kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Heteropatriarkat

Heteropatriarkat (etymologisk fra heteroseksuel og patriarkat) er et sociopolitisk system, hvor primært ciskønnede mænd og heteroseksuelle har de jure eller de facto myndighed over ciskønnede kvinder og over andre seksuelle orienteringer og kønsidentiteter. Begrebet understreger, at diskrimination af kvinder og medlemmer af LGBTQ bunder i det samme sexistiske sociale princip.

Et heteropatriarkat skaber et miljø med undertrykkelse af og ulighed for etniske og seksuelle minoritetsgrupper. Heteropatriarkater bygger på et bestemt perspektiv på kønsroller, hvor mænd betragtes som stærke, dygtige og intelligente, mens kvinder afbildes som svage, naive og med manglende evner. Disse kønsidentiteter skabes, beskyttes og gøres obligatoriske for at sikre den heteroseksuelle mands dominans i heteropatriarkatet. 

I et heteropatriarkat får mænd ikke blot forrang over andre køn og seksuelle minoriteter, de opmuntres eller anspores til det, og belønnes for det. Der kan ses praksisser af juridisk og social karakter, hvor visse spørgsmål dømmes som "kvinders problemer eller emner" og ikke blot problemer. Ligeledes gøres visse emner til "seksuelle minoriteters spørgsmål", og denne praksis er grundlæggende for et heteropatriarkalsk samfund.   

Fra et feministisk synspunkt henviser begrebet patriarkat til faderen som magtindehaveren i familiens hierarki, og derfor er kvinder underordnede mænds magt. Med fremkomsten af queer-teori i 1980'erne og 1990'erne begyndte der at fremkomme spørgsmål om heteronormativitet og kønsdikotomi. Dette ledte til overbevisningen om, at denne form for dominans ikke kun kan beskrives i form af køn (mænd overordnede kvinder, eller det maskuline overordnet det feminine), men også med hensyn til seksualitet (heteronormativitet eller heteroseksualitet overordnet andre seksuelle orienteringer, samt ciskønnet over andre identiteter). Udtrykket heteropatriarkiat har udviklet sig fra det tidligere, mindre specifikke udtryk "patriarkat" for at understrege dannelsen af et mandsdomineret samfund, som er baseret på sexistiske/heterosexisitske kulturelle processer.

Relevans 
I heteropatriarkalske samfund er det almindeligt accepteret, at mænd generelt indtager de højeste magtpositioner i samfundet. Det har den konsekvens, at kvinder og non-binære mennesker oplever størstedelen af social undertrykkelse. Det heteropatriarkalske syn styrkes af uklare definitioner om "køn" (som på engelsk kan rumme både sex: biologisk køn, samt gender: sociale eller kulturelle køn), "seksuel orientering" i en kulturel og juridisk kontekst, samt "kønsnormativitet", som er med til at fastsætte de sociale forventninger om det maskuline og det feminine.

Referencer 

Feminisme
LGBT
Bo Jacobsen (psykolog)

Bo Jacobsen (født 11. november 1940 i København) er en dansk psykolog og sociolog, der er professor emeritus i sociologi ved Københavns Universitet. I Politiken blev han i 2019 beskrevet som den eksistentielle psykologis grand old man i Danmark.

Baggrund og virke 
Jacobsen er oprindeligt uddannet lærer, og derefter blev han mag. art. i psykologi. Efterfølgende blev han PhD og derefter Dr. Phil på to afhandlinger, der såvel bygger på psykologiske som sociologiske teorier og metoder. Han etablerede Center for Forskning i Eksistens og Samfund ved Københavns Universitet.

Jacobsen har haft en væsentlig indflydelse på eksistentiel pædagogik i Danmark. Herunder har han udgivet de to eksistenspædagogiske bøger Voksenundervisning og livserfaring fra 1989 samt Mød eleven fra 2003.

