kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Paula Radcliffe

Paula Jane Radcliffe (født 17. december 1973), engelsk langdistanceløber og tidligere indehaver af verdens hurtigste tid i maratonløb for kvinder.

Rekorden blev sat ved London Maraton 2003 i tiden 2.15,25.

Radcliffe er født i Northwich, Cheshire, og har læst moderne sprog ved Loughborough University.

Radcliffe er kendt for sine dårlige afslutninger, hun kan ikke sprinte, hvorfor hun må angribe tidligt i løbene for at ryste konkurrenterne af. Et godt eksempel: 10.000-meteren ved de olympiske lege i 2000, hvor hun førte på de første 24 omgange og tabte alt på gulvet den sidste omgang. Hun blev nummer fire.

Radcliffe har også verdensrekorderne på 10, 20 og 30 km landevejsløb. Hun har to gange vundet guld ved verdensmesterskaber i cross i (2001 og 2002), og i december 2003 blev hun europamester for anden gang i cross-country, den eneste kvinde som har formået dette i mesterskabernes historie.

Radcliffes største bedrift på bane er guldmedaljen på 10.000 meter ved europamesterskaberne i 2002. Hun har bevist at hun er en fantastisk løber på distancer så korte som 5.000 m, hvor hun har præsteret en tid på 5.000 m. så god som 14.31,42, kun tre sekunder langsommere end verdensrekorden. 

Hun blev tildelt MBE (Most Excellent Order of the British Empire) i juni 2002, og senere på året blev hun BBC Sports Personality of the Year.

Radcliffe var favorit til at vinde guldmedaljen i maratonløb, ved de olympiske lege i Athen 2004. Hun måtte udgå af løbet efter 36 km på grund af varmen. Fem dage senere løb hun 10.000 m, men hun var stadig mærket af strabadserne fra maratonløbet, og løb dårligt og udgik af løbet på 17. omgang efter at være sat af de førende løbere.

Radcliffe blev verdensmester i maratonløb (2.20,57) ved verdensmesterskaberne i Helsingfors, den 14. august 2005.

Radcliffes evner i landevejsløb og engagement i træningssammenhæng (hun træner over 300 km om ugen) samt hendes indstilling til at spille efter reglerne giver stor respekt omkring hendes person. Hun profilerer sig kraftigt i fordømmelse af dopingmisbrug. Hun gjorde sig kraftigt bemærket ved World Athletics Championships i Edmonton i 2001, hvor Radcliffe og hendes holdkammerat Hayley Tullett med en plakat protesterede mod den russiske atletikkvinde Olga Yegorova, efter at Yegarova var blevet testet positiv med det forbudte dopingmiddel EPO. Radcliffe bærer et rødt bånd når hun konkurrerer for at vise sin støtte til at der tages blodprøver for at fange snyderne.

Eksterne henvisninger 

 Officielt websted

Atleter fra England
Krigsbytte

Krigsbytte er røveri under krig, ofte som en del af soldaternes løn.

Mange danske kulturskatte er i dag opbevaret i Sverige under betegnelsen "krigsbytte", og tilbageføring af Frederik 2.s bordhimmel, Sjællandske Lov, Odense Rette Ordinans, Henrik Harpestrengs lægebog, Margrethe 1.'s brudekjole, Roskildebispernes jordebog med Københavns ældste matrikel, Næstved bys laugsbog og andre kulturskatte har været diskuteret flere gange.

Norske kulturskatte blev i stort antal sendt til København og endte der i en støbeovn, for kongen trængte til mønter både til at betale opførelse af slotte, og til at finansiere Danmarks krigsførelse. Kun lidt er bevaret, bl.a Kongehornet fra middelalderen, Norges eneste oprindelige kongelige kulturarvsgenstsnd fra tiden før den meget uligecektige union med Danmark. Ligeledes er mange gamle håndskrifter havnet i Danmark. Norge har flere gange spurgt om at få sine kulturskatte bragt hjem, men uden held.

Jyske Lov
Den ældste håndskrevne udgave af Jyske Lov er tidligere blevet betragtet som svensk krigsbytte, men det var ejet af biskoppen i Ribe, Christian Muus, i starten af 1700-tallet. Den tidligst kendte beskrivelse af dette manuskript som svensk ejendom stammer fra 1783.

