kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gurkemeje

Gurkemeje (Curcuma Longa) forhandles pulveriseret eller frisk rhizom ("rod") fra en ingefærlignende plante. Den er kendt for sin stærke gule/gulorange farve, og den stammer fra Indien.

Gurkemeje bruges blandt som ingrediens i blandingskrydderiet karry, men kan også bruges alene. Gurkemeje giver retten en gullig farve. Pulveriseret gurkemeje smager ikke af så meget, og også den friske rhizom er mildere end ingefær. Gurkemeje kan anvendes i fiskeretter og som tilsætning til almindelige ris, der skal være gule. Gurkemeje bruges ofte i stedet for safran for at give den gule farve. Gurkemeje er meget billigere end safran. Gurkemeje som farvestof (curcumin) har E-nummeret E-100. 

Nyeste forskning viser at gurkemeje spiller en rolle i cancer-forebyggende og -bekæmpende kost.

Gurkemeje og curcumin i kosttilskud 
Gurkemeje og curcumin bruges også i kosttilskud og kosmetik. Årlig salg af curcumin er steget siden 2012, hovedsageligt pga. en stigende popularitet som kosttilskud. To videnskabelige studier med kræftpatienter som indtog en høj dosis af curcumin (op til 8 gram om dagen i 3-4 måneder) viste ingen tegn på at curcumin skulle have nogle bivirkninger. Få testpersoner meldte dog om  lettere kvalme eller diarre.

Forskning 
En del videnskabelige studier har vist at curcumin bliver absorberet dårligt igennem oral indtag. Mange forskellige måder at forhøje stoffets optagelighed i kroppen er derfor blevet forsøgt. Disse inkluderer blandet andet bioperine, liposomes eller nanopartikler.

Fare 
Et studie fra 2019  har påvist at der snydes med farven i 7 ud af 9 gurkemeje producerende distrikter i Bangladesh, ved at tilføre det giftige farvestof blykromat (PbCrO4). Faren er ikke umiddelbart til stede i Danmark, da indholdet bliver testet ved import. Men i Bangladesh er det en god idé at være opmærksom på om der er gurkemeje i ens mad.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 06.08.2006, ing.dk: Karry er godt for ældres hjerner Citat: "...Man regner med, at karryens gunstige effekt på hjernen skyldes krydderiets indhold af gurkemeje, nærmere betegnet af gurkemejens gule farvestof, curcumin, som er en effektiv antioxidant..."
 Ingeniøren: Gurkemeje beskytter leveren imod alkoholskader - Det gule farvestof i karry beskytter alkoholdrikkende rotter imod fedtlever. Måske har det en lignende effekt på mennesker

Krydderier
Farvestoffer i fødevarer
Kræftforebyggelse
Oberon (måne)

Oberon er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 11. januar 1787 af William Herschel.

Navngivning 
I 1852 foreslog Herschels søn John Herschel at kalde de fire Uranus-måner man kendte dengang, for Ariel, Oberon, Titania og Umbriel. William Lassell, som året forinden havde opdaget månerne Ariel og Umbriel, bakkede op om forslaget, ligesom han støttede John Herschels navneforslag vedrørende Saturn-måner og selv fulgte det ved at kalde den Saturn-måne han selv havde opdaget, for Hyperion.

Alle Uranus' måner er opkaldt efter skikkelser fra William Shakespeares og Alexander Popes værker. Oberon har navn efter elverkongen Oberon fra A Midsummer Night's Dream. Oberon kendes desuden under betegnelsen Uranus IV (IV er romertallet for 4).

Oberons overflade 
De eneste nærbilleder af Oberon stammer fra rumsonden Voyager 2's forbiflyvning i januar måned 1986: På dette tidspunkt vendte den sydlige halvkugle mod solen, så kun denne del af Oberon er blevet studeret fra nært hold.

Oberon består af omkring 50% vand-is, 20% frossen metan og kulstof/kvælstof-forbindelser, samt 30% silikater (klippemateriale). Overfladen er et gammelt is-landskab med talrige kratre; i bunden af mange af disse kratre ses et mørkt materiale. Der ud over er der meget lidt på Oberons overflade der tyder på et "geologisk" aktivt indre.
Pille

Ordet pille har flere betydninger og specialiseringer:
 Pille (lægemiddel) – en dosis medicin trillet i kugleform
 Tablet – en dosis medicin presset sammen i en form
 Pellet – materiale presset sammen i kuglelignende former (bl.a foderpille, træpille, brintpille)
 Pille (bygningsdel) – kraftig søjle som understøtter en bro eller andet bygningsværk.

