kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Paulo Muwanga

Paulo Muwanga (1924 – 1. april 1991) var en ugandisk politiker. Han var formand for militærkommissionen i Uganda fra 12. til 22. maj 1980.

Politikere fra Uganda
Enrique Bolaños

Enrique José Bolaños Geyer (født 13. maj 1928 i Masaya, død 14. juni 2021) var Nicaraguas præsident fra 2002-2007. Bolaños' familie har spanske og tyske rødder.

Han var modstander af 1980'ernes sandinistiske regering, hvilket medførte et kortvarigt fængselsophold, intimidering, trusler fra regeringen og politisk forfølgelse. Hans succesrige landbrugsproduktionsvirksomhed, SAIMSA, blev konfiskeret af den sandinistiske regering.

Under sin forgænger, Arnoldo Alemán, var Bolaños vicepræsident. Den 6. november 2001 slog han Daniel Ortega fra Sandinista-partiet i præsidentvalget, og blev indsay som landets præsident den 10. januar 2002. I december 2006 tabte han et nyt valg til Daniel Ortega og bliver afløst den 11. januar 2007 af denne.

Eksterne henvisninger 

Nicaraguas præsidenter
Politikere fra Nicaragua
Gulerod-slægten

Gulerod-slægten (Daucus) rummer ca. 20 arter, der er udbredt i Nordafrika, Mellemøsten og Europa. Det er toårige, urteagtige planter med en enkelt, opret og forgrenet stængel. Bladene i den grundstillede roset er stilkede, flerdobbelt uligefinnede med små, smalle småblade. Stængelbladene bliver mere og mere kortstilkede og er til sidst stængelomfattende. Også de har smalle, aflange småblade. Blomsterne sidder i side- og endestillede skærme, og de enkelte blomster er regelmæssige og 5-tallige med hvide eller gule kronblade. De yderste i skærmen har dog en skæv krone, sådan at deres udadvendende kronblade er særligt store. Frugterne er nødder.

 Have-Gulerod (Daucus carota ssp. sativus)
 Vild Gulerod (Daucus carota)
Gulerod

 
Gulerod er pæleroden af den forædlede plante have-gulerod, som er en meget udbredt afgrøde i store dele af verden. Oprindelig stammer den fra Centralasien, eksempelvis det nuværende Afghanistan. Gulerodens farve skyldes et stort indhold af stoffet betacaroten, der i kroppen omdannes til A-vitamin. 

Det videnskabelige navn carota er det gamle latinske ord for gulerod, hvilket har spredt sig til flere andre sprog, f.eks. engelsk, tysk, fransk og græsk (καρότο).

Beskrivelse 
Gulerod er en toårig plante ligesom mange andre arter i skærmplantefamilien. Det første år af sin vækst dannes derfor kun bladroset og ammerod, men ingen blomst. I løbet af det første år dannes altså først en bladroset og en tynd pælerod med fine siderødder, som spreder sig ud i jorden, men efter nogen ugers vækst begynder den øvre del af pæleroden at blive tykkere. Gennem resten af året fortsætter væksten af pæleroden, og den fyldes op med bl.a. sukkerstoffer gennem bladenes fotosyntese. 

Hvis planten får lov, vil den efter en vinters kuldeperiode begynde væksten igen og vil så bruge næringsstofferne fra roden til at danne stængel, blomst og frø. Når frøene modnes, dør planten.

Anvendelse

Dyrkning 
Gulerod er en af de vigtigste grønsager i Danmark og blev i 2011 dyrket på et cirka 2.100 hektar stort areal. Til sammenligning dyrkedes ærter på 3.000 hektar og kartofler på 16.000 hektar. Afgrødens produktivitet er stor, da der kan høstes fra 40 til over 100 ton per hektar, svarende til 4-10 kilo per kvadratmeter.

Gulerødder er relativt nøjsomme og kræver ikke meget gødning for at gro. De dyrkes bl.a. derfor i stort omfang i økologisk landbrug.

