kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Himalayabirk

 
Himalaja-Birk (Betula utilis), i Indien kaldet bhojpatra, er et middelstort, løvfældende træ med en åben og ægformet, senere mere hvælvet krone. Himalaja-Birk er et lystræ, dvs. det kræver meget lys for at gro godt.

Beskrivelse 
Grenene er først stejlt opstigende, men bliver senere buet overhængende. Barken er først behåret og brun, senere brun med lyse korkporer, men den bliver snart snehvid (dette gælder i det mindste den eller de sorter, der er i handlen herhjemme). 

Knopperne er spredte og udspærrede, ret store og skæve, lidt fedtede og spidse. Den inderste del af knoppen er brun, mens den yderste er lysegrøn. Bladene er ægformede med takket rand. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er grågrøn med hår langs nerverne. Høstfarven er gyldent gul. 

Blomsterne sidder i rakler med han- og hunblomster hver for sig. Hanraklerne kan ses fra efteråret, mens hunraklerne først kommer til syne i løvspringet. De modne hunrakler kaster frøene om efteråret. Frøene modner godt og kan spire under de rette betingelser.

Rodnettet ligger højt i jorden. Det er fint forgrenet og danner rodfilt. Vær dog opmærksom på, at de planter, der handles i Danmark, er podet på Vorte-Birk. De har altså dette træs rodnet (se dette). 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 15 x 6 m (30 x 20 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes. Det bemærkes, at træet kan blive 20 m høj i sit oprindelige udbredelsesområde.

Hjemsted 
Himalaja-Birk er udbredt på Himalayakædens sydskråninger, dvs. fra Afghanistan, Bhutan, Indien, Nepal, Pakistan, Kazakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan og Usbekistan til det sydvestlige Kina. I Samagaun dalen, som ligger i det beskyttede område, Manaslu, i Gorcha distriktet i det centrale Nepal danner himalayabirk trægrænsen i 3.500-4.00 m højde og på nordvendte, skyggede skråninger. Træet er vigende som dominant under indtryk af klimaændringerne, og pragtædelgran er ved at overtage pladsen. Indtil videre vokser arten sammen med bl.a. Arundinaria spp. (arter af bambus), Berberis aristata (en art af berberis), Larix himalaica (en art af lærk), Rhododendron anthopogon, Rhododendron campanulatum og Rhododendron lepidotum (arter af Rododendron) samt Sorbus microphylla (en art af røn)

Underarter og varianter 
 Betula utilis subsp. jacquemontii
 Betula utilis subsp. occidentalis
 Betula utilis var. pratii
 Kobberbirk  (Betula utilis var. utilis) er en variant af Himalayabirk. Det synonyme navn, Betula albosinensis var. septentrionalis, anses derfor ikke længere for at være gyldigt

Sygdomme 
Birken angribes af Birkeporesvamp (Piptoporus betulinus), der fremkalder brunråd i veddet.

Galleri

Note 

Træer
Haveplanter
Birk
Kobberbirk

 
Kobberbirk (Betula utilis var. utilis) er en variant af himalayabirk. Ofte sammenblandes denne variant med rødbirk under synonymet Betula albosinensis var. septentrionalis.

Kobberbirk afviger fra rødbirk ved, at barken på ældre grene og stammer er mere rent kobberrød, og ved, at den skaller af i papirtynde flager. Den afviger fra de kloner af himalayabirk, som forhandles i Danmark, ved sin kobberrøde barkfarve – især på unge grene.

Kobberbirk kommer fra Nepal, Tibet og Vestkina.

Træer
Haveplanter
Birk
Kentucky Fried Chicken

Kentucky Fried Chicken (forkortet KFC) er en kæde af fastfood-restauranter, der blev grundlagt i Louisville, Kentucky, USA i 1939.

Kæden sælger primært kyllingstykker, salater og sandwiches. Selvom det primære fokus er på friturestegt kylling, tilbydes også en række af grillede og pandestegte kyllingeprodukter, samt tilbehør og desserter. Udenfor Nordamerika sælges desuden produkter baseret på oksekød, såsom hamburgere, kebab, samt svinekødsbaserede produkter.

Virksomheden blev grundlagt af Harland Sanders i 1952, selvom idéen bag KFC's friturestegte kyllingestykker egentlig går tilbage til 1930. Forkortelsen KFC blev i 1991 en del af det officielle navn. Fra april 2007 begyndte man at anvende det oprindelige, uforkortede navn til skilte, emballage og markedsføring i USA, som en del af en relancering og deres brand.