Jacobsen har desuden været central for den eksistentielle psykologi i Danmark. Her har han blandt andet skrevet bøgerne Eksistensens psykologi fra 1998 samt Livets dilemmaer fra 2009, som var en dansk udgave af bogen Invitation to Existential Psychology fra 2007. I den forbindelse har han også været med til at skrive bogen Kræft og eksistens om, hvordan man lever med kræft. Jacobsen har også gjort sig gældende internationalt, blandt andet med udgivelsen af artikler og en bog på engelsk.

Jacobsen har også været meget vigtig for den humanistiske psykologi i Danmark. I den sammenhæng har han været medvirkende til at fremme kendskabet til den humanistiske psykoterapi. Jacobsen har udgivet flere introduktioner til begge disse to nært beslægtede tilgange. 

Endelig har Jacobsen også skrevet om videnskabsteori og undersøgt, hvad der er god forskning.

Jacobsen er i dag professor emeritus ved Københavns Universitet og privatpraktiserende psykolog i København som specialist i psykoterapi.

Bibliografi 
Bo Jacobsen har blandt andet udgivet følgende bøger:

 1980 Erfaring og undervisning. Gyldendal
 1981 De højere uddannelser mellem teknologi og humanisme. Rhodos
 1988 Krigen og freden og danskerne. Ejlers
 1990 Universitetsforsker i Danmark. Nyt fra samfundvidenskaberne
 1991 Studier i dansk voksenundervisning og folkeoplysning. Socio-psykologiske analyser. Akademisk Forlag
 1998 Voksenundervisning og livserfaring. HRD
 1998 Eksistensens psykologi. Hans Reitzels Forlag
 1998 Kræft og eksistens. Dansk Psykologisk Forlag
 1999 Videnskabsteori. Gyldendal
 2001 Hvad er god forskning? Hans Reitzels Forlag
 2003 Mød eleven. Hans Reitzels Forlag
 2007 Invitation to Existential Psychology. IEEE
 2009 Livets dilemmaer. Hans Reitzels Forlag
 2012 Efter arbejdslivet. Dansk Psykologisk Forlag

Referencer 

Psykologer fra Danmark
Sociologer fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Personer fra København
Bygnings Frednings Foreningen BYFO

BYFO Bygnings Frednings Foreningen, i daglig tale BYFO, er Danmarks interesseorganisation for fredede  bygninger. De samarbejder med Foreningen Bevaringsværdige Bygninger om webstedet Historiske Huse, og repræsenterer ejerne af de fredede og bevaringsværdige bygninger i Danmark. 

Bygningsfredningsforenigen, hvis formand er Birthe Iuel, har til huse i Bygningskulturens Hus i København, der er ejet og kontrolleret af Realdania. BYFO er initiativtager til Historiske Huse og The Danish Club.

Kilder og henvisninger

Kulturarv
Organisationer fra Danmark
Mai Villadsen

Mai Villadsen (født 26. december 1991 i Herning) er et dansk folketingsmedlem og politisk ordfører for partiet Enhedslisten. Hun blev valgt i Nordsjællands Storkreds ved folketingsvalget 5. juni 2019 med 2.572 personlige stemmer.

Baggrund 
Mai Villadsen er født i Herning i 1991 og er opvokset i den vestjyske stationsby Kibæk, som er et af de steder i Danmark, hvor Enhedslisten har den laveste vælgertilslutning. Hun er datter af folkeskolelærer Jørn Sloth Andersen og folkeskolelærer Lisbeth Ejby Villadsen.

Som inspiration til at gå ind i politik har Mai Villadsen angivet sin farmor, der var syerske og aktiv i fagforeningslivet.

Uddannelse og arbejde 
Mai Villadsen gik i Kibæk skole fra 1997-2007 og blev student fra Gefion Gymnasium i 2011, men uden efterfølgende at gennemføre en uddannelse.

Fra 2013-2015 var Villadsen ansat som ungdomskonsulent i fagforeningen HK/Danmark, hvor hun arbejdede med at organisere unge i det faglige fællesskab og rådgav medlemmer i forbindelse med afskedigelser.