Se også 
 Pastil
Ariel (måne)

Ariel er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 24. oktober 1851 af William Lassell.

Navngivning 
I 1852 foreslog Herschels søn John Herschel at kalde de fire Uranus-måner man kendte dengang, for Ariel, Oberon, Titania og Umbriel. William Lassell, som året forinden havde opdaget månerne Ariel og Umbriel, bakkede op om forslaget, ligesom han støttede John Herschels navneforslag vedrørende Saturn-måner og selv fulgte det ved at kalde den Saturn-måne han selv havde opdaget, for Hyperion.

Alle Uranus' måner er opkaldt efter skikkelser fra William Shakespeares og Alexander Popes værker: Ariel har navn efter sylfiden Ariel fra Alexander Popes digt Rape of the Lock. Månen Ariel kendes desuden også under betegnelsen Uranus I.

Ariels overflade 
De hidtil eneste nærbilleder af Ariel stammer fra rumsonden Voyager 2's forbiflyvning i januar 1986: På dette tidspunkt vendte Ariel den sydlige halvkugle mod Solen, så dette er den eneste del af månen, der er blevet observeret fra nært hold.

Ariel består af omtrent 50 % vand-is, 20% frossen metan og 30% silikater (klippemateriale). Visse egne af Ariels overflade synes at være dækket af frisk rimfrost, og der er forholdsvis få kratere. Dette tyder på, at Ariel har undergået voldsom geologisk aktivitet, som har skabt et netværk af kløfter samt sletter, hvor flydende vand har dækket partier af overfladen før det frøs til en jævn isoverflade.
Oberon

Oberon kan have flere forskellige betydninger:

Oberon (programmeringssprog) – et programmeringssprog designet af Nicklaus Wirth
Elverkongen i En skærsommernatsdrøm af William Shakespeare
Oberon (måne) en af planeten Uranus' måner
Oberon (fiskekutter) bygget i Skagen 1938
Muskatnød

Muskatnød (muskat) et krydderi der forhandles både hel og som pulver, desuden sælges det nært beslægtede krydderi, muskatblomme, som har en kraftigere smag end nødden. 

Muskatnød er egentlig ikke en nød, men derimod kernen fra den blommeagtige stenfrugt.

Muskatblomme, som egentlig ikke er en blomme, er derimod den tørrede frøkappe, som svøber sig tæt om frugtkernen. 
Muskat kommer fra muskatnøddetræet med det latinske navn, Myristica fragrans, der er hjemmehørende i Molukkerne (krydderiøerne).

Anvendelse

Muskat anvendes især til osteretter, mælkesaucer, kålretter, kartoffel- og grønsagsretter. Fx lasagne, stuvet hvidkål og stuvet spinat. Men også fars, pølser og lammekød krydres ofte med reven muskatnød.

Som hel nød holder den sig meget længe, som pulver mister den hurtigt sin specielle aroma. Krydderiet kan anvendes i kartoffelretter, urtesupper, grøntsagsretter og osteretter, kødfars og fiskefars. Det er ofte et karaktergivende krydderi til f.eks. stuvning. Muskatnød og muskatblomme kan også anvendes til desserter og bagværk.

Indholdsstoffer
Muskat indeholder æteriske olier og aromatiske forbindelser. Nedbrydningsprodukterne af de aromatiske forbindelser har samme virkning i kroppen som  amfetamin og muskat i større mængder kan derfor virke euforiserende.

Historie
Muskatnødden var i middelalderen og renæssancen en af verdens mest eftertragtede luksusvarer, og dannede centrum i langvarige konflikter mellem Portugal, Spanien, Holland og England.

Kilder

Ekstern henvisning 

Krydderier
Aromaer
Tykskulpet brøndkarse

Tykskulpet brøndkarse (Nasturtium officinale) eller bare brøndkarse forhandles frisk og man anvender de helt unge skud inden de går i blomst. Brøndkarse smager let krydret og en anelse pikant. Man kan anvende brøndkarse i forskellige salater, fiske- og skaldyrsretter, supper og til garnering af kød. Krydderurten bliver ofte også brugt til pynt på smørrebrød, på varme retter og på den færdige suppe.