Flensborgsamlingen og Nydambåden
Flensborgsamlingen samt Nydambåden kom efter krigen i 1864 til Tyskland. Efter den 1. og 2. verdenskrig søgtes forgæves samlingen med Nydambåden tilbageleveret til Danmark. I dag obevares den største del af Flensborgsamlingen i det arkæologiske museum på Gottorp Slot i Slesvig by.

Referencer

Eksterne henvisninger
Henrik Stissing Jensen, arkivfuldmægtig i Rigsarkivet om svensk krigsbytte fra Danmark 

Krige
Danmarks historie
Savsmuld

Savsmuld er de små spåner, som saven skærer ud ved hver gennemskæring af træstykket. Som regel er savtænderne lagt ud på en måde, så saven selv fjerner spånerne fra sporet. Det betyder, at savsmuld ophobes ved begge ender af savsporet. Det gør det let at opsamle rent savsmuld.

Savsmuld er et affaldsprodukt, som også er en ressource, for savsmuld kan bruges til mange ting, hvor man udnytter smuldets sugende evne, dets næsten fuldstændige sterilitet eller dets rene indhold af vedstof:

Savsmuld er en komponent i kompositmaterialet pykrete.

Anvendelser for savsmuld 
 Cirkus
 Stalde
 Slagterier
 Stutterier
 Jordbærbede
 Spånplader
 Kompost

Materialer
Recirkulering
Biologisk affald
Halm

Halmen er de strå, som bliver tilbage, når kornaksene er høstet. Halm består af cellulose. De første landbrugere høstede med segl og kunne lade stråene blive på marken. Med mejning med le blev både strå og kerne høstet. Når negene var tærsket blev halmen brugt som strøelse, tagdækning eller sengefyld.

De moderne høstmaskiner, mejetærskerne, efterlader stråene på marken. Det betød ekstra omkostninger at bjerge halmen, og i takt med specialiseringen i landbruget var det ikke alle landmænd, der havde brug for halmen. Det er grunden til, at halmen blev brændt af. Med øget fokus på miljøet blev markafbrænding forbudt.

I dag bruges halmen 
 Snittet og nedfældet som jordforbedring. Det kræver ekstra kvælstof som erstatning for det, som halmen forbruger ved sin omsætning til humus.
 Presset til baller til strøelse.
 Presset, pakket i plastsække og behandlet med ammoniak, så den får øget foderværdi.
 Presset som CO2-neutralt brændsel.
 Omdannet til bioethanol som erstatning for benzin
 Oprørt i cement til eksperimentelt husbyggeri

Se også 
 Ensilage
 Hø
 Wrapballe
 Kurvefletning: halmbinding

Biomasse
Korn
Foder
Segl

Segl kan henvise til flere artikler:

 Segl (mærke) – et aftryk i lak, voks eller metal, som symboliserer en person eller en institution
 Segl (redskab) – et gammeldags høstredskab
 Segl (magi) – en form for symbol der anvendes i magi

Se også
 Byvåben – kan omtales som byens "segl"
 Månen – som i form (nogen gange) minder om høstredskabet, som i "månesegl"
 Signet – et stempel der bruge ved "forsegling", fx til vedføjning af ægthedsbevis
Hø

Hø er urteagtige planter, der er høstet og tørret. Når planterne - især græsset - er slået i rette tid og tørret grundigt før lagring, er det et glimrende vinterfoder for kreaturer. Dyrenes ædelyst bliver større, når andelen af bredbladede urter øges. Hvis græsset er tærsket, er restproduktet frøgræshalm: hø uden frø.

Det var opfindelsen af leen, der satte gang i enghø som foderafgrøde. Før den tid havde man brugt løvhø, altså afskårne grene med fastsiddende, grønne blade. Det var – og er stadig – et udmærket foder, som dyrene gerne æder, men det var besværligt at høste, og det fyldte meget under opbevaringen. På Öland og Gotland kan man stadig se løvenge, der opstår, når løvhøet er høstet.

Græsset eller de urteagtige planter skal helst slås kort før Sankt Hans, dvs. lige før græssernes blomster "skrider" (springer ud). Netop på det tidspunkt er indholdet af mineraler, vitaminer og kulhydrater højest. Hurtigst muligt skal høet ned under 15% vandindhold for at hindre mugdannelse og høet taber foderværdi, hvis det bliver vasket igennem af regn. Det er grunden til, at man satte det op i vandafvisende stakke.

