kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klemmedrengen

Klemmedrengen er det sjette studiealbum fra den danske rapper Clemens, der udkom den 16. februar 2015 på Medley Records. Albummet var oprindeligt sat til at udkomme den 1. december 2014 under titlen Pangæa.

Første single fra albummet, "Øjenåbner" (featuring Maia) udkom den 13. oktober 2014. Sangen er skrevet efter Clemens foretog en "selvransagelse" efter han var blevet far, for at komme af med sit kritiske syn på sig selv: "Hvis jeg kun er drevet af selvhad, og det aldrig kan blive godt nok, så vil det syn gå videre til min søn, hver gang han ligner mig. Det kunne jeg på ingen måde have". Albummets anden single, "For teenage til mig" udkom den 19. januar 2015. Sangen er en kommentar til voksne, der opfører sig som teenagere: "Den er inspireret af nogle af mine venner på min alder og op efter, som stadig render rundt og opfører sig som om, de ikke har tænkt sig at få et liv og bare går rundt og koncentrerer sig om deres sixpack og byture".

Spor

Noter
 vokalproducer

Kilder 

Clemens-album
Album fra 2015
Cornelis Antonie Jan Abraham Oudemans

Cornelis Antoon Jan Abraham Oudemans (født 7. december 1825 i Amsterdam, død 29. august 1906 i Arnhem) var en hollandsk botaniker. Han var bror til Jean Abraham Chrétien Oudemans.

Oudemans var først professor i medicin og botanik i det daværende Athenæum i Amsterdam, blev 1877 professor ved universitetet sammesteds i botanik, fra hvilken post han 1896 trak sig tilbage. I planteanatomien er han særlig kendt som forfatter af en afhandling om orkideernes luftrødder (1861), hvor han opdager og benævner den af ham såkaldte endodermis; i farmakognosien er han kendt som forfatter af Observations sur la structure microscopique de écorces de Quinquina (1871); desuden har han skrevet en Leerboek der Plantenkunde (1866; nyt oplag med Hugo de Vries, 1883), en Lebrbuch der Pharmakognosie des Thier- und Pflanzenreichs (2. oplag 1880), samt foruden mange mindre opsatser De Flora van Nederland (3 dele, 2. oplag 1872—1874), Matériaux pour la flore mycologique de la Néerlande (1867—1890). Han var udgiver af Nederlandsch kruitkundig Archief samt af Archives Néerlandaises. En slægt af sterculiaceernes familie er af Friedrich Anton Wilhelm Miquel kaldt Oudemansia efter ham.

Kilder 

  

Botanikere fra Nederlandene
Professorer fra Nederlandene
Nederlændere i 1800-tallet
Country House

"Country House" er en sang af det engelske band Blur. Den blev udgivet som førstesingle fra bandets fjerde album The Great Escape den 14. august 1995. "Country House" var den første af to Blur-singler til at nå førstepladsen på den britiske singlehitliste (den anden var "Beetlebum" fra 1997).

Baggrund og skriveproces 
I et interview med South Bank Show, forklarede Damon Albarn at den var inspireret af tidligere Blur manager Dave Balfe, der forlod Blurs pladeselskab Food Records, og købte et hus på landet.

Spor 
Alt musiker er komponeret af Albarn, Coxon, James og Rowntree. Alt tekst er skrevet af Albarn.

7" and Cassette
 "Country House" – 3:58
 "One Born Every Minute" – 2:18

CD1
 "Country House" – 3:58
 "One Born Every Minute" – 2:18
 "To The End (la comedie)" feat. Françoise Hardy – 5:06
 Med en forlænget outro der starter efter 3:45

CD2 – Blur Recorded Live from Mile End Stadium
 "Country House" – 5:01
 "Girls & Boys" – 5:08
 "Parklife" – 4:13
 "For Tomorrow" – 7:35
Alle numre blev indspillet live på Mile End Stadium i London den 17. juni 1995.

Japan CD
 "Country House" – 3:58
 "One Born Every Minute" – 2:18
 "To The End (la comedie)" feat. Françoise Hardy – 5:06
 Med en forlænget outro der starter efter 3:45 
 "Charmless Man" – 3:44

Produktion 
"Country House" og "Charmless Man" produceret af Stephen Street
"One Born Every Minute" produceret af Blur og John Smith
"To the End (la comedie)" produceret af Stephen Hague, Blur og John Smith

Hitlister

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Sange fra 1995
Singler fra 1995
Nummer-et hits i Storbritannien
Blur-sange
Vagn Helstad

Leon Vagn Helmer Helstad (23. august 1926 i København - 25. august 1957 i Køge), var en dansk fodboldspiller som hovedsageligt spillede som forsvarsspiller.

