kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mukhwas

Mukhwas er en indisk snak, som spises efter måltider for at give en frisk ånde og hjælpe med fordøjelsen. Mukhwas bliver lavet af forskellige slags frø bl.a. fennikel-, anis-, koriander- og sesamfrø. Derudover bliver små stykker kokos også benyttet. Frøene bliver overtrukket med sukker og forskellige æterisk olie som fx pebermynte-, eukalyptus- eller rosenolie. Frøene farves i stærke farver ofte grøn, rød og gul. Mukhwas kan enten smage sødt eller krydret. Mukhwas er sammensat af to ord mukh, som betyder mund og vas, som betyder duft.

Eksterne henvisninger
Næringsindhold for forskellige typer af mukhwas 

Mad_fra_Indien
Devoll (flod)

Devoll er en flod i den sydlige del af Albanien. Devolls sammenløb med floden Osum danner starten på floden Seman som løber ud i Adriaterhavet. Osum og Devolls sammenløb ligger ved byen Koçovë i præfekturet Berat. .

Devoll kilder ligger i distriktet med samme navn, nær grænsen til Grækenland. Floden har et afvandingsområde på 3.130 kvadratkilometer. I floden er det også etableret en stor opstemmeet sø og en række vandkraftværker.

Referencer 

Floder i Albanien
Osum

Osum er en 161 km lang flod i den sydlige del af Albanien. Sammenløbet med floden Devoll danner starten til floden Seman. Osums kilder ligger 1.050 meter over havet, iden sydlige del af præfekturet Korçë.

Floden er populær til rafting om foråret når snesmeltningen giver stor vandføring.

Kilder og henvisninger 

 
Floder i Albanien
Prinsesse Nina af Grækenland og Danmark

Prinsesse Nina af Grækenland og Danmark (født Nina Nastassja Flohr; født 22. januar 1987) er en schweizisk forretningskvinde. Hun er medlem af den græske kongefamilie og den danske kongefamilie, som hustru til prins Philippos af Grækenland og Danmark, søn af Konstantin II af Grækenland.

Hun mødte Prins Philippos af Grækenland og Danmark, det yngste barn af Konstantin II af Grækenland og Anne-Marie af Danmark og en gudsøn af Diana, prinsesse af Wales, i 2018.

Referencer 

Prinsesser fra Grækenland
Prinsesser fra Danmark
Ordre des Arts et des Lettres

Den franske ridderorden Ordre des Arts et des Lettres blev oprettet af den franske stat i 1957 og hædrer specifikt fortjenester inden for kunst, kultur og litteratur. To år senere, i 1959, oprettede Frankrig, som et af de første lande i verden, et kulturministerium, hvilket også vidner om den betydning, kunsten og kulturen i de år blev tillagt som fundament for et velfungerende samfund.

Ordenen tildeles "personer, som har udmærket sig ved deres skaben inden for kunst og litteratur eller ved den indsats, de har gjort for at lade kunsten og litteraturen stråle i Frankrig og i verden".

Blandt de første, der modtog hæderen i 1957, var kulturpersonligheder som komponisten Georges Auric, malerne Georges Braque og Marc Chagall, komponisten Jacques Ibert, arkitekten Le Corbusier samt forfatterne André Maurois og Marcel Pagnol, der alle blev udnævnt til kommandører. Som officerer udnævntes blandt andre skuespillerne Jean-Louis Barrault og Madeleine Renaud.

Grader 
Ordenen er inddelt i tre grader:
 Chevalier (ridder)
 Officier (officer / ridder af 1. grad)
 Commandeur (kommandør)

Danske modtagere
 
Af danske modtagere af hæderen kan nævnes:
 Robert Jacobsen, 1987
 Else Marie Bukdahl, 1998
 Per Aage Brandt, 2002
 Lars Bonnevie, 2003
 Bjørn Bredal, 2008
 Christian Gether, 2008
 Klavs Nordstrand, 2008
 Lars Schwander, 2008
 Francois Marchetti, 2009
 Sidse Babett Knudsen, 2014
 Tore Leifer, 2015
 Marianne Slot, 2015 
 Mads Mikkelsen, 2016
 Thomas Vinterberg, 2016
 Lise Bach Hansen(en), 2018
 Cecilie Manz, 2019
 Jørgen Leth, 2022

Referencer

Eksterne henvisninger

 "Conseil de l’Ordre des Arts et des Lettres" hos Culture.gouv.fr 

Ordener, dekorationer og medaljer fra Frankrig
Etableret i 1957
Holstebro Kaserne

Holstebro Kaserne (også kaldet Dragonkasernen) er hjemsted for Jydske Dragonregiment og dele af 1. Brigade. Kasernen blev opført i årene 1952‑54. Med omkring 1.200 medarbejdere og værnepligtige er det en af de største arbejdspladser i Holstebro Kommune. Kasernen huser også Dragonmuseet.