Fysikeren Freeman Dyson angav i 1999 høet som den vigtigste opfindelse i det seneste 2000 år, da han mente, det havde stor betydning for udviklingen af nordlige bycivilisationer som Wien, Paris, London, Berlin, Moskva og New York.

Da hø er meget arbejdskrævende at fremstille under kølige, nordiske forhold, har man mange steder opgivet fremstillingen og er i stedet gået over til at bruge ensilering som konserveringsmetode for grovfoder.

Reference

Se også 
 Ensilage
 Halm
 Wrapballe
 Høvender

Foder
Græsser
Ensilage

Ensilage er syregærede, grønne planter, der bruges som foder. Råmaterialet kan være vilde engplanter, kløvergræs, grønhøstet korn (fx havre), roetoppe eller majs. Umiddelbart efter at man har slået afgrøden, bliver den presset let sammen og pakket lufttæt. De iltkrævende åndingsprocesser vil snart have opbrugt al ilt, og i stedet kommer der gang i de anaerobe gæringsprocesser. I princippet svarer ensilering ganske til fremstilling af surkål (tysk: Sauerkraut).

Ved gæringen øges foderets holdbarhed, uden at dets næringsværdi falder betydeligt. Da ensilering er uafhængig af vejret og også kræver mindre arbejdsindsats, er det blevet en meget anvendt metode til fremstilling af vinterfoder.

Gennem det engelske ord Silage ser man sammenhængen mellem ensilage og silo. Ensilage opbevares tit i en plansilo, hvis det ikke ligger i en engangs-bunke på marken.

Se også 
 Hø
 Halm

Foder
Shatt al-Arab

Shatt al-Arab (arabisk: شط العرب "den arabiske munding") er en flod som dannes ved sammenløbet af Eufrat og Tigris i det sydlige Irak. Shatt al-Arab er 193 km lang og udmunder i bunden af Den Persiske Bugt. Den nederste del udgør grænsen mellem Irak og Iran. Stridigheder mellem de to lande om grænsedragningen og om rettigheder til besejling af floden var en af hovedårsagerne til udbruddet af Iran-Irak-krigen fra 1980 til 1988. Basra som er Iraks vigtigste havneby, ligger ved Shatt al-Arab.

Vandløb i Irak
Vandløb i Iran
Termodynamikkens 0. lov

Termodynamikkens nulte lov drejer sig om termisk ligevægt og er grundlæggende for termodynamikken.

Hvis et legeme A er i termisk ligevægt med legeme B, og legeme B er i termisk ligevægt med legeme C, da vil legeme A og C være i termisk ligevægt.

For eksempel kan legeme A være et glas vand, legeme B en isterning og legeme C et termometer. Alle tre har stået i netop så lang tid, at isen er smeltet og alle tre er i termisk ligevægt. Dette betyder egentlig blot, at alt har samme temperatur, og at termometret viser temperaturen på isvandet. Dette er naturligvis indlysende, men viser sig dermed også at være noget af det mest grundlæggende inden for termodynamikken, når man netop arbejder med temperaturer og udveksling af energi.

Se også 
Termodynamikkens 1. lov
Termodynamikkens 2. lov
Termodynamikkens 3. lov

Kildehenvisninger 

0. lov
Termodynamikkens 2. lov

Termodynamikkens 2. hovedsætning siger at 
 
(væksten i entropien for universet vil altid være ikke-negativ). Entropien er et udtryk for et systems ’uorden’, og den 2. hovedsætning medfører, at en proces, der nedbringer entropien det ene sted, vil medføre en tilsvarende eller større stigning i entropi et andet sted.

Koblet med almindelig energilære siger 2. hovedsætning altså, at varmeenergi eller varme er noget specielt blandt energiformerne. Alle de andre kan omdannes til varme, men ikke omvendt. Det er ikke muligt at omdanne varme fuldstændigt tilbage til den energiform, den kom fra. Med andre ord: varme er energi af en lavere kvalitet. 

