kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jan Utzon

Jan Utzon (født 27. september 1944 i Stockholm) er en dansk arkitekt. Han er søn af Jørn Utzon og bror til Kim og Lin Utzon.

Han deltog i mange vigtige projekter, såsom:
 Skagen Odde Naturcenter
 Paustians Hus (Betonelementprisen 1987; med Jørn, Kim og Lin Utzon)
 Musikhuset Esbjerg (Esbjerg Performing Arts Centre), Esbjerg

Referencer 

Personer fra Stockholm
Arkitekter fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
The World Is Where We're Heading (Stages)

"The World Is Where We're Heading" er en sang skrevet af det danske elektro-rock-band Dúné. Singlen udkom 12. oktober 2009 som et soundtrack til Uffe Truusts dokumentarfilm Stages. Singlen udkom på pladeselskabet New Gang of Robot's Rec. / Iceberg Records.

Historie 
Den 12. november 2009 havde Uffe Truusts dokumentarfilm om Dúné, Stages, premiere på Copenhagen International Documentary Festival (CPH:DOX), og præcis én måned før udsendte bandet soundtracket til filmen.

"The World Is Where We're Heading" blev den 10. maj 2010 genudgivet på EP'en Leaving Metropolis som andet spor. Dette skete ti dage efter af filmen var blevet udgivet på dvd.

Sangen var blandt andet en del af setlisten på bandets Wild Hearts Tour i 2013.

Produktion 
Sangen er indspillet i Hansen Studios i Ribe.

Personel

Musikere 
 Sang: Dúné og Matt Kolstrup
 Keyboards: Ole Bjørn Sørensen
 Synthesizer: Cecilie Dyrberg og Ole Björn Sørensen
 Guitar: Cecilie Dyrberg, Danny Jungslund og Simon Troelsgaard
 El bas: Piotrek Wasilewski
 Synthesizer bas: Piotrek Wasilewski
 Trommer: Malte Aarup-Sørensen

Produktion 
 Producer: Jacob Hansen og Dúné
 Mastering: Tom Coyne (Sterling-Sound NY)
 Komponist: Matt Kolstrup, Ole Björn Sørensen, Cecilie Dyrberg, Danny Jungslund, Simon Troelsgaard, Piotrek Wasilewski og Malte Aarup-Sørensen
 Tekst/forfatter: Mattias Kolstrup

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Dúnés officielle hjemmeside  
 

Singler fra 2009
Dúné-sange
Hornbæk Plantage

Hornbæk Plantage er en plantage beliggende mellem Hornbæk og Hellebæk-Ålsgårde i Helsingør Kommune i Nordøstsjælland.

Historie 

Skoven blev oprettet som følge af sandflugt langs den nordøstsjællandske kyst. Allerede i 1600-tallet var der taget tiltag for at bremse sandflugten, men det var først i 1793, at udsåning af fyrretræsfrø gik i gang på et 14 ha stort areal. I løbet af de næste omkring 50 år blev det meste af den senere plantage anlagt.

Tidligere havde området været overdrev, hvor kreaturerne gik på græs. Men netop denne virksomhed bevirkede, at der blev lavet huller i den beskyttende beplantning således, at sandfygning kunne ske. Bønderne prøvede at dæmpe sandflugten med risgærder og tangdækninger, men uden held. Bøndernes afgrøder blev ødelagt, og flere bebyggelser ved stranden blev i tidens løb så berørte, at beboerne flyttede bort.

I forlængelse af udskiftningen, hvor bønderne i Nordsjælland købte deres gårde af Kronen, skete der en adskillelse mellem skovene og landbrugsjorden, og området endte som fredskov.

Plantevækst 

Plantagen er, som skov betragtet, meget varieret, ofte med små bevoksninger af forskellige træarter.

Nord for Nordre Strandvej er det skovfyr, østrigsk fyr og bjergfyr, der dominerer.

Syd for Nordre Strandvej oven for den gamle kystskrænt er de almindeligste træarter bøg, eg, skovfyr og rødgran. Flere steder findes desuden mindre bevoksninger af lind, rødeg, robinie, ægte kastanje, poppel, skovæble, fuglekirsebær, thuja, cypres, tsuga, omorikagran og forskellige ædelgran-arter. Desuden findes en lang række skovbuske og urter. 