Eksterne henvisninger 
 Dragonkasernen, forsvaret.dk

Kaserner i Danmark
Kaserne
Fysik under Den Islamiske Guldalder

Naturvidenskab så en opblomstring under Den Islamiske Guldalder (fra omkring midten af det 8. århundrede til midten af det 13. århundrede), hvor der blev bygget videre på klassiske værker af Aristoteles, Ptolemæus og Euklid etc.
Under denne periode lagde islamisk teologi vægt på at opsøge viden. Tænkere fra denne tid tæller bl.a. Al-Farabi, Abu Bishr Matta, Ibn Sina, al-Hassan Ibn al-Haytham and Ibn Bajjah.

Islamiske lærde havde arvet Aristoteles' fysik fra Antikkens Grækenland, men lagde samtidig vægt på vigtigheden af empiriske observationer og troen på, at Universet følger ét sæt love. Dette ledte til en tidlig version af den naturvidenskabelige metode. Studiet af fysik startede i Irak and Egypten
med fokus på optik, mekanik (statik, dynamik, kinematik og bevægelse) og astronomi.

Kildehenvisninger 

Fysikkens historie
Den Islamiske Guldalder
Emergent virus

En emergent virus (fremvoksende virus, en virus under udvikling, etablering) er en virus, der enten er nyligt opstået – især med øgende forekomst eller geografisk rækkevidde – eller har potentiale til at øge i den nærmeste fremtid.
Emergente virusser er en førende årsag til nye smitsomme sygdomme og giver globalt udfordringer for folkesundheden i betragtning af deres potentiale til at forårsage sygdomsudbrud, der kan føre til epidemier og pandemier.
Ud over at forårsage sygdom kan nye virus også have alvorlige økonomiske konsekvenser.

Nylige eksempler inkluderer SARS-relaterede coronavirus, som 2002-2004 forårsagede udbruddet af sygdommen SARS (forårsaget af coronavirussen 'SARS-CoV-1') og coronaviruspandemien 2019 med sygdommen COVID-19
(forårsaget af SARS-CoV-2).
Andre eksempler indbefatter den humane immundefektvirus, der forårsager HIV/AIDS; de virusser, der er ansvarlige for ebola;
influenzavirus H5N1, der er ansvarlig for fugleinfluenza
og H1N1/09, som forårsagede pandemien med svineinfluenza i 2009
(en tidligere fremvoksende stamme af H1N1 forårsagede 1918 den spanske influenzapandemi, Den spanske syge)

Fremkomsten af ny virus ('viral emergence') hos mennesker er ofte en konsekvens af zoonose, som involverer at en virus krydser artsbarrieren ind i mennesker fra andre dyr. Da zoonotiske virusser findes i dyrebestande, er de meget sværere at udrydde og kan derfor etablere vedvarende infektioner hos mennesker.

Emergente virus bør ikke forveksles med genopdukkende virus eller nyligt opdagede virus. En virus der genopstår (re-emerging) anses generelt for at være en tidligere optrådt virus, der oplever/har en genopblussen
for eksempel mæslinger.

En nyligt påvist virus er en tidligere ukendt virus, der har/havde cirkuleret i arten som endemiske eller epidemiske infektioner.
En nyligt opdaget virus kan have undgået klassificering, fordi den ikke efterlod markante spor og/eller ikke kunne isoleres eller formeres i cellekultur.
Eksempler inkluderer humant rhinovirus (en førende årsag til forkølelse, som først blev identificeret i 1956)
hepatitis C (identificeret i 1989)
og human metapneumovirus (HMPV, fra familien Paramyxoviridae, først beskrevet i 2001, men menes at have været i omløb siden 1800-tallet).
Da opdagelsen af sådanne virus er drevet af teknologi, vil antallet af rapporterede sandsynligvis forøges.

Rerferencer

Eksterne henvisninger 
 Emerging viruses – What is an emerging virus? Fra Microbiologysociety.org ('... as defined by the World Health Organization (WHO) ...)'