Vagn Helstad startede karrieren i Brønshøj Boldklub. Op til OL i 1948 var han med i en 40 mand stor danske bruttotrup som eneste repræsentant fra Brønshøj.
Han skiftede i 1950 til B.93, men på grund av sygdom kunne han først to senere debutere for B.93 i 1. divisionskampen mod Skovshoved IF.
Sæsonen 1953/54 var Vagn Helstad i december med til at vinde pokalfinalen, hvor B.93 slog AB med 2-1. Efter afbud fra Børge Christensen kom Helstad med som back i næstsidste runde i 1. division mod KB, men tabte med 1-2, efter at Vagn Helstad lavede selvmål kort før tid. B.93 fik kun fik 0-0 i sidste runde mod i Køge mod Køge Boldklub, og rykkede ud af den bedste række for første gang i klubbens historie. Selvmålet gav en del avisskriverier omkring Helstads relationer til KB. Det kom frem at han skulle have været i byen med nogle KB’er aften før kampen og B.93s spilleudvalget besluttede, at Helstad efter 15 kampe på første holdet ikke længere måtte spille på nogle af klubbens hold, hvilket medførde at han skiftede til KB.

Vagn Helstad døde bare 31 år gammel i en drukningsulykke i Køge Bugt i 1957 da han forgæves forsøgte at redde sin far, der var kommet i havsnød.

Eksterne henvisninger  
 B.93s spillerprofiler
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Brønshøj Boldklub
Fodboldspillere fra B.93
Fodboldspillere fra Kjøbenhavns Boldklub
Personer fra København
Papyrussernes Villa

Papyrusernes Villa (Villa dei Papiri) i Herculaneum var et af de største private biblioteker i det tidlige romerske kejserrige. Man antog, at det var blevet ødelagt under Vesuvs udbrud, men det blev genfundet i 1752, hvor indholdet i biblioteket var forkullet. Ved brug af moderne teknologi er skriftrullerne for tiden ved at blive rullet forsigtigt ud, og skriften bliver læst.

"Papyrusernes Villa", er nu blevet identificeret som residens for Lucius Calpurnius Piso Caesoninus, Julius Cæsars svigerfar. Villaen ligger helt nede ved stranden og dækker fire terrasser, hvoraf én skal have huset biblioteket i Herculaneum. Piso, en litterær mand, som elskede poesi og filosofi, var en samlende figur for andre, der holdt af disse to fag. Han byggede et af de fineste biblioteker for sin tid. Skriftruller og papyruser fra villaen er siden 1800-tallet samlet i Nationalbiblioteket i Napoli. Villaen blev fundet i 1752, og ca 1.800 skriftruller fra bibliotekets græske samling; den latinske samling er endnu ikke fundet. (Romerne havde for vane at holde græske og latinske skriftruller adskilt i separate biblioteker.) Takket være Vesuvs udbrud er dette det eneste bibliotek fra antikken, der har overlevet til vor tid.  Skriftrullerne er forkullede, vædet med vulkansk mudder og trykket sammen, så kun et fåtal kan læses. Med teknologi fra NASA har man alligevel kunnet læse brudstykker af de ødelagte skriftruller. Infrarødt lys har gjort det muligt at tyde blækket. Brigham Young University står i dag for den højteknologiske fotografering af materialet. . 

Skriftrullerne fra "Papyrusernes Villa" indeholdt bl.a. ukendte tekster af den hedonistiske filosof Epikur.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Romersk Italien
Verdensarvsområder i Italien
Campania
Historiske biblioteker
Alan Flusser

Alan J. Flusser (født 16. maj 1945) er en amerikansk forfatter og designer af herretøj.

Flusser blev født i West Orange, New Jersey. i 1979 grundlagde han Alan Flusser Designs. Flusser designede Gordon Gekkos (spillet af Michael Douglas) garderobe i Wall Street i 1987 og har også designet tøj til filmene Barbarians at the Gate og Scent of a Woman.

Inden musikeren Fonzworth Bentley besluttede at forfølge en karriere i underholdningsbranchen var han Flussers lærling. I begyndelsen af 2010'erne har Flusser hovedkvarter i sin butik i New York City kaldet The Alan Flusser Custom Shop.

