kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Militær reserve

En militær reservestyrke er en militær organisation, der består af militært deltidspersonel, og til tider civile, der er i stand til at kæmpe, når en nation mobiliserer til krig eller som forsvar mod fjendtlig invasion. Reserver er generelt ikke anset som en del af de stående militære styrker. Eksistensen af en reservestyrke tillader nationer at reducere deres militære styrke i fredstid og samtidig have en styrke klar i tilfælde af krig.

I visse lande som f.eks. USA og Storbritannien er medlemmerne af reserven frivillige, der træner jævnligt. I andre lande som Kina og Israel tjener man i reserven i et antal år efter gennemført værnepligt. I nogle tilfælde kan en milits udgøre en del af den militære reserve, således den amerikanske National Guard, eller det danske hjemmeværn.

En militær reservestyrke bør ikke forveksles med en strategisk reserve der holdes ude af kampene i en krig, så den kan sættes ind ved uforudsete problemer.

Historie 

Historisk spillede reservister først en betydelig rolle efter det preussiske nederlag i slaget ved Jena-Auserstedt. 9. juli 1807 tvang Napoleon Bonaparte ved hjælp af Tilsit-traktaten Preussen til at reducere sine styrker drastisk og afgive store landområder. Den preussiske hær måtte nu ikke længere overstige 42.000 mand.

Krümpersystemet, der blev introduceret i den preussiske hær med Gerhard von Scharnhorsts reformer, gav rekrutter en kort træningsperiode, så styrken i tilfælde af krig kunne udvides betydeligt. Dermed havde reduktionen af hæren ikke den ønskede virkning, og i de følgende krige kunne Preussen indkalde store mængder uddannede soldater.

Se også 
Reserveofficer
Milits
Hjemmeværnet
Strategisk reserve

Militære enheder
Midtre Gauldal

Midtre Gauldal er en landbrugskommune i Trøndelag fylke i Norge. Den grænser i nord til Melhus og Selbu, i øst til Holtålen, i syd til Os og Tynset, og i vest til Rennebu og Meldal. Midtre Gauldal er i udstrækning den tredje største kommune i Sør-Trøndelag efter Oppdal og Røros.

Geografi 
Forollhogna nationalpark ligger delvis i kommunen.

 Burusjøen
 Holsjøen

Samfund 
Kommuneadministrationen ligger i Støren, ca. 50 km syd for Trondheim. I Støren ligger et uddannelsescenterg med børne- og ungdomsskole samt en videregående skole med en mængde linjer. Gennem kommunen løber flere elve, de største er Gaula, Sokna og Bua som alle er gode lakselve.

Kommunen har følgende byer: Budal, Singsås, Støren og Soknedal.

Historie 
Kommunen blev oprettet i 1964, ved sammenlægning af de tidligere kommuner Budal, Singsås, Soknedal og Støren.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Midtre Gauldal på kortfra Kulturnett.no 

Kommuner i Trøndelag
Kommuner i Sør-Trøndelag
LCAC

LCAC eller Landing Craft Air Cushioned, er et militært luftpudefartøj der bruges til landsætning af tropper. Fordelen ved et luftpudefartøj frem for et konventionelt landsætningsfartøj er at det kan landsætte tropper på stenede og ujævne strande, sumpområder og strande med løst sand, og dermed kan operere på over 70% af verdens strande, hvor konventionelle fartøjer kun kan anvendes på 15%. 

De er normalt udrustede med maskingeværer, men kan også understøtte granatkastere og tunge våben. 

Disse fartøjer er almindeligt brugt i den amerikanske flåde, der først modtog dem i 1984, den britiske flåde, og nogle andre moderne styrker så som den russiske flåde.

Krigsskibe
Optativ

Optativ eller ønskemåde er en modus, der angiver ønske eller håb. På mange sprog er optativ erstattet af konjunktiv (optativisk konjunktiv), men det findes i sanskrit og oldgræsk.

