kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marginalindkomst

Marginalindkomsten er den forøgelse af indkomsten man får som følge af en lille ændring i sine forhold, f.eks. overarbejde, lønforhøjelse, skattelettelser mm. Ordet vil således altid være at finde i en kontekst der beskriver under hvilke betingelser man har den angivne marginalindkomst.

Forskellige former for marginalindkomst 

Man skelner mellem flere former for marginalindkomst:

 Bruttomarginalindkomsten – marginalindkomsten før skat mm.
 Nettomarginalindkomsten – marginalindkomsten efter skat mm. (dvs. bruttomarginalindkomsten minus marginalskatten).
 Endelig er der den marginale realindkomst, som tager hensyn til ændring i andre ydelser, f.eks. sociale ydelser, inflation mm. Definitionen af realindkomsten varierer med konteksten.

Modsatrettede substitutions- og indkomsteffekter afgør adfærdsændringer 

Marginalindkomstbegrebet spiller en rolle i diskussionen om adfærdsændringer som følge af eksempelvis skatteændringer eller lønforhøjelser. Ifølge økonomisk teori vil en stigning i den disponible marginale realløn udløse to modsatrettede effekter: Substitutionseffekten er følgen af, at man nu kan få relativt mere ud af at arbejde lidt mere; det er så at sige blevet dyrere at holde fri, og substitutionseffekten fører derfor isoleret set til, at man vil arbejde mere. Indkomsteffekten er følgen af, at man med en højere timeløn vil få en større indkomst for ethvert givet timetal; man er altså blevet rigere, og noget af denne forøgede rigdom kan man eventuelt bruge på at arbejde mindre (man "køber" i så fald mere fritid for den større velstand). Substitutions- og indkomsteffekterne har altså modsatrettede virkninger på arbejdsudbuddet. 

Økonomisk teori har derfor ikke nogen entydig konklusion med hensyn til, om en stigning i marginalindkomsten fører til, at den typiske person vil arbejde mere eller mindre (eller spare mere eller mindre op, hvis der er tale om en ændring i den marginale kapitalindkomst, hvor der også vil være modsatrettede substitutions- og indkomsteffekter). Empirisk tyder undersøgelser i Danmark og andre lande imidlertid på, at substitutionseffekten normalt er stærkere end indkomsteffekten, sådan at nettoeffekten er, at en gennemsnitlig person vil vælge at arbejde lidt mere ved en forøgelse af den disponible marginalindkomst. I Danmark går Finansministeriet således ud fra en gennemsnitlig arbejdsudbudselasticitet på 0,1, når man skønner over konsekvenser af skatteændringer o.l. En elasticitet på 0,1 vil sige, at man i gennemsnit forøger sit arbejdsudbud målt i timer med én % hvis den disponible realindkomst stiger med ti %. Tallet bygger på et dansk empirisk studie fra 2001.

Mens det er ændringer i den marginale disponible realindkomst, der ifølge denne økonomiske tankegang er afgørende for folks ønsker om at arbejde lidt mere eller mindre, givet at de i forvejen er i beskæftigelse, er det en ændring i den gennemsnitlige disponible indkomst, der er afgørende for den økonomiske tilskyndelse til overhovedet at ønske at få beskæftigelse.

Se også 
 Indkomstskat
 Skat

Referencer 

Mikroøkonomi
Progressiv skat

Progressiv skat er et skatteprincip, der går ud på, at skatteprocenten øges ved et højere skattegrundlag. Der betales altså mere i skat af den sidste krone, der skal beskattes, end af den første. Skatten af den sidst tjente krone betegnes marginalskat.

Progressiv beskatning anvendes især på indkomstskatteområdet, hvor man lader skatteprocenten være afhængig af indkomstens størrelse. I praksis anvender man ofte en trinvis graduering.

Opdelingen i bund- og topskat i Danmark er således udtryk for en trinvis, progressiv beskatning. Tidligere fandtes et mellemtrin i form af mellemskatten. Fra og med indkomståret 2010 blev mellemskatten dog afskaffet som led i skattereformen fra 2009.

Det progressive skatteprincip kan dog også anvendes på andre områder end indkomstskatten. Den danske ejendomsværdiskat har således et progressivt element, da ejendomsværdier over en vis størrelse beskattes med en højere sats end "almindelige" ejendomme.

