aage Aaes (født 27. april 1899 i Nordby på Fanø, død 19. marts 1966 i Gentofte) var en dansk teatermaler og filmarkitekt.

Aaes ønskede at danne en psykologisk ramme omkring teaterstykket, med særligt eftertryk på farvens virkning. I filmene arbejder han især med det helt moderne Interiør.

Uddannelse og Rejser 
Kom 1919 fra Marinens Underofficersskole til Nordisk Film under teatermaler Axel Bruun, besøgte samtidig Teknisk Skole, blev derefter Svend Gades medhjælper og fulgte denne 1921 til Berlin, undervistes her samtidig af CSsar Klein på Kunstgewerbeschule, 1924 til Paris og besøgte her forskellige malerskoler, kom til at arbejde for ledende repræsentanter for avantgarde-filmen.

Udstillinger 
september udstilling i København 1924 (sammen med Bille-Holst).

Bortset fra et ophold i Danmark og Sverige 1926, hvor Erik Aaes arbejdede for Svend Methling (Peer Gynt) og Ernst Rolf, har han virket ved fransk film indtil talefilmkrisen 1931, hvorefter han rejste til Tyskland og i 2 år arbejdede som grafiker og plakattegner. 1933 vendte han tilbage til Danmark, først et par år som plakattegner, derefter fra 1935 som dekorationstegner for en række københavnske teatre.

Arbejder 
Cavalcanti i Paris: dekorationer til filmene: Rien que les heures (1926), En rade (1928), Le Capitaine Fracasse (1929) og for Jean Renoir: dekorationerne til den eksperimentale, H.C. Andersen-film: La petite marchande d'allumettes (1927). I Danmark: Han sidder ved Smeltediglen, Brand (begge Folketeatret), Mus og mænd (1940, Riddersalen), Katharina Ismaljowa (1937, Det kongelige Teater), til hvilken forestilling Aaes i 1936 foretog en måneds studierejse i Rusland. Samtidig filmarkitekt for en lang række film, fra 1940 til samtlige Palladiums.

Eksterne henvisninger 
 
 
 
 Berlingske Tidende, 29. december 1926.
 Ekstrabladet, 31. august 1935.
 Mandens Blad, september 1943, nr. 9 side 28-29.

Malere fra Danmark
Scenografer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Walter Mondale

Walter Frederick "Fritz" Mondale (født 5. januar 1928, død 19. april 2021) var en amerikansk politiker, der var vicepræsident i 1977-81, under Jimmy Carter. Han var demokraternes præsidentkandidat i 1984.

Walter Mondale blev født i Ceylon, Minnesota. Han var tidligt interesseret i politik: allerede som 20-årig hjalp han ved demokraten Hubert Humphreys Senatvalg i 1948.

Politisk karriere 
Mondale blev selv senator i 1964, for delstaten Minnesota. I 1976, blev han valgt som kandidat til vicepræsident af Jimmy Carter, og de vandt præsidentvalget 1976. De blev ikke genvalgt ved valget i 1980.

I 1984 var Mondale demokraternes præsidentkandidat, men han tabte til Ronald Reagan. Under valgkampen vakte han opsigt ved at udpege den første kvindelige vicepræsidentkandidat nogensinde, Geraldine Ferraro. Under Bill Clinton var han ambassadør i Japan 1993-96. 

I 2021 døde han, i en alder af 93 år.

Referencer 

USA's vicepræsidenter
Norsk-amerikanere
Eggert Achen

Eggert Christoffer Achen (født 30. november 1853 i Kvislemark, død 20. december 1913 i Aarhus) var en dansk arkitekt, bror til Georg Achen.