Hæder 
I 1983 vandt Flusser Coty Award for Top Menswear Designer, og han modtog Cutty Sark Award i 1987.

Bibliografi

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 FashionEncyclopedia.com profil
 Harper Collins side 
 Style File: Alan Flusser The Star-Ledger 7. juli, 2008

Modeskabere fra USA
Faglitterære forfattere fra USA
G. Bruce Boyer

G. Bruce Boyer (født i 1941) er en journalist som hovedsageligt har beskæftiget sig med herremode. Han har været moderedaktør på Town & Country. Han bliver ofte citeret som en autoritet inden for herremode, og var tidligere moderedaktør på GQ og Esquire. Inden sin karriere i herremode-journalistik studerede Boyer engelsk litteratur i Mähren, og har en kandidatgrad i dette. Han har også arbejdet som professor i engelsk litteratur i syv år.
Han har udgivet flere bøger om stil og klassisk herreekvipering og har introduceret det populære ord "sprezzatura" i herremode.

Bibliografi 
 Elegance: A Guide to Quality in Menswear (Norton, 1985)
 Eminently Suitable (Norton, 1990)
 Fred Astaire Style (Assouline, 2004)
 Rebel Style (Assouline, 2006)
 Gary Cooper – Enduring Style (PowerHouse Books, 2011)
 True Style: The History and Principles of Classic Menswear (Basic Books, 2015)

Referencer 

Journalister fra USA
Forfattere fra USA
Smartur

Et smartur (også kaldt smartwatch) er et armbåndsur med avancerede funktioner som fx kamera, telefon og trykfølsom skærm. Ordet "smartur" blev føjet til den danske retskrivningsordbog i år 2012. 

Smartursteknologien er i hastig udvikling og er en del af wearable-trenden, der i 2013 havde en samlet markedsværdi på 3-5 milliarder dollar. Denne værdi forventedes dog at tidobles inden for de efterfølgende 3-5 år. I en rapport fra 2014 blev antallet af smarture i år 2018 anslået til at blive 68 millioner. 

Det mest udbredte styresystem til smarture er Google Android, der samtidig også er det mest udbredte styresystem til smartphones. Android fungerer både til runde og firkantede smarture og flere forskellige producenter af smarture anvender styresystemet.

Kilder/referencer

Se også
 GPS-smartur
Tamagoyaki

er en rullet omelet fra det japanske køkken. Den bruges gerne som pålæg til sushi og er en populær ret i bento, japanske madpakker.

Tilberedelse 
En masse af ituslåede æg krydres med sojasovs, mirin og sukker, hvoraf de to sidstnævnte giver retten et sødt præg. En anden variant, hvor der bruges dashi, kaldes for dashimaki tamago. Den meget flydende dej bliver derefter stegt i tynde lag på en firkantet stegepande. Når massen begynder at stivne, bliver omeletten sammenklappet tre gange fra den ene side som en rulle, og et yderligere lag æggemasse bliver lagt på panden, idet den flydende masse også må løbe under den til siden liggende rulle. På denne måde bliver omeletrullen rullet fra side til side flere gange og bliver dermed stadig tykkere. 

Den perfekte form er opnået, når rullen er blevet firkantet, og skiven kan bruges som pålæg til nigiri-sushi. Omeletrullen bliver snittet i stykker på tværs, så det mønster, der er opstået på den ene side under stegningen, bliver synligt. Til anvendelse i en bento bliver den endnu varme omelet rullet i sushimåtte, før man skærer den. Derved bliver mønstret presset på måtten, hvad der giver en yderligere optisk tiltalende effekt. Til brug som fyld i futo-maki (tykke sushiruller) bliver massen bragt til at stivne i et tykt lag og derefter snittet i tykke strimler.

En lignende æggemasse bages i Japan til meget tynde omeletter, der bruges til at indvikle små lunser eller snittes i tynde strimler til dekorative formål. Dette kaldes for usuyaki tamago (bogst. tyndt stegte æg).

Eksterne henvisninger 

 nekobento.com: opskrifter

Noter 

Mad fra Japan
Morell Mackenzie

Sir Morell Mackenzie (født 7. juli 1837, død 3. februar 1892) var en engelsk halslæge.

Kilder 

 

Læger fra England
Briter i 1800-tallet
Adolphe Morlot

Charles Adolphe Morlot (født 12. marts 1820 i Napoli, død februar 1867 i Bern) var en schweizisk geolog og oldgransker.