I det danske sprog er bøjningsformen stort set forsvundet, men findes dog i reliktform i visse faste vendinger, f.eks. "Ole længe leve", "Gud velsigne dig", "Gud bevare Danmark" og "Gud ske tak og lov".
Formen er den samme som navnemåde.

I græsk findes der følgende former for optativ:

Futurum optativ er altid oblik.

Henvisninger 

Grammatik
Homo erectus

Homo erectus (fra latin: "det oprejste menneske") er en art af menneskenes forfædre. Arten udvikledes i Afrika for omtrent 1,8 millioner år siden, og er især kendt for at være det første menneskelignende væsen, som forlod Afrika, og udbredtes til resten af verden. Homo erectus lærte at forbedre de redskaber, som forgængeren, Homo habilis (fra latin: "det velegnede menneske"), havde fremstillet. Således blev Homo erectus langt bedre til jagt. Homo erectus byggede også huler, og var de første mennesker, der udnyttede ild.

Homo erectus mindede meget om det moderne menneske Homo sapiens. Dog havde de mindre hjerner. Deres knogler var stærkere, og kunne modstå langt mere, end det moderne menneskes knogler. Trods navnet var homo erectus ikke det første menneskelignende væsen, som gik på to ben. Allerede for fire millioner år siden gik den såkaldte Australopithecus (fra latin: "sydabe") oprejst.

De vigtigste fund af Homo erectus er gjort i Holland, Kina, på øen Java og i Georgien. Blandt de mest kendte kan nævnes Pekingmennesket fra det nordlige Kina og The Java Man fra Java.

Det lille floresmenneske er muligvis i nær familie med Homo erectus.

Henvisninger 

 
Pleistocæn
Gårdkone

Gårdkone er det bornholmske ord for en fritliggende bygning på en gårdsplads. (I enkelte tilfælde er der også opstillet fritliggende bygninger uden for gården.)

Gårdkone har intet at gøre med en "kone" (dame/kvinde) på en gård. Det er en fritliggende bygning opført midt på gårdspladsen for at få nogle flere kvadratmeter under tag.

Gårdkonen kunne bruges til at have lokum (ved siden af møddingen), høns, grise, eller brænde i.

Det var førhen en forholdsvis almindelig bygning på større bornholmske gårde. Oftest var gårdkonen opført af ringere materialer end de andre længer; det er en grund til, at der kun er bevaret få gårdkoner. En anden grund kan være, at gårdkonen har udtjent sin rolle: Maskinerne i landbruget er blevet større, og de gamle bygninger er blevet revet ned.

På to fredede bornholmske gårde, Lille Frigård og landbrugsmuseet Melstedgård, er der bevaret fritliggende gårdkoner. Gårdkonen på Melstedgård er dog bygget op ad en anden længe.

Landbrugsbygninger
Lille Frigård

Lille Frigård er en bornholmsk firlænget bindingsværksgård med gårdkone. Gården er stort set bevaret i sin oprindelige skikkelse fra 1700-tallet. Lille Frigård blev fredet i 1979 og er en af de bornholmske gårde, der har været fredet i længst tid. Gården har bl.a. maksimal kultur- og miljøværdi pga. den velbevarede gårdkone og de oprindelige længer, der giver hele gården en særlig atmosfære. Lille Frigård er en typisk bornholmsk gård. Fredningen omfatter også omgivelserne.
 
Lille Frigård fremstår med gulkalkede felter, sorttjæret bindingsværk samt hvid fodmur (sokkel). Stråtag på udbygningerne og tegltag på hovedbygningen. I midten af den brolagte gårdsplads ligger en gårdkone med das (oprindelig toilet).

Gården ses tydeligt fra landevejen mellem Østermarie og Østerlars. Mellem de to byer ligger Kelse Å. Ved den ligger Store Frigård(Vest) og Lille Frigård (Øst).