Eggert Achen var søn af købmand i Assens, senere apoteker i Frederikssund og Hillerød Eggert Christoffer Achen og Johanne Georgine Wilhelmine Cecilie Tryde. Han kom i tømrerlære, gik på Teknisk Skole og blev optaget på Kunstakademiet i januar 1872 og besøgte dets almenforberededende klasse, men tog ikke afgang. Han havde konduktørvirksomhed hos Ferdinand Meldahl og Vilhelm Dahlerup bl.a. ved Det Kongelige Teater og Hotel d'Angleterre. 1910-1914 var han formand for Dansk Arkitektforening, der var en sammenslutning af arkitekter med håndværkerbaggrund.

Omkring 1877 slog Eggert Achen sig ned i Randers, hvor han var frimurer og medstifter af logen St. Martin, der hører under Den Danske Frimurerorden. Han drev selvstændig tegnestue i denne by og projekterede både logebygningen og flere offentlige bygninger i Randers og omegn, fortrinsvis i røde mursten og to stokværk. Da Achen flyttede til Aarhus ca. 1895 tegnede han endnu en logebygning, et 3-etages hvidkalket palæ. Hans kendteste huse er de to restauranter Varna og Ørnereden i Marselisborgskovene, der begge er udført som pavilloner i glas og træ. Hotelombygninger blev efterhånden Achens speciale, og han samarbejdede ofte med Aarhus-arkitekten Thorkel Møller ved disse opgaver. Desuden beskæftigede han sig med restaureringer af herregårde. Hans arbejdsområde var især Midt- og Sønderjylland. 

Han blev gift 16. april 1878 i Brabrand med Oline Margrethe Petersen (13. juni 1845 på Sønderskovgaard, Yding Sogn – 25. juli 1935 i København), datter af proprietær Peter Andreas P. og Inger Kjær.

Arbejder 
 Den Danske Frimurerordens logebygning til frimurerlogen St. Martin i Randers (1881, sammen med Frits Uldall)
 Teknisk Skole i Hobro (1884)
 Sparekassen for Hobro og Omegn, Hobro (1884)
 Borger- og Realskole i Mariager (1893)
 Fabrik, Knudrisgade, Aarhus (1898) og tilhørende villa (1899)
 Den Danske Frimurerordens logebygning i Aarhus (1908)
 Talrige hoteludvidelser og ombygninger bl.a. Hotel Royal i Aarhus (1902), sammen med Thorkel Møller i gulpudset nyrokoko, Hotel Royal i Vejle og i Odense
 Ørnereden (1908, brændt 1980) og Varna Palæet ved Aarhus (1909)
 Ny jydske Kjøbstad-Creditforening, nu Realkredit Danmark, Emanuel Sejrs Gade, Aarhus (1911-12, sammen med Thorkel Møller)
 Herregårdsrestaureringer i Jylland

Referencer

Kilde 
 
 Merete Bodelsen og Povl Engelstoft (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon København: Aschehoug 1947-52.
 NN, "Eggert Achen", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Formænd for Dansk Arkitektforening
Frimurere fra Danmark
Personer fra Randers
Personer fra Aarhus
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Historicistiske arkitekter
Stadthagen

Stadthagen er administrationsby og kommune i det nordvestlige Tyskland, beliggende cirka 40 km vest for Hannover under Landkreis Schaumburg. Denne landkreis ligger i delstaten Niedersachsen.

Geografi 
Byen er beliggende mellem Minden og Hannover i centrum af Landkreisen Schaumburg ved Bundesstraße 65. Mod syd ligger højderne Bückeberge, som er udløbere af Weserberglandes, i nordvest ligger Schaumburger Wald.

Stadthagen består af følgende kommunedele, landsbyer og bebyggelser:
 Enzen-Hobbensen
 Hörkamp-Langenbruch
 Krebshagen
 Obernwöhren
 Probsthagen
 Reinsen
 Wendthagen-Ehlen
 Kleinhagen
 Bruchhof
 Habichhorst
 Blyinghausen

Eksterne henvisninger 
 www.stadthagen.de

Noter 

Kommuner i Niedersachsen
Byer i Niedersachsen
Byer i Kreis Schaumburg
Adrian Adrianszen

Adrian Adrianszen (død i 1650) var en hollandsk bygmester, som sluttede kontrakt med Andreas Clausen om opførelsen af vestgavlen på Haderslev Domkirke, medens han alene havde ansvaret for den samtidige forhal med svungen, sandstensprydet gavl, som stod fuldført i efteråret 1651.