Synonym Rorippa nasturtium-aquatica

Dyrkning 

Brøndkarse kan dyrkes i fordybninger i haven eller i lukkede beholdere, hvor der er konstant fugtigt. Lidt skygge gør ingenting. Brøndkarse har en krybende vækst og sætter nye rødder på stænglerne efterhånden som den breder sig. I milde vintre overvintrer den.

Krydderurter
Haveplanter
Engplanter
Brøndkarse
Titania (måne)

Titania er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 11. januar 1787 af William Herschel.

Navngivning 
I 1852 foreslog Herschels søn John Herschel at kalde de fire Uranus-måner man kendte dengang, for Ariel, Oberon, Titania og Umbriel. William Lassell, som året forinden havde opdaget månerne Ariel og Umbriel, bakkede op om forslaget, ligesom han støttede John Herschels navneforslag vedrørende Saturn-måner og selv fulgte det ved at kalde den Saturn-måne han selv havde opdaget, for Hyperion.

Alle Uranus' måner er opkaldt efter skikkelser fra William Shakespeares og Alexander Popes værker. Titania er opkaldt efter elverdronningen af samme navn fra En skærsommernatsdrøm, og kendes desuden også under betegnelsen Uranus III (III er romertallet for 3).

Titanias overflade 
De hidtil eneste nærbilleder af Titania stammer fra rumsonden Voyager 2's forbiflyvning i januar 1986: På dette tidspunkt vendte Titania den sydlige halvkugle nod Solen, og følgelig er denne del det eneste af Titania der til dato er blevet observeret fra nært hold.

Titania består i grove træk af 50 % vand-is, 20 % frossen metan og 30 % silikater (klippemateriale). Et af de slående træk ved Titania er en enorm kløft, som kan måle sig med Valles Marineris på planeten Mars.
Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord

Charles Maurice de Talleyrand-Périgord (født 2. februar 1754, død 17. maj 1838) var en fransk diplomat, der arbejdede for såvel Ludvig 16., Napoleon 1., Ludvig 18. som Ludvig-Filip. Han er især kendt som udenrigsminister og en nær rådgiver for Napoleon 1.

Talleyrand blev den første valgte franske premierminister (regeringsleder).

Liv 
Talleyrands forældre overlod ham efter eget udsagn til en barnepige, der lod ham falde ned fra et skab, så han brækkede en knogle i en fod, der aldrig blev lægt. De eneste karrierer, der ansås passende for mænd af hans stand, var i hæren eller ved hoffet. Som halt var Talleyrand hverken stridslysten eller i stand til at danse, så han blev præst. Han aflagde teologiske eksamen ved Sorbonne, men følte tilsyneladende dyb modvilje mod Den katolske kirke. Det lå i hans natur at stille spørgsmål, ikke mindst om autoriteter, så han blev en flittig samler af værker af oplysningstidens filosoffer, samt af pornografi, hovedsageligt om præsters og nonners forbindelser.

Talleyrand blev i 1788 biskop af Autun og tilsluttede sig den franske nationalforsamling i 1789 som medlem af tredjestanden. Fra 26. august bidrog han til erklæringen om menneskerettighederne.

I 1791 aflagde han som den første gejstlige ed til den nye forfatning og blev bandlyst af pave Pius 6. og afsat som biskop. Under Terrorregimet opholdt Talleyrand sig først i Storbritannien, siden i Amerika. Han vendte tilbage og var udenrigsminister fra 1797 til 1807, idet han aktivt støttede Napoleon ved statskuppet i 1799. Udenrigspolitisk afviste han imidlertid Napoleons erobringspolitik. Napoleon betegnede ham som de la boue dans un bas de soie, pløre i en silkestrømpe.

Efter sin afsked som udenrigsminister samlede han ivrigt allierede for at hjælpe Frankrigs kongehus Bourbon med at genvinde magten. Efter Napoleons første fald i 1814 blev han af kong Ludvig 18. atter udnævnt til udenrigsminister.

Under Wienerkongressen repræsenterede han ihærdigt Frankrigs interesser og undertegnede den milde Paris-fred 30. maj 1814 samt slutakterne fra 9. juni 1815. Fra 1830 til 1834 var han ambassadør i London. P.A. Heiberg kom i hans (og Napoleons) tjeneste og kan fortælle om hans venlige væsen.

Talleyrands mål var altid en europæisk balance stormagterne indbyrdes, herunder en stormagtsstilling for Frankrig. Han ligger begravet ved sit slot i Valençay.