 

Epidemiologi
Vira
Zoonoser
Virologi
Naturfredning ved Kysthospitalet Kalundborg

Naturfredningen ved Kysthospitalet Kalundborg omfatter arealer der tidligere var park og gartneri på Kysthospitalet på Refsnæs. Det er et skov- og parkområde på ca. 20 ha nær Røsnæs' sydkyst 2-3 km vest for Kalundborg der i 1988 blev fredet. Det er afvekslende arealer med store græspartier, højstammet bøgeskov, gamle æbletræer og mod nord et parklignende landskab med mindesten fra en svunden tid.

Landskabet 
I den nordlige del er et parklignende areal med trapper og klippede hække, med spredte indslag af stenmonumenter, der som gravpladser er beplantet med taks og enebær. Denne park er kranset af navrtræer. Stenene i parken bærer inskriptioner og data om tidligere overordnede medarbejdere på det nærliggende ”Kysthospital på Refsnæs” – samt over afdøde børn – tuberkulosepatienter.

Sydvest herfor er en gammel æbleplantage inddraget i fredningen. Arealet plejes ikke længere som plantage, men de gamle træer bærer stadig god frugt. Mod syd veksler arealerne mellem skov og åbne arealer, hvor der må tændes bål hvor dette er anvist. Langs Kystvejen og Kalundborg Fjord skråner arealet ned mod vejen med en trampesti, som forløber øst-vest langs vejen. Et vandløb løber fra nord ind i skoven og krydser gennem denne.

Flora 
Blegblå anemone findes i mængde i den nordlige del af skoven. Den fandtes i Danmark kun vildtvoksende på Bornholm, men findes nu flere steder på Sjælland. Varianten i Kystskoven udmærker sig ved at være særlig blå, og må betragtes som en dyrket variant af den blegblå anemone; den er da også indført til parken af overlæge V. E. Schepelern, der var en af hospitalets mest fremtrædende læger omkring slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet. En anden i Danmark sjælden og forvildet plante, femtunge, vokser vildt i skovbrynet mod syd.

Kilder og henvisninger 

Fredede arealer i Danmark
Kalundborg Kommunes geografi
Danmarks Videnscenter for Integration

Danmarks Videnscenter for Integration var en organisation, der arbejdede for at skabe bedre integration af indvandrere og efterkommere i Danmark gennem at tilvejebringe mere viden og skabe konkrete løsninger. Videnscenteret blev stiftet i 2020 af Rasmus Brygger, der indtil da havde været chefkonsulent i Dansk Arbejdsgiverforening med ansvar for integrationspolitik. Efter knap to års virke måtte centeret lukke ned ved udgangen af 2021, da det ikke var lykkedes at skaffe finansiering til centerets fortsatte virke. I sin levetid stod centeret bag en række analyser, som vakte opsigt i medierne og blandt politikerne på Christiansborg. I alt publicerede centeret i sin levetid over 40 analyser af integrationsforhold i Danmark.

Baggrund 

Rasmus Brygger var indtil stiftelsen af centeret chefkonsulent i Dansk Arbejdsgiverforening, hvor han var ansvarlig for erhvervslivets integrationspolitik. Han var desuden kendt som debattør og havde en fortid som landsformand for Liberal Alliances Ungdom. Med centeret ønskede han at skabe et mere oplyst grundlag for integrationsdebatten i Danmark. Ved opstarten udtalte han til Kristeligt Dagblad, at den hidtidige debat om emnet i Danmark var meget polariseret, og at der var mange misvisende tal om emnet i omløb. Han ønskede med centeret at opbygge et netværk af forskere, virksomheder og fagfolk, som havde interesse i at højne kvaliteten af debatten. Dermed håbede han, at fakta ville komme til at spille en større rolle, og at positionerne i integrationsdebatten ville blive mindre fastlåste.

Arbejde 

Videnscenteret, der ofte blev beskrevet som en tænketank, udarbejdede og formidlede analyser af forskellige integrationsspørgsmål, ofte baseret på undersøgelser af registerdata fra Danmarks Statistik. De tre hovedområder for centerets aktiviteter var arbejdsmarked, uddannelse og kriminalitet, men det udarbejdede også analyser om andre emner som eksempelvis indvandreres tandlægebesøg, antallet af kristne blandt danskere med ikke-vestlig baggrund, og udviklingen i tildelinger af statsborgerskaber.