Kilder

Eksterne henvisninger 
  
 
 

Fastfoodrestaurantkæder fra USA
Louisville
Fastfoodrestaurantkæder i Danmark
Svend, Knud og Valdemar

Svend, Knud og Valdemar er et teaterstykke skrevet af Peter Fristrup i 1887 og siden genopført utallige gange, ofte i reviderede versioner. Den fulde titel på farcen er "Svend, Knud og Valdemar" eller "Kongemordet i Roskilde" eller "Slaget på Grathe Hede”, et historisk, romantisk udstyrsstykke i fem changementer med indlagte sange. 

Teaterstykket er opbygget som en parodi på en teater-forestilling, idet man følger en teatertrups forsøg på at opføre et stykke om slaget på Grathe Hede, hvor alt går galt, blandt andet fordi intrigerne mellem skuespillerne ikke kan skjules. 

Teaterstykket blev optaget i en TV-version af Danmarks Radio i 1970, med bl.a. Jytte Abildstrøm, Gotha Andersen, Bodil Udsen og Jesper Klein.

Se også 
 Svend Grathe
 Knud 5.
 Valdemar den Store

Eksterne henvisninger 
 Danmarks Radios opførelse af Svend, Knud og Valdemar

Skuespil fra Danmark
Skuespil fra 1887
Ernst Christiansen

Ernst Valdemar Christiansen (født 28. marts 1891 i Roskilde, død 4. december 1974 i København) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister. En periode formand for Danmarks Kommunistiske Parti (DKP).

Liv og karrierer 
Ernst var søn af Jens Christian Ludvig Christiansen og Birthe Marie Christensen, han blev døbt den 24. maj 1891 i Roskilde Domsogn. Han var født i Roskilde og uddannet typograf.

Ernst Christiansen var første formand for Danmarks Kommunistiske Parti fra 1919 til 1926. Ernst Christiansen søgte på grund af den politiske udvikling i Sovjetunionen optagelse i Socialdemokratiet i 1927.

Minister uden portefølje i Regeringen H.C. Hansen I fra 30. august 1955 til 28. maj 1957 med funktion som viceudenrigsminister.

Udgav sine erindringer og vurderinger i bogen Men det gik anderledes som udkom i 1960 på forlaget Fremad. Om Ernst er også skrevet bogen Ernst Christiansen 1891-1974 af Erik Tilsted Nielsen og Niels Hjort Hansen den udkom i 1978, den var udarbejdet som specialeopgave ved Danmarks Biblioteksskole.

Kilder 

 HVEM-HVAD-HVOR 1956, Politikens Forlag, København 1955.
 HVEM-HVAD-HVOR 1976, Politikens Forlag, København 1975.
 

Danske ministre fra Socialdemokraterne
Personer fra Roskilde
Politikere fra DKP
Landstingsmedlemmer i 1940'erne
Landstingsmedlemmer i 1950'erne
Medlemmer af DRs bestyrelse (tidligere Radiorådet)
Ministre uden portefølje fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Typografer fra Danmark
Landstingsmedlemmer fra Socialdemokratiet
Mosel

Mosel (fransk Moselle, tysk Mosel, fra latin Mosella, "Lille Meuse") er en flod, som flyder gennem Frankrig, Luxembourg og Tyskland. Den har sit udløb i Rhinen ved Deutsches Eck i Koblenz.

Floden har givet navn til to franske departementer: Moselle og Meurthe-et-Moselle.

På stejle skrænter på begge sider af Mosel dyrkes store mængder af vin – overvejende hvidvin – som har taget navn efter floden.

Udflugtsbåde bringer turister fra Koblenz ad floden gennem flere sluser til Trier.

Eksterne henvisninger 

 Mosels turistinformation 

Floder i Tyskland
Floder i Frankrig
Floder i Luxembourg
Rhinens bifloder
Isadora Duncan

Isadora Duncan (født 27. maj 1877 i San Francisco, Californien, USA, død 14. september 1927 i Nice, Frankrig) var en amerikansk danserinde.

Duncan blev berømt for sine danseoptrædener i let påklædning, men hendes død er måske endnu mere berømt. I 1927 viklede hendes lange sjal sig ind i hjulene på en Amilcar sportscabriolet under en kørsel i Nice, og hun brækkede halsen. 

Isadora Duncan regnes for en af pionererne for den moderne dans.

En spillefilm fra 1968 om Duncans liv, Isadora, instrueret af Karel Reisz, havde Vanessa Redgrave i titelrollen.