Den franske økonom Thomas Piketty foreslår i sin meget omtalte bog Le Capital au XXIe siècle, at der indføres et system med både en progressiv indkomstskat, en progressiv formueskat (som han omtaler som en kapitalskat) og en progressiv arveafgift. De tre skatter komplementerer efter Pikettys mening hinanden og vil tilsammen kunne forhindre den stigning i den økonomiske ulighed, han ellers forventer, de vestlige lande vil opleve i det 21. århundrede.

Se også 
 Indkomstskat 
 Flad skat
 Regressiv skat

Kilder 

Skat
Mellemskat

Mellemskatten var en dansk indkomstskat, der var i kraft i perioden 1994-2009. Skattesatsen var på 6 % af personlig indkomst og kapitalindkomst.

Mellemskatten blev indført ved 1994-skattereformen (der blev vedtaget af Folketinget i 1993 med kraft fra 1994). Den afløste den hidtidige 6 pct.skat. Grænsen blev fastsat, så den lå imellem bundskatten og topskatten.

Som følge af pinsepakken blev bundgrænsen for betaling af mellemskat forhøjet ekstraordinært med 8.000 kr. om året i 1999-2002. Til gengæld kunne negativ kapitalindkomst ikke længere fratrækkes. 

Som følge af skatteaftalen indgået i 2003 blev mellemskattegrænsen yderligere forhøjet med 12.000 kr. årligt i årene 2004-07. 
Som følge af skatteaftalen indgået i 2007 forhøjedes mellemskattegrænsen endnu en gang ekstraordinært, så den i 2009 blev sammenfaldende med topskattegrænsen (347.200 kr.). Da personer, der ikke betalte mellemskat, kunne overføre deres mellemskattefradrag til ægtefællen, var der i 2009 dermed færre personer, der betalte mellemskat (629.000 personer) end topskat (928.000 personer).

Mellemskatten afskaffedes helt (med virkning fra 2010) som følge af skattereformen der blev indgået i 2009.

Ved indførelsen af mellemskatten i 1994 betalte 44 % af alle skattepligtige mellemskat. Andelen steg lidt i de følgende år til 48 % i 1999. Derefter faldt andelen efterhånden kraftigt som følge af de forskellige ekstraordinære forhøjelser af mellemskattegrænsen. I 2009, det sidste år med mellemskat, var det således 13 pct. af alle skattepligtige, der betalte den pågældende skat.

Henvisninger 

Skatter
Regeringen Poul Schlüter

Poul Schlüter stod i spidsen for en række regeringer i 1980'erne og starten af 1990'erne:
 Regeringen Poul Schlüter I (1982-1987)
 Regeringen Poul Schlüter II (1987-1988)
 Regeringen Poul Schlüter III (1988-1990)
 Regeringen Poul Schlüter IV (1990-1993)

Se også 
 Regering
 Danmarks regeringer
Arbejdsmarkedsbidrag

Arbejdsmarkedsbidraget (også kendt som AM-bidrag) er en skat på 8 %, som pålægges al arbejdsindkomst (dvs. lønindkomst og indkomst for selvstændige) i Danmark uden fradrag af nogen art. Af samme grund omtales den ofte som bruttoskat. Den blev indført som følge af skattereformen, der blev vedtaget af Folketinget i 1993, med virkning fra 1994. I modsætning til de øvrige danske indkomstskatter pålægges den ikke overførselsindkomster og kapitalindkomst. Man kan heller ikke trække pensionsindbetalinger fra grundlaget for arbejdsmarkedsbidraget; til gengæld pålægges pensionsudbetalinger ikke arbejdsmarkedsbidrag. 

I perioden 1988-1991 optrådte ordet arbejdsmarkedsbidrag (her oftest forkortet AMBI) i en anden betydning, idet det var navnet på en afgift, staten opkrævede hos erhvervsvirksomheder på 2½ pct. af værdien af deres varer og tjenesteydelser. Afgiften blev kendt ugyldig af EF-domstolen i 1992, men var allerede inden da blevet afskaffet og erstattet af en momsforhøjelse og lønsumsafgift.

Se også 

 Indkomstskat

Referencer 

Skatter
Kommuneskat

Kommuneskatten er i Danmark den del af den personlige indkomstskat, der dækker den kommunale service.

Hvor meget man skal betale i kommuneskat samt til hvilken kommune afhænger af hvilken kommune man var bosiddende i pr. 5. september året forinden.

Den enkelte kommune fastsætter selv sin kommuneskat (dog typisk inden for rammer forhandlet mellem KL og Finansministeriet). Den gennemsnitlige kommuneskat er 24,9 % (2016).