Henvisninger 

Diplomater fra Frankrig
Frankrigs premierministre
Udenrigsministre fra Frankrig
Biskopper fra Frankrig
Hertuger fra Frankrig
Fyrster fra Frankrig
Personer fra Paris
Umbriel (måne)

Umbriel er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 24. oktober 1851 af William Lassell.

Navngivning 
I 1852 foreslog Herschels søn John Herschel at kalde de fire Uranus-måner man kendte dengang, for Ariel, Oberon, Titania og Umbriel. William Lassell, som året forinden havde opdaget månerne Ariel og Umbriel, bakkede op om forslaget, ligesom han støttede John Herschels navneforslag vedrørende Saturn-måner og selv fulgte det ved at kalde den Saturn-måne han selv havde opdaget, for Hyperion.

Alle Uranus' måner er opkaldt efter skikkelser fra William Shakespeares og Alexander Popes værker. Umbriel har sit navn fra den "mørke, melankolske fe" i Popes The Rape of the Lock, og kendes desuden også under betegnelsen Uranus II (II er romertallet for 2).

Umbriels overflade 
De hidtil eneste nærbilleder af Umbriel stammer fra rumsonden Voyager 2's forbiflyvning i januar 1986: På dette tidspunkt vendte Umbriel sin sydlige halvkugle mod Solen, så dette område er det eneste af månen der er blevet studeret fra nært hold.

Umbriel har den mørkeste overflade blandt Uranus' måner; den tilbagekaster blot 21 % af det lys der falder på den. Den er ogå den mindst geologisk aktive. Umbriel består mest af vand-is, men indeholder også silikat-klippemateriale og frossen metan. Det meste af metan-isen findes på overfladen.

Et af de mest slående overfladetræk på Umbriel er Wunda; en stor ring af lyst materiale nær ækvator (ses allerøverst på billedet øverst i denne artikel). Man formoder at der er tale om et krater, men det er ikke sikkert.
Ikke så langt fra Wunda findes krateret Skynd (skråt nedenfor til højre i forhold til Wunda på billedet): Det er ikke omgivet af en lys ring som Wunda, men har til gengæld en lys forhøjning i midten.
Gislev Kirke

Gislev Kirke er kirken i Gislev Sogn i Faaborg-Midtfyn Kommune.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Gislev Kirke  hos nordenskirker.dk
 Gislev Kirke hos denstoredanske.dk
 Gislev Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Faaborg-Midtfyn Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Brøndkarse

Omtale af krydderurten Brøndkarse

Brøndkarse (Nasturtium) er en lille slægt, som er udbredt over hele verden. her nævnes begge de to arter.

 Tykskulpet brøndkarse (Nasturtium officinale)
 Tyndskulpet brøndkarse (Nasturtium microphyllum)

Synonym Rorippa
Miranda (måne)

Miranda er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 16. februar 1948 af Gerard P. Kuiper, og har navn efter Prosperos datter i William Shakespeares skuespil The Tempest. Månen Miranda kendes desuden også under betegnelsen Uranus V (V er romertallet for 5).

De hidtil eneste nærbilleder af Miranda stammer fra rumsonden Voyager 2's forbiflyvning i januar 1986: På dette tidspunkt vendte Miranda sin sydlige halvkugle mod Solen, så det er kun denne del af månen der er blevet observeret fra nært hold.

Mirandas overflade 
Overfladen på Miranda består formodentlig mest af vand-is, mens månens indre udgøres af silikat-klippemateriale og organiske forbindelser, herunder metan. Overfladen gennemskæres af enorme kløfter der sine steder er 20 kilometer dybe, og imellem kløfterne ses ujævnt terræn der bærer præg af intens geologisk aktivitet tidligere i Mirandas historie. Man finder også furede strukturer som muligvis skyldes "varm" is der er presset op fra månens indre.

Man går ud fra at tidevandskræfter er energikilden til al denne geologiske aktivitet. En anden teori, som dog ikke regnes for særlig sandsynlig, forklarer de dramatiske landskaber på Miranda med et stort meteornedslag på et tidspunkt i månens historie.

Mirandas omløbsbane omkring Uranus hælder mere end 4 grader i forhold til Uranus' ækvator, hvilket er overraskende højt for en måne der "færdes" tæt på Uranus — sådanne "nære måners" omløbsbane bliver normalt "trukket" ind imod planetens ækvatorplan. En mulig forklaring kan være, at Miranda tidligere har haft en anden bane, som bragte den tre gange rundt om Uranus på den tid Umbriel foretog ét omløb. I så fald har Umbriels tiltrækningskraft bidraget til de tidevandskræfter der påvirker Miranda og dens aktive indre.
Ellested Kirke

Ellested Kirke er kirken i Ellested Sogn i Nyborg Kommune.
Kirkens præst hedder Mette Sauerberg (2021).