Eksterne henvisninger 
 

Dansere fra USA
Personer fra San Francisco
Omkomne ved trafikulykker i Frankrig
Amerikanere i 1800-tallet
Amerikanere i 1900-tallet
538 f.Kr.

Se også 538 (tal)

Begivenheder 
 Persien grundlægger, Kyros 2., erklærer at alle jøder, som blev deporteret til Babylon under Nebukadnesar II, skal frigives, hvilket bliver afslutningen på Israels fangenskab i Babylon.

Født

Dødsfald 

38
516 f.Kr.

Se også 538 (tal)

Begivenheder 
 Tempelbyggeriet i Jerusalem afsluttes

Født

Dødsfald 

16
Kaj Bundvad

Jens Kaj Rudolf Bundvad (8. juli 1904 i Frederikshavn – 26. januar 1976 i Roskilde) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister.

Han var medlem af Folketinget fra 1943 til 1971 og havde flere ministerposter i de socialdemokratiske regeringer fra 1956 til 1968. 
 Arbejds- og boligminister i Regeringen H.C. Hansen I fra 25. maj 1956 til 28. maj 1957
 Arbejds- og boligminister i Regeringen H.C. Hansen II fra 28. maj 1957 til 21. februar 1960
 Arbejds- og boligminister i Regeringen Viggo Kampmann I fra 21. februar 1960 til 31. marts 1960
 Arbejdsminister i Regeringen Viggo Kampmann I fra 31. marts 1960 til 18. november 1960
 Arbejdsminister i Regeringen Viggo Kampmann II fra 18. november 1960 til 7. september 1961
 Arbejds- og socialminister i Regeringen Viggo Kampmann II fra 7. september 1961 til 3. september 1962
 Arbejds- og socialminister i Regeringen Jens Otto Krag I fra 3. september 1962 til 27. august 1963
 Socialminister i Regeringen Jens Otto Krag I fra 27. august 1963 til 26. september 1964
 Socialminister i Regeringen Jens Otto Krag II fra 26. september 1964 til 2. februar 1968

I Kaj Bundvads fødeby Frederikshavn findes 'Kaj Bundvad Fritidscenter', som er et fritidscenter, der er opkaldt efter Bundvad.

Referencer

Kilder 
 HVEM-HVAD-HVOR 1958, Politikens Forlag, København 1957.
 HVEM-HVAD-HVOR 1977, Politikens Forlag, København 1976.

Eksterne henvisninger 
 

Beskæftigelsesministre fra Danmark
Socialministre fra Danmark
Boligministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Koblenz

Koblenz (også Coblenz i præ-1926 tysk stavning) er en tysk by med 106.417 indbyggere (ultimo 2009), der ligger på den vestlige bred af Rhinen, hvor Mosel flyder ud i Rhinen.

De to floder løber sammen ved landtangen Deutsches Eck, hvorpå der i 1897 blev bygget en 37 meter høj rytterstatue af kejser Wilhelm 1.

Koblenz blev etableret som en militærpost af Drusus omkring 8 f.Kr., og byen fejrede sit 2.000-års-jubilæum i 1992.

Mange millioner bomber blev kastet ned over Nazityskland, og i december 2011, hvor vandstanden i Rhinen var særligt lav, dukkede to bomber fra 2.verdenskrig op: En engelsk bombe på 1,8 ton og en mindre amerikansk bombe. Fundet førte til, at man i Koblenz gennemførte den største masseevakuering siden krigen. Den mindre amerikanske bombe blev sprængt på stedet. Den store bombe blev desarmeret.

Referencer

Se også
Xtreme Martial Arts

Xtreme Martial Arts (XMA) er en videreudvikling af de forskellige former for kampsport, der findes rundt omkring i verden. Sporten bruger som udgangspunkt kampsport men videreudvikles så med at sætte akrobatik ind i det.

Der findes mange websideer rundt omkring i verden, med forskellige "Teams" som udøver Xtreme Martial Arts. Der findes dog også nogle sider som direkte handler om at videreudvikle sig og være med i et 'community'.