Fra 2015-2019 var hun politisk rådgiver i Enhedslisten. Sideløbende hermed arbejdede hun i 2015 som ekstern underviser hos CEVEA, og i perioden 2015-2017 som ekstern projektleder og underviser hos DeltagerDanmark. Arbejdet bestod blandt andet i at træne unge faglige aktivister i debat og organisering.

Politisk karriere 
I 2019 blev Mai Villadsen valgt til Folketinget, hvor hun siden valget har stået i spidsen for Enhedslisten i forhandlinger af blandt andet finansloven for finansåret 2021 og klimaloven.

Før hun kom i Folketinget var Mai Villadsen engageret i elevrådet på Kibæk Skole, som hun var formand for i 2004-2006. Hun sad i elevrådet på Herning Gymnasium i 2009-2010. Siden har hun været aktiv i Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, først i bestyrelsen og forretningsudvalget fra 2010 og siden som næstformand 2011-2012 og som formand i en periode i 2012.

Mai Villadsen blev udnævnt som ny politisk ordfører efter Pernille Skipper d. 10. februar 2021. Som 29-årig er Mai Villadsen den næstyngste politiske ordfører valgt for Enhedslisten. Yngst var Johanne Schmidt-Nielsen der overtog posten som 26-årig.

Posten som politisk ordfører i Enhedslisten er ment som partiets ansigt udadtil, men Mai Villadsen opfattes bredt i offentligheden som partiets de facto leder.

Folketinget 
Mai Villadsen er medlem af
 Børne- og Undervisningsudvalget
 Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget
 Kulturudvalget
 Ligestillingsudvalget
 Miljø- og Fødevareudvalget
 Uddannelses- og Forskningsudvalget

Ordførerskaber 
 Klimaordfører (2019-)
 Miljøordfører (2019-)
 Naturordfører (2019-)
 Kulturordfører (2019-2020)
 Ligestillingsordfører (2019-2020)
 Uddannelses- og forskningsordfører (2019-2020)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Nuværende folketingsmedlemmer fra Enhedslisten
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Folketingsmedlemmer i 2020'erne
Personer fra Herning
Clásica de San Sebastián 2019

Clásica de San Sebastián 2019 var den 39. udgave af cykelløbet Clásica de San Sebastián. Det var det 28. arrangement på UCI's World Tour-kalender i 2019 og blev arrangeret 3. august 2019. Løbet blev vundet af belgiske Remco Evenepoel fra .

Hold og ryttere

Danske ryttere 
 Mikkel Frølich Honoré kørte for 
 Jonas Gregaard kørte for 
 Niklas Eg kørte for

Resultater

Eksterne henvisninger 

2019
UCI World Tour 2019
Champagne (provins)

Champagne  er en historisk provins i det nordøstlige Frankrig og er bedst kendt som hjemsted for den boblende vin champagne. Provinsen blev grundlagt i 1065 omkring byen Provins af områder fra det middelalderlig kongerige Austrasien.

Frankrigs tidligere provinser
Tobias Børkeeiet

Tobias Borchgrevink Børkeeiet (født 18. april 1999) er en norsk fodboldspiller, der spiller for Rosenborg BK I den norske Eliteserien.

Karriere

Stabæk
Børkeeiet voksede op i Bekkestua og kom til ungdomsafdelingen i Stabæk Fotball som 5-årig og skrev sin første professionelle kontrakt med eliteserieklubben 14 år senere. 
Han kom gennem rækkerne og gik på sportsgymnasiet NTG Bærum.

Den 11. marts 2018 fik han sin Eliteserie-debut for Stabæk, i en udekamp mod Strømsgodset. Marcus Pedersen scorede to gange på vegne af hjemmeholdet, men mål fra Franck Boli og Ohi Omoijuanfo sikrede uafgjort 2–2. Børkeeiet startede kampen på bænken og optrådte som en erstatning for Hugo Vetlesen fire minutter før fuld tid af cheftræner Toni Ordinas. Han scorede sit første mål den 5. december 2018 i en nedrykningskamp mod Aalesunds FK, som var kampens eneste mål, da Stabæk vandt 1–0 og sikrede endnu en sæson i Eliteserien.