Eksterne kilder og henvisninger 

 Ellested Kirke  hos nordenskirker.dk
 Ellested Kirke  hos KortTilKirken.dk

Kirker i Nyborg Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Cordelia (måne)

Cordelia er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 20. januar 1986 ved hjælp af billeder fra rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 7. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter datteren Cordelia fra legenden om Kong Lear. Cordelia kendes desuden også under betegnelsen Uranus VI (VI er romertallet for 6).

Cordelia fungerer som den "indvendige" hyrdemåne for den såkaldte epsilon-ring i Uranus' system af planetringe. Månen ligger så tæt på Uranus, at den fuldfører et omløb omkring planeten hurtigere end planeten når at dreje sig om sig selv: Konsekvensen af dette er, at tidevandskræfterne tvinger Cordelia til at kredse gradvist tættere og tættere på Uranus, indtil den engang i fremtiden falder ned i Uranus-atmosfæren.
Kålroe

 
Kålroe eller kålrabi (Brassica napus var. napobrassica) er en grøntsag og foderplante med en fast, gullig eller hvid rodstok, oprindelig opstået som en krydsning mellem havekål og majroe.

Anvendelse 
Kålroen er velegnet til madlavning, smagen er mild og kålagtig. Den anvendes også som kreaturfoder.

Næringsindhold pr. 100 g: Energi 150 kJ, kostfibre 2,7 g, fedt 0,2 g. Indeholder en del A og C vitamin.

I Sønderjylland har kålroen fået et dårligt ry, fordi man dér måtte overleve Første Verdenskrig på en diæt, som ikke bestod af meget andet.

Referencer 

 Kålroe i Viden om mads leksikon (vom)

Kilder 
 Gyldendals Åbne Encyklopædi Opslag om kål.

Raps
Foderafgrøder
Rodfrugter
Liberalisterne

Liberalisterne – Frihed og Velstand var et dansk liberalistisk politisk parti, der eksisterede fra 2005 til 2008, hvor det valgte i stedet at bakke op om Liberal Alliance. 

Partiet blev stiftet den 24. september 2005 i protest mod regeringspartiet Venstre, som ifølge Liberalisterne havde svigtet sine liberale kerneværdier og dermed også sine liberale vælgere. Partiets stifter og formand var Torben Mark Pedersen.

Ved kommunalvalget 2005 stillede partiet op i Greve Kommune, men blev ikke valgt ind. 

Liberalisterne havde lokalafdelinger i København, Århus, Odense og Viborg og havde ca. 250 medlemmer. Partiets ungdomsorganisation hed Liberalisternes Ungdom.

Partiet nåede ikke at indsamle nok underskrifter til at stille op til folketingsvalget i 2007, da de kun havde 5.000 ud af de krævede 20.000 underskrifter.

Partiet modtog Hal Koch-prisen i 2007.

28. august 2008 meddelte Liberalisterne i en pressemeddelse, at partiet, i forbindelse med omdøbningen af Ny Alliance til Liberal Alliance, ville nedlægge sig selv.

Godkendelsen af partinavnet 
Da Liberalisterne søgte om at blive opstillingsberettiget til Folketinget, gjorde Venstre indsigelse overfor Indenrigs- og Sundhedsministeriet, idet partiet fandt, at navnet Liberalisterne for let kunne forveksles med Venstres officielle navn, "Venstre – Danmarks Liberale Parti". Sagen blev overdraget til Justitsministeriet, da Indenrigs- og Sundhedsministeriet kunne vurderes at være inhabilt, idet dets minister er valgt for netop Venstre. Justitsministeriet afviste i september 2006 ansøgningen. Partiet klagede til ombudsmanden over den lange sagsbehandling og politianmeldte indenrigsminister Lars Løkke Rasmussen for magtmisbrug.

Sagen afsluttedes 31. januar 2007, da Indenrigs- og Sundhedsministeriet godkendte partinavnet Liberalisterne – Frihed og Velstand, som fremover ville optræde på stemmesedlerne. I daglig tale ville partiet dog blot bruge navnet Liberalisterne.

Politik 
Liberalisterne arbejdede overordnet for liberalistisk frihed for det enkelte menneske til at leve efter egne normer og idealer, så længe det ikke forhindrer andre i at gøre det samme. Partiet mente således, at frihed er et mål i sig selv. 