Anemoner har efterhånden bredt sig ind i plantagen.

Løvtræsandelen er i tidens løb øget fra tidligere ca. 10% til de nuværende ca. 55%.

Dyreliv 

Plantagen har et rigt dyreliv. Blandt fugle kan nævnes sortspætte og ravn. Der er desuden ræv, røde egern, enkelte skovmår og en mindre bestand af rådyr.

Kultur 

På Nøddebakkerne i plantagens vestlige del er det en lokal skik, at man påskedag triller hårdkogte, malede påskeæg ned af den gamle sandklit.

I forlængelse af Sandagerhusvej og i plantagens østlige del finder man nogle smalle strimler uden træbevoksning. Her er elkablerne fra Sverigeskysten overfor ført i land. Linjerne skal altid holdes fri for træer for at forhindre dybtgående rødder i at ødelægge kablerne. På plantagens sydside går kablerne i luften igen.

Hornbæk Plantage indgår i Nationalpark Kongernes Nordsjælland.

Eksterne henvisninger

Noter 

Skove i Helsingør Kommune
Statsskove i Danmark
Plantage
Kolding Nordbanegård

Kolding Nordbanegård var hovedstation for Kolding-Egtved Jernbane (1898-1930).

Historie 
Stationen lå ud mod Låsbygade, hvis nordlige ende nu hedder Nørregade. De handlende i Låsbygade betalte delvis for Nordbanegården og insisterede på, at togene skulle føres hertil og ikke direkte til Kolding Station. Der blev anlagt et 2,2 km langt spor til Statsbanestationen, men turen mellem de to stationer tog 12-13 minutter, fordi sporet havde stærk krumning og stigning og fordi togene skulle skifte retning (rebroussere) på Nordbanegården.

Stationsbygningen indeholdt kontorer, billetsalg, to ventesale og to tjenesteboliger. Efter nedlæggelsen af banen blev bygningen i 1937 bolig for bestyreren på De Gamles Hjem – det nuværende Låsbyhøj – Koldings første plejehjem, der var opført i 1910 på byens markedsplads over for Nordbanegården.

Ved hovedbygningen var der 4 spor, heraf 1 ved perron. Lokomotivremisen lidt længere mod vest havde to spor med plads til 4 lokomotiver. Der var drejeskive, kulgård, vandkran og vognvaskeplads. Nogen tid efter banens start blev der opført et værksted. Da banen fik den første motorvogn i 1924, ombyggede man et presenningskur til remise for den.

Nutiden 
Stationsbygningen er bevaret på Nordre Ringvej 6. Sporsiden vender nu ud mod denne vej, som delvis er anlagt på banens tracé. Udhuset og varehuset er revet ned, men remisen er bevaret på den modsatte side af Nordre Ringvej. Kolding Kommune bruger den til materielopbevaring.

Galleri

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Stadsarkiv: Egtvedbanen
 Signalposten 1991/1, s. 4 – med sporplan
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Lokaliteter i Kolding Kommune
Nedlagte jernbanestationer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kolding Kommune
Craco

Craco er en by i provinsen Matera, der indgår i regionen Basilicata i Italien.

Byen blev grundlagt i 11. århundrede under navnet "Graculum", selv om det allerede var beboet siden 8. århundrede f.Kr.. Den gamle bydel blev forladt ca. 1960 efter jordskælv og emigration. I dag er det muligt at besøge byen, og der er tale om en almindelig turistattraktion. Gennem tiderne har Craco været ramme om en lang række spillefilm, som The Passion of the Christ af Mel Gibson, King David af Bruce Beresford, The Nativity Story af Catherine Hardwicke, Quantum of Solace af Marc Forster.

Byer i Basilicata
Spøgelsesbyer
Notre-Dame de Reims

Notre-Dame de Reims (fransk for Vor Frue af Reims) er den romersk-katolske domkirke i Reims i Frankrig. Kirken er viet til Jomfru Maria og er bygget i gotisk stil. Den er en af Frankrigs største katedraler og er berømt for sin rigt udsmykkede facade.