På tidspunktet for sin afgang i juli 2019 havde han spillet 44 kampe og scoret et mål for Stabæk.

Brøndby 
Den 5. juli 2019 skrev han under på en femårig kontrakt med Brøndby.
for et ikke oplyst gebyr, der rapporteres at være omkring € 1,1 mio.  Han fik sin officielle debut for klubben seks dage senere som vikar i en 4-1 hjemmesejr over Inter Turku i den første kvalifikationsrunde i 2019–20 UEFA Europa League.
I september pådrog Børkeeiet en hofteskade, der holdt ham ude i nogle måneder.  Den 9. januar 2020 blev det besluttet, at skaden skulle opereres, hvilket blev udført en uge senere.
Efter en skadesperiode på næsten et år vendte Børkeeiet i sommeren 2020 tilbage på træningsbanen i Brøndby.
Den 20. september 2020, vendte Børkeeiet tilbage på banen, han blev skiftet ind i overtiden som erstatning for Andreas Bruus da Brøndby vandt derbyet 2–1 over FCK i Parken.
Den 8. august 2021, scorede Børkeeiet sit første mål for Brøndby, da han udlignede til 1-1 i 26. minut, efter en ripost fra et hjørnespark da Brøndby tabte derbyet 4-2 til FCK.

Landshold 
Han blev udtaget til Norges trup til U19-EM 2018 i Finland.
Under turneringen lavede han tre optrædener som starter.

Han blev udtaget i Norges trup til U20-VM 2019 i Polen.
Under turneringen fik han tre landskampe som starter.  Han markerede sig ved at give to assists mod Uruguay (3-1 -tab) og Honduras (12-0 -sejr).

Han blev for første gang udtaget til det Norges U/21 landshold den 11. september 2018 til en kvalifikationskamp mod Aserbajdsjan, som endte med en 1-3 sejr.

Titler 
Superligaen 2020-21 med Brøndby IF.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Norge
Strukturel diskrimination

Strukturel diskrimination (sommetider også kaldet institutionel eller organisatorisk diskrimination) er en form for indskrænkning af visse personers muligheder. Diskriminationen er baseret på personernes forskellige identitetsmarkører, som fx køn, etnisk oprindelse, seksuel orientering mv. Strukturel diskrimination kan være forsætligt eller utilsigtet, og det kan foregå i både offentlige og private institutionelle praksisser. Strukturel diskrimination forekommer, når disse praksisser har uforholdsmæssigt negative virkninger på visse sociale gruppers muligheder.

Man kan inddele diskrimination i 3 niveauer, bemærk at man i denne kategorisering ikke sidestiller strukturel diskrimination med institutionel diskrimination:

 Individ-niveau refererer til diskriminerende adfærd af individuelle medlemmer af sociale grupper, som forskelsbehandler eller negativt påvirker medlemmer af en anden social gruppe. Dette kan både være intenderet og uintenderet.
 Institutions-niveau referer til den dominante sociale gruppes praksisser og adfærd, som skader eller forskelsbehandler en minoritet eller anden social gruppe. Dette omfatter også individer som kontrollerer institutioner og implenterer praksisser som skader eller forskelsbehandler minoriteter og andre sociale grupper.
 Strukturel diskrimination referer til de dominante sociale gruppers praksisser, som uforsætligt eller ubevidst har en skadelig eller forskelsbehandlende effekt på minoriteter og andre sociale grupper, som fx køn, etnicitet, seksuel orientering, religion m.fl.