Kommuneskatten beregnes med kommunens procentsats af sin skattepligtige indkomst i skatteåret.

De 10 kommuner med laveste skatteprocent i Danmark

De 11 kommuner med højeste skatteprocent i Danmark

Kilde 

Kommunalpolitik i Danmark
Skattefradrag

Et skattefradrag er et beløb, der kan trækkes fra i indkomsten, så der ikke betales skat af det.

Der findes en række fradrag i Danmark, heriblandt:
 Personfradrag
 Befordringsfradrag
 Beskæftigelsesfradrag
 Momsfradrag
 Rentefradrag
Madsen Pirie

Madsen Pirie (født 24. august 1940) er medstifter af, og nuværende direktør for den engelske tænketank Adam Smith Institute. 

Pirie blev uddannet på universiteterne i Edinburgh, St. Andrews og Cambridge, før han i begyndelsen af 1970'erne rejste til USA hvor han i en periode var gæsteprofessor i logik og filosofi på Hillsdale College, Michigan. I 1977 rejste han tilbage til England, hvor han, med Eamonn Butler og Stuart Butler, stiftede Adam Smith Institute. Instituttet har, med Pirie i spidsen, i en årrække været toneangivende i privatiserings- og frihandelsdebatten i England, hvor Pirie selv har fungeret som særlig rådgiver for premierminister John Major.

Madsen Pirie har flere gange været i Danmark, senest i forbindelse med CEPOS konference om flad skat i Juni, 2005.

Eksterne links 
 Adam Smith Institute
 Madsen Piries hjemmeside
 Wikiberal.org – Madsen Pirie

Noter 

Filosoffer fra Storbritannien
Personer fra Skotland
Tjek fødselsår
Porsgrunn

Porsgrunn er en bykommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Kommunen omfatter de tidligere bykommuner Brevik og Porsgrunn og landkommunen Eidanger. Porsgrunn grænser i nord til Skien og Siljan, i øst til Larvik i Vestfold, og i vest til Bamble. Højeste punkt er Fjerdingen, 360 moh. Kommunen er en del af det område som kaldes Grenland. 

Porsgrunn by ligger ved udløbet af Telemarksvassdraget og er en vigtig industriby. Den har fået navn efter en grund i Porsgrunnselven som var bevokset med pors (Myrica gale).

Porsgrunn er en industriby, præget af sværindustri og kemisk industri, hvor Norsk Hydro er den største industri-arbejdsgiver. Yara, en af verdens største kunstgødningsfabrikker, ligger i byen. Porsgrunds Porselænsfabrik, Eramet og Norcem er andre vigtige virksomheder i Porsgrunn.

Kilder og henvisninger

Kommuner i Vestfold og Telemark
 
Kommuner i Telemark
Chronica Jutensis

Chronica Jutensis (dansk: Jyske Krønike), også kendt som Continuatio compendii Saxonis eller Chronica Danorum. Krøniken er et lille, dansk historisk værk fra midten af det 14. århundrede, skrevet på latin.

Der følger et kort sammendrag med, omkring 1/4 af størrelsen af originalen, af Saxos Gesta Danorum, kendt som Compendium Saxonis.

Det originale manuskript er gået tabt, men krøniken har dog overlevet i fire forskellige håndskrevne kopier, ca. 100 år yngre. Én af disse er skrevet af en munk fra Odense i 1431

Chronica Jutensis begynder omkring det tidspunkt, hvor Gesta Danorum slutter, dvs. i kong Knud VI regeringstid, lige før kong Valdemar II sikrer sig tronen. Den slutter ved begyndelsen af kong Valdemar IV Atterdags regeringstid omkring 1342.

Den er skrevet i tidsrummet fra 1342-1350, da manuskriptet intet nævner om Estland, der blev solgt til Den Tyske Orden den 29. september 1346. Det må have været skrevet før denne dato eller måske kort efter, hvor der med stor sandsynlighed endnu ikke har været kendskab til denne begivenhed.

Det vides ikke, hvem forfatteren er. Dog menes det, at han må være fra Jylland, da begivenheder og personer i Jylland er beskrevet i detaljer. Det ser også ud til, at forfatteren er sikker med hensyn til både den jyske topografi og personerne fra Jylland.

De latinske kopier befinder sig i:
 Det Kongelige Bibliotek, København, Add. 49 2º (1431)
 Den Arnamagnæanske Samling, København, AM 107 8º (16. århundrede).
 Riksarkivet, Stockholm, Skokloster 47 4º (15. århundrede).
 Uppsala Universitetsbibliotek, De la Gardie 44 4º (15. århundrede).