Lille Frigård ligger ned til Kelseådalen, som er en af de 70 sprækkedale, der findes på Bornholm. Sprækkedalen er opstået af de enorme spændinger i undergrunden, som har fået grundfjeldet til at slå revner. På grund af dem har smeltevand kunnet erodere jord og fjeld bort, og der er opstået en kløft. Det er ofte ved dem, de bornholmske gårde ligger. Det har givet mulighed for de høje fodmure under "salen"..

Ved sprækkedalene er der spor af menneskeboliger i mange tusinde af år.

Ekstern henvisninger 
 Sag: Lille Frigård
 Kort & Matrikelstyrelsen 
 Fredede & Bevaringsværidige Bygninger

Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Bornholms Regionskommune
Gårde i Danmark
Fredede landbrugsbygninger i Danmark
Bindingsværksbygninger i Danmark
Firlænget gård

Firlænget gård er en gård bestående af fire længer. Oftest en hovedbygning og tre staldbygninger liggende enten i et lukket kvadrat med en port, eller med en indkørsel til gårdspladsen i et af hjørnerne. 
Hovedbygningen er til menneskelig beboelse. Tidligere havde man ofte mødding på gårdspladsen. 

Byggestilen stammer fra 1500-tallet, da ambitiøse bønder efterlignede herregårdene der af forsvarshensyn ofte var bygget firlængede.

Eksterne henvisninger 

Landbrugsejendomme
Forlaget Basilisk

Forlaget Basilisk blev oprettet i 1983. Det udgiver især oversat litteratur og i mindre grad dansk litteratur, videnskabelige og politisk/historiske værker. Det har gennem årene været hjemsted for Banana Split - Tidsskrift for Multinational Litteratur.

Basilisk Beta 
I 2010 indledte forlaget udgivelserne i Basilisk Beta serien, der er en "skriftserie, som vil samle en række internationale forfatteres refleksioner fra de seneste år over hvad det er der foregår i poesien". Basilisk Beta har karakter af en dialog med poesien om poesiens poetik og forlaget vægter ligesom med seriens Basilisk Babel oversatte tekster iblandet enkelte danske forfattere.

Serien består af en  fortløbende nummereret udgivelsesrække uden egentlige forsider og hvert hæfte er minimalistisk trykt på foldede A4 ark. Parallelt med den trykte serie kører Basilisk en blog på http://basiliskbeta.blogspot.com/ , der indgår i en løbende samtale med seriens indhold.

I udgivelsesrækken er hidtil (august 2010) udkommet:

 Basilisk Beta 1 – Lehto, Leevi: "Mangfoldiggørelse af triviliatietens sprog"
 Basilisk Beta 2 – Hagerup, Simon: "(Nogle vagt formulerede principper om) Teksten som vare i den digitale distributions tidsalder / Retten til at læse (findes den?)" og Norddahl, Eiríkur Örn: "Vigtigheden af at ødelægge (sit eget) sprog. Andet forsøg."
 Basilisk Beta 3 – Spahr, Juliana & Stephanie Young: "FOULIPO" og Bök, Christian: "To prikker over en vokal"
 Basilisk Beta 4 – Goldsmith, Kenneth: "Konceptuel poetik"
 Basilisk Beta 5 – Leibovici, Franck: "hvad er et poetisk dokument?"

Andre udgivelser 
Forlaget Basilisk udgiver endvidere Forfatterskolens Afgangsantologier og dens Legenda-serie.

Ekstern henvisning 
 Forlagets hjemmeside

Noter 

Forlag fra Danmark
Etableret i 1983
Sprækkedal

En bornholmsk sprækkedal er en stor "spalte" ned i urfjeldet.
Der findes omkring 70 sprækkedale på Bornholm. Sprækkedalene er opstået pga. de enorme spændinger, der har været i undergrunden, og som har fået grundfjeldet til at slå revner. Smeltevand fra istidens gletsjere har borteroderet jord og fjeld, og der er opstået en kløft.
Da Bornholm efter danske forhold ligger højt over havet, er der stadig meget "tryk" på regnvejrsvandet og smeltevandet, når det skal på sin tur ned mod Østersøen, og fra sprækkedalene bortskylles stadig en masse jord og sten..
Danmarks største vandfald Døndalen findes på Bornholm. Det "dønnar" siger bornholmerne, når vandet brager ned over klipperne. Heraf navnet "Døndalen".