Nogle begreber om strukturel diskrimination fokuserer på tidligere former for diskrimination, som har resulteret i nutidig ulighed, mens andre begreber fokuserer på praksisser, der stadig eksisterer i dag og som kan have uforholdsmæssigt negative effekter for minoritetsgrupper. Et åbenlyst eksempel på strukturel diskrimination var Jim Crow-lovene i det sydlige USA, som udtrykkeligt var rettet mod at begrænse sorte amerikanereres rettigheder inden for uddannelse, beskæftigelse mv.

Referencer 

Forskelsbehandling
Diskrimination
Litlsjona

Litlsjona er en fjord eller et sund i Nesna kommune i Nordland fylke i Norge. Det ligger mellem Handnesøya i vest og Nesnahalvøya i øst. I syd begynder fjorden på nordsiden af øen Hugla og går 15 kilometer mod  nordøst til Sjona.

Landsbyen Nesna ligger lige øst for Hugla på sydsiden af fjorden. Derfra går det færge til Vikholmen på Hugla og Sørstranda på Handnesøya. I nordenden af  Litlsjona går halvøen Skogsøya ud på vestsiden. Indenfor denne halvø ligger vigen Skogsleira. 

Fylkesvej 383 går på nordsiden af fjorden, mens fylkesvej 17 går på sydsiden.

Tæt på miljøkatastrofe

I en stærk efterårsstorm 14. september 2009  var  Steira på Handnesøya tæt på at blive ramt af en af landets største miljøkatastrofer. Vindstyrken kom op på  62 knop og fik det  det 45.000 ton tunge bunkerskib «Yamaska» til at rive sig løs fra  ankringspladsen på Litlsjona. 

Det var kun held at  skibet, der havde 201 ton bunkerolie og 45 ton rådiesel om bord, ikke kæntrede  ved Steira. Da  det var nærmest var «Yamaska» kun 60 meter fra land. Tilfældigvis var slæbebåden «Boa Hårek» i nærheden og kom til undsætning og afværgede en sikker katastrofe.

Trods  kritik af at Litlsjona skulle benyttes til ankringsplads for skibe som venter på anløb i havnen i Mo i Rana og Mosjøen, bruges Litlsjona fortsat til dette formål.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Nordland
Nesna
Hans Reusch (digter)

Hans Reusch (født 5. juni 1943 i Allinge, død 10. februar 2011 i Søborg) var en dansk programmør , digter, forfatter, oversætter, redaktør og litteraturanmelder.

Baggrund 
Reusch var født i Allinge som søn af købmand, senere manufakturhandler Fritz Carl Erik Reusch (1905-1996) og Ellen Pihl (1913-1973) og flyttede som student i 1963 efter fem år på Rønne Statsskole, til København, hvor han boede til sin død. I 1968 blev han gift med med kunstmaler Inge Reusch, født Nielsen, der illustrerede flere af hans udgivelser.

Karriere 
Hans Reusch begyndte at skrive ved siden af sit arbejde som it-konsulent i Det Berlingske Hus og debuterede i 1972 med digtsamlingen Simon. A Steeplechase. Han skrev en række digtsamlinger og leverede både skøn- og faglitterære bidrag til tidsskrifter som Hvedekorn (siden 1973), det færøske litterære tidsskrift Brá og i særdeleshed det kulturhistoriske tidsskrift Jul på Bornholm – 1979-1980, 1982, 1984-1987, 1991, 1993, 1998 og 2006-2007. I 1979 modtog han et rejsestipendium fra Statens Kunstfond. Reusch skrev ofte om Bornholm og modtog i 1982 Vintens Bornholmerlegat.

Dagbladet Information anmeldte Det landskabelige menneske i 1974, hvorom litteraturhistorikeren Hugo Hørlych Karlsen skrev:

Samme liv blev anmeldt sammesteds i 1975, men fik en noget mere lunken modtagelse af Karlsen, der ikke fandt, at digtene besad "samme intensitet og dybde som ... Reuschs »Det landskabelige menneske« fra sidste år."