Katedralen var til 1825 kroningskirke for Frankrigs konger. Som katedral er den sæde for ærkebiskoppen af Reims.

Historie 
Domkirken er bygget på samme sted som en kirke, der blev ødelagt af brand i 1211. Den blev i sin tid bygget på stedet for den basilika, hvor Klodvig 1. blev døbt af Sankt Remigius biskop af Reims i 496. Den første basilika lå, hvor det romerske bad lå tidligere.

Kirkebyggeriet blev hovedsageligt udført i 1200-tallet med stridigheder og pengemangel. Den sidste del af taget kom ikke på plads før i 1299, da kongen indførte en særskat. Vestfacaden blev fuldført i 1300-tallet. Kirkens enhedspræg betyder, at denne byggefase må være gennemført med udgangspunkt i planer fra den første anlægsperiode.

Navnene på katedralens fire arkitekter eller byggeledere er kendt fra en labyrint i kirkegulvet: Jean d’Orbais, Jean le Loup, Gaucher de Reims og Bernard de Soissons. Labyrinten blev ødelagt i 1779, men er kendt fra tegninger. Navnene tolkes som et tegn på, at arkitekters status var usædvanlig høj.

En restaurering blev påbegyndt i 1875.

I 1991 kom katedralen, Klosterkirken Saint-Remi og Tau-paladset på UNESCO's verdensarvsliste som Reims Ærkebispesæde.

Bygningsbeskrivelse 

Tårnene er 81 m høje, men var planlagt til 120 m. Kirkeskibet har en indvendig længde på 138,75 m og en største indre højde på 38 m.

Hver af de tre indgange på vestfronten er viet til en helgen. Midterindgangen er viet til Jomfru Maria, da hele kirken er viet til hende. Over midterindgangen er et rosevindue indbygget i sin egen portal. Vestfacaden viser skulpturer af konger, som er kronet her. Sideskibene har deres egne skulpturfacader: På nordsiden ses kirkens biskopper, dommedag og Kristus. På sydsiden ses apostler og profeter.

Kirkens historiske skatte omfatter et vævet tapet fra 1500-tallet, som viser Marias liv. Det er nu udstillet i Tau-paladset, den tidligere bispebolig. Den ampul, som blev brugt ved kroningerne, blev knust i 1793 af revolutionsregimet. I forbindelse med kroningen i 1825 blev fragmenter af den samlet og monteret på en ny; den er også i Tau-paladset.

Galleri

Eksterne links 

 Katedralen i Reims' hjemmeside

Reims
Reims, Notre-Dame de
Reims, Notre-Dame de
Kroningskirker
Ramsøy

Ramsøy eller Ramsøyna er en lille ø vest for Askøy, med 217 indbyggere (2013). Øen hører ind under Askøy kommune, Hordaland fylke i Norge. Der er vejforbindelse til øen og den er forbundet med Fv219 nord for Ravnanger ved fylkesvei 562. Der var bådforbindelse mellem Hanøy og Ramsøy helt til slutningen af 1980'erne, da fylkesvejen blev bygget helt frem til Ramsøy ved hjælp av bro og dæmning.

Øyens navn har man hævdet kan komme fra plantenavnet "rams" (ramsløg) eller af mandsnavnet "Rafn" (Ravn). Man har også gættet på at navnet egentlig har vært "Rafnangrsøy", fordi øen tidligere kan have tilhørt Ravnanger-gården hvilket dog er usandsynligt af geografiske årsager.

Galleri

Kilder og henvisninger

Øer i Vestland
Askøy
Cosmosskolen, Afdeling Boldesager

Cosmosskolen, Afdeling Boldesager er en folkeskole beliggende på Nørrebrogade i bydelen Boldesager i Esbjerg.

Oprindeligt opført i 1922 som Boldesager Skole, men skiftede navn i august 2015 i forbindelse med organisatoriske omlægninger af hele folkeskoleområdet i Esbjerg Kommune, hvor den blev en afdeling af Cosmosskolen.