Varme kan forstås som tilfældige bevægelser i stoffets partikler, dvs. som entropi. I et lukket system kan mængden af tilfældighed kun øges, hvad der medfører, at man ikke kan bringe orden tilbage i tilfældigheden uden en ydre påvirkning. Entropien (uordnen) i et lukket, makroskopisk system bliver aldrig mindre. Termodynamikkens anden hovedsætning kaldes også loven om varmedøden, idet den forudsiger, at al energi i universet, som kan frigøres fra materien, til sidst vil være omdannet til varme, hvorefter alt vil gå i stå.

Det er umuligt at skabe en proces der virker, ved samtidigt at hente varme fra et lager og producere arbejde. Eller sagt i jævne ord:

 "Selv den bedst konstruerede maskine taber til sidst energien og går i stå."

Evighedsmaskiner er med andre ord en umulighed. Der findes en del mere humoristiske formuleringer af termodynamikkens 2. lov, f.eks.

 "Med tid kommer rod"

 "You can't unscramble eggs"

Se også 
 Termodynamikkens 0. lov
 Termodynamikkens 1. lov
 Termodynamikkens 3. lov

2. lov
Termodynamikkens 3. lov

Termodynamikkens 3. lov drejer sig om det absolutte nulpunkt. Efterhånden som temperaturen i et system nærmer sig det absolutte nulpunkt, nærmer entropien i systemet sig en konstant. Det betyder, at entropien i systemet ved det absolutte nulpunkt har en veldefineret størrelse. Det skyldes, at et system ved det absolutte nulpunkt eksisterer i dets grundtilstand, og at entropien alene bestemmes af, hvor langt systemet er fjernet fra grundtilstanden.

Hvis der kun er en grundtilstand (dvs. grundtilstanden ikke er degenereret, f.eks. i krystalgitre), bliver entropien nul i grundtilstanden. Entropien defineres som , hvor S er entropien, k er Boltzmanns konstant, og  er antallet af forskellige tilstande med den givne energi. Da  for en ikke-degenereret grundtilstand, fås .

Alle processer standser, når temperaturen nærmer sig nul. Eller sagt med jævne ord:

"Man kan ikke nå det absolutte nulpunkt."

Som argumentation for, at man ikke kan opnå det absolutte nulpunkt, kan man blandt andet benytte sig af Heisenbergs usikkerhedsprincip.

Se også 
 Termodynamikkens 0. lov
 Termodynamikkens 1. lov
 Termodynamikkens 2. lov

3. lov
Mille

Mille har flere betydninger:
 Latinske ord og vendinger#M (mille) – latinsk for 1.000.
 Mille (pigenavn) – et pigenavn. 
 Mille (tv-serie) – en dansk tv-serie fra 2009.
 Mille (tegneserie) – norsk tegneserie.
 Mille (kortspil) – et kortspil for to spillere.

Se også
 Mil (flertydig)
 Mile - flertydig
Le Chateliers princip

Le Châteliers princip er en sætning indenfor kemi, der siger at:

Et ydre indgreb i et system i ligevægt fremkalder en forskydning, der formindsker virkningen af indgrebet.

Sætning formuleredes af den fransk/italienske kemiker Henry Louis LeChâtelier i 1884.

Koncentrationsændring 
Le Châteliers princip eksemplificeres ofte med koncentrationsændringer i ligevægtssystemer. Opløses calciumcarbonat i vand indtræder følgende ligevægt:

Når et system er i ligevægt, er nettokoncentrationerne konstante – hvis der opløses to calciumcarbonat-molekyler, vil to calcium- og to carbonat-molekyler krystaliseres. Man siger, at et lukket system altid vil søge mod ligevægt.
Foretages der nu et sådan indgreb, at koncentrationen af calciumcarbonat øges, vil systemet søge mod ligevægt. Dette sker ved at koncentrationen af calcium- og to carbonat-ionerne stiger. For at disse koncentrationer skal stige, må der dog opløses noget calciumcarbonat. Hermed formindskes virkningen af indgrebet hvilket er det, le Châteliers princip forudsiger.

Tryk- og volumenændring 
Avogadros lov siger, at 1 mol gas ved samme tryk og temperatur fylder det samme uanset hvilken gas, der er tale om. I en lukket gasbeholder med udelukkende nitrogen, hydrogen og ammoniak indtræder følgende ligevægt:

Hvis trykket i beholderen øges, hvilket kan gøres ved at formindske voluminet, stiger gaskoncentrationen. Da Avogadros lov stadig gælder, er alle koncentrationer steget lige meget. Betragtes udtrykket for ligevægtskonstanten, ses det, at nævneren (venstresiden) er dobbelt så stor som tælleren (højresiden). Systemet er således ikke i ligevægt længere. Ved forskydningen mod højre søger systemet mod ligevægt. Det samlede antal mol gas på højresiden er lavere end på venstresiden, så når systemet nu søger mod ligevægt, vil voluminet øges og herved vil trykket falde. Hermed formindskes virkningen af indgrebet hvilket er det, le Châteliers princip forudsiger.