Gulerodskage 
Gulerodskagen blev først populær i 1900-tallet som et mindre usundt alternativ til andre kager. Den første moderne gulerodskage (med orange glasur) påstås at være blevet bagt i Texas af Viola Schlicting, der brugte en gammel tysk opskrift som udgangspunkt.

A-vitamin 
Guleroden er den af vore grønsager, der gennem betacaroten indeholder mest A-vitamin. Da A-vitamin er fedtopløseligt, bør gulerødder spises med en smule fedtstof, hvis man vil have gavn af vitaminindholdet.

Historie 
Da man begyndte at forædle guleroden i Centralasien, var de purpurfarvede, hvide og grønne gulerødder de mest populære varianter. De orangefarvede sorter blev først almindelige i løbet af 1800-tallet.

Se også 
 Gulerod-slægten
 Gulerodsjuice

Noter

Kilder/Eksterne henvisninger 
 www.carrotmuseum.co.uk World Carrot Museum 
 Opslaget Gulerod i Gyldendals Åbne Encyklopædi
 http://www.foodcomp.dk: Den lille Levnedsmiddeltabel  Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet, 2010

Nytteplanter fra Asien
Flerårige urter
Rodfrugter
Gulerod-slægten
Vild med Dyr

Vild med Dyr er et medlemsblad for ungdomsmedlemmer af organisationen Dyrenes Beskyttelse.

Ekstern henvisning 
Vild med Dyrs hjemmeside
Dyrenes Beskyttelses hjemmeside

Tidsskrifter fra Danmark
Børns Vilkår

Børns Vilkår er en social humanitær interesseorganisation, som arbejder for at forbedre børn og unges vilkår, opvækst og udviklingsmuligheder i Danmark. Organisationens overordnede fokusområder er svigt, mobning og skilsmisse.

Børns Vilkårs arbejde 
Børns Vilkår arbejder for at stoppe svigt af børn og for børns ret til en tryg barndom. Det gør de gennem en række forskellige tiltag, som henvender sig til børn, forældre og fagpersoner. Disse tiltag tæller bl.a. rådgivningslinjer, undervisning og en bisidderordning, der vejleder og hjælper børn og unge med at få den hjælp af kommunen, som de har brug for. Børns Vilkår arbejder desuden for at fremme børns rettigheder og vilkår ved at påvirke den politiske dagsorden.

BørneTelefonen er den største af Børns Vilkårs rådgivningslinjer. Her kan børn og unge henvende sig anonymt om store og små problemer. Rådgiverne på BørneTelefonen er frivillige voksne med en børnefaglig uddannelse. BørneTelefonen består af en telefonlinje, chatservice, brevkasse, sms-linje samt et online forum, hvor børnene selv giver råd til hinanden.

BørneTelefonen har eksisteret siden 1987 og er den største rådgivningslinje til børn og unge i Danmark.

BørneTelefonen havde i 2022 60.450 samtaler med børn og unge. Over for medier og politikere løfter Børns Vilkår de mange stemmer fra BørneTelefonen og peger på de steder, hvor børns retsstilling og trivsel er truet. 

I 2022 åbnede Børns Vilkår ungerådgivningen HØRT, som er henvendt til unge mellem 15 og 24 år, som har brug for et forum, hvor de kan tale om det, der er svært.   

Desuden kan børn og unge få en bisidder gennem Børns Vilkår, som bistår dem i børnesamtaler med myndighederne.  

Børns Vilkår underviser også skoleelever, fagpersoner og forældre om mobning, trivsel og digital adfærd som et led i deres arbejde med at fremme børns trivsel.

Historie 
Børns Vilkår blev grundlagt i 1977 af blandt andre Frode Muldkjær, Tine Bryld og Svend Heinild. Oprindeligt var der ikke tale om en forening, men en fond, der indsamlede midler til gavn for børn i Danmark. Det dominerende tema var dengang fysisk mishandling af børn, hvad der i 1970'ernes Danmark ikke var meget fokus på. Børns Vilkår arbejdede derfor på at få ophævet forældrenes revselsesret. Et ønske, som Folketinget imødekom 20 år senere (i 1997).  