Bestyrelse 

Centerets bestyrelse bestod (pr. april 2021) af
 Thomas Gammeltoft-Hansen, professor MSO, Københavns Universitet
 Garbi Schmidt, professor, Roskilde Universitet
 Pernille Gry Petersen, cand.soc. i socialt arbejde og socialrådgiver
 Aydin Soei, sociolog og forfatter
 Kristian Kriegbaum Jensen, postdoc, Aalborg Universitet
 Birthe Larsen, lektor, Copenhagen Business School
 Jonas Bengtson, Senior Transformation Partner, A.P. Møller - Mærsk

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Danmarks Videnscenter for Integrations hjemmeside 

Videnscenter for Integration
Indvandring til Danmark
Etableret i 2020
Ophørt i 2021
Oude Kwaremont

Oude Kwaremont er en 2.200 meter lang og 111 meter høj vej i kommunen Kluisbergen i den belgiske provins Østflandern. I modsætning til almindelig tro er Oude Kwaremont ikke navnet på en bakke, men navnet på en af de brostensbelagte veje, der fører op ad Kluisberg-bakken. Kluisberg er en af flere bakkeformationer i de Flamske Ardenner i den sydlige del af Østflandern, tæt på grænsen til Vallonien. Vejen er bedst kendt for sin tilstedeværelse i mange flamske professionelle cykelløb, såsom Flandern Rundt, E3 Harelbeke og Dwars door Vlaanderen.

Eksterne henvisninger 

 Oude Kwaremont på quaeldich.de

Flandern
Bjerge og bakker i Belgien
Lokaliteter ved Flandern Rundt
Cykloide

Inden for geometri betegner en cykloide den kurve som tegnes af et punkt på en cirkel, som ruller på en linje, se figur. Ud over cykloider findes mange andre typer af sådanne rullekurver, fx trokoider, hvor det tegnende punkt kan ligge uden for eller inden for den rullende cirkel, og rouletter, hvor den tegnende cirkel ruller på en anden cirkel, se figur.

Hvis cykloidens spidser peger opad, haves en brakistokron kurve, som angiver den hurtigste vej fra et punkt ned til et andet, fx når en stålkugle triller på et underlag, se figur.

Ligninger 
Den cykloide, som fremkommer når en cirkel med radius  ruller fra koordinatsystemets origo (begyndelsespunkt) og mod højre på x-aksen gennem koordinatsystemets 1. kvadrant, kan beskrives med denne parameterfremstilling

hvor det reelle tal  svarer til tiden, ved konstant vinkelhastighed, og ellers den vinkel cirklen er rullet. Cirklens centrum er givet ved . Elimineres t fra de to ligninger, fås denne sammenhæng mellem x og y:

Historie 
Cykloiden er blevet omtalt som geometriens Helena, dels pga sin skønhed, dels fordi den i 1600-tallet var årsag til ophedede diskussioner blandt matematikere. Det var Galilei, der var ophavsmand til betegnelsen cykloide og han var den første som studerede kurven i detaljer.

Referencer 

Geometri
Natura 2000-område nr. 164 Hov Vig

Natura 2000-område nr. 164 Hov Vig  er et Natura 2000-område der består af  fuglebeskyttelsesområde nr.  F97 og  har et areal på  240 hektar, hvoraf  19 % er marint, og 181 ha er statsejet.  Natura 2000-området ligger   i Vandområdedistrikt II Sjælland  i vandplanomåde 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord, i  Odsherred Kommune.

Områdebeskrivelse
Området består af inddigede, lavvandede, næsten ferske laguner. Vandområdet er omgivet af rørskove, enge og blandet krat på østsiden og nåleskovsplantage på vestsiden. Et mindre område af Isefjord ud for dæmningen  er også inkluderet i Natura 2000-området. Selve Hov Vig er opstået ved inddæmning af en tidligere bugt med henblik på landvinding, men siden 1902 har området været vanddækket. Søen er med  dæmninger inddelt i 2 store og 3 mindre bassiner. Vanddybden er generelt under en halv meter. I den sydlige del findes dog en smal rende med dybder op til 2 m. Vandet i Hov Vig har et højt indhold af planteplankton, domineret af grøn-og blågrønalger. Undervandsvegetation forekommer, bl.a. er der en del børstebladet vandaks og kransnålalger. Der er udbredte rørbevoksninger især i og omkring den nordlige del af søen. Ud over udpegningsgrundlagets to trækfugle skeand og hvinand giver Hov Vig-området i vinterhalvåret en lang række rastende vandfugle gode livsbetingelser.