Kilder 
 Weilbachs Kunsterleksikon (1947)
 Schleswig-Holstein Jahrbuch (1921), side 92-93.
 T. O.Achelis: Haderslev (1926), siderne 11, 23-24.
 Werner Giittel: Die Marienkirehe in Hadersleben (1935).

Arkitekter fra Nederlandene

Renæssancearkitekter
Hans Frederik Alsing

Hans Frederik Alsing (8. september 1800 i Svendborg – 30. december 1871 i København), var en dansk stempelskærer og møntmester i Altona. Alsings arbejder regnes for dygtigt håndværk. Umiddelbart før udbruddet af den 2. Slesvigske Krig ledede han evakueringen af maskiner og arkiv til København samt ligeledes det betydelige bibliotek, formentlig samlet af ham selv. 

Han var søn af smedemester Rasmus Hansen Alsing og Agnethe Conradsdatter, gik på Kunstakademiet 1817-1822 og lærte samtidig stempelskæring hos sin morbroder, medaljøren Johannes Just Conradsen. 

Han blev ansat som fuldmægtig ved mønten i Altona 1. januar 1825, medhjælper ved stempelskæringen 1840, møntkontrollør 1842, kontrollør ved centralkassen i Flensborg 1850, møntmester i Altona 3. september 1856 og forlod sin stilling i november 1863. Han blev kammerråd 1852 og justitsråd 1862.

Han er begravet på Solbjerg Parkkirkegård.

Værker 
Medaljer over:
 J.G. Repsold (1830)
 Hamborg Kreditinstitut (1832)
 S.D. Rücker (1833)
 Hamborg-Altona Have- og Blomsterforening (1836)
 Frimurerlogen i Hamborg (1837)
 Christianeum i Altona (1838)
 Søndagsskolen i Altona; en anden over samme (1838)
 Skolen i Meldorf (1840)
 Det jødiske låneinstitut (1841)
 Det jødiske sygehus (1841)
 Salomon Heine (1841)
 Jernbanen Altona-Kiel (1844)
 Overpræsident, grev Konrad Daniel von Blücher-Altona og frues guldbryllup (1844)
 Senator H.J. Merck (1844)
 Lægen J.H. de Chaufepié (1844)
 Altona Industriforening (1847)
Signerede mønter:
 Prøvemønt (platin 1830)
 Frederikdor (1829-1838)
 Georg Vilhelm Schaumburg-Lippe 10 daler guld (1829)
 Lauenburgs zweidrittel (1830)
 Rigsbankdaler (1833-39)

Kilder 
 Weilbachs Kunsterleksikon 1947
 Vilhelm Bergsøe: Danske Medailler og Jetons, 1893.
 J. Wilcke: Specie-, Kurant- og Rigsbankdaler, 1929.
 J. Wilcke: Sølv- og Guldmøntfod, 1930.
 Lehmann i Mitteilungen aus dem Altonaer Museum, (november-december 1902) s. 72.

 

Personer fra Svendborg
Danskere i 1800-tallet
Medaljører fra Danmark
Kunstnere fra Danmark
Cornelis Altenau

Cornelis Altenau (Althena, von Alten) (død i 1558) var en dansk-tysk bygmester. 

Sikkert bosat i Flensborg havde Altenau under Christian 3. bestalling som murer- og tømrermester, særlig ved kongens byggeforetagender på fæstningen Krempe i Holsten. I 1552 modtog han et resttilgodehavende for »Bygningen på Flensborg«. 1553 stævnede han Claus Daa til Ravnstrup ved Næstved for 116 Joachimsdaler, som sønnen Jørgen Daa ikke ville betale. Desuden har han haft forbindelse med hertug Hans i Haderslev. 