Skolen har anno 2015 426 elever. I 2013 var der ansat 35 lærere, otte pædagoger og én leder for børnehaveklassen.

Renovering 
Skolen blev i perioden 2005-08 renoveret for omkring 34 millioner kroner.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Skolens officielle websted

Folkeskoler i Esbjerg Kommune
Etableret i 1922
Girafsprog

Girafsprog er en sproglig metode til kommunikation, som er udviklet af den amerikanske psykolog Marshall Rosenberg. Det kaldes også ikke-voldelig kommunikation og er en metode til kommunikation i en given konflikt. Metoden består af 4 trin:

Trin 1: (Hvad skete der)
Man tager udgangspunkt i fakta og beskriver disse, mens man undlader at fortolke eller blande følelser ind.

Trin 2: (Følelser)
Man udtrykker, hvad man føler/følte i den beskrevne situation.

Trin 3: (Behov)
Man udtrykker, hvilke behov man har i den forbindelse, dækkede og udækkede behov.

Trin 4: (Anmodning)
Hvad kan man konkret anmode hvem om for at få dækket behovene.

Betegnelsen giraf henviser til giraffens store hjerte (selvom en giraf ikke har et større hjerte i forhold til sin kropsvægt), som symboliserer medfølelse, og lange hals, som giver overblik – man forsøger at beskue konflikten "oppefra".

Her et eksempel:

(Girafsprog) Samtale i personalegruppen omkring ferieordning

Trin 1: Jeg har ikke haft ferie i skolernes sommerferie i 3 år.

Trin 2: Jeg bliver ked af det, fordi jeg måtte aflyse vores ferie til Spanien sidste år.

Trin 3: Jeg har brug for ferie med min familie.

Trin 4: Kan vi bytte, så jeg kan komme til Spanien med min familie i år?

Ulvesprog
Modsat giraffen er ulven, som i sit sprog angriber og anklager den anden. De fire tilsvarende punkter for ulvesprog er:

Trin 1: Man iagttager ikke, men vurderer, dømmer og anklager. 
Trin 2: Man reagerer umiddelbart på sine følelser, og forholder sig ikke kritisk til dem. 
Trin 3: Man ser ikke et behov, men beskylder og bebrejder. 
Trin 4: Man beder ikke, men stiller krav og beordrer. 

Inden for andre grene af kommunikationspsykologien arbejdes tilsvarende med uglesprog, rævesprog, løvesprog osv.

Litteratur 
 Rosenberg, Marshall: Ikke-voldelig kommunikation 'Girafsprog', Borgens Forlag, 

Kommunikation
Litra MO

Litra MO er fem serier af motorvogne leveret til DSB fra 1930'erne til 1950'erne. Den første serie, på kun to vogne, blev leveret af Scandia, hvor B & W leverede motorerne. I de resterende serier var det Frichs der leverede motorerne. Frichs motorerne var i øvrigt identiske med med motorerne i Litra MS og Litra MB og en otte-cylindret udgave af samme motor sad i togsættet Litra MK-FK.
Vognene med motorer fra B & W fik i løbet af 1940'erne udskiftet deres toakslede motorbogie med en treakslet motorbogie fra Frichs.

De første fire serier var oprindeligt leveret med koksfyr men blev i 1960-65 ombygget med et større oliefyr til togopvarmning magen til det der sad i den sidste serie. Ombygningen betød også at antallet af pladser faldt fra de oprindelige 52 til 37.

MO-vognene var i mange år en af de mest anvendte togtyper hos DSB, og kunne ses over alt i landet, hvor de blev brugt til fremføring af både gods-, passager- og lyntog.

Udrangeringen af MO-vognene begyndte i 1970'erne og den sidste MO-vogn blev udrangeret i 1984. Dog kørte MO 1829 d. 4 september 1988 DSB plantog mellem Varde og Esbjerg idet DSB havde materielnedbrud og Dansk Jernbane-Klub opbevarede en af deres MO-vogne i nærheden.
Mange af MO-vognenes strækninger blev efter deres udrangering overtaget af Litra MR.