Eksterne Henvisninger 
 Ekkodalen: Danmarks største og længeste sprækkedal 
 Ekkodalen i Almindingen
 Glydensåen Bla. billeder af en sprækkedal
 Døndalen: Danmarks største vandfald

Bornholm
Dale
Store Frigård

Store Frigård er en gård i Østermarie Sogn på Bornholm. På gårdspladsen blev der 24. juli 1928 af gårdejeren H.P. Riis fundet en større skat af mønter og sølvsager med en samlet vægt på 1478 gram. Ud fra fundets slutmønter må skatten være nedlagt efter 1106.

Noter

Ekstern henvisning 
 Møntfundet på Store Frigård 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Bornholms Regionskommune
Gårde i Danmark
Juridisk person

Juridisk person er et juridisk udtryk, der betegner en sammenslutning af fysiske personer. Kollektivt har disse fysiske personer egen retskapacitet på samme måde som et enkelt menneske (fysisk person). Det er karakteristisk for den juridiske person, at de enkelte personer, der måtte have indskudt formuen ikke hver især kan anses som ejere af de rettigheder og pligter, som er knyttet til den.

En juridisk person kan være staten, en kommune, visse firmaer, foreninger og stiftelser, et dødsbo eller et konkursbo. Et andet eksempel på en juridisk person er Den Europæiske Union, jf. TEU, artikel 47.

Referencer 

Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Korporatisme
Dominic Purcell

Dominic Haakon Myrtvedt Purcell (født 17. februar 1970) er en britiskfødt australsk skuespiller, særlig kendt for sin rolle som Lincoln Burrows i Prison Break. Han har også medvirket i Blade: Trinity og tv-serien John Doe.

Purcell, søn af en norsk far og en irsk mor, er født i England, men opvokset i Australien. Han var indtil 2008 gift med Rebecca, og de har sammen fire børn: Joseph (1999), Audrey (2001) og tvillingerne Lily og Augustus (2003).

Filmografi 
 Mission: Impossible 2 (2000)
 Blade: Trinity (2004)
 Primeval (2007)
 Straw Dogs (2011)
 Killer Elite (2011)
 Vikingdom (2013)
 Officer Down (2013)
 The Bag Man (2014)
 Legends of Tomorrow (2016)

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra England
Skuespillere fra Australien
Kildeparken

Kildeparken, eller "Kilden" som kaldes lokalt, er en folkepark i Aalborg og én af byens ældste parker, der lægger græs til aktiviteter året rundt. 

I parken findes der flere klassiske værker af kendte billedhuggere, foruden springvand. Parken blev påbegyndt i 1802 og har status som Aalborgs første offentlige parkanlæg.

Begivenheder i Kildeparken

I Kildeparken er der også en meget populær friluftsscene, og specielt i sommerhalvåret afholdes der en række begivenheder af international karakter, som år efter år trækker besøgende til fra hele verden. Blandt andet danner Kildeparken hvert år i maj en del af rammen for Karneval i Aalborg. 

Parken er også et mødested for børn. Parkens moderne legeplads er et populært rejsemål for de små og hvert år i maj afholde der i forbindelse med Karneval et separat børnekarneval.

De Syngende Træer

Som en del af Kildeparken ligger "De Syngende Træer", hvor store kunstnere siden 1987 har plantet træer efter at have gæstet Aalborg Kongres & Kultur Center. Blandt mange andre er Cliff Richard, Elton John, Andrea Bocelli, John Cleese, Paul Simon, Leonard Cohen repræsenterede i parken.  Flere af træerne kan aktiveres, så tonerne fra mange af de store kunstnere strømmer ud i parken.

