kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cykling under sommer-OL 1932

Cykling ved sommer-OL 1932. Cykling var med for niende gang på det olympiske program 1932 i Los Angeles. Der blev konkurreret om totalt seks olympiske titler, to på landevej og fire på bane, kun for mænd. Italien blev bedste nation foran Frankrig.

Medaljer 

</div>

Bane

Sprint

1000 m tempo

Tandem

4000 m forfølgelsesløb

Landevej

Individuelt (100 km)

Holdkonkurrence (100 km)

Eksterne henvisninger 

Sommer-OL 1932
1932
Peter Lykke-Seest

Peter Lykke-Seest (1868 i Kristiania – 1948) var en norsk forfatter, filminstruktør og pionér, som var af stor betydning for den norske film før 1920'erne. I årene 1912-1919 instruerede han hele 8 film og har vist sig at være til inspiration for næste generations filmskabere som f.eks. Rasmus Breistein.

Peter Lykke-Seest arbejdede som manuskriptforfatter for de store nordiske filmselskaber i 1912/1913. Han var meget interesseret i film og i 1916 oprettede han sit eget filmselskab, Christiania Film Co. A/S. Her ansatte han anerkendte filmarbejdere som Ottar Gladtvet, men foran kameraet brugte han hellere amatører, som sin egen familie. 
Da han oprettede sit eget filmselskab startede han også med at arbejde med at få etableret et eget filmatelier i Norge.
 
I 1917 havde hans to første film premiere, samt han første succes De Forældreløse. Hans mest populære og vellykkede film var Historien om en gut (1919). Filmen blev distribueret i både Sverige, Finland og Tjekkoslovakiet, men til trods for dette var den ikke en specielt økonomisk succes. Filmen handler om gutten Espen, som løber hjemmefra, men til sidst kommer hjem igen. Dette var typisk for Lykke-Seests film. Den borgerlige familie splittes, for så at genforenes i slutscenen. Efter Historien om en gut forestod Lykke-Seest at hans forsøg på at bygge en stor filmnation op under kommunaliseringen af biograferne var for vanskelig. Publikummet var klar på en ny type film, og Lykke-Seest gik tilbage til litteraturen. 

I sin samtid var han først og fremmest kendt som en romanforfatter optaget af det religiøst-mystiske (Den store hvite flok, 1925).

Lykke-Seests skrev to radiostykker, Luftruten og  Anonyme brev (begge sendt i 1929). Hverken tekster eller optagelser er bevaret. Det drejede sig om komedier eller kriminalsketcher.  Derefter bearbejdede han en række andre tekster for radio, blandt andet Gabriel Scotts Tante Pose (1940, 1938).

Filmografi 
1919: Historien om en gut
1919: Æresgjesten
1918: Vor tids helte
1918: Lodsens datter
1917: De Forældreløse
1917: En Vinternat
1917: Unge hjerter
1912: En moders kaerlighed

Manusforfatter 
1919: Historien om en gut
1919: Æresgjesten
1918: Vor tids helte
1918: Lodsens datter
1917: De Forældreløse
1917: En Vinternat
1917: Unge hjerter
1914: Kärlek starkare än hat eller skogsdotterns hemlighet
1914: Prästen
1913: Livets konflikter
1913: På livets ödesvägar
1913: Blodets röst
1913: Halvblod
1913: Gränsfolken
1912: Historien om en moder
1911: Under forvandlingens lov

Kilder 
Bedre enn sitt rykte – En liten norsk filmhistorie. 2.udgave, Norsk Filminstitutt Oslo, 2004. Gunnar Iversen, Øivind Hanche, Nils Klevjer Aas.
 