I dag (2023) er Børns Vilkår en forening med over 700 aktive frivillige og ca. 72.000 personlige støtter 

Rasmus Kjeldahl (tidligere direktør i Forbrugerrådet) tiltrådte i 2013 som direktør for Børns Vilkår, og tidligere forsvarschef Peter Bartram er formand for bestyrelsen (valgt i 2017).

Referencer

Se også 
 Børnetelefonen 
 HØRT

Ekstern henvisning 
 Børns Vilkårs hjemmeside

Etableret i 1977
Vilkår
Ngo'er
Organisationer fra Danmark
BørneTelefonen

BørneTelefonen er et rådgivningstilbud til danske børn, der har det svært. 

BørneTelefonen blev oprettet i 1987 af Børns Vilkår, som fortsat driver den. Når et barn ringer eller skriver til BørneTelefonen kommer det igennem til en frivillig voksen rådgiver, der har en professionel baggrund fra arbejdet med børn og unge. Det er gratis at ringe til BørneTelefonen og alle opkald er anonyme.  

Ordningen er senere suppleret med ForældreTelefonen og FagTelefonen, som fungerer efter samme mønster.

Børnetelefonen har indenfor de seneste år fået et seks cifret telefonnummer: 116 111.

I andre medier 
I Anders Matthesens univers er Stewart Stardust frivillig medarbejder hos BørneTelefonen. Dette ses blandt andet i filmene Terkel i knibe og Ternet Ninja.

Ekstern henvisning 
BørneTelefonens hjemmeside

Etableret i 1987
Telefonen
Organisationer fra Danmark
Telefoni
World Animal Protection

World Animal Protection er en international nonprofitorganisation, der arbejder med dyrebeskyttelse. Organisationen har eksisteret i over 50 år og beskriver sin vision som: En verden, hvor dyrevelfærd respekteres, og hvor dyremishandling stopper.

Den velgørende organisation arbejder i Afrika, Europa, Latinamerika og Nordamerika og har kontorer i 15 lande. Det internationale kontor ligger i London.

Historie 
Organisationen hed tidligere the World Society for the Protection of Animals (WSPA). Dette navn fik den I 1981 med en sammenlægning af organisationerne the World Federation for the Protection of Animals (WFPA), der blev grundlagt i 1953, og the International Society for the Protection of Animals (ISPA), der blev grundlagt I 1959. I juni 2014 skiftede organisationen navn til World Animal Protection.

Eksterne henvisninger

Internationalt 
 Den internationale hjemmeside for World Animal Protection.

Nationale afdelinger 
 World Animal Protections danske hjemmeside

Referencer 

Internationale organisationer
Etableret i 1981
Slaget ved Belleau Wood

Slaget ved Belleau Wood (Bois Belleau) fandt sted under den første verdenskrig tæt ved Marnefloden i Frankrig fra 1. juni 1918 til 26. juni 1918.

Slaget blev udkæmpet mellem USA's anden- og tredje infanteridivision samt enheder fra den franske 6. armé og det (britiske IX korps mod enheder fra Tysklands 10.-, 28.-, 87-, 197- og 237. divisioner.

På allieret side spillede de amerikanske marinere en stor rolle, og specielt den 4. marine brigade under kommando af general James Harbord udmærkede sig.

Slaget var den sidste større træfning på vestfronten under første verdenskrig.

Franskmændene gav senere skovområdet, hvor kampene fandt sted, et nyt navn, Bois de la Brigade de Marine, til ære for de godt kæmpende amerikanske marineres hårdnakkethed og tildelte den fjerde marine brigade Croix de Guerre.

