kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
NTFS

NTFS eller New Technology File System er standardfilsystemet i Windows NT og dets efterfølgere Windows 2000, Windows XP, Windows Server 2003, Windows Vista, Windows Server 2008, Windows 7, Windows 8, Windows 8.1 og Windows 10. Windows 95, 98, 98SE og Me kan ikke umiddelbart læse NTFS-filsystemer, dog findes der tredjepartsprogrammer til at løse problemet.

NTFS erstattede Microsofts daværende FAT-filsystem som blev brugt i MS-DOS og tidligere versioner af Windows. NTFS har flere forbedringer i forhold til FAT, såsom understøttelse af metadata og brug af avancerede datastrukturer for at forbedre ydelse, driftsikkerhed og udnyttelse af diskplads. Dets største minus er dets understøttelse eller mangel på samme af andre styresystemer end Microsofts, siden det er en forretningshemmelighed fra Microsoft.

NTFS har fem versioner: 1.0, 1.1 og 1.2 fundet i NT 3.51 og NT 4, 3.0 fundet i Windows 2000 og 3.1 fundet i Windows XP og Windows Server 2003 og nyere. Disse versioner er af og til henvist som 4.0, 5.0 og 5.1 efter versionen af Windows de er udgivet sammen med. Nyere versioner har yderligere funktioner; Windows 2000 introducerede kvoter.

Referenceimplementeringen af NTFS findes i Windows, men der er også andre implementeringer. Eksempelvis er der udviklet en open source FUSE-driver (userspace) til Linux, der både kan læse og skrive til NTFS-partitioner. Dermed er det muligt at udveksle data mellem Linux og Windows i et dual boot-miljø.

Filsystemer
Pålæg

Pålæg er det, der lægges på brød, når man laver smørrebrød, eller det inden i brødet, når man laver sandwich.

Mange betragter alt over brødet som pålæg, mens andre deler op i:
 Fedtstof/smørelse: smør, margarine, andefedt m.v. og evt. smørepålæg som fx jordnøddesmør.
 Pålæg: kødvarer (charcuteri), æg, ost, fisk m.v.
 Pynt: oftest grøntsager, evt. syltede, eller syltetøj, sennep, mayonnaise, italiensk salat, ketchup m.v.

På den almindelige husholdnings madder bruges som regel kun en lille mængde pålæg, sjældent så meget, at skiver overlapper hinanden nævneværdigt. Hertil kommer måske en lille mængde pynt.

På højt belagt smørrebrød ses ofte en overdådighed af pålæg i forhold til mængden af brød. Typisk vil man forsøge at folde pålægsskiver eller stille dem skråt hen over hinanden for at give et voluminøst indtryk. På højtbelagt smørrebrød ses også faste smørepålægstyper som f.eks. leverpostej lagt på i skiver.
Elling Kirke

Elling kirke, beliggende i landsbyen Elling, ca. 5 km nordvest for Frederikshavn, er opført i den første halvdel af 1200-tallet og er den ældste kirke i Elling Sogn.

Kirken er opført i munkesten, hvidkalket og har tegltag. Kirken tilhører gruppen af kirker, som arkitektonisk kaldes den vendsysselske teglstensgruppe.

Kirken indeholder flere gamle og smukke effekter, blandt andet et kirkeskib (Kopi af linjeskibet Prinds Christian), som i 1757 blev skænket til kirken af Anne Maries Rasmusdatter Holm og Christian Thomsen fra Elling, og prædikestolen som er fra 1766, skænket af Frederik Wiirnfeld til Lerbæk og Skårupgård.

Billedgalleri

Eksterne kilder og henvisninger 

 Elling sogns hjemmeside 
 Elling Kirke  hos KortTilKirken.dk

Kirker i Frederikshavn Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Hjørring Amt
Arius

Arius () (ca. 250 – 336) var en oldkirkelig presbyter og teolog i Alexandria, af libysk herkomst. Han blev fordømt på koncilet i Nikæa 325, men vendte tilbage til Alexandria omkring 334. Arius har lagt navn til arianismen.