Fredninger
Det meste af området er   fredet af flere gange. I 1947 fik områdets ejer, grosserer Hans Alex Petersen, foretaget en fredningsdeklaration på Hov Vig. Det skete af hensyn til ”Omraadets værende rige og interessante Dyre- og Planteliv”. Den blev afløst af en ny i 1964 og omfatter i alt 130 hektar. I 1979 købte staten hele området, og som en konsekvens heraf fik området status som naturvidenskabeligt reservat. Der er således jagtforbud. Hov Vig forvaltes af Odsherred Statsskovdistrikt, der foretager naturpleje i området.

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Kilder og henvisninger

 Kort over området på miljoegis.mim.dk
 Naturplanen    

Natura 2000-planer
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark

Fredede arealer i Danmark

Odsherred Kommunes geografi
Paterberg

Paterberg er en 400 meter lang og 80 meter høj bakke i kommunen Kluisbergen i den belgiske provins Østflandern. Den er én af mange brostensbelagte bakkeformationer i de Flamske Ardenner i den sydlige del af Østflandern, tæt på grænsen til Vallonien. Bakken er med sin 20% stigning bedst kendt for sin tilstedeværelse i mange flamske professionelle cykelløb, såsom Flandern Rundt, E3 Harelbeke og Dwars door Vlaanderen.

Eksterne henvisninger 

 Paterberg på climbbybike.com

Flandern
Bjerge og bakker i Belgien
Lokaliteter ved Flandern Rundt
Edmund, 1. jarl af Lancaster

Edmund Krogryg, 1. jarl af Lancaster (født 16. januar 1245, død 5. juni 1296) var en engelsk prins fra Huset Plantagenet.

Forældre
Edmund Krogryg var søn af Eleonora af Provence og kong Henrik 3. af England. Han var bror til kong Edvard 1. af England (Edvard Langben) og flere andre.

Familie 
Edmund Krogryg blev gift to gange. Hans anden hustru var en sønnedatter af kong Ludvig 8. af Frankrig. I sit andet ægteskab fik han tre sønner, og de to ældste kom til at efterfølge deres far som jarler af Lancaster.

Franske og engelske len 
Sammen med sin bror deltog Edmund Krogryg i det 9. korstog, der havde Palæstina som mål. Han gjorde forgæves krav på tronen i Kongeriget Sicilien.
I Frankrig regerede Edmund Krogryg i provinsen Champagne og i området Brie.

I England blev Edvard jarl af Lancaster, Leicester og Derby.  
I 1351 blev hans efterfølgere ophøjede til hertuger af Lancaster. Som Huset Lancaster deltog de i Rosekrigene i 1455–1487. 
I slutningen af sit liv var Edmund Krogryg øverstkommanderende for englænderne i Hundredårskrigen. I 1296 døde han i Bayonne i Guyenne. Han begravet i Westminster Abbey senere samme år.

Huset Lancaster 
Edmund Krogryg blev én af forfædrene til Huset Lancaster.

Huset Plantagenet
Huset Lancaster
Daniel Jacobson

Daniel Jacobson (født 14. oktober 1861 i København; død 16. november 1939 i København) var en dansk medicinsk professor og psykiater. Han var overlæge på den psykiatriske afdeling på Frederiksberg Hospital og hans ry som behandler blev udbredt over hele Skandinavien.

Opvækst og virke 
Daniel Jacobson var søn af Mathilde Jacobson og grosserer Eduard Daniel Jacobson. Han blev student fra Hauchs Skole i 1879 og tog medicinsk eksamen i 1886. I 1886-87 var han reservelæge ved Garnisions Sygehus og var derefter ansat på St. Hans Hospital 1889-91. Jacobson blev dr. med. i 1891. Reservelæge ved Kommunehospitalets Afd. VI 1892-95; oprettede en nerveklinik 1896; Fængselslæge ved Straffeanstalten på Christianshavn fra 1897; Censor ved medicinsk eksamen fra 1902; Overlæge ved Frederiksberg Hospital fra 1903; Medlem af Bestyrelsen for Fængselshjælpen og af Københavns Værgeråd.

Privat boede Jacobson i Vesterbrogade i København, og hans klinik lå på Kochsvej på Frederiksberg. Arbejdet i nerveklinikken gjorde ham kendt over hele Skandinavien og hans kunder kom typisk fra samfundets øvre del. Jacobson drev klinikken frem til 1931 og fugerede som overlæge indtil 1932.

Daniel Jacobsen var gift med Mariane Fredericia (1870-1919), som i 1895 fødte datteren Gudrun.