Landslag
Slag med deltagelse af USA
Slag med deltagelse af Tyskland
Slag med deltagelse af Frankrig
Slag med deltagelse af Storbritannien
Slag under 1. verdenskrig
Begivenheder i 1918
Toon Disney

Toon Disney var en børne-tv-kanal skabt af Walt Disney Studios. Toon Disney var en underkanal af Disney Channel, men i modsætning sender Toon Disney kun tegnefilm, hvor de på Disney Channel også sender serier med rigtige mennesker. Toon Disney sendte hver dag fra kl. 6:00 til kl. 22:00. Toon Disney kom til Danmark den 1. august 2005. Toon Disney og Jetix er blevet afløst af Disney XD. Dog er der enkelte lande der har valgt Toon Disney/Disney cinemagic og Disney XD kørende for at alle kan se Alle tegneserier fra Toon Disney. I Danmark, Færøerne, Norge, Sverige og Finland blev Toon Disney afløst af Disney XD. men den 31. december 2020 lukkede disney xd som tv-kanal Toon Disney kunne modtages hos Canal Digital, Viasat, YouSee, ComX, FastTV og TDC.

Programmer 
På Toon Disney sendtes der både gamle og nye serier.
Der kan bl.a. nævnes:

 Aladdin (tv-serie)
 Barbaren Dave
 Brandy og Hr. Vimse
 Bruno The Great
 Bubbi Bjørnene
 Chip & Chap: Nøddepatruljen
 Disney Klassikere
 Den amerikanske drage: Jake Long
 Fillmore!
 Frikvarter
 Herkules (tv-serie)
 Hos Mickey
 Jimmy Cool
 Johni en her Sprites
 Johne kon er Sprites
 Kejserens nye skole
 Kim Possible
 Lilo og Stitch: Serien
 Lloyd i rummet
 Luftens Helte
 Max og Mule
 Rap Sjak
 The Mighty Ducks
 Rip, Rap og Rup på eventyr
 Substitutterne
 Tarzan
 Timon og Pumba
 Spaced Out

Serier der er stoppet på Toon Disney

 Nye eventyr med Peter Plys
 101 Dalmatinere
 Buzz Lightyear fra Star Command
 Darkwing Duck
 De Fantastiske Fehoveder – (var med i Toon Ferie Hotel og Toon Disney's Spørgeweekend)
 Den lille Havfrue (tv-serie)
 Det Summer om Maggie
 Doug
 Junglebogens Junglebørn
 Pepper Ann
 Pippi Langstrømpe
 Trolderi

Programblokke 

All Stars – viser den samme serie fra 19.00-22.00, disse serier bliver vist: 
 Mandag: Max og Mule
 Tirsdag: Hos Mickey
 Onsdag: Lilo og Stitch: Serien
 Torsdag: Substitutterne
 Fredag: Frikvarter
 Sunfdag og Santdag: Johni en her Sprites

Overraskelse – viser den en serie indefor tidsrummmet, vises Lørdag 10.00-12.00 og Søndag 10.00-12.00

Simmetoons – er for de største engang film nu tv-stjerner på Toon Disney bliver vist Lørdag og Søndag 16.00-19.00
 16.00-16.45 2 afsnit af Tarzan
 16.45-17.30 2 afsnit af Aladdin
 17.30-18.20 2 afsnit af Herkules
 18.20-19.00 2 afsnit af Lilo og Stitch: Serien

Søsterkanaler 
 Disney Channel
 Playhouse Disney

Se Også 

 Disney Cinemagic
 Jetix

Eksterne henvisninger 
 Toon Disneys danske hjemmeside
 Toon Disneys amerikanske hjemmeside
 The-Disney-Site

Tv-kanaler fra USA
Etableret i 2005
The Walt Disney Company
Vilhelm Fibiger

Christian Vilhelm Christoffer Fibiger (født 11. februar 1886 i Årup, død 27. marts 1978 på Frederiksberg) var en dansk politiker (Konservative Folkeparti) og minister.