28. november 2005 fremlagde partiet sit første politiske udspil, på skatte- og velfærdsområdet. Kernen i forslaget var 70.000 kr. i bundfradrag og en flad skat på 38%, finansieret ved fastfrysning af det offentlige forbrug, inflationssikring af overførselsindkomsterne, stop for tilgang til efterlønnen og hævelse af pensionsalderen med 2 år.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Liberalisternes hjemmeside
 Liberalisternes blog 
 Venstres klage til Indenrigs- og Sundhedsministeriet (på Liberalisternes hjemmeside) 
 Liberalisternes svar til Indenrigsministeriet (på Liberalisternes hjemmeside) 
 "Venstre vil forbyde Liberalisterne" (pressemeddelelse fra Liberalisterne fra 12. oktober 2005) 

Etableret i 2005
Ophørt i 2008
Tidligere politiske partier i Danmark
Liberale partier
Modtagere af Hal Koch-prisen
Herrested Kirke

Herrested Kirke er kirken i Herrested Sogn i Nyborg Kommune.
Herrested kirke er beliggende i landsbyen Herrested, nogle få kilometer vest for Ørbæk på Østfyn. Med sin beliggenhed på en lille bakketop skuer den ud over de sammenvoksede byer Herrested og Måre. Der er også udkik til Hellerup Kirke, der sammen med Søllinge Kirke deler præsten Karin Larsen.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Herrested Kirke  hos nordenskirker.dk
 Herrested Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Nyborg Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Hellerup Kirke (Faaborg-Midtfyn Kommune)

Hellerup Kirke er kirken i Hellerup Sogn i Faaborg-Midtfyn Kommune. Før kommunalreformen i 2007 lå kirken i Ringe Kommune.

Kirkens præst hedder Karin Larsen.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Hellerup Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Faaborg-Midtfyn Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Ophelia (måne)

Ophelia er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 20. januar 1986 ved hjælp af billeder fra rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 8. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Polonius' datter Ophelia i William Shakespeares Hamlet. Ophelia kendes desuden også under betegnelsen Uranus VII (VII er romertallet for 7).

Ophelias kredsløb ligger lige uden for den såkaldte epsilon-ring i Uranus' system af planetringe. Månen fuldfører et omløb hurtigere end Uranus når at dreje én gang omkring sig selv. Konsekvensen er, at tidevandskræfterne tvinger Ophelia til at kredse gradvist tættere og tættere omkring Uranus, og engang i fremtiden ender det med at Ophelia falder ned i Uranus' atmosfære.
Søllinge Kirke

Søllinge Kirke er kirken i Søllinge Sogn i Faaborg-Midtfyn Kommune, tidligere Ringe Kommune.

Kirkens præst hedder Birte Jacobsen som er sognepræst for Rolfsted, Hellerup og Søllinge sogne

Eksterne kilder og henvisninger 
 Søllinge Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Faaborg-Midtfyn Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Hellerup Kirke

Hellerup Kirke er navnet på to danske kirker:

 Hellerup Kirke (Gentofte Kommune) – en kirke i Gentofte Kommune og i Gentofte Provsti
 Hellerup Kirke (Faaborg-Midtfyn Kommune) – en kirke i Faaborg-Midtfyn Kommune (tidligere Ringe Kommune) og i Ringe Provsti
Trinitatis Kirke

Trinitatis Kirke eller Trefoldighedskirken er navnet på flere kirker:

 Trinitatis Kirke (Fredericia) – en kirke i Fredericia Kommune og i Fredericia Provsti
 Trinitatis Kirke (Københavns Kommune) – en kirke i Københavns Kommune og i Vor Frue Provsti
Historien om Barbara

Historien om Barbara er en dansk film fra 1967, instrueret af Palle Kjærulff-Schmidt efter manuskript af Klaus Rifbjerg.

Medvirkende 
Yvonne Ingdal
Peter Steen
Jørgen Buckhøj
Lars Lunøe
Lotte Olsen
Ejner Federspiel
Hans Henrik Krause
Bendt Rothe
Paul Hagen
Ove Sprogøe
Gunnar Lauring
Jessie Rindom
Kjeld Jacobsen
Ingolf David
Bodil Steen
Poul Bundgaard
Ulrich Ravnbøl

Eksterne links 
 

Danske film fra 1967
Film instrueret af Palle Kjærulff-Schmidt