Hartenstein, Tillman: Det usynlige teatret: Radioteatrets historie 1926-2001, Oslo 2001, s. 199

Eksterne links 
 

Filminstruktører fra Norge
Hans Ingi Hedemark

Hans Ingi Hedemark (født 21. september 1875 i Kristiania, død 21. juni 1930 i Oslo) var en norsk operasanger (tenor) og skuespiller. Han havde sin debut på Christiania Theater i 1896 i Iraka af Otto Sinding. Hedemark blev tilknyttet Den Nationale Scene i Bergen i 1899 både som operasanger og skuespiller. Han indspillede akustiske 78-plader på Gramophone for Brødrene Johnsen A/S. Hedemark spillede også filmroller.

Udvalgte roller

Udvalgt filmografi

Eksterne henvisninger 
 

Operasangere fra Norge
Skuespillere fra Norge
Musikere fra Norge
Lærkevej - Til døden os skiller

Lærkevej – Til døden os skiller er en dansk dramakomediefilm fra 2012, instrueret af Mogens Hagedorn. Filmen er baseret på TV 2s tv-serie ''Lærkevej.

Handling 
Hemmeligheder afsløres, og nye lyster får liv hos beboerne på Lærkevej, da Elisabeth pludselig kollapser midt under sin egen fest. Det sætter tankerne i gang hos alle på vejen, og da ægteparret Kim og Astrid tilfældigt støder ind i Astrids gamle flamme, den flotte læge Per, er startskuddet givet til at prøve noget nyt. Med stor appetit kaster de sig ud i swinger-sex med Per og hans kone Karina. Problemet er bare, at Astrids appetit er større end Kims, og sex med Karina viser sig ikke at være helt ukompliceret. Også Elisabeths kæreste og hjemmeværnsmanden, Torben, kaster sig hovedkulds ud i nye planer. I håb om at redde Elisabeths liv starter han jagten på at finde en ny nyre til Elisabeth. Intet står tilsyneladende i vejen for ham, men da opgaven viser sig næsten umulig, må han ty til skrappere metoder, og med skjulte motiver inviterer han Elisabeths stærkt religiøse tvillingesøster på besøg.

Medvirkende

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 2012
Dramafilm fra Danmark
Dansksprogede film
Film baseret på tv-serier
Komediefilm fra Danmark
Nikolaus Geiger

Nikolaus Geiger (født 6. december 1849 i Lauingen, Bayern, død 28. november 1897 i Wilmersdorf) var en tysk billedhugger og maler.

Han uddannedes i München, tog 1873 ophold i Berlin, senere i München. Hans dekorative skulptur har Berlin-skolens malerisk-naturalistiske præg. Han modelerede en børnefrise, med hvilken han først ret brød igennem, for von Tiele-Wincklers palæ i Berlin, for samme desuden kolossalgruppen Heimdal, 1894 Relieffet De hellige tre Konger for gavlfeltet i Berlins Hedvigskirke m. v.

Kilder 
 

Billedhuggere fra Tyskland
Malere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Bayern
Salmonsens
Wilhelm Geiger

Wilhelm Ludwig Geiger (født 21. juli 1856 i Nürnberg, død 2. september 1943 i Neubiberg) var en tysk orientalist og sprogforsker, far til Hans Geiger.