Referencer

Parker i Aalborg
Folkeparker i Danmark
Goran Višnjić

Goran Višnjić (født 9. september 1972) er en kroatisk skuespiller, som har optrådt i mange amerikanske film og tv-produktioner. Han er mest kendt for rollen som lægen Luka Kovač i Skadestuen, som vises på TV3.

Han er født i kystbyen Šibenik og optrådte i flere skuespil gennem sin opvækst. Gennembruddet kom i den kontroversielle jugoslaviske film Braća po materi fra 1988, hvor han spillede en ung kroatisk ekstremist. Višnjić har været soldat i den kroatiske hær. 

Før sin medvirken i Skadestuen, har han haft mindre roller i filmene The Peacemaker, Commited og Practical Magic. Han kom med i Skadestuen i 6. sæson (1999).

Eksterne henvisninger 

 
 Goran Višnjić på Thespian Net
 Goran Visnjics hjemmeside 

Skuespillere fra Kroatien
Tavshedspligt

Tavshedspligt er en forpligtelse til at holde visse oplysninger hemmelige. I de fleste tilfælde indtræder tavshedspligten i forbindelse med udførelsen af en arbejdsopgave (erhverv).

Tavshedspligt i Danmark 
Der findes regler i forskellige lovbestemmelser, der indebærer tavshedspligt. (Se de eksterne henvisninger nedenfor). 

Medarbejdere kan ved aftalen om ansættelsesforholdet være undergivet en forpligtelse til at iagttage tavshed, ligesom ansatte i den finansielle sektor er undergivet tavshedspligt om kundeforhold.

Tavshedspligten er (med respekt af offentlighedsloven) udbredt navnlig i centrale forvaltningsenheder. Dels skal personoplysninger ikke komme til uvedkommendes kendskab (forvaltningsloven § 27 og offentlighedsloven § 35), dels skal den administrative og politiske beslutningsproces beskyttes, så der ikke cirkulerer falske informationer eller opstår misforståelser på basis af ikke færdigredigeret sagsbehandlingsmateriale. Dertil kommer, at andre hensyn, herunder hensynet til statens sikkerhed og den offentlige orden kan indgå som selvstændige begrundelser for at nedprioritere udgangspunktet om åbenhed.

Mange ansatte inden for den offentlige sektor er omfattet af tavshedspligt, blandt andet på social- og sundhedsområdet. Derudover er ansatte i postvæsen og teleselskaber omfattet af tavshedspligten.

De almindelige lovregler om tavshedspligt findes i straffeloven § 152 og forvaltningsloven.

Se også 
Offentlige myndigheder er underlagt en række pligter. Til disse pligter hører:

 Ekstraheringspligt
 Notatpligt
 Officialprincippet (også kaldet Undersøgelsespligten)
 Vejledningspligt
 Videresendelsespligt

Reference

Eksterne henvisninger 
§ 27 i forvaltningsloven på retsinformation.dk

§ 35 i offentlighedsloven på retsinformation.dk

§ 152 i straffeloven på retsinformation.dk
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Forvaltningsret
Polyneikes

Polyneikes var i græsk mytologi søn af Ødipus og Iokaste og dermed bror til Eteokles, Antigone og Ismene.

Da Ødipus havde valgt at forlade Theben, aftalte de to brødre Eteokles og Polyneikes, at de på skift skulle være konge et år. Eteokles startede, men ønskede ikke at afgive tronen, da det blev Polyneikes` tur. Derfor allierede Polyneikes sig med sin svigerfar Adrastos fra Argos og fem andre heroer og angreb Theben (De syv mod Theben). I kampene, der opstod, dræbte Eteokles og Polyneikes hinanden, hvorefter Ødipus' fætter Kreon blev konge.

Kreon nedlagde forbud mod at begrave Polyneikes, da denne havde ført en hær mod sin fødeby, men hans søster Antigone trodsede forbuddet, hvilket kostede hende livet.

Personer i græsk mytologi
Konger i græsk mytologi
Eteokles

Eteokles en en figur fra græsk mytologi, der er søn af Ødipus og Iokaste og bror til Polyneikes, Antigone og Ismene.