Edvard Munch bliver patient 

Blandt Jacobsons patienter var en række skandinaviske kunstnere. En af dem var den norske maler Edvard Munch. Han døjede med alkoholmisbrug, hallucinationer, forfølgelsesvanvid og begyndende lammelse i benene, og blev indskrevet hos Jacobson den 3. oktober 1908. Jacobsons behandling bestod af samtaler, hjertemassage, varme fyrrenålebade og mild elektrisk stimulation af hjernen. Munch sluttede behandlingen i maj 1909 og tog tilbage til Norge. Munch forvandlede under opholdet sin sygestue til atelier og udførte adskillige malerier, grafiske værker samt fotografier. Det blev til tre portrætter af Jacobson, samt en tegning af den elektriske behandling. Desuden tegnede han Jacobsons assistent Sigrid Schacke.

Behandlingen påvirkede såvel Munchs helbred som hans malestil. Norsk biografisk leksikon fortæller, at Efter sit nervøse sammenbrud i 1908 malede Munch færre af de symbolistiske billeder, som han var blevet berømt for 1890'ne, og fremstillede nu mere positive og farvemættede billeder med udgangspunkt i naturobservationer.

Noter

Literatur 
 Henrik Permin, Jørgen Therkelsen: The Danish psychiatrist and professor Daniel Jacobson (1861–1939) - as sketched by friends and patients. In: Dan Medicinhist Arbog, 2004, S. 215–235, .
 M.P. Park, R.H.R. Park: The fine art of patient-doctor relationships. In: British Medical Journal, 329, 2004, S. 1475–1480, * Richard Cork: Nervous energy. In: New Statesman, 17. Oktober 2005
 Ingegerd Frøyshov Larsen: Medisinens menneskelige ansikt - bildende kunst. In: Tidsskr Nor Lægeforen, 2000, 120

Weblinks 

Psykiatere fra Danmark
Eric Bauza

Eric Adrian Bauza (født 7. december 1979) er en canadiskfødt amerikansk tegnefilmsdubber.

Han kendes især for at have lagt stemme til figurer som Snurre Snup, Daffy And, Søren Spætte, Tweety Bird, Pepé Le Puh, Speedy Gonzales og flere andre figurer.

Eksterne henvisninger 
 

Tegnefilmsdubbere fra USA
Den østdanske epidemi 1831

Den østdanske epidemi 1831 var en epidemi, der hærgede landdistrikterne i det østlige Danmark i sensommeren og efteråret 1831.

Kolera havde i 1831 spredt sig uden for Danmark, og i Danmark blev der indført skrappe tiltag for at holde sygdommen ude, blandt andet ved at stationere kystvagter. Det lykkedes at holde sygdommen ude, men en anden sygdom bredte sig i august 1831.
Truslen fra kolera betød dog at man havde givet en forordning af 19. juni 1831, der indeholdt bestemmelser om karantæne, isolation, desinficering og hårde straffe.
Bestemmelserne omkring karantæne kom i brug ved epidemien i 1831.
Der måtte ikke holdes bryllup, barnedåb, begravelse eller andet gilde.
Huse hvor der var syge skulle have påhæftet en seddel hvor der stod "smitsom sygdom".

Dødskvotient for Danmark i 1831 på 30,1 promille er den højeste i 1800-tallet,
men også i årene omkring, dvs. i 1820'erne og begyndelsen af 1830'erne var der stor dødelighed.
Dødeligheden havde ellers faldet generelt siden midten af 1770'erne, dog med nogle udsving.

Emil Hornemann oplevede som ung epidemien på første hånd, da han blev sendt ud som hjælpelæge og arbejdede fra Turebyholm ved Faxe.
Han skrev senere i 1800-tallet at epidemien var "Den betydeligste og alvorligste epidemi, der i dette århundrede har hjemsøgt vort fødeland". Det var efter at han også havde oplevet koleraepidemien i 1853.

Fra Sorø oplevede digteren B.S. Ingemann også epidemien. I et brev til N.F.S. Grundtvig dateret den 7. september 1831 skrev han:

Det er udbredt blandt historikere at anse epidemiens årsag som malaria, men ikke alle er enige.
Den danske historiker Jens Christian Manniche mener ikke man med sikkerhed kan sige hvilken sygdom der var tale om.
Epidemien fortsatte i årene fremover, men ikke i lige så alvorlig grad. Den ramte særligt i forsomrene
og toppede i maj.

Henvisninger 

Epidemier
Begivenheder i 1831