Vilhelm Fibiger var født i Årup i Thy som søn af skolelærer Peter Nicolaj Frost Fibiger og hustru Mathilde, født Friedrichsen. Han var valgt ind i Folketinget for Thisted Amt 1920-57, var formand for Det Konservative Folkeparti 1939-48, minister uden portefølje 1940, kirkeminister 1940-42, medlem af Nimandsudvalget 1943-45 og handelsminister 1945.

Vilhelm Fibiger var ejer af herregården Øland i Thy, fra 1909 til 1948, hvor gården blev overtaget af hans søn. Vilhelm blev gift 2 gange. (gift 1. gang 1909 med Astrid Johanne Klint Sørensen (d. 1941) og 2. gang 1942 med Esther Hvidbjerg.)

Kilde 
 Gunnar Fog-Pedersen, Vor Regering og Rigsdag, Nordisk Forlag, København 1938.
 Litteratur: Tage Leegaard og Villy Dall (red.), Med troen som ballast – et hyldestskrift til Vilhelm Fibiger i anledning af Grundlovens 150-års dag, Koldby, 1999, udg. af Det Konservative Folkeparti i Thistedkredsen, .

Eksterne henvisninger 
 

Kirkeministre fra Danmark
Danske ministre fra Det Konservative Folkeparti
Handelsministre fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kommandører af Dannebrog
Proprietærer fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Vilhelm
Build-A-Bear Workshop

Build-A-Bear Workshop (eller bare Build-A-Bear) er en butik med et koncept, der bygger på at man selv skal bygge en bamse. Konceptet går ud på, at selskabet Build-A-Bear Workshop har nogle butikker fordelt ud over flere lande, hvor man kan købe en bamse og selv kan bestemme, hvordan den skal se ud, og klædes på. Herunder kan der tilføje andre personlige præg, f.eks. kan bamsen få sin egen lyd, eller barnet kan vælge et hjerte, som skal lægges ind i bamsen.

Build-A-Bear blev opfundet af Maxine Clark, der i 1997 var med til at åbne den første Build-A-Bear Workshop i Saint Louis, Missouri USA. Siden er der kommet butikker i hele verden. Konceptet kom til Danmark i 2004, hvor den første butik åbnede i Københavns centrum ved hovedingangen til Tivoli. Senere kom der flere butikker i Danmark.

Build-A-Bear havde dansk hovedkontor i Tommerup Stationsby på Fyn.

Butikker i Danmark 
I Danmark har der været 10 butikker, rundt i de større byer, men i 2021 er der ikke flere tilbage.
København, på Vesterbrogade ved Tivoli  (åbnet i 2004), lukket ved udgangen af 2020.

Lande
Der er pr. 26. marts 2010 422 butikker i 20 lande:

Ekstern kilde/henvisning 
Build-A-Bears danske hjemmeside

Legetøjsbutikskæder i Danmark
Detailvirksomheder fra USA
Skadestuen

Skadestuen (originaltitel ER) er en amerikansk drama-serie der kørte fra 1994 til 2009.

Serien handler primært om lægerne og sygeplejerskerne på County Hospital i Chicago. Mange af de oprindelige skuespillere er ikke med i de nyere afsnit, hvor de er blevet skiftet ud med andre karakterer. Serien betragtes som en af de bedste drama-serier i nyere tid, og den har i historien været nomineret til 124 Emmy Awards, hvilket er rekord for en drama-serie. I løbet af dens levetid har navne som Sally Field, Ewan McGregor, Don Cheadle, Alan Alda, James Cromwell, Forest Whitaker, William H. Macy, James Woods og Ray Liotta ligeledes gæsteoptrådt i serien.