Se også 
 Trinitarisme – Antitrinitarisme – Den arianske strid

Eksterne henvisninger 

Kristendom i antikken
Kirkehistorie
Tjek fødsels- og dødsår
Presbyter

Presbyter er en betegnelse fra græsk pres'byteros, som bruges om de ældste, især jødernes ældste medlemmer af synedriet, jf. menighedsforstander i oldkirken.

Eksterne henvisninger 
 

Religion
Baghold

Et baghold er en velprøvet militær taktik, hvor den angribende styrke bruger skjul for at angribe en fjende, der passerer angriberens position.
Et baghold udføres fra skjulte positioner som  tæt underskov eller bag bakketoppe. Taktikken bruges generelt til at indsamle efterretninger eller til at etablere kontrol over et område. Baghold har været anvendt gennem historien lige fra antikken til moderne tid.

Forløb
I moderne krigsførelse udføres baghold som oftest af landtropper på op til delingsstørrelse mod fjendtlige mål, det være sig andre landtropper eller eventuelt køretøjer.
I antik krigsførelse kunne et baghold implicere tusinder af soldater i stor skala, for eksempel over et bjergpas.

Planlægning
Baghold er komplekse flerfasede operationer og er derfor ofte planlagt ret grundigt. Først lokaliseres et passende sted til bagholdet. Det er generelt et sted, som fjendtlige enheder forventes at passere, og som giver dækning for opsætningen, udførelsen og tilbagetrækningen af bagholdet. En sti i bunden af en skovklædt dal er det typiske eksempel.

Forberedelse
Et baghold skal, for at lykkes, etableres skjult i området, helst under dække af mørke. Patruljen vil etablere sikre og skjulte positioner med indsigt til det sted, hvor bagholdet skal udføres. Man vil som regel, hvis der er mulighed for det, udsende to eller flere "afskæringsgrupper" et kort stykke fra hovedgruppen i lignende, skjulte positioner. Deres opgave har to faser: Først skal lederen af bagholdet underrettes (f.eks. via radio), og dernæst skal de sørge for, at fjenden ikke slipper væk, når først bagholdet er sat i gang. En anden gruppe vil sikre bagholdpatruljen bagud og dermed have patruljen sikret hele vejen rundt.

Det er vigtigt for lederen af bagholdet at sørge for, at ingen ved et uheld kan ramme folk fra venlige enheder.

Afventning
Når bagholdet er etableret, består næste fase i at vente. Det kan være få timer eller nogle dage, afhægig af den taktiske situation og forsyningssituationen. Det er naturligvis meget sværere for en patrulje at forblive skjult og på vagt, hvis der skal tages højde for vagtposter, [bivuak]ker, søvn, mad og vand og sanitære foranstaltninger. Bagholdspatruljer skal næsten altid være selvforsynende, da en genforsyning ville afsløre deres position.

Udførelse
Når fjenden ankommer, signaleres dette af en af de udsendte afskæringspatruljer. Dette gøres via radio eller en anden signalmetode, der ikke opdages af fjenden. Lederen må på forhånd have instrueret sine folk i, hvilket signal, der så skal starte angrebet. Det kan være en salve fra et automatvåben, en eksplosion eller en simpel fløjte. Når lederen vurderer, at bagholdet vil have maksimal effektivitet, giver han signalet.

Efter ildkampen er vundet, skal den nu afslørede patrulje forlade området så hurtigt som muligt. Før det gøres, er det almindelig praksis at kontrollere, om fjenden havde efterretninger, tage fanger og behandle fjendens sårede (som man skal ifølge Geneve-konventionen). Hvis radioproceduren tillader det, kan man sende en kort rapport om angrebet. Derefter forlader patruljen området ad en rute bestemt på forhånd.

Militær
Naboløs

Naboløs er en lille, kort gade i det indre København i forlængelse af Hyskenstræde ned til Slotsholmskanalen. Navnet kommer formentlig af, at der indtil Københavns brand 1728 kun var et hus med indgang fra gaden, mens de øvrige var side- og baghuse fra de tilstødende gader. I dag er alle bygninger langs gaden fredet. Fra  metrostationen  Gammel Strand Station udgør Naboløs og Hyskenstræde den direkte forbindelse mellem stationen og gågaden Strøget.