Geiger blev 1886 privatdocent i München og senere (1891) professor i sanskrit i Erlangen. Han har indlagt sig betydelige fortjenester, først af studiet af de iraniske sprog, især de moderne dialekter i det nordlige og østlige Persien, derefter af de indiske sprog, navnlig pali og singhalesisk hvortil han foretog originale undersøgelser under en videnskabelig rejse til Ceylon 1895—96. Hans vigtigste arbejder er: Handbuch der Awestasprache (1879); Ostiranische Kultur im Altertum (1882); Die Pamirgebiete, eine geographische Monographie (1887); Etymologie des Balucl, Lautlehre des Balucl og Etymologie und Lautlehre des Afghanischen (alle i Abhandlungen der Königlichen bayerischen Akademie 1892—93); Ceylon. Tagebuchblätter und Reise-erinnerungen (1897); Etymologie des Singhalesischen (i Abhandlungen der Königlichen bayerischen Akademie 1897); Maledivische Studien (sammesteds 1901—02); Litteratur und Sprache der Singhalesen (i Grundriss der indo-arischen Philologie, I 10) (1901); Mahavamsa und Dipavamsa und die geschichtliche Ueberlieferung in Ceylon (1905); en udgave af Mahavamsa (i Pali Text Societys skrifter 1908) og en engelsk oversættelse af samme (1912); Pali, Litteratur und Sprache (i Grundriss der indo-arischen Philologie, I. 7) (1916). Geiger har endvidere udgivet en meget benyttet Elementarbuch der Sanskrit-Sprache. Grammatik, Lesestucke und Glossar (1888; 2. oplag 1909), og i forening med Ernst Kuhn udgav og redigerede han det store samlerværk Grundriss der iranischen Philologie und Altertumskunde 1895 ff., i hvilket han selv har behandlet de iraniske dialekter.

Kilder 
 

Orientalister fra Tyskland
Indologer
Ansatte ved Erlangens Universitet
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Personer fra Nürnberg
Salmonsens
Junior-VM i håndbold 1993 (kvinder)

Juniorverdensmesterskabet i håndbold 1993 for kvinder var det niende junior-VM i håndbold for kvinder. Mesterskabet blev arrangeret af International Handball Federation, og slutrunden med deltagelse af 16 hold blev afviklet i Bulgarien i perioden 3. – 12. september 1993.

Mesterskabet blev vundet af de forsvarende mestre Rusland (egentlig var Sovjetunionen forsvarende mestre) foran værtslandet Bulgarien og Sydkorea. Det var Sovjetunionen/Ruslands ottende junior-VM-guld (og ottende titel i træk), men for første gang i syv junior-VM-slutrunder tabte holdet en kamp undervejs. I finalen vandt Rusland med 24-17 over Bulgarien, som dermed opnåede holdets bedste resultat ved junior-VM indtil da. Bronzekampen endte med sydkoreansk sejr på 28-27 over Danmark.

Slutrunde

Indledende runde 

De 16 hold spillede i den indledende runde i fire grupper med fire hold. Hver gruppe spillede en enkelturnering alle-mod-alle, og de tre bedst placerede hold i hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-12, mens firerne gik videre placeringsrunden om 13.- til 16.-pladsen.

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C

Gruppe D

Placeringsrunde 

I placeringsrunden spillede firerne fra de indledende grupper om placeringerne 13-16. De fire hold blev samlet i én gruppe, som spillede en enkeltturnering alle-mod-alle.

Hovedrunde 

I hovedrunden spillede vinderne, toerne og treerne fra de indledende grupper om placeringerne 1-12. De tolv hold blev inddelt i to nye grupper, som hver spillede en enkeltturnering alle-mod-alle, bortset fra at hold fra samme indledende gruppe ikke mødtes igen – i stedet blev resultaterne af holdenes indbyrdes opgør i den indledende runde ført med over til placeringsrunden.

Vinderne af de to grupper gik videre til VM-finalen, toerne gik videre til bronzekampen, treerne til kampen om 5.-pladsen, firerne til kampen om 7.-pladsen, femmerne til kampen om 9.-pladsen, mens sekserne måtte tage til takke med at spille om 7.-pladsen.

Gruppe I

Gruppe II

Placeringskampe og finaler

Kilder / eksterne henvisninger 
IHF – 1993 Women Junior BUL

Noter 

VM i håndbold
Håndbold i 1993
Kvindehåndbold
Skorpe

Skorpe kan henvise til flere artikler:
 Skorpe (geologi) – det yderste, faste lag af en planet.
 Sårskorpe – en hård kappe af celler, der tjener til at forsegle et sår.
 Skorpe (bagværk) – yderste, hårde del af brød, uden om krummen.
 Generelt en overflade, ofte af hårdt, størknet materiale eksempelvis en skorpe på brød eller ost.