Referencer 

Chateliers princip
Chateliers princip
Vadested

Vadesteder i vandløb er steder, hvor vandløbet kan passeres af trafik uden hjælp af broer eller færger.

Vadesteder finder man, hvor vandløb er lavvandede, og samtidig har fast bund. Det vil ofte sige, at vandet strømmer hastigt på stedet. Mange købstæder er vokset op på steder, hvor der netop var et godt og pålideligt vadested over et spærrende vandløb. Som et eksempel kan det nævnes, at Aarhus er vokset op omkring det eneste sikre vadested over Aarhus Å, som ligger der, hvor gaden endnu hedder Immervad (altså: vedvarende vadested). Desuden kan nævnes, at bynavnet Vejle er direkte afledt af det gamle danske ord wæthæl, der betyder vadested.

Problemet ved vadesteder er, at de samler trafikken, sådan at alle må ned eller op over de lave og fugtige bredder og ådale, der ligger på begge sider af vadestedet. Det førte allerede i vikingetiden til, at man befæstede tilkørselsveje med brædder og sten. Senere har man i stedet valgt at føre trafikken hen over vandløbet på en bro. Den mest bemærkelsesværdige af disse broer var den næsten 760 meter lange Ravningbroen over Vejle Ådal fra omkring år 978.

Et vadested er dog stadigvæk en brugbar løsning, og mange andre steder i f.eks. England og Wales finder man ofte, at vejen er ført direkte gennem et flodløb. Man har så befæstet bunden med sten eller beton, og resultatet er en billig og brugbar løsning på et trafikalt problem.

Se også

Kilde 
Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XXIV, s. 388; opslag: Vadested

Vandløb
Andre gennemgange
Vandtransport infrastruktur
Skabelsen (nordisk mytologi)

Skabelsen i den nordiske mytologi baseret på Snorri Sturluson's Edda:

I urtidsdagene – før der endnu var nogen jord eller nogen himmel – fandtes et enormt svælg midt i verden, som hed ginnungagap. Mod nord var det kolde Niflheim og mod syd det brændende varme Muspelheim med Surt som hersker – Surt som til Ragnarok skal få Bifrost til at bryde sammen og sætte verden i flammer.

Der skete så det, at varmen fra Muspelheim smeltede noget af isen i Niflheim og i midten, i ginnungagap dannedes levende dråber, som tog menneskelig skikkelse; således blev urjætten Ymer til. Fra Ymers sved fra hans højre armhule voksede der en mand og en kvinde frem – hans højre fod avlede en søn med hans venstre, og fra dem kom en så rig yngel, at verden snart var fyldt med grumme jætter.

Dråberne fra Niflheim faldt stadig og heraf dannedes urkoen Audhumla af hvis yver Ymer diede. Koen slikkede på sin saltsten (hvor den kommer fra vides ikke) og i løbet af tre dage voksede en mand frem – han kaldtes Buri. Han fik sønnen Borr, som med jættekvinden Bestla fik Odin, Vile og Ve, som var de tre første aser. Da guderne voksede og blev bevidste om deres kræfter, besluttede de at dræbe Ymer. Alt hans æt undtagen Bergelmer og hans kvinde druknede i blodsstrømmen som stod fra ham i mange dage, og det er fra dem at al nuværende jætteæt stammer. 

Guderne tog da Ymers lig og kastede det i ginnungagap – og af det formede de jorden. Blodet blev til verdenshavene, kødet til jord og muld, knoglerne til alverden bjerge og fjelde, håret til skovene, tænderne til sandet og hjerneskallen hævede de op som himmelhvælvingen. Herefter satte de dværgene Nordre, Søndre, Østre og Vestre til at holde hvert deres hjørne af denne skal. Gløder fra Muspelheim kastede de op og gjorde til stjerner. De mest glødende stykker fra Muspelheim fik særlige opgaver – det var sol og måne.. (Der er også en version hvor sol og måne er døtre af Mundilfare.. – ved Ragnarok bliver Sol ædt af ulven Skoll mens måne bliver ædt af Hate – deres døtre er dog klar til at fortsætte når verden genopstår). 