Historie 

I middelalderen blev gaden anset for at være en del af Hyskenstræde. I det 16. og 17. århundrede blev den imidlertid kendt under flere forskellige navne. I 1551 omtales den således som "thet strede som Niels Tommesen wdi boer" og i 1604 som Vejerhusstræde efter den vejerbod, der var blevet opført ved Gammel Strand i 1581. Navnet Naboløs ses første gang i 1581 og kommer formentlig af, at der kun var et hus med indgang fra gaden på det tidspunkt. Det varede indtil Københavns brand 1728, hvor kvarteret blev lagt ruiner. Gaden blev ødelagt igen i Københavns brand 1795, hvorefter de nuværende bygninger langs den opførtes. Vejerboden blev revet ned i 1857.

Bygninger og beboere 
Nr. 6 er kendt som Henriette Melchiors Stiftelse. Det blev opført i 1796-1797 på initiativ af Henriette Melchior, et medlem af den fremtrædende jødiske Melchior-familie. Området ved Gammel Strand var hjemsted for Københavns jødiske samfund, mens Københavns første synagoge lå nær ved i Læderstræde. I dag er boligerne reserveret for enker efter videnskabsmænd eller kunstnere.

Alle seks bygninger langs gaden er fredede. Nr. 1 (1798-1799), nr. 3 (1798) og nr. 5 (1797-1798) blev alle opført af murermester H.C. Ondrup.

Nr. 2 er fra 1797 og blev opført af L.L. Thrane and Frantz Philip Lange. Nr. 4 er fra 1902 og er tegnet af J.L. Thrane.

Eksterne henvisninger 

 Naboløs  på indenforvoldene.dk

Noter 

Gader i Indre By (København)
Københavns historie
Panser

Militære køretøjer er tit pansrede for at kunne modstå anslaget fra sprængstykker, projektiler eller granater, så soldaterne i køretøjet (besætningen og eventuelt opsiddet infanteri) er beskyttet mod fjendtlig ild. Køretøjets design og formål bestemmer omfanget af pansringen. Legeringer til fremstilling af pansrede køretøjer har en høj vægtfylde og svær pansring kræver derfor stor motorkraft for at opnå den ønskede mobilitet.

De tungest pansrede køretøjer i dag er kampvogne, der er kamptroppernes spydspids og er designet til at modstå panserværnsvåben, panserprojektiler, NBC-trusler og sprængstykker fra krumbaneild fra artilleri. Den israelske Merkava kampvogn er designet således, at hver eneste komponent fungerende som ekstra panser til beskyttelse af personellet. Ydre panser er modulært, hvilket gør det muligt hurtigt at udskifte beskadiget panser.

Et godt panser betyder ikke jo tykkere, desto bedre, idet et velovervejet design kan spare materiale og dermed vægt. En skrånende flade vil virke bedre beskyttende end en lodret, da nogle træffere vil glide af på den skrå flade, og de træffere, der ikke glider af, skal trænge skråt gennem panseret og dermed gå gennem mere materiale.

En anden detalje er beskyttelse mod hulladninger, hvor der er anbragt et tyndt ydre panserlag, eksempelvis i form af en bælteskærm, i en vis afstand fra den egentlige pansring. En hulladning virker bedst ved direkte anslag mod panseret, og dette er bygget ind i granaten. Når granaten detonerer mod det ydre lag, opnår ladningen ikke den nødvendige kraft til at gennemtrænge det egentlige panser.

Kampvogne
Ribe Amt (før 1970)

Ribe Amt dannedes 1793 af det daværende Riberhus Amt. Området var i middelalderen del af Vardesyssel, Jellingsyssel, Almindsyssel, Barvidsyssel og Ellumsyssel 

Det meste af Ribe Herred hørte indtil 1864 under Hertugdømmet Slesvig, men blev efter krigen udvekslet med forskellige Kongerigske enklaver der stammede tilbage fra Margrete 1.s tid. 