Eksterne henvisninger 
 bilang.com – Hjemmesiden bilang.com er en hjemmeside som kun handler om Xtreme Martial Arts. Pga. manglende server plads kan ejeren af siden ikke gemme alle filmene på nettet, så det er som regel begrænset hvor mange film du kan finde frem – men det, der er på siden, er som regel også ganske godt.

 club540.com – Denne hjemmeside er et 'community', hvor folk hjælper hinanden med at blive bedre med de forskellige tricks der findes. Der er også en stor ordbog omkring alle de forskellige tricks der findes.

 trickstutorials.com – Endnu en side om Tricking. Her kan du se videoer og læse meget præcise anvisninger til de mest kendte tricks. Der er også et forum, hvor du kan stille spørgsmål til tricking hente andre brugeres amatørvideoer.

Kampsport

en:Michael Chaturantabut#Extreme martial arts
Fadi Abdullatif

Fadi Abdullatif, også kendt som Fadi Ahmad Abdel Latif (født i 1971 i Libanon) er søn af palæstinensiske flygtninge og kom til Danmark som 13-årig. Han er tidligere formand og talsmand for den danske afdeling af Hizb ut-Tahrir, hvis mål er at genindføre kalifatet i den islamiske verden.

Fadi Abdullatif blev i 2003 idømt 60 dages betinget fængsel for trusler, grove forhånelser og opfordring til drab på jøder. Dommen faldt for overtrædelse af racismeparagraffen ved at uddele løbesedler vendt mod jøder, hvori der bl.a. stod følgende Korancitat: "Og dræb dem, hvor end I finder dem, og fordriv dem, hvorfra de fordrev jer" (OQM. al-Baqarah:191).

Den 17. august 2006 blev Fadi Abdullatif idømt tre måneders fængsel ved Københavns Byret for trusler mod statsminister Anders Fogh Rasmussen og mod jøder. Fadi Abdullatif ankede dog straks dommen. Ved appelsagen blev han i 2007 idømt 60 dages fængsel for forhånelse af jøder, men frikendt for i en løbeseddel at have opfordret til drab på den danske statsminister.

I et længere interview i Information den 1. september 2008 forklarede Fadi detaljeret sit syn på Hizb ut-Tahrir, politik, samfund, ligestilling, sharia m.m. Han ser ligestillingsbegrebet som et vestligt begreb og afviser det. I stedet mener han at islam er løsningen på alt og at sharia er svaret.

I en tale var han imod integration, da han ser det vestlige samfund og vestlige værdier som grundlæggende usande eller fejlbarlige og i stedet mener, at islam er den endegyldige sandhed.
Nogle af hans taler er tilgængelige online.

I dag er han arabisk tolk og har blandt andet oversat for Danmarks Radio og Danske Regioner.

Kilder 

Danske muslimer
Islamister
Trusselsdømte fra Danmark
Dagens Nyheder

Dagens Nyheder var en dansk avis, i perioder bar den navnet Nationaltidende. 

Avisen blev grundlagt den 1868 i København med Carl Carstensen som den ene redaktør. Sidste nummer af avisen udkom søndag, 3. september 1961.

Avisen blev oprindeligt udgivet af bladgruppen De Ferslewske Blade, men i avisens sidste år udgivet med økonomisk tilskud fra Dansk Arbejdsgiverforening og Industrirådet.

Ansvarshavende chefredaktører ved avisens ophør var Jens Søltoft-Jensen og Eigil Steinmetz.

Eksterne henvisninger 
 Det Kgl. Bibliotek om De ferslewske blade og Dagens Nyheder
 Digitaliserede udgaver af Dagens Nyheder i Mediestream
 Dagens Nyheder i opslagsværket "De Danske Aviser"

Aviser fra Danmark
Etableret i 1868
Ophørt i 1961
Schelling

Navnet Schelling kan henvise til flere personer:
 Friedrich von Schelling – tysk filosof
 Thomas Crombie Schelling – amerikansk økonom
Arbejdstilsynet

Arbejdstilsynet, ofte forkortet AT, er den danske myndighed på arbejdsmiljøområdet.

Arbejdsmiljøloven sætter den overordnede ramme for Arbejdstilsynets virke. Heraf følger, at det er virksomhedernes ansvar at sørge for, at arbejdsforholdene på virksomhederne er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarlige.

Arbejdstilsynet skal som én blandt flere aktører på arbejdsmiljøområdet bidrage til, at ansvaret varetages af virksomhederne. For Arbejdstilsynets vedkommende sker det ved, at Arbejdstilsynet fører tilsyn med virksomheder, udarbejder regler samt vejleder om arbejdsmiljø.

Arbejdstilsynet er en styrelse under Beskæftigelsesministeriet og har hovedsæde i Landskronagade på Ydre Østerbro i København. Tilsynet med virksomhederne sker via regionale tilsynscentre. Arbejdstilsynet har i alt ca. 600 medarbejdere i 2020.