Morlot studerede naturvidenskaberne, især geologi, opholdt sig for sine studiers skyld en tid i Østrig og var 1851—1853 lærer i geologi ved akademiet i Lausanne. Her blev han opmærksom på, hvor stor betydning den da lige fremspirende forhistoriske arkæologi ville få for mange spørgsmål i geologien, hvorfor han begav sig på vej til denne nye videnskabs fødelande, det skandinaviske Norden. Morlot opholdt sig længe i Danmark, hvor han satte sig grundig ind i de danske antikvariske undersøgelser, og hvor han nøje gennemgik alle de samlinger i København, i hvilke der fandtes forhistoriske oldsager og lignende. Han udstrakte også sine studier til Sverige og gjorde derefter et længere ophold i Schwerin. I 1860 udgav Morlot i Lausanne en sammenligning mellem oldtiden i Schweiz og i Danmark: Études géologico-archéologiques, et skrift, som bidrog særdeles meget til rundt om i Europa at vække opmærksomhed og interesse for de nordiske oldgranskeres arbejder og for de danske oldsagssamlinger. Morlot arbejdede også på et større værk om Mecklenburgs oldtid: Archéologie du Mecklenbourg, som døden hindrede ham i at fuldende. Kun 1. del L'âge de la pierre udkom (efter hans død) i Zürich 1868. I sine sidste år var Morlot konservator for det arkæologiske museum i Bern.

Kilder 

 

Geologer fra Schweiz
Arkæologer fra Schweiz
Videnskabsfolk fra Schweiz
Henry Mackenzie

Henry Mackenzie (født 26. august 1745, død 14. januar 1831) var en skotsk romanforfatter.

Kilder 

  

Dramatikere fra Skotland
Forfattere fra Skotland
Romanforfattere fra Skotland
Engelsksprogede forfattere
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Albert Schultens

Albert Schultens (født 22. august 1686 i Groningen, død 26. januar 1750 i Leiden) var en hollandsk orientalist. Han var far til Jan Jacob Schultens.

Schultens virkede hovedsagelig som professor i arabisk i Leiden og fortsatte her den af Erpenius og Golius skabte tradition. Han var den første, der drev et rationelt komparativt studium af de semitiske sprog, af hvilke for datiden hebraisk var det vigtigste på grund af teologiens overvægt. Han udgav en række arabiske forfatteres tekster med vedføjede latinsk oversættelse. Nu er naturligvis alle disse arbejder forældede.

Kilder 

 

Orientalister fra Holland
Ansatte ved Leidens Universitet
Nederlændere i 1700-tallet
Personer fra Groningen
Marie-Dominique-Auguste Sibour

Marie-Dominique-Auguste Sibour (4. april 1792–3. januar 1857) var en fransk prælat.

Sibour deltog som ærkebiskop af Paris fra 1848 ivrig i Frankrigs indre politiske liv. Han var oprindelig republikaner, men blev vunden for Napoleon III's sag og var derefter lige ivrig for at tjene kejserdømmet og kirken. I 1854 var han tilstede i Rom da læren om Marias ubesmittede undfangelse blev vedtaget af pave Pius 9.. Sibour blev dræbt af en fanatiker, der var modstander af denne dogme.

Kilder 

 

Ærkebiskopper
Katolske biskopper fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Aggregattilstand

Aggregattilstande eller tilstandsformer er tilstande, som stoffer og materialer kan optræde i. De aggregattilstande, der forekommer hyppigst på jordkloden, er fast form, væske og gasform. Desuden findes mere specielle aggregattilstande som plasma, superleder og flere. Et stofs aggregattilstand bestemmes af intensive termodynamiske variabler som tryk og temperatur.

Mange kendte stoffer kan eksistere i flere faser, og faseovergangen sker ved at stoffet bliver påført andre forhold, eksempelvis en ændring af tryk eller temperatur. Et eksempel kan være vand, der kan optræde som is, væske og damp. Dette modsvarer henholdsvis fast, flydende/væske og gasform.

I en mikroskopisk beskrivelse svarer aggregattilstandene til forskellige måder hvorpå atomerne eller molekylerne er organiseret:
 Fast stof – bestanddelene er fast bundet i en struktur.
 Væske – bestanddelene er løst bundet til hinanden, de hænger sammen men udgør ingen fast struktur.
 Gas – bestanddelene er ikke bundet til hinanden, men bevæger sig frit.
 Plasma – en gas af ioniserede atomer/molekyler og frie elektroner.