Se også 
 Det Kongelige Opfostringshus, der i folkemunde kaldes Skorpeskolen
No-dachi

No-dachi var et japansk sværd der stammer fra den feudale periode. Disse sværd var længere og tungere end den foretrukne sværdtype, Katana.

Et no-dachi var mest brugt som et statussymbol og dermed mere til pynt end til brug i kamp, grunden var at kun meget stærke og talentfulde krigere kunne benytte det ordentligt. No-dachien var derfor et sjældent syn på slagmarken og blev benyttet mere i dueller. Det symboliserede evner og styrke at eje en No-dachi.

No-dachier var så svære at smede, at kun meget erfarne smede kunne lave dem og de var derfor anset for at være dygtige håndværkere.

Sværd fra Japan
Lindesnes (halvø)

Lindesnes er traditionelt kendt som Norges sydligste punkt på fastlandet og et populært turistmål. Lindesnes ligger i Lindesnes kommune i Agder fylke. Afstanden til Kinnarodden, det nordligste punkt på fastlandet, er 1.752 km.

Næsset er hvert år udgangspunkt eller mål for en række private «ekspeditioner» til fods, på ski, cykel eller i bil mellem Lindesnes og Nordkap eller vice versa.

8 måneder som ø 
Fra lidt over kl 09.00 den 21. juni 2007, da Spangereidkanalen var færdiggravet, blev næsset omdefineret fra en halvø til en ø af Statens kartverk. Norges sydligste punkt på fastlandet var så Odden på nordsiden af Skjernøysund i Mandal kommune, ca 4 km sydøst for Mandal.

I februar 2008 revurderede Statens kartverk sin første beslutning og omgjorde denne så Lindesnes fortsat er at regne for Norges sydligste punkt på fastlandet.

Eksterne henvisninger 

 Endring i Norges ytterpunkter 

Agders geografi
Halvøer i Norge
Utøya

Utøya er en norsk ø i Tyrifjorden, Viken.

Øen har nogle få huse, teltplads, en kiosk, et amfiteater, en volleyball-bane og et ganske lille færgeleje hvor færgen MS Thorbjørn til fastlandet lægger til.
Med bus kan man nå til øen fra Oslo på omkring 50 minutter.

Øen ejes af det norske arbejderpartis ungdomsorganisation Arbeidernes Ungdomsfylking (AUF). Organisationen fik øen i jubilæumsgave den 28. august 1950 af Oslo og Akershus faglige Samorganisasjon

Et mindesmærke - "Lysning" er opstillet på Utøya; Den er et minde om dem som døde under Massakren på Utøya (i 2011).

Historie 
I gamle dage lå der en husmandsplads med nogle få køer på øen, som havde skiftende velstående ejere. I 1893 blev Utøya opkøbt af den senere statsminister Jens Kristian Meinich Bratlie, der benyttede øen som sommersted i fyrre år. Han var Høyre-mand, men solgte i 1933 alligevel ejendommen til LO, som lod børn af arbejdsløse tilbringe somrene dér. Årligt fik tres piger og tres drenge plads i Utøyas feriekoloni. Den senere kafébygning blev opført for at huse børnene. I 1950 fik AUF Utøya forærende som en jubilæumsgave fra LO, og samtidig stillede statsminister Einar Gerhardsen sig i spidsen for en stor indsamling til drift af ejendommen. Entusiasmen omkring Utøya var den gang enorm. Mange unge slog telt op og tilbragte sommerferien på øen. Der stod egne portaler ved hver af fylkeslejrene. Her var politiske aktiviteter, dans og idræt. I løbet af 1960'erne stilnede interessen dog af, og Utøya holdt lukket i et par år. Men i 1970'erne vågnede entusiasmen igen, og i slutningen af 1980'erne fik man masselejrene med henved tusinde deltagere fra hele landet. 