Muligvis er han den Cornelis, der 1558 i forbindelse med et mindre arbejde på Københavns Slot omtales som kongens egen bygmester, og muligvis har han samme år været i Ribe. Men han var død for d. 19. september 1558, da Flensborg magistrat dømte i en arvestrid mellem hans enke og hans datter Gertrud af første ægteskab.

Kilder 
 Weilbachs Kunstnerleksikon 1947
 Utr. K. – Kane. Brevb. 1551-55, 1885-86, 1556-60, 1887-88, 186.
 P. Seidelin: Diel. t lensborg, 11, (1873), 859, 
 T. 0. Achelis: Haderslev, 1, (1906) side 102.

Arkitekter fra Danmark
Jameer Nelson

Jameer Nelson (født 9. februar 1982, i Chester, Pennsylvania, USA) er en amerikansk basketballspiller, der spiller som point guard i NBA-klubben New Orleans Pelicans. Han kom ind i ligaen i 2004, og blev draftet af Orlando Magic, og har spillet det meste af sin karriere hos Orlando Magic, men han tog i 2014 til Denver efter at have spillet for tre forskellige hold inden for de sidste to år.

Eksterne henvisninger 
 Spillerinfo

Basketballspillere fra USA
Personer fra Pennsylvania
Shaun Livingston

Shaun Patrick Livingston (født 11. september 1985 i Peoria, Illinois, USA) er en amerikansk basketballspiller, der spiller som point guard i NBA-klubben Golden State Warriors. Han har tidligere spillet for blandt andet Los Angeles Clippers. Brooklyn Nets.

Eksterne henvisninger 

 Shaun Livingstons hjemmeside 

Basketballspillere fra USA
Personer fra Illinois
Martinius Nielsen

Martinius Valdemar Nielsen f. Martinus (23. januar 1859 i København – 10. juli 1928 i Fredensborg) var en dansk skuespiller og teaterdirektør.

Han scenedebuterede på Casino i 1880 hvor han var indtil 1884, hvorefter han fulgte sin senere kone Oda Nielsen til Dagmarteatret. Efterfølgende kom han til Det kongelige Teater (1886-89), Dagmarteatret igen (1889-94), Folketeatret (1894-97). Fra 1897-1909 var han teaterdirektør for Dagmarteatret – hvor han gjorde teateret til Københavns førende teater. I perioden 1902-05 var han desuden leder af Casino teatret.

Martinius filmdebuterede i 1910 hos Nordisk Films Kompagni i filmen Kean og medvirkede derefter som skuespiller kun i en enkelt film (Den hemmelige Traktat, 1913). I 1914 debuterede han som filminstruktør hos produktionsselskabet Dania Bio Film.

Han var far til tegneren og dekorationsmaleren Kay Nielsen (1886-1957).

Filmografi

Som skuespiller 
 Kean (som Kean; instruktør Holger Rasmussen, 1910)
 Den hemmelige Traktat (som Wladimir Raschauw alias Fyrst Kanewa; instruktør Alfred Lind, 1913)

Som instruktør 
 Gidslet (1914)
 Hendes Ungdomsforelskelse (1916)
 Stakkels Meta (1916)
 En Skilsmisse (1916)
 Selskabsdamen (1916)
 Gentlemansekretæren (1916)
 Den sorte Kugle (1917)
 Midnatssjælen (1917)
 Naar Hjertet sælges (1917)
 Den grønne Bille (1918)
 Prøvens Dag (1918)
 Tidens barn (1918)
 Lykketyven (1918)
 Prinsens Kærlighed (1920)
 En Skuespillers Kærlighed (1920)
 Republikaneren (1923)

Eksterne henvisninger 
 

 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Filminstruktører fra Danmark
Teaterledere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Titulære professorer fra Danmark
Marblehead (Massachusetts)

Marblehead er en lille havneby på kysten af den amerikanske delstat Massachusetts, grundlagt 1629.