Kort rolleliste 
 Anthony Edwards – Dr. Mark Greene (Sæson 1-8)
 George Clooney – Dr. Doug Ross, børnelæge (Sæson 1-5)
 Eriq La Salle – Dr. Peter Benton (Sæson 1-8)
 Noah Wyle – Dr. John Carter (Sæson 1-12)
 Sherry Stringfield – Dr. Susan Lewis (Sæson 1-3, vender tilbage i Sæson 8-12)
 Maura Tierney – Abbigail "Abby" Lockhart (Sæson 6-Nuværende)
 Goran Visnjic – Dr. Luka Kovac (Sæson 6-Nuværende)
 Paul McCrane – Dr. Robert "Rocket" Romano (Sæson 4-10)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 ER – Officiel website fra NBC

Dramaserier fra USA
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Emmy-vindere
Tv-programmer fra NBC
Medicinske-tv-serier fra USA
AEF

AEF, akronym der kan have flere betydninger:
 Aboriginal Evangelical Fellowship – kristen australsk forening for kulturel udveksling mellem aboriginer og ikke-aboriginer
 Aerospace Education Foundation – amerikansk forsknings- og uddannelsesorganisation som beskæftiger sig med rumfart
 Air Experience Flight – engelske Royal Air Force frivilliges træningsenhed
 American Expeditionary Force – amerikanske militærstyrker under 1. verdenskrig
 Atopisk Eksem Forening – en forening der henvender sig til mennesker, der lider af: Atopisk Eksem (også kaldet Astmaeksem, Prurigo Besnier, Børneeksem og Atopisk Dermatitis)
 Aviation Environment Federation – en engelsk miljøorganisation, som kæmper for nedbringelse af flystøj
Bernhardt Jensen

Steffen Bernhardt Jensen (13. april 1910 i Aarhus – 11. juni 1978 i Aarhus) var journalist, lokalhistorisk skribent, digter og socialdemokratisk borgmester i Aarhus Kommune 1958-1971. 

Han var tidligt politisk aktiv, idet han fra 1927 til 1932 sad i ledelsen for lokalafdelingen af Danmarks Socialdemokratiske Ungdom. Samtidigt var han aktiv i antimilitaristisk arbejde og var 1929-1935 hovedbestyrelsesmedlem i landsforeningen Aldrig Mere Krig, og han bevarede sin modstand mod militarismen hele livet, også efter at hans parti var slået ind på en anden kurs.

Bernhardt Jensen tog realeksamen fra N. J. Fjordsgades Skole i 1927 og begyndte som journalistelev på Aarhus Venstreblad, der havde tilknytning til Det Radikale Venstre. Han blev senere journalist på den socialdemokratiske avis Demokraten, hvor han dækkede flere områder. Han blev første gang opstillet til kommunalvalget i 1941 på en 11. plads på den socialdemokratiske liste. På grund af besættelsen blev valget udskudt til 1943, hvor han blev indvalgt. Allerede i 1946 blev han valgt til både gruppeformand og ordfører. Han blev rådmand for Magistratens 4. Afdeling, Skole- og Kulturforvaltningen, fra 1. oktober 1950 og borgmester fra 1. oktober 1958. I 1958 grundlage han også Århus ungdommens fællesråd.

Han havde stor respekt for det aarhusianske bymiljø, var modstander af bilismen og blev kendt for at bevæge sig rundt i byen på cykel. Han afviste et forslag til store gadegennembrud i midtbyen, der ville betyde store nedrivninger i centrum af Aarhus. Han arbejdede for restaurering af store dele af det historiske Aarhus. I 1960'erne arbejdede han for en samling af Aarhus med de mindre forstadskommuner. Det arbejde blev afsluttet med kommunalreformen i 1970. I 1971 trak han sig tilbage fra borgmesterhvervet pga. helbredsproblemer og blev afløst af Orla Hyllested.