I det danske nummerpladesystem havde Ribe Amt bogstavet Z fra 1903 til 1958, og da systemet i dette år blev omlagt, fik Varde ZA, Grindsted ZD, Esbjerg ZH, Ribe ZN og Holsted ZR. 

Ribe Amt bestod af otte herreder:
Anst Herred
Gørding Herred
Malt Herred
Ribe Herred
Skast Herred
Slavs Herred
Vester Horne Herred
Øster Horne Herred

I amtet ligger købstæderne:
Ribe
Varde
Esbjerg

Ved Kommunalreformen (1970) blev 6 sogne i Anst Herred flyttet til Vejle Amt: 
 Seest Sogn blev en del af Kolding Kommune

 Hjarup Sogn 
Vamdrup Sogn blev del af Vamdrup Kommune 

Jordrup Sogn 
Lejrskov Sogn 
Skanderup Sogn dannede Lunderskov Kommune 

Samtidig blev Hviding Sogn Roager Sogn og Spandet Sogn i Hviding Herred, Tønder Amt lagt til Ribe Amt

Amtmænd 
1711–1726 Henrik Ernst von Kalnein
1726–1748 Christian Carl Gabel
1748–1750 Holger Skeel
1750–1754 Frederik Oertz
1750–1760 Georg Frederik von Holstein
1760–1768 Hans Schack
1768–1781 Theodosius von Levetzau
1781–1790 Christian Urne
1791–1796 Carl Frederik Hellfried
1796–1810 Werner Jasper Andreas Moltke
1811–1822 Hans Koefoed
1822–1828 Johan Carl Thuerecht Castenschiold
1828–1852 Marius Sabinus Wilhelm Sponneck
1852–1855 Hans Helmuth Lüttichau
1855–1884 Henrik Christian Nielsen
1884–1892 Hannes Finsen
1892–1899 Johan Henrik Ahnfeldt
1899–1921 Gustav Stemann
1921–1937 Peter Herschend
1937–1959 Ulrik Christian Friis
1951–1977 Ebbe Morten Edelberg

Se også 
Kirker i Ribe Amt
Ribe Amt

Eksterne kilder/henvisninger 
 DIS-Danmark:Amt-Herred-Sogn  

Danmarks amter (1793-1970)
Wulfila

Wulfila eller (forgræsket) Ulfilas (ca. 310-383) var biskop over vestgoterne og den første, der oversatte det Ny Testamente til et germansk sprog.

Liv og gerning 

Wulfila havde kappadokiske (centralanatoliske) forfædre, der var taget til fange af goterne i det 3. århundrede. Han blev senest i 341 viet til "biskop af de kristne i det gotiske land" af Eusebios af Nikomedia. Indtil 348 missionerede Wulfila blandt vestgoterne (også kaldet visigoterne eller tervingerne) ved den nedre Donau.

Wulfila måtte i 348 gå i eksil på grund af gotiske kristenforfølgelser og brugte tiden på at udvikle en ny gotisk skrift på grundlag af det græske alfabet og runelafabetet, som han brugte til at oversætte det Ny Testamente på græsk til gotisk . Wulfilas bibel var et vigtigt redskab i missionen blandt germanerne og den første bibeloversættelse til et germansk sprog, .

Såvel vestgoter som østgoter, vandaler, langobarder og burgunder lod sig kristne.

Teologi 

På Wulfilas tid var den arianske retning af kristendommen dominerende i det Østromerske Rige, og det var først i slutningen af 4. århundrede, at  treenighedstilhængerne fortrængte arianerne i hele Romerriget (den athanasianske trosbekendelse). 

Som en følge af Wulfilas mission var arianismen i århundreder den almindelige form for kristendom blandt germanerne. Modsætningsforholdet mellem germanske arianere og romerske katolikker blev forstærket af, at katolicismen (der endnu ikke var spaltet i en vestkirke og østkirke) var uløseligt forbundet med den romerske kejsermagt.