Se også 
 Danske krøniker

Reference 
 Rikke Agnete Olsen, Jyske Krønike, Wormianum forlag, 1995,

External henvisninger 
 Repertorium Chronicarum 

Krøniker fra Danmark
Nordisk litteratur fra middelalderen
Apollonia

Apollonia  henviser til flere artikler:
 Apollonia (helgen) – navnet på en helgen
 Apollonia (by) – en by i det antikke Grækenland
 Apollonia Film – et filmselskab
Parallelogram

I geometrien er et parallelogram en firkant hvori modstående sider er parallelle. En firkant ABCD er altså et parallelogram hvis AB og CD er parallelle samt BC og DA er parallelle.

I et parallelogram er de modstående sider lige lange. Diagonalerne halverer hinanden. Arealet fås som højden gange grundlinjen.

Parallelogrammets vinkler 
Vinklerne kan beregnes ved at de modstående vinkler er lige store. Altså er  og  på denne figur, så følgende formel kan bruges til at udregne vinklerne bare ved at kende en af dem:

så hvis  er 102 så er  det samme, og regnestykket vil se således ud:

Vektorregning og parallelogrammet 
To (ikke-parallelle) vektorer udspænder et parallelogram der kan bruges til at anskueliggøre vektorernes sum. Se også kræfternes parallelogram. 

Arealet af parallelogrammet kan vha. vektorer beregnes, enten ved at finde den numeriske værdi af determinanten mellem to vektorer, eller ved at beregne længden af to vektorers vektorprodukt.

Specialtilfælde 
Særlige tilfælde af parallelogrammet er 
 rombe, hvor alle fire sider er lige lange
 rektangel, hvor alle fire vinkler er lige store
 kvadrat, hvor alle fire sider og alle fire vinkler er lige store.

Firkanter
Parabel (lignelse)

En parabel er inden for litteratur en betegnelse for en lignelse, dvs. et digterværk, der gennem et billede hentet fra menneskelivet illustrerer en almen sandhed – bruges især om Jesu lignelser.

Etymologi 
Parabel ← latin parabola ← græsk παραβολή, parabolé ← παραβαλλειν paraballein "sammenligne" ← παρα para "ved siden af" og βαλλειν ballein "kaste".

Kilder/henvisninger 
 Nudansk Ordbog, 15.udg, 1995, Politikens Forlag 

Litteratur
Troper og stilfigurer
Græske ord og vendinger
Hans Nielsen

Der er flere personer ved navn Hans Nielsen:

Politikere 
 Hans Nielsen (politiker, 1802-1887) – medlem af Den Grundlovgivende Rigsforsamling (Hans Christian Nielsen)
 Hans Nielsen (politiker, 1817-1893) – folketingsmand
 Hans Nielsen (politiker, 1823-1905) – folketingsmand
 Hans Nielsen (politiker, 1859-1937) – folketings- og landstingsmand
 Hans Nielsen (Socialdemokratiet) (1869-1939) – dansk hypotekbankdirektør, redaktør og politiker, folketingsmand for Socialdemokratiet
 Hans Nielsen (borgmester) (1896-1989) – dansk værkmester og borgmester i Albertslund Kommune

Andre 
 Hans Nielsen (speedway) (født 1959) – dansk speedwaykører
 Hans Nielsen (bokser) (1899-1967) – dansk OL-vinder i boksning
 Hans Nielsen (komponist) – dansk komponist i renæssancen
 Hans Nielsen (kreditforeningsdirektør) (1842-1916) – dansk kreditforeningsdirektør og etatsråd
 Hans Nielsen (bankdirektør) (1881-1950) – dansk bankdirektør
 Hans Nielsen (maskinfabrikant) (1883-1975) – dansk maskinfabrikant og direktør
 Hans Nielsen (redaktør) (1891-1978) – dansk redaktør
 Hans Nielsen (kommunaldirektør) (1903-1989) – dansk kommunaldirektør (Hans Andersen Nielsen)
 Hans Nielsen (modstandsmand) (1919-1943) – dansk modstandsmand
 Hans Nielsen (arkitekt) (1923-1988) – dansk chefarkitekt
 Hans Pilgaard Nielsen – dansk journalist og fjernsynsvært

Se også:
 Hans Nielsen Hauge – norsk vækkelsesprædikant
 Hans Nielsen Johnsrud – norsk cellist
Gerard Radnitzky

Gerard Radnitzky (født 2. juli 1921 – død 11. marts 2006) er en tjekkisk-født videnskabs- og politisk filosof. Han tog i 1955 sin filosofiske kandidateksamen fra Stockholms universitet, og i 1958 blev han Ph.d. i teoretisk filosofi fra Göteborgs Universitet. Siden 1968 har han været professor i videnskabsfilosofi ved universiteterne i Göteborg (1968-1972), Bochum (1972-1976) og Trier (1976-1989). Fra 1989 var han professor emeritus ved sidstnævnte. I 1981 blev han medlem af Académie Internationale de Philosophie des Sciences.