Bevarede eksemplarer

Bibliografi 
 Bruun-Petersen, Jens (1983). Temahefte 1 - MO-motorvognene, Måløv, Danmark: UK-modellers Forlag.

Eksterne henvisning 

 Oversigt over DSB Museumstogs rullende materiel, inklusive to MO-vogne.
 Første serie MO på Jernbanen.dk
 Anden serie MO på Jernbanen.dk
 Tredje serie MO på Jernbanen.dk
 Fjerde serie MO på Jernbanen.dk
 Femte serie MO på Jernbanen.dk

MO
Mo

Mo er en bygd der er administrationscenter i Modalen kommune i Hordaland fylke i Norge og  ligger inderst i Mofjorden.

Bygden har ikke mere end omkring 100 indbyggere. Her ligger Mo kirke, et hotel og en lille butik, som er en af de eneste i kommunen. Adgang til Mo går via Fv 346 ved Nye Otterstad bro. Fv 569 går også lidt udenfor Mo centrum. 

Modalen
Hordaland
Mofjorden

Mofjorden er en fjord i Modalen kommune i Vestland fylke i Norge. Den er omkring syv kilometer lang, og går i nordøstlig retning fra Mostraumen til kommunecenteret Mo i fjordbunden. Mofjorden er en fortsættelse af Romarheimsfjorden, som slutter ved Mostraumen, som er 600 meter lang og kun 50 meter bred. 

Riksvei 569 går langs vestsiden af fjorden, som med undtagelse af fjordbunden stort set er ubeboet. Moelven munder ud inderst i fjorden.

Kilder og henvisninger

Fjorde i Vestland
Modalen
Romarheimsfjorden

Romarheimsfjorden er en fjord i Lindås, Osterøy og Modalen kommuner i  Vestland  fylke i Norge. Den ligger på nordvestsiden af Osterøy, og har indløb i syd ved øen Hokøyni. Fjorden er 11 kilometer lang, og går i nordøstlig retning ind til Mostraumen. Herfra fortsætter den som Mofjorden. Med Mofjorden er fjorden 18 kilometer lang.

Nord for Osterøya går Indre Osterfjorden mod øst. Sydsiden af fjorden er stort set ubeboet, mens der er spredt bosætning langs hele nordsiden. Det største sted er Romarheim, som fjorden er opkaldt efter.

Kilder og henvisninger

Fjorde i Vestland
Lindås
Osterøy
Modalen
Ortopædisk Hospital

Ortopædisk Hospital har flere betydninger:

 Ortopædisk Hospital (København)
 Ortopædisk Hospital (Aarhus)
Magenta

Magenta er en tertiærfarve, som ved additiv farveblanding fremstilles ved at blande lige mængder rødt og blåt lys. Farven er dermed komplementærfarve til grøn. 

Magenta indgår ikke i farvespektret; det vil sige, at farven ikke skabes af lys med en enkelt bølgelængde. Magenta kan derfor ikke findes i en regnbue.

Magenta er en af primærfarverne i subtraktive farvesystemer, såsom CMYK, sammen med gul og cyan.

Farver
Dúnés diskografi

Det danske elektro-rock-band Dúnés diskografi består af tre studiealbum, seks EP'er, 15 singler og én b-side. B-siden er singlen "Heat" fra 2009, der udkom som en såkaldt "dobbelt a-side single", med nummeret "Victim Of The City" som andet nummer på udgivelsen. Dette betyder at begge numre tæller lige meget. Dúné havde valgt denne fremgangsmåde, da bandet ville promovere "Heat" i Tyskland, mens "Victim Of The City" skulle have mere opmærksomhed i Danmark.

Ep'en Bloodlines udkom kun i Schweiz, Tyskland og Østrig, og er bandets eneste udgivelse som ikke kom til Danmark.

Dúné har i alt produceret 15 musikvideoer, hvor de fire første var til singlerne fra debutalbummet We Are In There You Are Out Here. Derefter kom der tre fra Enter Metropolis samt tre fra Wild Hearts. Derudover har de lavet videoer til ikke-album singlerne "The World Is Where We're Heading (Stages)", "Life's What You Make It", "Let's Spend the Night Together" og "Antidote".