Wulfilas elev skytheren Auxentius, der blev biskop af Milano, tilskriver ham denne trosbekendelse:

"Jeg, biskop og bekender Ulfila, har altid troet således og foretager min rejse til min Herre i denne ene sande tro. Jeg tror, at der er én ufødt og usynlig Gud, og (jeg tror) på hans enebårne søn, vor Herre og gud, universets bygger og skaber, der ikke har sin lige og derfor er én alles Gud Fader, der også er vor Guds Gud, og én Helligånd, en lysende og helliggørende dyd, således som Kristus siger til sine apostle efter genopstandelsen: "Og se, jeg sender det, min fader har lovet jer; men bliv i byen, indtil I bliver iført kraft fra det høje" (Lukas 24:49). Og fremdeles: "Men I skal få kraft, når Helligånden kommer over jer" (Apost. Gern. 1:8). Den er hverken Gud eller Herre, men Guds tro tjener, og den er ikke lig med, men underordnet Sønnen og adlyder Ham i alt, og Sønnen er underordnet Gud Fader og adlyder Ham i alt."

Eksterne links 
 Sydtyrolsk () blog over en samtale med dr. Milev, en bulgarsk forsker i Ulfilas

Goter
Biskopper
Personer i kirkehistorien
Østgermanske sprog
Senantikken
Prim

Prim har flere betydninger:
 Primtegn – algebraisk-lignende tegn, der bruges til matematisk notation
 Primtal – særlig gruppe af tal med specielle egenskaber.
 Prim (interval) – toneinterval indenfor musik
Rune (drengenavn)

Rune er et drengenavn, som stammer fra oldnordisk "Rúni", som betyder "hemmelighed" eller "hemmelig visdom". Varianter af navnet omfatter på dansk Runi, Runo og Runar.

Cirka 6.000 danskere hedder Rune eller en variation deraf ifølge Danmarks Statistik .

Kendte personer med navnet 
 Rune Bratseth, norsk fodboldspiller.
 Rune Elers, dansk skuespiller.
 Rune Engelbreth Larsen, dansk forfatter og politiker.
 Rune Glifberg, dansk skateboarder.
 Rune Holta, norsk speedwaykører.
 Rune T. Kidde, dansk tegner og forfatter.
 Rune "Kalle" Bjerkø, dansk filminstruktør.
 Rune Kjeldsen, dansk guitarist.
 Rune Klan, dansk stand-upkomiker og tryllekunstner.
 Rune Kristensen, dansk konservativ politiker.
 Runi Lewerissa, dansk skuespiller.
 Rune Lykkeberg, dansk journalist.
 Rúni Nielsen, færøsk politiker.
 Rune Ohm, dansk håndboldspiller.
 Rune Reilly Kølsch, dansk house-producer
 Rune Rask, dansk musikproducer.
 Rune Tonsgaard Sørensen, dansk violinist.
 Rune Tolsgaard, dansk tv-komiker.

Se også 
 Runealfabet

Noter 

Drengenavne
Manden der tænkte ting

Manden der tænkte ting er en dansk gyserfilm fra 1969. Det er instruktør Jens Ravns debutfilm og den blev udtaget til hovedkonkurrencen på Cannes Film Festival 1969. Den fortæller om en mand, der har parapsykiske evner og tilkalder en hjernekirurg for at hjælpe. Da kirurgen afslår udnytter manden sine evner til at tage hævn.

Filmens manuskript er skrevet af Jens Ravn og Henrik Stangerup efter en roman fra 1965 af Valdemar Holst.

Medvirkende 
 John Price – Steinmetz
 Preben Neergaard – Max Holst
 Lotte Tarp – Susanne
 Lars Lunøe – Robert
 Kirsten Rolffes – Værtinden
 Ejner Federspiel – Butleren
 Elith Pio – Overlægen
 Jørgen Beck – Kriminalassistenten
 Tove Maës – Kasserersken
 Kai Christoffersen – Tjeneren
 Nuni Tholstrup – Sygeplejerske
 Marchen Passer – Sygeplejerske

Eksterne henvisninger 
 

Gyserfilm fra Danmark
Danske film fra 1969
Film instrueret af Jens Ravn
Tænk på et tal

Tænk på et tal er en dansk film fra 1969 skrevet og instrueret af Palle Kjærulff-Schmidt efter romanen af samme navn af Anders Bodelsen.