I 2002 tildeltes han det danske selskab Libertas Adam Smith pris, i hvilken forbindelse han forfattede et takkeskrift med titlen Den smithske liberalisme mod den kontinentale ikke-marxistiske antiliberalisme .

Eksterne henvisninger 
 Prof. Dr. Gerard Radnitzky

Filosoffer fra Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Infinitesimalregningens hovedsætning

Infinitesimalregningens hovedsætning siger at differentiation og integration er (i en vis forstand) modsatte operationer. Mere præcist kan en anti-differentialkvotient beregnes med bestemte integraler og omvendt.

Denne forbindelse tillader os at finde den totale ændring i en funktion over et interval ud fra dens ændringshastighed til enhver tid, ved at integrere sidstnævnte. Denne erkendelse, som både Newton og Leibniz kom frem til, var nøglen til den massive fremvækst af analytiske resultater efter deres arbejde blev kendt.

Dette fundamentale teorem giver en algebraisk måde at beregne mange bestemte integraler på – uden at benytte grænseværdier – ved at finde stamfunktioner (eller omvendte afledede). Det er også prototypen på en differentialligning. Differentialligninger relaterer en ukendt funktion til dens afledede, og er allestedsnærværende i videnskaben.

Integrabilitet 
Eksempel: Lad  være en kontinuert funktion. Da er funktionen integrabel. Lad  være defineret ved
.
Så er  differentiabel på  og .

En funktion behøver dog ikke at være kontinuert for at være integrabel. Eksempvis er Dirichlets funktion intetsteds kontinuert men alligevel integrabel. Et eksempel på det modsatte er Thomaes funktion intetsteds kontinuert og ikke integrabel. Tælleligt mange diskontinuitetspunkter har ikke betydning for integrabiliteten.

Korollarer 
Hvis  er funktionen, der opfylder , hvor  er kontinuert, gælder

og
.

Se også 
 Infinitesimalregning
 Differentialregning
 Integralregning

Infinitesimalregning
Karl 10. af Frankrig

Karl 10. af Frankrig () (9. oktober 1757 – 6. november 1836) var konge af Frankrig og Navarra fra 1824 til 1830.

Han var bror til Ludvig 16. og Ludvig 18. I sit lange liv før kroningen var han tituleret og kendt som greven af Artois. Karl flygtede straks efter stormen på Bastillen til udlandet, hvor han agiterede for militær indgriben mod revolutionen i Frankrig. Han vendte tilbage til Frankrig i 1813 ledsaget af de udenlandske tropper og blev i 1815 leder af de ultrareaktionære.

Han blev kronet i Notre-Dame de Reims efter broderens død i 1824. Karl forsøgte i stadig strid med deputeretkammeret at få de demokratiske institutioner nedlagt og genindføre en form for enevælde. Han blev afsat ved Julirevolutionen i 1830.

Karl døde i eksil af kolera i den østrigsk-italienske by Görz.

Konger af Frankrig
Huset Bourbon
Franskmænd i 1700-tallet
Franskmænd i 1800-tallet
Storkors af Dannebrog
Monarker der har abdiceret
Den Europæiske Centralbank

Den Europæiske Centralbank (forkortet ECB) er centralbank for 19 lande i eurozonen. Banken, der er en af verdens mest betydningsfulde centralbanker, har ansvar for ØMU'en og euroen. Sammen med de nationale centralbanker udgør den Det Europæiske System af Centralbanker (forkortet ESCB).

ECB er en overnational institution, der blev stiftet 1. juni 1998 med hovedsæde i Frankfurt am Main i Tyskland. Den nuværende formand for banken er den tidligere franske finansminister Christine Lagarde. Næstformand er den tidligere spanske økonomiminister Luis de Guindos.

Blandt de økonomiske mål prioriteres bekæmpelse af inflation højest. Derudover understøtter ECB de generelle økonomiske politikker i EU.