Album

Studiealbum

EP'er

Singler

B-sider

Musikvideoer

Eksterne henvisninger 
 Dúnés officielle hjemmeside

Referencer 

diskografi
Diskografier
Tvillingbind

Et tvillingbind (eller tvillingebind) er normalt et bogbind med to bøger i - med fælles bagbagperm og hver sin forperm. Drejer man bogen, kan man uden besvær læse den anden bog. 

Denne indbinding er brugt, hvor det er bekvemt at have to bøger ved hånden. Det kunne være Bibelen og Salmebogen. 

Man har også indbindinger med mere end to bøger
og de kan ligne en leporellobog.

Noter

Eksterne henvisninger
 "Tvillingbind" hos Ordnet.dk/ods/
 "Dos-à-dos & Tête-bêche Bindings"  med billede og beskrivelse - Fra Abebooks.com
 "Back-to-back" bookbinding, med tydeligt billede


Bøger
Thomas Iversen

Thomas Ifversen Carl (ca. 1645-1698) var borgmester i Assens fra 1682 til 1694 og godsejer.

Han var gift med Helvig Jensdatter (død 1717). I 1667 afløses Ludvig Koch af "Kongelig Majestæts Betjenter" Thomas Ifversen Carl, der efter ansøgning forundes færgestedet ved Assens med ligedan frihed og rettighed som hans formand.

Han købte 1687 Oregaard. I et skøde af 30. maj 1694 sælger Thomas Ifversen Oregaard til hr. Ditløf Reventlov "Ridder mm. H, K: efter Ny landmålings matrikel = 35 tdr, 2 skp, 3 fk, 7 alb, med tilliggende bøndergårde (Fynbo Landsting).

Referencer 

Ikke-folkevalgte borgmestre fra Danmark (før 1919)
Personer fra Assens
Danskere i 1600-tallet
Godsejere fra Danmark
Klassisk økonomi

Klassisk økonomi betragtes normalt som den første moderne tankeretning inden for økonomisk teori.  Blandt de førende klassiske økonomer regnes Adam Smith, David Ricardo, Thomas Malthus og John Stuart Mill. Også Karl Marx regnes ofte med blandt de klassiske økonomer.

Udgivelsen af Adam Smiths The Wealth of Nations i 1776 betragtes ofte som begyndelsen på klassisk økonomi. Selve betegnelsen ”klassisk økonomi” stammer fra Karl Marx, der bl.a. brugte den om Ricardo. De klassiske økonomer dominerede økonomisk tænkning indtil ca. 1870, hvor de blev afløst af de neoklassiske økonomer. Mange af de klassiske ideer anses stadig i dag for at være fundamentale inden for økonomi, mens andre ideer enten forsvandt fra neoklassikernes tankegang eller blev erstattet af keynesiansk tankegods via den neoklassiske syntese. Nogle klassiske ideer repræsenteres i dag af forskellige retninger af heterodoks økonomi, ikke mindst marxistisk og østrigsk økonomi.

Hovedpunkter i den klassiske økonomi 

De klassiske økonomer mente, at frie markeder regulerer sig selv, når de ikke antastes af offentlig intervention. Adam Smith anvendte billedet om ”Den usynlige hånd”, der vil bevæge markederne mod deres naturlige ligevægt uden noget behov for indgriben udefra.

I modsætning til den senere  keynesianske tankegang antog de klassiske økonomer, at priser og lønninger er fleksible og dermed reagerer med det samme på ændringer i udbud og efterspørgsel. En anden vigtig antagelse er ’’Say’s Lov’’, der siger, at udbuddet skaber sin egen efterspørgsel – dvs. den samlede produktion vil generere en indkomst, der er tilstrækkelig til at købe alt det output, der bliver produceret.  

De klassiske økonomer og deres umiddelbare efterfølgere fik den økonomiske tankegang til  at skifte retning væk fra en analyse af regentens (statens) personlige eller umiddelbare interesse hen imod tiltag, der er til fordel for den samlede samfundsøkonomi. At analysere væksten i nationernes velstand og anbefale en økonomisk politik, der fremmer denne velstand, var et vigtigt fokusområde for de klassiske økonomer. Således anbefaler de generelt frihandel som fordelagtig for hver enkelt nation.