Øens fremtid er pr i dag (2012) uvis. I Buskerud er støttegruppen delt i synet på, om der fortsat skal afholdes en lejr på Utøya. Flere har taget stærkt til orde for, at øen skal være et mindested.

Skudmassakre i 2011 

På øen bliver der årligt afholdt en sommerlejr for AUF. I 2011 blev sommerlejren afholdt på øen fra onsdag den 20. juli til søndag den 24. juli. 

Under arrangementet, den 22. juli 2011, begyndte en mand forklædt som en politibetjent at skyde på deltagerne med et håndvåben. 69 personer blev dræbt: 67 af skud, én ved drukning, og den sidste ved fald.  Gerningsmanden, den 32-årige nordmand Anders Behring Breivik, havde detoneret en bilbombe i Oslos centrum samme dag kl 15:25.

Henvisninger 

Øer i Viken
Øer i søer
PC-BSD

PC-BSD er et grafisk skrivebordsmiljø baseret på FreeBSD.

PC-BSD er, som en gren af FreeBSD, også en fjernere gren af det professionelle styresystem UNIX. Det er udviklet af Kris Moore og nye versioner udkommer hvert halve år. Blandt mulighederne er at afvige fra standardmiljøet KDE, samt at installere programmer med få museklik gennem txz-teknologien, som ikke adskiller oplevelsen fra .tar.gz filer. Systemet samt opdateringer tilbydes gratis.

Systemet er især robust mod computervirus og crackere, og har relativt lave hardware-krav. Styresystemet kommer med dansk tekst. PC-BSD og PC-BSD logo er registrerede varemærker tilhørende iXsystems.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside
 iXsystems
 Styresystem 
 Programmer 
 Anmeldelse
 BSD-DK 

BSD-styresystemer
Frie styresystemer
Landbrugsskolen Sjælland

Landbrugsskolen Sjælland er dannet som en fusion mellem Høng Landbrugsskole og Lyngby Landbrugsskole i 2005. Forinden fusionerede Høng Landbrugsskole med Sydsjællands Landbrugsskole i 2001. Landbrugsskolen Sjælland har fra 2007 fungeret som en afdeling under Roskilde Tekniske Skole.

Historie

Høng Landbrugsskole 

Høng Landbrugsskole blev bygget i 1903 af Rasmus Jensen, der havde været lærer på Høng Folkehøjskole. Skolen har altid tilstræbt at kombinere det praktiske landbrug med den teoretiske undervisning. Det har givet sig udslag i flere interessante undervisningsformer. I 1990'erne gennemførtes således projekt "manden på gården", hvor eleverne fik overdraget skolelandbruget Torntofte til egen styring og pasning som en integreret del af undervisningen. Skolen har i mange år gennemført et samarbejde med Høng Gymnasium og HF om en studenterlinje for landbrugselever. Skolen er blevet moderniseret og udbygget betydeligt i de seneste år.

Lyngby Landbrugsskole 

Lyngby Landbrugsskole startede undervisning i 1867 i Kongens Lyngby i bygninger, der i dag er en del af Frilandsmuseets bygninger.  Skolens første forstander,  Jørgen Carl la Cour satte folkehøjskolen højt, og det har præget skolen siden. I 1958 flyttedes skolen til Hillerød, hvor man byggede en helt ny skole. Dette gentog sig i 1974, hvor man valgte at flytte skolen til Ledreborg Allé ved Roskilde. Her opførte man et stort skolekompleks, hvorfra undervisningen også foregår i dag.