Han var medlem af Dansk Forfatterforenings bestyrelse; fra 23. marts 1991 til 13. maj 1991 som konstitueret formand og sad også i foreningens lyrikergruppe i mange år, som formand i otte. Det var en indsats hans fagfælle og samtidige medlem af gruppen forfatteren Kenneth Krabat i sin nekrolog beskrev som "solidt ... ikke de store udsving, ikke en fornyer, men ham der holdt fast i en tid, hvor ingen anden ville posten." Krabat observerer også, at Reusch syntes at have været et meget privat menneske. I tre år var han desuden styrelsesmedlem i Dansk-Svensk Forfatterselskab, og i 1998 modtog han Else Faber Prisen, en hædersbevisning der tildeles en person, som har "ydet en særlig indsats for at gavne forfatter- og oversætterstanden i Danmark" og overrækkes på Dansk Forfatterforenings generalforsamling.

Digter og litteraturanmelder Lars Bukdahl beskrev i en kommentar i Weekendavisen den 2. august 2019 Reusch som "en rigtig skarp smal forfatter" i en periode, Bukdahl benævnte "den heftige hæftetid først i 1970'erne."

Priser 
 Vintens Bornholmerlegat (1982)
 Else Faber Prisen (1998)

Forfatterskab

Bøger

Udvalgte bidrag

Oversættelser

Illustrationer

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Personer fra Allinge
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Essayister fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Hans Reusch

Hans Reusch kan henvise til:

 Hans Reusch (digter) (1943-2011), en dansk digter
 Hans Reusch (geolog) (1852–1922), en norsk geolog
 Hans Leganger Reusch (1800-1854), en norsk maler, far til geologen Hans Reusch

Se også 
 Hans Ruesch, en schweizisk motorsportskører, forfatter og dyrerettighedsforkæmper
Hans Leganger Reusch

Hans Leganger Reusch (født 22. april 1800, død 13. juli 1854) var en norsk maler. Han var elev ved Det Kongelige Danske Kunstakademi og J.C. Dahl i Dresden, og var stærkt påvirket af sidstnævnte. Reusch havde imidlertid større betydning i kraft af sit arbejde for norsk kunstliv end som udøvende kunstner. Han var direktør for Bergens tegneskole.

Han var gift med maleren Anna Sophie Lootz (1820–1879) og sammen blev de forældre til geologen Hans Reusch (1852–1922).

Malerier (udvalg)

Referencer 

Malere fra Norge
Skydning under sommer-OL 2020 - Trap (damer)

Trapskydning for damer, der er en del af Skydning under Sommer-OL 2020 finder sted den 29. juli - 30. juli 2020 i Asaka Shooting Range, Saitama.

Turneringsformat 
Konkurrencen bliver indledt med en kvalifikationsrunde, hvor de 29 kvalificerede deltagere skal afvikle 125 skud (i fem forskellige positioner). Skuddene er inddelt i 5 gange 25 skud og afvikles i grupper af seks skytter på banen ad gangen. Efter hvert skud roteres der, således at hver skytte kommer til at skyde på næste position. Skytten der senest har skudt på position 5, stiller sig bag ved position 1 og afventer, at denne position bliver fri. I trap skydes der altid kun mod én lerdue ad gangen og hver nedskudt lerdue er ét point. I kvalifikationen kan der skydes to skud mod hver lerdue. Herefter går de seks bedste til finalen, hvor alle skytter starter fra nul point.  
Finalen bliver afviklet som elimineringsrunder således, at medaljerne til sidst bliver afgjort af de tre sidste tilbageværende i konkurrencen og guldmedaljen bliver afgjort i en duel mellem de to sidste tilbageværende i konkurrencen. Finalen bliver skudt over 50 skud og i finalen må der kun skydes ét skud mod hver lerdue. Alle seks finalister skyder de første fem runder á fem skud, således at første eliminering sker efter 25 skud. Herefter elimineres skytterne efter hver runde á fem skud. Elimineringen fortsætter indtil guldmedaljevinderen er fundet efter der 50. skud .