Efter aftale med sin bror blev Eteokles konge i Theben efter Ødipus. Aftalten gik så på, at Polyneikes skulle overtage tronen efter et år, hvorefter de skulle skiftes til at være konge i et år. Da Polyneikes så ankom efter et år for at blive konge, nægtede Eteokles at give tronen fra sig. Derfor samlede Polyneikes De syv mod Theben og angreb byen. I de efterfølgende kampe dræbte de to brødre hinanden.

Den nye konge, Kreon, gav Eteokles en heltebegravelse, men forbød alle at begrave Polyneikes. Dette er temaet for Sofokles' tragedie Antigone.

Personer i græsk mytologi
Konger i græsk mytologi
Basilisk (mytologi)

En basilisk er et fabeldyr i græsk og europæisk mytologi. Navnet kommer fra græsk basileos, "konge", basiliskos, "lille konge" og blev ofte kaldt reptilernes konge.

Den beskrives oftest som en stor slange eller øgle, men Plinius den Ældre beskrev basilisken som en lille slange, hvis gift var så dødelig at blot det at krydse dens spor var nok til at dræbe et menneske. Ud over den stærke gift blev det gerne sagt, at basiliskens blik kunne forvandle et menneske til sten. Mange kender basilisken, som en blanding mellem en slange og en hane. Basilisken har haft utallige former og oprindelser, en af måderne en basilisk kom til verden på var at en hanes æg blev udruget af en tudse, en anden er at basilisken kom fra vin eller øl, der havde gæret i mange hundrede år. Der fandtes også flere måde at dræbe basilisken på, at lade den se sig selv i et spejl kan dræbe den, eller at høre galet fra en hane.

Overnaturlige væsner
Basilisk

Basilisk kan henvise til flere artikler:

 Basilisk (mytologi) – et fabeldyr i græsk og europæisk mytologi.
 Basilisken i romanen Harry Potter og Hemmelighedernes Kammer skrevet af J.K. Rowling. Bygger på ovenstående
 Basilisk (dyr) – En række øglearter, der tilhører krybdyrslægten Basiliscus.
 Basilisk (forlag) – et dansk forlag oprettet 1983

Ikke at forveksle med basilika, der er en tidlig kirketype.
Bazar Fyn

Bazar Fyn var en af Skandinaviens største indendørs basarer. Den var beliggende centralt i Skibhuskvarteret i Odense i en af Thrige Electrics tidligere produktionshaller. Basaren blev officielt indviet af HKH Prins Joachim 24. marts 2007, men åbnede for offentligheden 10. marts – et par uger senere end oprindeligt planlagt. 

Basaren ejedes ligesom dens 'søster', Bazar Vest i Århus-forstaden Gellerup, af den århusianske byggematador Olav de Linde. Butikssammensætningen omfattede blandt andet grønthandlere, supermarkeder, kiosker, restauranter, en halalslagter, en fiskehandel og flere forretninger med smykker, tøj, lædervarer og andre varige forbrugsgoder. Basaren lukkede i 2020, angiveligt grundet manglende betaling af husleje af mellemleddet mellem ejeren og butiksindehaverne, Bazar Fyn Aps.

Ekstern henvisning 
 Bazar Fyns hjemmeside

Indkøbscentre i Odense
Etableret i 2007
Asin Thottumkal

Asin Thottumkal (Tamil: அஸின் தோட்டுங்கல் ; Malayalam: അസിന്‍ തോട്ടുങ്കല്)(født den 26. oktober 1985) er en indisk filmskuespiller. Hun begyndte sin karriere med ubetydelige roller med støtte fra skuespillere i såkaldte Malayalam cinema-filmindustri, som hun ønskede at blive en stor stjerne i.

Original navn 
Navnet Asin er kombination af præfikset "A" fra Sanskrit og ordet "Sin" fra det engelske sprog. På malayalam betyder det "Without sin/uden synd".