Et andet vigtigt emne for klassikerne var værditeori: Hvad bestemmer egentlig værdien, og dermed prisen, på en vare? Dette emne fyldte en stor del af diskussionerne mellem de forskellige klassiske økonomer, men blev først løst tilfredsstillende af neoklassikerne via den ’’marginalistiske revolution’’: Prisen bestemmes af den marginale (dvs. ekstra) nyttestigning, en forbruger har af at forbruge en ekstra enhed af varen sammen med den ekstra (marginale) omkostning ved at fremstille en ekstra enhed af den. Prisen bestemmes altså af både udbud og efterspørgsel i en ligevægtssituation på markedet. Denne tænkemåde erstattede helt de klassiske økonomers forskellige værditeorier. Ironisk nok, når man tænker på de fleste klassiske økonomers hyldest til det fri marked, er det i dag først og fremmest marxistiske økonomer, der holder fast i en ”klassisk” værditeori.

Kilder 

Økonomisk idehistorie, økonomisk metode og heterodoks økonomi
Miss Universe 2013

Miss Universe 2013 var den 62. Miss Universe konkurrence. Den blev afholdt 9. november 2013 i Miami Beach i Crocus City Hall i Krasnogorsk, Moskva Oblast, Rusland. 

Miss Venezuela, den 25-årige María Gabriela Isler, vandt konkurrencen. 

Danmark var repræsenteret ved Cecilia Iftikhar.

Resultat 
 Miss Universe 2013: , María Gabriela Isler
 Andenplads: , Patricia Yurena Rodriguez
 Tredjeplads: , Constanza Baez
 Fjerde og femteplads: , Jakelyne Oliveira  Ariella Arida

Noter

Eksternt link 
 Officiel pressemeddelelse om resultaterne 

2013
Begivenheder i 2013
Fritz Gleerup

Fritz Gleerup (15. februar 1902 i København - 6. december 1973 i Gentofte) var en dansk tennisspiller medlem af B.93.

Fritz Gleerup vandt i perioden 1928-1933 totalt ni danske mesterskaber i tennis: syv i herredouble og to i mixed double.

Kilder 

 Fritz Gleerup Tennis Archives 

Tennisspillere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Mads Langer (album)

Mads Langer er det andet studiealbum af den danske singer-songwriter Mads Langer. Albummet udkom den 9. februar 2009 på Copenhagen Records.

Sangen "Say No More" er skrevet i samarbejde med Tim Christensen, som Mads Langer mødte første gang til Danish Music Awards 2006. Sangen var i spil som første single til X Factor 2008-vinder Martin, hvilket dog blev afvist af Mads Langer og Tim Christensen.

Spor

Kilder 

Album fra 2009
Album fra 2010
Album fra Mads Langer
Lavt jordkredsløb

Lavt jordkredsløb (LEO fra engelsk "Low Earth Orbit") er et kredsløb om Jorden, normalvis defineret som værende et kredsløb med højder (kredsløbets højde over havets overflade) fra 160 km (100 miles), med en omløbstid på ca. 88 min., til 2.000 km med en omløbstid på ca. 127 min. Kredsløb i højder på mindre end 160 km aftager meget hurtigt på grund af luftmodstanden. Van Allen-bælterne begynder i ca. 3000 km højde og indeholder kraftig stråling.

Med undtagelse af månemissionerne i Apollo-programmet, har al bemandet rumfart fundet sted i LEO eller som suborbitale rumflyvninger (rumflyvninger hvor der ikke opnås kredsløb om Jorden). Højderekorden for bemandet rumflyvning i LEO var Gemini 11 med apogæum (kredsløbets fjerneste punkt) på 1374,1 km. Alle bemandede rumstationer, såvel som størstedelen af de kunstige satellitter, har befundet sig i LEO.

Eksterne links 
 Low Earth orbit beskrevet på Princeton Universitys hjemmeside

Se også 
 Geostationære bane

Rumfart
Himmelmekanik