Handling 

Bankfunktionæren Flemming Borck får nys om et forestående bankkup og udnytter det til at stikke penge til sig selv. Bankrøveren er utilfreds med, at han hører om et meget større manglende beløb end sit bytte og begynder at afpresse Flemming. Denne er dog snedigere og får hængt røveren op på et andet røveri, men i forbindelse med sin fars begravelse møder han den dejlige Jane Merrild, der har passet hans far på plejehjemmet. Snart opdager Flemming dog, at dette ikke er sandt, men at hun i stedet er en veninde af røveren.

Da denne sidder i fængsel, vælger Jane at holde sig til Flemming, og de tager på luksusferie under påskud af, at han har arvet. Imidlertid frikendes røveren, og han sporer parret til feriestedet. En betjent tror ikke på røverens uskyld og følger efter. Hver for sig finder de to frem til Jane og Flemming, og de slår betjenten ihjel ved en fejltagelse. De beslutter sig for at skaffe ham af vejen, og parret splittes. Men røveren har taget nogle afslørende fotos...

Medvirkende 
 Henning Moritzen – Flemming Borck (bankfunktionær)
 Bibi Andersson – Jane Merrild
 Paul Hüttel – Sorgenfrei (bankrøver)
 Peter Ronild – Cordelius (filialbestyrer)
 Benny Hansen – Simonsen (bankfunktionær)
 Kirsten Peüliche – Miriam Levinsen (bankfunktionær)
 Peter Steen – Berg (bankfunktionær)
 Bodil Miller 
 Eigil Reimers
 Jørgen Buckhøj
 Ejner Federspiel – Borcks far
 Erni Arneson
 Jeanne Darville
 Poul Petersen – kriminalbetjent
 Søren Elung Jensen – kriminalbetjent
 Gyda Hansen
 Susanne Jagd
 Edward Fleming
 Jørgen Weel

Modtagelse 
Filmen fik generelt udmærkede anmeldelser for at være gedigen og troværdig, om end ikke alt for spændende efter tidens målestok.

Priser 
For sin præstation som Miriam Levinsen modtog Kirsten Peüliche Bodilprisen for bedste kvindelige birolle.

Trivia 
 Filmen er genindspillet i Canada i 1978 under titlen Den tavse makker med blandt andet Elliot Gould og Susannah York.
 Der findes endvidere en tysk og en tjekkisk tv-udgave af romanen.

Eksterne links 
 

Danske film fra 1969
Thrillerfilm fra Danmark
Film instrueret af Palle Kjærulff-Schmidt
Film baseret på bøger
Christa

Christa er en dansk/amerikansk film. Filmen blev optaget i 1969, men fik først premiere i Cannes i 1971 og i Danmark i 1972.
Manuskript og instruktion: Jack O'Connell.
Blandt de danske medvirkende kan nævnes:

Birte Tove
Baard Owe
Inger Stender
Kjeld Jacobsen
Bjørn Puggaard-Müller
Ejner Federspiel

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1971
Danske film fra 1971
Film fra Danmark (administrationskategori)
Primtegn

Primtegnet (′, Unicode U+2032, &prime;) er et symbol, der primært bruges til diverse matematiske notationer:

 Det angiver komplement i mængdelære: A′ er komplementet til mængden A
 I geometri bruges det til et punkt, der relaterer til et andet punkt (for eksempel givet ved transformationen, T): A′ relaterer til A
 Den første afledte eller en afledt funktion: f′(x) er den første afledte af f(x)
 Et bueminut eller minut i tid: 42′ betyder 42 bueminutter eller minutter
 En fod: 7′ betyder 7 fod

Et dobbelt primtegn (″, Unicode U+2033, &Prime;) er ækvivalent med to primtegn og bruges til tilsvarende formål:

 Anden afledte: f″(x) er den anden afledte af f(x)
 Et buesekund eller sekund i tid: 42″ betyder 42 buesekunder eller sekunder
 En tomme: 7″ betyder 7 tommer

Som en udvidelse til ovenstående symboler bruges trippelt primtegn (‴, Unicode U+2034) og kvadrupelt primtegn (⁗, Unicode U+2057) ofte til at betyde henholdsvis tredje og fjerde afledt af en funktion. (Disse tegn kan ikke vises af alle browsere og i alle tegnsæt).