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Deltagere

Resultater

Kvalifikation

Finale

Medaljefordeling

Referencer

Eksterne henvisninger 
 https://tokyo2020.org/en/games/sport/olympic/shooting/
 http://www.issf-sports.org/

Trap (damer)
Finans (medie)

Finans (egen skrivemåde: FINANS) er et dansk digitalt erhvervsmedie, der skriver nyheder om erhverv, finans samt aktier og kurser. Det blev grundlagt i 2014 af JP/Politikens Hus og udgives  af samme.

Finans har hovedsæde i København og har også en redaktion i Aarhus.

Historie

Baggrund 
Finans udsprang af det tidligere Erhverv på nettet, epn.dk, som eksisterede frem til oktober 2014. epn.dk indeholdte både betalingsartikler og gratis artikler.

Direktion 
 er chefredaktøren for Finans Steen Rosenbak, mens den ansvarshavende chefredaktør er Jacob Nybroe.

Referencer 

Netaviser fra Danmark
JP/Politikens Hus
Aller-familien

Aller-Familien, Familien Aller eller Slægten Aller er en dansk medie- og rejsekoncernfamilie, hvis selskaber har en årlig omsætning på godt 3,6 mia. kroner (årsrapport 2020/21). Familien  stammer  oprindeligt fra sognebyen Aller ved Christiansfeld, men medlemmerne befinder sig nu hovedsageligt på Sjælland. Aller familien er formentlig bedst kendt for Carl Julius Aller, som sammen med sin hustru, Laura Aller, skabte Carl Allers Etablissement, den største ugebladsudgiver i Norden. Aller-familien ejer stadig Carl Allers Etablissement (nu Aller A/S). Den nuværende direktion består af 5. og 6. generation efter stifterne og omfatter overdirektørerne Bettina Aller, Katinka Pernille Aller, Erik Aller, Michael Boye Aller, Sascha Rose Aller og Christopher Aller Simonsen.

Oprindelse og Historie 

Aller-familiens navn stammer fra sognebyen Aller i Sønderjylland. Aller-navnet kan sikkert føres tilbage til Jens Hansen Aller (1765-1829), som aftjente sin værnepligt ved Fynske Dragonregiment. Dengang blev man ikke benævnt med numre, men med den by, man kom fra. Jens Hansen, som han hed, blev således kaldt for Aller. Da Jens Hansen senere via sin militærtjeneste rejste til København, og stod vagt for kongen, tiltog han sig navnet Aller, og kom således til at hedde Jens Hansen Aller. I 1788 påbegyndte afviklingen af stavnsbåndet, og Jens Hansen Aller valgte derfor at blive i København.

Jens Hansen Aller var en af Københavns største brændevinsbrændere og ølbryggere, og blev meget velhavende heraf. I Store Kongensgade 110, hvor brænderiet og bryggeriet lå, holdt han køer i baghuset, oppe under taget - på anden sal om vinteren. Det var yderst praktisk, da køerne gav mælk, leverede varmen og spidste affaldsprodukterne fra produktionen.

Jens Hansen Aller ejede enorme græsningsarealer på der, der nu er Nørrebro.

Ved Jens Hansen Allers død i 1829 overtog hans søn Christian Hansen Aller (1797-1852), Bryggergården og begyndte som en af de første bebyggelsen af Nørrebro. Allersgade ved Nørrebros Runddel har fået sit navn som hyldest til aller-familiens initiativ.

Christian Hansen Allers søn Carl Julius Aller (1845-1926) ville siden hen skabe, sammen med sin hustru Laura Aller, Nordens største ugebladsudgiver, Carl Allers Etablissement.

Carl Julius Aller og Laura Aller (født Bierring) fik 4 børn:

 Axel Aller (1872 - 1943)
 Valdemar Aller (1875 - 1953)
 Rigmor Aller (1886 - 1967)
 Ragna Aller (1889 - 1966)

Referencer 

Slægter fra Danmark