I dag er Marblehead stort set en soveby af Boston der ligger lidt længere sydpå. Marblehead har c. 20.000 indbygger og mange yachtklubber.

Eksterne henvisning 
 Officiel site

Byer i Massachusetts
Metta World Peace

Metta World Peace (oprindeligt Ronald William "Ron" Artest Jr. født 13. november 1979 i New York City i New York) er en amerikansk basketballspiller, der spiller som forward hos NBA-klubben New York Knicks. Han kom ind i ligaen i 1999 og har tidligere spillet for Chicago Bulls, Indiana Pacers og Sacramento Kings. Han var kendt som Ron Artest, til han i september 2011 officielt fik sit nuværende navn.

World Peace har i sin karriere været impliceret i flere kontroversielle episoder. Han blev den 19. november 2004 hovedperson i en af de største skandaler i NBA's historie, da han efter tumult på banen løb op på tribunepladserne og overfaldt en tilskuer, der efter hans mening have kastet en øl efter ham. Episoden endte med at koste ham en rekordlang karantæne på 86 kampe.

Senest er han idømt syv kampes karantæne efter at have givet OKC spilleren James Harden en albue i hovedet.

Han blev hentet til Los Angeles Lakers i 2009 for at øge chancerne for, at Lakers kunne genvinde mesterskabet. Trods at være nede med 3-2 til deres ærkerivaler Boston Celtics i NBA Finalerne i 2010 formåede Los Angeles Lakers med Kobe Bryant som styrmand at vinde de sidste to altafgørende kampe, kamp seks og syv, og genvinde mesterskabet. Selv om Kobe Bryant blev udråbt som Finals Most Valuable Player, mener mange at de ikke ville kunne have vundet kamp syv uden Metta World Peaces hjælp. Metta World Peace sluttede kampen med 20 point, fem rebounds, én assist og fem steals. Samt at han spillede flest minutter af alle Lakers spillerne.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Spillerinfo

Basketballspillere fra USA
Personer fra New York
Helmstedt

Helmstedt er administrationsby i Landkreis Helmstedt i den tyske delstat Niedersachsen. Den ligger mellem Elm og Lappwald, ca. 40 km øst for Braunschweig ved grænsen til Sachsen-Anhalt.

I det delte Tyskland lå her, ved Bundesautobahn 2, den vigtige Grenzübergang Helmstedt-Marienborn mellem Forbundsrepublikken Tyskland og DDR, og samtidig det vestlige endepunkt for en af transitmotorvejene til Vest-Berlin.

Den tidligere universitetsby og Hansestad ligger midt i Naturpark Elm-Lappwald.

Inddeling 
Helmstedt er ud over hovedbyen inddelt i:
 Bad Helmstedt
 Barmke
 Emmerstedt

Historie 
Helmstedt udviklede sig sammen med det nærliggende Benedictinerkloster St. Ludgeri, som blev stiftet omkring 800 af St. Ludgeri som en missionsstation. Helmstedt er første gang nævnt i 952 og dengang kaldt Helmonstede i et dokument fra kejser Otto den Store.

Stedet fik bystatus i 1247 og var underlagt Kloster Werden i Essen frem til 1490 da den blev købt af hertugdømmet Braunschweig-Lüneburg. I 1576 blev universitetet i Helmstedt etableret og dette var et centralt tysk universitet frem til det blev lukket af Jérôme Bonaparte, som da var indsat som konge over Westfalen.

Billedgalleri

Eksterne henvisninger 

 
 Helmstedt-Citytour (Foto-Galeri)
 Projekt Grenzenlos – Erindringer om den tyske deling

Hanse