Uddannelsen i dag 

Begge afdelinger af Landbrugsskolen Sjælland (Høng og Roskilde) har kostskole tilknyttet skolen. Landbrugsskolen Sjælland udbyder alle grene af landbrugsuddannelsen, men landbrugsuddannelserne er nu samlet på afdelingen i Høng. Grundforløb i dyr, planter og natur udbydes på begge afdelinger. På Ledreborg Alle udbydes i dag en række AMU-kurser indenfor de grønne uddannelser.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Landbrugsskolen Sjælland under Roskilde Tekniske Skole

Landbrugsskoler i Danmark
Etableret i 2005
Lillehammer-sagen

Lillehammer-sagen henviser til drabet på den marokkanske mand Admed Bouchikhi som blev skudt den 21. juli 1973 i Lillehammer i Norge. Drabet blev udført af agenter fra Mossad, som troede han var en af lederne af Sorte September og involveret i München-massakren året før.

Der deltog muligvis 15 Mossad-agenter i aktionen, som blev ledet af Mike Harari som nåede at flygte bag efter, seks blev pågrebet af de norske myndigheder, fem blev dømt 1. februar 1974 og en frikendt, af de fem dømte, blev fire dømt for delagtighed i drabet. Dommene blev anket, men højesteret forkastede anken.

Israel har aldrig erkendt sin rolle i drabet.

Begivenheder i 1973
Israel
Sagen
Terrorhandlinger i Norge
Burtnieku pagasts

Burtnieku pagasts er en territorial enhed i Burtnieku novads i Letland. Pagasten havde 1.488 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 187,30 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Burtnieki.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
Officiel hjemmeside 

Pagasts
Ēveles pagasts

Ēveles pagasts er en territorial enhed i Burtnieku novads i Letland. Pagasten havde 559 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 92 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Ēvele.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Matīšu pagasts

Matīšu pagasts er en territorial enhed i Burtnieku novads i Letland. Pagasten havde 990 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 80,40 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Matīši.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Rencēnu pagasts

Rencēnu pagasts er en territorial enhed i Burtnieku novads i Letland. Pagasten etableredes i 1819, havde 1.660 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 158,90 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Rencēni.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Valmieras pagasts

Valmieras pagasts er en territorial enhed i Burtnieku novads i Letland. Pagasten etableredes i 1894, havde 3.251 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 101,20 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Vanagi.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Vecates pagasts

Vecates pagasts er en territorial enhed i Burtnieku novads i Letland. Pagasten havde 539 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 89,70 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Vecate.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Franz Albrecht von Kaltenborn

Franz Albrecht von Kaltenborn (1690 – 10. august 1758 i København) var en dansk officer.

Han var søn af Georg Albrecht von Kaltenborn til Hundsfeld i Schlesien. Han blev page hos hertug Ernst Ludvig I af Sachsen-Meiningen og fulgte, da hertugen 1712 solgte Danmark en fodfolksbataljon, som premierløjtnant med denne. 1713 kom han til Grenaderkorpset, hvor han siden tjente i 45 år og forfremmedes til kaptajn 1728, major 1730, karakteriseret oberst 1735, kommandør for korpset 1738, generalmajor 1751 og generalløjtnant 1758. 10. august samme år døde han ugift i København.

Hans brodersøn var officeren Carl Friedrich von Kaltenborn.

Referencer

Kilder 
 H.W. Harbou, "Franz Albrecht von Kaltenborn", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Generalløjtnanter fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Carl Friedrich von Kaltenborn

Carl Friedrich von Kaltenborn (født 4. august 1723 i Oels, Schlesien, død 25. marts 1800 i Christiania) var en dansk-norsk officer.

Han døde som generalmajor og chef for Akershusiske Regiment og er stamfader for den nulevende norske familie Kaltenborn. Hans to sønner var oberst Friedrich Gustav Maximilian Kaltenborn (1782-1859) og generalmajor Carl Friedrich Ferdinand Wilhelm Albrecht Kaltenborn (1785-1832)

Kilder 
 H.W. Harbou, "Carl Friedrich von Kaltenborn", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Store norske leksikon – Kaltenborn

Generalmajorer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Halfdan Nobel Roede

Halfdan Nobel Roede (født 4. november 1877 i Oslo, død 1963 i Oslo) var en norsk filminstruktør, biografdirektør, pianist og komponist. 