Struktur og organisation 

ECB's øverste besluttende organ er Styrelsesrådet, der består af direktionen på 6 personer og centralbankcheferne i de 19 lande i euroområdet. Direktionens medlemmer udpeges af Det Europæiske Råd med kvalificeret flertal. Direktionens medlemmer udpgeges for en periode af otte år, og deres mandat kan ikke fornyes. Den første direktion, der tiltrådte ved ECB's stiftelse, havde dog mandater af forskellig varighed, så de forskellige fremtidige direktionsmedlemmer ikke alle skal udskiftes på én gang.

Styrelsesrådet mødes normalt to gange om måneden i ECB's hovedsæde i Frankfurt am Main. Siden Litauen indtrådte som fuldt medlem  i 2015, har der været en rotationsordning mellem centralbankcheferne med hensyn til stemmeafgivning, da de tilsammen råder over 15 stemmer. Hver måned er det en ny konstellation af centralbankchefer, der kan stemme på møderne sammen med direktionens seks medlemmer.

Formænd for ECB 

 1998-2003 Wim Duisenberg, Nederland
 2003-2011 Jean-Claude Trichet, Frankrig
 2011-2019 Mario Draghi, Italien 
 2019-     Christine Lagarde, Frankrig

Referencer

Eksterne henvisninger 

Officiel hjemmeside 

 

EU's institutioner
Centralbanker
Frankfurt am Main
Blovstrød

Blovstrød er en by i Nordsjælland med . Byen ligger i Allerød Kommune og hører under Region Hovedstaden. Blovstrød Kirke er én af landets ældste kirker, og de ældste dele, skib og kor, er opført før år 1200. Kirken ligger i Blovstrød Sogn.

Ved Blovstrød ligger desuden Danmarks største asylcenter Sandholmlejren og det militære anlæg Høvelte kaserne med øvelsesområde.

Hans Pilgaard, Mikael Bertelsen, Søren Nystrøm Rasted, Lotte Friis, Lars Kaalund, Carsten Fredgaard og Andreas Christensen er fra Blovstrød. Harald Søbye Blovstrødpræsten var præst i Blovstrød fra 1948 til afskedigelsen i unåde 1964 af kirkeminister Bodil Koch.

Historie 

Blovstrød er tidligst omtalt i 1265 som Blaustruth. Der er ikke sikkerhed om navnets betydning. Forleddet består af et ellers ukendt mandsnavn, Blåwǣsti, mens efterleddet -ruth = -rød betyder rydning.

Blovstrød landsby bestod i 1682 af 10 gårde, 1 hus med jord og 9 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 335,9 tønder land skyldsat til 65.84 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.
 
Blovstrød Kro fra 1763 ligger på Kongevejen. Den blev i 1980'erne berømt for at starte en ny bølge lavprisrestauranter.

Landsbyen blev udskiftet i 1773.

Blovstrød lå ved landevejen mellem København og Hillerød. Mens den nærliggende by Lillerød voksede stærkt som følge af anlæggelsen af Nordbanen, var Blovstrøds befolkningsudvikling længe nærmest stagnerende: i 1930 havde byen 395 indbyggere, i 1935 366 indbyggere, i 1940 277 indbyggere, i 1945 303 indbyggere, i 1950 429 indbyggere, i 1955 441 indbyggere, i 1960 661 indbyggere og i 1965 906 indbyggere.

Kommunale forhold 
Ved kommunalreformen 1970 blev Blovstrød Sogn delt mellem Allerød og Hørsholm kommuner.

I forbindelse med kommunalvalget i 2001 blev der dannet en lokalliste, Blovstrød Listen, der fik en kandidat valgt ind i Allerød Kommunes byråd. Det var medstifter og nuværende formand af lokallisten Frands Havaleschka, der blev valgt ind. Ved valget 2005 dannede listen valgforbund med Det Radikale Venstre og fik to kandidater valgt ind. Ved valget i 2009 fik listen valgt en kandidat ind.

Noter

Litteratur 
 Vibeke Dalberg og John Kousgård Sørensen: Stednavneforskning 2: Udnyttelsesmuligheder; København 1979; 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Kristian Hald: Vore Stednavne; Udgivet af Udvalget for Folkeoplysningens Fremme. C. E. Gads Forlag, København 1950.
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 Rasmussen, Inger og Ove: Fortid i Bloustrød. Museumsforeningen for Hørsholm og Omegn. 1973.

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside om Blovstrød
 Blovstrød Fodboldklub