Fast stof 
Fast stof – betegnes med (s) for solid: Enkelte bestanddele af ioner og molekyler tiltrækker hinanden ved hjælp af elektriske kræfter og er bundet tæt sammen. Idet de elektriske kræfter er så stærke, sidder ionerne og molekylerne i bestemte positioner.

Væske 
Væske – betegnes med (l) for liquid: Ioner og molekyler tiltrækker hinanden ved hjælp af svage kræfter. Denne tilstand er en mellemtilstand mellem fast stof og gas. Derfor vil de elektriske kræfter være svagere end i fast stof og stærkere end i gasform. I væskeformen holder partiklerne sammen i fx en dråbe, men de kan også let skilles ad.

Gas 
Gas – betegnes med (g) for gas: Molekyler i gassen bevæger sig frit mellem hinanden. Selvom de farer rundt og støder sammen, vil de ikke binde sig til hinanden - de påvirkes dog, hvis de støder sammen. Man kan måle molekylernes gennemsnitshastighed ved at kigge på gassens temperatur. Jo varmere gassen er, des højere vil molekylernes hastighed være. Så hvis en gasart er indespærret i en beholder, vil trykket på beholderen stige i takt med temperaturen, idet molekylerne rammer hårdere mod væggene. Når gassen afkøles, vil molekylerne bevæge sig langsommere og trykket igen falde. Stoffet vil skifte tilstandsform til enten væske eller fast form.

Plasma 
Atomer støder så hårdt ind i hinanden, at elektronerne bliver adskilt fra atomkernen. Det findes normalt kun ved meget høje temperaturer, for eksempel i Solens indre eller ved lynnedslag, men også i dagligdags ting som lysstofrør og lavenergipærer. Et plasma er en gas hvor en del af atomerne er blevet ioniserede, dvs. har mistet en eller flere elektroner som bevæger sig rundt løst i plasmaet.

Referencer

Se også 
 Fase (stof)

Termodynamik
Faktura

En faktura eller regning er et dokument, der specificerer og kræver betaling for de varer eller serviceydelser, som er aftalt mellem en leverandør og en kunde. En faktura oplyser antal, priser og betalingsbetingelser, og der kan eventuelt være vedlagt et indbetalingskort.

Der er følgende lovkrav til en faktura:
Fakturanummerserien skal være fortløbende, for at sikre, at der ikke lige pludselig mangler en faktura eller foregår snyd i virksomheden.

En faktura skal indeholde:
 Fakturadato
 Fakturanummer
 Sælgers navn, adresse og CVR-nr eller CPR-nummer.
 Købers navn og adresse (også deres EU momsregistreringsnummer, hvis køber er herfra)
 Varens/ydelsens art, mængde og pris
 Momsbeløbets størrelse (skal være opgivet på fakturaen, før man er berettiget til at fratrække moms)

Bogføringsloven kræver at fakturaer sammen med andet regnskabsmateriale opbevares i fem år.

Se også 
 Elektronisk fakturering

Eksterne henvisninger 

 Bogføringsloven  hos Retsinformation.dk
 Eksempel på en faktura 

Regnskabsvæsen
Elektronisk faktura

Elektroniske fakturaer, også kaldet e-fakturering, er en overordnet betegnelse for fakturaer, som er udtrykt i et struktureret elektronisk format (typisk XML) og fremsendes elektronisk til modtager. En elektronisk faktura adskiller sig fra fx en online faktura ved ikke at kunne sendes som pdf-fil. En e-faktura er oftest i et særligt format som eksempelvis OIOUBL eller OIOXML. En EAN-faktura skiller sig ud, idet den skal indeholde et EAN-nummer. Derimod skal en elektronisk faktura i stedet blot sendes i et særligt format. Hvis en kunde, ligesom det offentlige, kan modtage elektroniske fakturaer, kan de automatisk indlæses i kundens eget økonomisystem.

EAN-faktura 

Folketinget vedtog den 27. december 2003 Lov nr. 1203 om offentlige betalinger m.v. Loven indebærer blandt andet, at alle fakturaer til det offentlige skal indlæses elektronisk i de offentlige økonomisystemer fra og med 1. februar 2005.

EAN-nummer bruges som én at typerne i forbindelse med identificering af en given modtager. EAN står for European Article Number hvilket er uddateret term, da systemet strækker sig ud over Europas grænser. GLN (Global Location Number) er derfor en mere sigende forkortelse. Dette tiltrods, benyttes EAN stadig som den gængse forkortelse.

Alle offentlige institutioner har et eller flere EAN-numre.