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Indien
Breton (hund)

Breton er en hunderace, der stammer fra det centrale Bretagne i Frankrig, hvor den i mange hundrede år har været en meget populær jagthund. Racen er af gruppen af stående hunde.

Kendetegn 
Bretonen er en mellemstor hund, der måler ca. 47-50 cm for tæver og 47-51 cm for hanner. Den bør være kompakt og kvadratisk.

Bretonen er en let og livlig hund, der kendetegnes ved dens store jagtlyst. Den elsker at apportere både på land og i vand, den er lærenem og har et godt sindelag. Derfor egner bretonen sig godt som både jagthund og familiehund.
Kendetegnede for bretonen er, at den optræder som et naturligt medlem af familien. En godt præget breton er meget børnevenlig og kommer godt ud af det med andre hunde. Dens alsidighed og sind har gjort den populær hos mange danske jægere og deres familier.

Eksterne henvisninger 

 Breton – Artikel skrevet af erfaren opdrætter 
 Dansk Breton Klubs hjemmeside 
 Dansk Kennel Klubs racestandard 

Hunderacer fra Frankrig
Jagthunde
Rasmus Hansen

Rasmus Hansen kan henvise til flere personer:

 Rasmus Hansen (gårdejer) (1857-1918) – dansk gårdejer og politiker, medlem af Folketinget
 Rasmus Hansen (forsvarsminister) (1896-1971) – dansk socialdemokratisk politiker og forsvarsminister (Hans Rasmus Hansen)
 Rasmus Hansen (komponist) (født 1977) – dansk komponist, arrangør og orkestrator
 Rasmus Hansen (gymnast) (1885-1967) – dansk OL-gymnast
 Rasmus Grønberg Hansen (født 1986) – dansk fodboldspiller
 Rasmus Hansen (håndboldspiller) (født 1986) – en dansk håndboldspiller fra Viborg HK i Håndboldligaen
 Rasmus Hansen (fodboldspiller, født 1979) (født 1979) – dansk fodboldspiller hos Randers FC i 2007/08-sæsonen
 Rasmus Hansen (fodboldspiller, født 1977) (født 1977) – dansk fodboldspiller hos Boldklubben 1908 i 2007/08-sæsonen
Kenneth Møller Pedersen

Kenneth Møller Pedersen (født 18. april 1973) er en dansk tidligere professionel fodboldspiller, der senest spillede for FC Fredericia.

Møller Pedersen har spillet i 10 forskellige klubber: Odense KFUM, OB, Nørre Åby Idrætsklub, B1909, OB, Esbjerg fB, Ikast FS, FC Midtjylland, Randers FC og FC Fredericia

Han spillede 3 kampe for Ligalandsholdet i februar 2001, da han var FC Midtjylland-spiller.

I maj 2011 meddelte Kenneth, at han i juli 2011 ville stoppe karrieren som fodboldspiller.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Odense Boldklub
Fodboldspillere fra FC Midtjylland
Fodboldspillere fra Esbjerg fB
Fodboldspillere fra FC Fredericia
Fodboldspillere fra Nørre Aaby IK
Personer fra Odense
Nikolaj Hust

Nikolaj Hust (født 30. oktober 1978) er en dansk professionel fodboldspiller.

Han spiller for Vejle Boldklub og har en fortid i Ikast FS, FC Midtjylland, AGF, Akademisk Boldklub og Fortuna Düsseldorf.

Han debuterede den 3. august 2005 for Vejle Boldklub i en kamp mod HIK

24 U-Landskampe har Nikolaj Hust spillet i sin karriere, alle sammen som Ikast FS spiller.

Nikolaj Hust fik ophævet sin kontrakt i AGF efter Brian Steen Nielsen nikkede ham en skalle under en træning. Byretten i Århus idømte Brian Steen Nielsen 10 dagbøder af 500 kr. som straf. Brian Steen Nielsen var fortsat AGF spiller efter voldshandlingen.

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra FC Midtjylland