Kilder 
 Arbejdstilsynet

Danske styrelser
Arbejdsmiljø
Danske tilsynsmyndigheder
Lars P. Jensen

Alf Børge Lars Peter Jensen (23. april 1909 i Gammel Holte – 9. oktober 1986) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister.

Lars P. Jensen havde flere ministerposter i de socialdemokratiske regeringer fra 1960 til 1966. 

Valgt i Silkeborgkredsen fra 1945 til 1966.

Formand for FDB i perioden 1966-76.

 Handelsminister (minister for handel, håndværk, industri og søfart) i Regeringen Viggo Kampmann I fra 31. marts 1960 til 18. november 1960
 Handelsminister (minister for handel, håndværk, industri og søfart) i Regeringen Viggo Kampmann II fra 18. november 1960 til 7. september 1961
 Indenrigsminister i Regeringen Viggo Kampmann II fra 7. september 1961 til 3. september 1962
 Indenrigsminister i Regeringen Jens Otto Krag I fra 3. september 1962 til 26. september 1964
 Indenrigsminister i Regeringen Jens Otto Krag II fra 26. september 1964 til 21. september 1966

Indenrigsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Handelsministre fra Danmark
Personer i Brugsbevægelsen i Danmark
Carl P. Jensen

Carl Peter Jensen (født 3. januar 1906 i Sundby, død 28. august 1987 i København) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister. Jensen var søn af murermester Sofus Jensen og dennes hustru Valborg Øberg. Han blev i 1929 gift med Ellen Hansen i Stubbekøbing. 

Da han som 18 årig blev udlært blikkenslager i 1924, var der arbejdsløshed i hovedstaden og fagforeningen rådede de unge til at søge ud i provinsen. Carl P. Jensen drog til Stubbekøbing på Falster, hvor han i 7 år arbejdede på gasmålerfabrikken. Allerede 19 år gammel blev han tillidsmand, den yngste i landet. Dette hverv førte mere med sig, han blev formand for blikkenslagernes fagforening i Stubbekøbing og kom i 1930 i Blikkenslagerforbundets hovedbestyrelse. Sideløbende hermed blev han formand for DSU 1925-29 og tillige for den lokale socialdemokratiske partiforening 1929-31, ligesom han fik etableret et AOF i byen.

Karriere i arbejderbevægelsen 
I 1936 blev Jensen sekretær i Blikkenslagerforbundet og rykkede herfra i 1943 over i De Samvirkende Fagforbund i en tilsvarende stilling, som han beklædte indtil han i 1960 blev boligminister. Som led i sit arbejde var han i 1952 på en rejse til Grønland for undersøge mulighederne for at skabe en grønlandsk fagbevægelse. Han var i perioden efter 1956 rådgiver for den nystartede Grønlands Arbejdersammenslutning. I 1953 kom han i Folketinget valgt i Valby-kredsen for Socialdemokratiet.

Boligbevægelsen 
Ved siden af sit arbejde som fagforeningsmand og politiker var Carl P. Jensen også ulønnet formand for et af de største boligselskaber, ”Arbejderbo”, der projekterede og igangsatte boligbyggeri, men ikke var involveret i at udleje og administrere boliger.

Politiske poster 

Medlem af Folketinget 1953 – 1971.

Ministerposter:

 Boligminister i Regeringen Viggo Kampmann I fra 31. marts 1960 til 18. november 1960
 Boligminister i Regeringen Viggo Kampmann II fra 18. november 1960 til 3. september 1962
 Boligminister i Regeringen Jens Otto Krag I fra 3. september 1962 til 26. september 1964
 Minister for Grønland i Regeringen Jens Otto Krag II fra 26. september 1964 til 2. februar 1968

Livsform og tillidshverv 
Han var kulturelt interesseret og medlem af bestyrelsen for Krogerup, samt Esbjerg og Roskilde arbejderhøjskoler.

Kilder 
 Tage Kaasted: De Danske Ministerier 1953-1972, København 1992, Odense Universitetsforlag

Grønlandsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Boligministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Blikkenslagere fra Danmark
Fagforeningsfolk fra Danmark
K. Axel Nielsen

Knud Axel Nielsen (født 10. februar 1904 i Hvorup, død 31. december 1994 i Hadsund) var en dansk politiker (Socialdemokratiet) og minister. Han boede i Hadsund ved Mariager Fjord.