Roede instruerede film i perioden 1911 – 1912 fire filme for produktionsselskabet Internasjonalt Film Kompagni A/S, og en udenfor. Selskabet producerede i løbet af de to år fem film, fire filme af Roede og en film som Pehr Qvernstrøm havde instrueret. Hans første film hed Fattigdommens forbandelse (1911), efter et filmmanuskript af Victor Mogens. Samme år kom Under forvandlingens lov (1911) (sammen med Pehr Qvernstrøm). Filmen handlede om en forbitret kamp mellem arbejdere og arbejdsgivere, og i den forbindelse skildrede instruktørene de sociale forhold som Norge havde dengang. I 1912 kom hans tredje film, den dramatiske Hemmeligheden – og samme år dokumentaren Alt for Norge, som handlede om en ballongfærd fra Bislet stadion i Kristiania til Braenmoen i Solør. I 1912 kom hans femte og sidste film I frihetens bur som handler om en gift mand og en gift kvinde som er utro mod deres respektive ægtefeller. 

Roede ejede engang forskellige teatre ti Kristiania, som Cosmorama, Colosseum, Chat Noir og Mayol-teatret, og han var med til at stifte Filharmonisk selskap i 1919. 

Som musiker komponerede han en del lettere musikk, og er muligvis mest kendt for L’amour qui pleure, Chagrin d’amour og Valse Nobel.

Trivia 
Han boede nogle gange i sommerstid i sveitserhuset Fagerheim (fra begyndelsen af 1900, til 1920). Huset ligger øverst i Fjelstadbakken i Son og var et samlingssted for tidens kunstnere, og Ludvig Karsten var en af hans venner og lejede sig ind hom ham for en stund.

Eksterne henvisninger 
 

Stumfilmskuespillere fra Norge
Pianister fra Norge
Komponister fra Norge
Filminstruktører fra Norge
Gymnastik under sommer-OL 1932

Gymnastik under sommer-OL 1932. Gymnastik var med på det olympiske program for niende gang i 1932 i Los Angeles. Der blev konkurreret om elleve olympiske titler, ti individuelle og en holdkonkurrence. I modsætning til forrige OL var alle gymnastikøvelserne kun for mænd.

Der var tilmeldt til sammen 51 gymnaster fra 7 nationer. Kun 46 af de 51 stillede til konkurrencen. USA, Italien, Finland, Ungarn og Japan stillede hold i holdkonkurrencen, mens Schweiz og Mexico kun stillede med udøvere i den individuelle konkurrencen.

Medaljer 

</div>

Medaljevinderne 

1932
Sommer-OL 1932
Ghana ved sommer-OL 2008

Ghana ved sommer-OL 2008. Ni sportsudøvere, otte mænd og en kvinde fra Ghana deltog i to sportsgrene, atletik og boksning under Sommer-OL i Beijing. De vandt ikke nogen medaljer.

Medaljer

Atletik

Mænd

Kvinder

Boksning 

Lande ved sommer-OL 2008
2008
Byer i Madagaskar

Dette er en liste over byer i Madagaskar.

Byen med den største agglomeration i Madagaskar er Antananarivo med et indbyggertal på 1.638.291 (per 1. januar 2005). Dermed koncentreres omkring ti procent af landets befolkning sig i hovedstadsregionen. 

I den følgende tabel ses byer med over 30.000 indbyggere, resultaterne fra folketællingen fra 1. juni 1975 og 1. august 1993, et estimat fra 1. januar 2005 såvel som provinsen byen tilhører. Indbyggertallene er for de egentlige byer uden forstadsbælter..

Eksterne henvisninger 
 Institut National de la Statistique 
 World Gazetteer – Aktuelle indbyggertal for Madagaskars byer
 City Population – Historiske indbyggertal for Madagaskars byer

 
Madagaskar