Ud over sit virke som journalist var han kendt som skribent på andre områder. I sin ungdom skrev han flere digtsamlinger og publicerede digte i tidsskriftet Vild Hvede. Senere koncentrerede han sig om lokalhistoriske emner, og han skrev adskillige lokalhistoriske værker, også mens han var borgmester. Blandt hans lokalhistoriske bøger er
 Fra det glade Århus, 1963
 Som Århus morede sig, 1966
 Da Århus var Hollywood, 1969
 Marselisborgskovene, 1974, sammen med broderen Peder Jensen
 Bernhardt Jensen beretter om Århus, posthumt udgivet 1979
Bernhardt Jensens indsats som lokalhistoriker blev i 1978 belønnet med en æresdoktorgrad ved Aarhus Universitet, som han dog ikke nåede at modtage, da han døde samme år.

Bernhardt Jensen fik i den nye bydel Aarhus Ø opkaldt en boulevard efter sig. Ved Immervad er der opstillet en bronzeskulptur af ham med sin cykel. Skulpturen blev finansieret ved en indsamling af en tværpolitisk komité, og den er udført af kunstneren Jan Balling.

Eksterne henvisninger 
 

Borgmestre fra Socialdemokraterne
Borgmestre i Aarhus
Rådmænd i Aarhus
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Aarhus
Journalister fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Faglitterære forfattere fra Danmark
Umbrella (atombombe)

Umbrella var en prøvesprængning af en atombombe under Operation Hardtack I. Detonationen blev udført på Enewetak-atollen i Stillehavet den 8. juni 1958. Bomben var på ca. 8 kiloton og blev detoneret på havbunden i en dybde på 150 feet.

Atomprøvesprængninger
USA's militær
Inge Bårdsson

Inge 2. Bårdsson (født 1185, død 23. april 1217) var norsk konge fra 1204–1217. Han var søn af Sverre Sigurdssons søster Cecilia og højadelsmanden Bård Guttormsson af Reinsætten. Inge blev valgt til konge af birkebeinerne i 1204. 
Han havde sæde i Trondheim og havde også herredømmet over store dele af vestkysten. 

Han kæmpede mod baglerne frem til 1208, hvor han indgik forlig med baglerkongen Filippus Simonsson, som fik styret over Viken. Forliget fandt sted på Kvitsøy i Rogaland og blev kendt som "Kvitsøforliget". Konflikterne mellem baglere og birkebeinerne sluttede, da både Inge og Filippus døde i 1217. Efterfølgeren, Håkon 4. Håkonsson, blev anerkendt af både baglere og birkebeinere. Inge er gravlagt i Nidarosdomen i Trondheim.

 

Regenter af Norge
Fyrster fra middelalderen
Mord i Paradis

Mord i Paradis er en dansk film fra 1988, der er instrueret af Sune Lund-Sørensen efter manuskript af Erik Balling, Henning Bahs og Sune Lund-Sørensen efter Dan Turèlls roman Mord i Rodby.
Det er efterfølgeren til Mord i mørket fra 1986.

Blandt de medvirkende kan nævnes:

Michael Falch
Susanne Breuning
Ole Ernst
Hans Henrik Voetmann
Morten Grunwald
Bjørn Puggaard-Müller
Hans-Henrik Krause
Lars H.U.G.
Lone Helmer
John Martinus
Kirsten Lehfeldt
Charlotte Sieling
Jan Hertz
Holger Munk
Preben Ravn
Hans Henrik Bærentsen
Michael Hasselflug
Tage Axelson
Lise-Lotte Norup
Peter Larsen
Peter Schrøder
Flemming Dyjak

Eksterne henvisninger 
 

Kriminalfilm fra Danmark
Danske film fra 1988
Film baseret på værker af danske forfattere
De uanstændige

De uanstændige er en dansk film fra 1983.
Manuskript og instruktion Edward Fleming efter en roman af Leif Panduro fra 1960.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Lars Bom
Axel Strøbye
Elin Reimer
Nonny Sand
Thomas Alling
Lisbet Dahl
Ebbe Rode
Erno Müller
Bjørn Watt Boolsen
Helle Virkner
Lene Brøndum
Karen Berg
Jens Arentzen
Holger Munk
Henrik Koefoed
Gitte Naur
Jess Ingerslev

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1983
Film baseret på værker af danske forfattere