Cand.jur. i 1929 og landsretssagfører i 1933. 

Medlem af Folketinget fra 1953 til 1973.

 Justitsminister i Regeringen Jens Otto Krag II fra 26. september 1964 til 2. februar 1968
 Justitsminister i Regeringen Jens Otto Krag III fra 11. oktober 1971 til 5. oktober 1972
 Justitsminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 5. oktober 1972 til 27. september 1973

Han var far til Birgitte Flindt Pedersen (og dermed svigerfar til Jørgen Flindt Pedersen) og farfar til Jakob Axel Nielsen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Justitsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Jurister fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Hadsund
Vilhelm 8. af Hessen-Kassel

Vilhelm 8. af Hessen-Kassel (1682-1760) var regerende landgreve, søn af Karl 1. af Hessen-Kassel og Maria Amalia af Kurland. (Broder til Frederik 1. af Hessen-Kassel, konge af Sverige under navnet Fredrik 1.). Gift med Dorothea Wilhelmine af Sachsen-Zeitz.
 
Barn:

 Frederik 2. af Hessen-Kassel, født 1720, død 1785, gift med Marie af Storbritannien.

Landgrever af Hessen-Kassel
Personer fra Kassel
Havørn

Havørnen (Haliaeetus albicilla) er Nordeuropas største rovfugl med et vingefang på op til 244 centimeter. Arten er udbredt over store dele af Europa og Asien og yngler desuden i Grønland, mens dens nære slægtning hvidhovedet havørn findes i resten af Nordamerika. Havørnen vendte i 1995 tilbage som dansk ynglefugl efter mange års fravær.

Udseende 
Havørnen er 78-102 cm med et vingefang på 180-244 cm. Forkrop og hoved er i lysegule eller gråbrune farver, mens undersiden er ensartet mørk. Halen er hos de voksne fugle karakteristisk hvid, ligesom vingerne har hvide dækfjer.

Havørn i Danmark 
Havørnen er en forholdsvis sjælden fugl i Danmark, idet den oprindelige bestand blev udryddet herhjemme i 1917, men den genindvandrede i 1995 og bestanden er nu jævnt stigende. I 2012 registrerede Dansk Ornitologisk Forening således 48 havørnepar med rede, hvilket var 11 par flere end det foregående år . I 2013 var tallet steget til 54 registrerede par,  og i 2015 var antallet af registrerede ynglepar yderligere steget til 72 par .

Den er udbredt over det meste af landet, men de fleste ynglepar findes i Sønderjylland og i østersøområdet, bl.a. på det sydlige Sjælland og Lolland-Falster. Fuglen ses bedst om vinteren, hvor endnu flere ørne opholder sig i Danmark, især i de sydøstlige egne. På Ørnens Dag den 16. februar 2014 blev der talt 344 havørne, hvilket er en lille nedgang i forhold til året før, hvor man talte 374 havørne og 11 kongeørne.), hvilket kan skyldes den milde vinter det år. Ved tælling i januar 2017 blev 395 ørne optalt, hvilket er det største antal ørne registreret i Danmark. Særligt omkring Limfjorden synes koncentrationen at være høj. Samtidig talte man 14 kongeørne, hvilket får det samlede antal ørne op over 400 individer. Mange er optalt langt fra kendte redesteder.

Ynglepladser 
Havørnens rede bygges ofte højt til vejrs i ældre træer samt på klippehylder (Bornholm). Den yngler første gang når den er 5-7 år gammel og holder sig gerne til den samme mage hele livet igennem. I begyndelsen af marts lægges 1-3 æg, der udruges i løbet af 38 dage. Efter yderligere 70 dage er ungerne flyvefærdige, men mades alligevel af forældrene i to måneder mere. Herefter har forældre og unger ingen faste bånd mere.

Føde 

Havørnens primære bytte er fisk og i mindre grad fugle der opholder sig ved vandet. En sjælden gang tager den også pattedyr, der som oftest er ådsler som den finder i vinterperioden.

Se også 
 Ørn

Noter

Kilder/Eksterne henvisninger 
 www.globalraptors.org: Species account: White-tailed Eagle  Global Raptor Information Network. 2013
 DOFs beskrivelse af Havørnen.
 Projekt Ørn hos Dansk Ornitologisk Forening 
 Direkte transmission fra en havørnerede på Lolland 2015 samt redigerede afsnit fra 2013 og 2014
 ØrneTV = direkte (2020 april live) transmission af et havørnepars rede med to levende unger

Fugle fra Eurasien