For at undgå, at man ved den n-te afledte skal tælle n primtegn, anvender man ofte notationen f(n)(x). Dette er også matematisk anvendeligt, hvis n skal betragtes abstrakt som en variabel.

Historie 

Navnet primtegn kommer af den engelske betegnelse, prime.

Tidligt i det 20. århundrede læste man notationen x′ som x prime, men det var nu blot i betydningen x primær, hvor x″ tilsvarende udtaltes x second – altså x sekundær. Det henviste altså blot til, at x′ var den primære afledte af x. Først senere, i 1950'erne og 1960'erne, begyndte man at bruge betegnelsen om det apostrof-lignende tegn alene.

På dansk læses x′ normalt x mærke, og x″ udtales x dobbeltmærke. Tegnet ′ kan derfor også kaldes mærke.

Ikke-matematisk brug 

I andre sammenhænge bruges primtegnet også:

 Primtegnet bruges ved translitteration af nogle sprog, for eksempel russisk, til at angive palatalisering.
 I fysisk notation bruges primtegnet ofte til at angive resultatet efter en bestemt begivenhed har fundet sted. For eksempel vil vA' (udtale: v a mærke) ofte bruges til at angive hastigheden af objektet A efter en bestemt begivenhed.
 Primtegnet bruges også i molekylær biologi til at angive positionen af kulstof på et sukker-molekyle – deoxyribose eller ribose.
 Ved plane vikler kan primtegn benyttes til angivelse af bueminutter og dobbelt primtegn til buesekunder som underinddeling af grader (°). Eksempelvis er 15,51° det samme som 15°30′36″.

Andre tegn 

Primtegnet skal ikke forveksles med apostrof (', Unicode U+0027) eller med accent aigu (´, Unicode U+00B4). Ligeledes skal dobbelt primtegn ikke forveksles med citationstegn (", Unicode U+0022).

Hvis tegnsættet ikke inkluderer primtegnet eller det dobbelte primtegn (som det for eksempel er tilfældet i ISO 8859-1), vil man som oftest anvende almindelige apostroffer eller citationstegn som erstatning, eventuelt skrevet med kursiv.

Referencer 

Tegnsætning
Matematik
Oktoberdage

Oktoberdage er en dansk film fra 1970.
Manuskript: Bent Christensen og Leif Panduro.
Instruktion: Bent Christensen.

Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ebbe Rode
Helle Virkner
Ove Sprogøe
Benny Hansen
Kjeld Nørgaard
Bendt Rothe
Kjeld Jacobsen
Claus Nissen
Erik Kühnau
Bjørn Watt Boolsen
Ejner Federspiel
Jens Okking
Poul Petersen
John Wittig
Gunnar Lemvigh
Holger Vistisen
Lone Lindorff
Vigga Bro
Olaf Nielsen
Niels Hinrichsen
Claus Ryskjær
Jørgen Buckhøj

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1970
Film fra Danmark (administrationskategori)
World Intellectual Property Organization

The World Intellectual Property Organization (WIPO) (Dansk: Verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret) er en international organisation, der arbejder for brugen og beskyttelsen af de frembringelser, der skabes af den menneskelige forstand. WIPO arbejder således med immaterialrettigheder.

Organisationen er (i dag) en af FN's særorganisationer og administrerer i alt 23 internationale traktater, der omhandler forskellige aspekter af immaterialretten. WIPO har 187 medlemsstater og har sit hovedsæde i Geneve.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 http://www.wipo.int/

Se også 
 Intellektuel Ejendomsret
 Ophavsret
 Patent
 Brugsmodel
 Varemærke
 Designret

Immaterialret
Internationale organisationer
FN
Etableret i 1967