En EAN-faktura er altså defineret ved at modtageren er specificeret gennem et EAN-nummer.

Afsendelse 

Der findes forskellige måder at afsende elektroniske og e-fakturaer på.

Mange offentlige instanser anbefaler primært fire muligheder:
 Eget økonomisystem - dit økonomisystem kan allerede danne og sende Nemhandel-fakturaer.
 Eget økonomisystem med NemHandel-program - dit eget system kan danne, men ikke sende NemHandel-fakturaer. 
 Nemhandel-fakturablanket - Du har ikke et økonomisystem. NemHandels stiller en fakturablanket til rådighed på virk.dk til både at danne og afsende en OIOUBL-faktura (kun til offentlige modtagere). IBIZ-Center har en liste over mulige NemHandel indtastningsløsninger
 Serviceløsning - Du vil gerne betale for at nogle andre står for at sende dine fakturaer.

Økonomisystemer 

Der findes rigtig mange derude på markedet. De fleste fungerer på abonnementsbasis. Nogle er gratis, men har som regel færre funktioner.

Serviceløsninger 

Disse løsninger kan tilbyde lidt forskelligt. Nogle er blot indtastningsportaler, hvor du indtaster din enkelte faktura og sender.  Nogle er læs ind bureauer hvor du kan få dine papirfakturaer scannet ind og afsendt . Andre igen kan tilbyde begge dele og mere til. Nogle er på abbonnementsbasis, andre er betaling pr. stk.

Eksterne henvisninger
 .

Noter 

Elektroniske betalingssystemer
Regnskabsvæsen
Ferdinand Bol

Ferdinand Bol (døbt 24. juni 1616 i Dordrecht, død 24. august 1680 i Amsterdam) var en nederlandsk portrætmaler, historiemaler og gravør. 

Bol var først elev hos maleren Abraham Blomaert i Utrecht og blev i slutningen af 1630-erne elev i Rembrandts atelier og var siden virksom der til 1642. Han var frem til omkring 1650 stærkt påvirket af Rembrandts kunstneriske virke. Fra denne periode hidrører mange over store dele af Europa spredte såvel portrætter som gruppebilleder og bibelske, historiske og mytologiske malerier. 

Blandt portrætterne må nævnes dobbeltportrættet af et Ægtepar (1649) hos Lord Northbrook i London, et af hans mesterværker; et Kvindeligt portræt (1642) i Berlins Museum; et Mandsportræt i Eremitageslottet i Sankt Petersborg; Lutspillerinde og Dameportræt i Nationalmuseum; Moder med sit barn (i madonnastil) i Linköpings rådhus. 

Den mest bemærkelsesværdige blandt hans gruppebilder fra samme tid er den til 1649 daterede gengivelse af Bestyrelsesmedlemmarne for spedalskhedshospitalet i Amsterdam, på rådhuset i Amsterdam. Til hans ypperste historiebilleder fra samme epoke hører Vila under flugten til Egypten (1644, i Dresden), Kvinderne ved graven (samme år i København), Josef tyder drømmene (i Schwerin) og Hagar (i Liverpool). Denne virksomhedsperiode kendetegnes af en mørk, varmt brun farvetone og bred pensel. 

Efter 1650 tog han bevidst afstand fra sin store lærer, blev glattere i behandlingen og akademisk tørrere. Men hans popularitet forblev uformindsket, og bestillinger hobede sig op hos ham. Han malede i 1654 et stort værk, som endnu hænger i Amsterdams rådhus på sin gamle plads, adskillige korporationer i samme by lod sine medlemmer foreviges af hans hånd, ja, han blev til og med kaldt til Gouda for at i et Schutterstuk ("skyttestykke") male spidserne i den derværende borgergarde. 

Blandt hans mange portrætter fra den senere periode mærkes blandt andet de af Amiralerne de Ruyter. Nævnes må videre et Mandsportræt (1668, i Haags museum), hvor Rembrandts påvirkning ikke mere kan spores. På denne tid behandlede han med held også bibelske motiver så som Naamon hos profeten Elisa (1661, i Amsterdams rådhus, hvor man tillige ser en Allegori over amiralitetet), og historiebilleder som Pyrrhos og Fabritius (i Braunschweig). 

Til hans elever regnes blandt andre Godfrey Kneller og Cornelis Bisschop.

Eksterne henvisninger
 
Artcyclopedia: Ferdinand Bol , med links til museers hjemmesider.

Malere fra Nederlandene