Yderst i denne verden gjorde de plads til jætterne og kaldte det Jotunheim, men i midten helligede de et område og omgærdede det med Ymers øjenvipper og kaldte det Midgård.

En dag da Odin, Vile og Ve kom gående på stranden, fik de øje på to træstammer og besluttede at se hvem af dem der var den bedste til runetrolddom. Odin formede dem som mennesker og bragte dem liv, Vile gav dem deres førlighed og Ve gav dem deres sanser. Den første mand hed Ask og kvinden hed Embla, og det er fra dem at menneskenes æt stammer.

Da dette var gjort opbyggede guderne deres eget hjem – Asgård og plantede verdenstræet Yggdrasil.

Litterære kilder til nordisk mytologi
Peter Frödin

Peter Frödin (født 7. januar 1964) er dansk skuespiller, komiker og sanger.

Karriere 
Karrieren som autodidakt skuespiller begyndte i 1984 på Merkurteatret. Senere spillede han sammen med Paprika Steen, Hella Joof og Martin Brygmann på Cafe Teatret, hvilket blev starten på mange års samarbejde i komediegrupperne Lex & Klatten og Det brune punktum. Sidstnævnte er stadig aktiv.

Sammen med Hella Joof lavede han børneprogrammet Bullerfnis (1990-1992).

Han har haft roller i en række danske film bl.a. Hannibal & Jerry, Motello, Mirakel, Grev Axel, Jul I Valhal og En kort en lang. 

Han er desuden bredt kendt for sin medvirken i tv-reklamer for Tuborg.

Musikken fra Lex & Klatten og Det brune Punktum samt soundtracket fra filmen "En kort en lang" har givet Peter Frödin flere store radiohits. Sangen "Vent på mig", som Peter Frödin sang sammen med Jimmy Jørgensen til "En kort en lang", var således den mest spillede sang i dansk radio i perioden 1995-2010. I tv-showet "Her er dit liv" på DR1 betegnede vært Jarl Friis Mikkelsen Peter Frödin som: "en af Danmarks bedste sangere".

Peter Frödin har desuden indlæst en række børnebøger af bl.a. Ole Lund Kirkegaard og Kim Fupz Aakeson

Han medvirkede i DR Ultras sit-com "Backstage" i 2015 som Doktor Munch.

I 2015 medvirkede Peter Frödin som en af de fire dommere i Danmark har talent sammen med Jarl Friis Mikkelsen, TopGunn og Cecilie Lassen.

I 2019 sprang Peter Frödin ud som schlagersangeren Franzi25 som et marketingsstunt fra spiludbyderen Rød25. Dette har medført et par virale hit-sange på Youtube, herunder "Franzi auf dem Himmelberg" og "Nein, nein, nein" som er en parodi på den østrigske sanger Hansi Hinterseer.

I 2021 var han en af de fire detektiver i tv-konkurrencen Hvem holder masken? på TV 2.

Filmografi

Film 
Hannibal & Jerry (1997)
 Motello (1998)
 Mirakel (2000)
 Grev Axel (2001)
 En kort en lang (2001)
Pip og papegøje (2005)
Der var engang en dreng, der fik en lillesøster med vinger (2006)
 Guldhornene (2007)
 Hodja fra Pjort (2017)
 Kaptajn Bimse og Goggeletten (2018)
 Kaptajn Bimse (2019)

Tv 
 Bullerfnis (1990-1992)
 Far, mor og Blyp (1996-1997)
 Blyppernes første år (1999)
 Jul i Valhal (2005) - Hejmdal 
 Backstage (2015-2016)
 Laban: en juletragedie (2017)
 Julefeber 2020 - Balletmester

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Entertainere fra Danmark
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog
Talent Danmark
Anette Støvelbæk

thumb|Anette Støvelbæk og Ole Thestrup. 
Anette Støvelbæk (født 27. juli 1967) er en dansk skuespiller. Hun fik sit gennembrud med rollen som Olympia i Lone Scherfigs film Italiensk for begyndere.

På tv har hun medvirket i TV 2-serien Forsvar, og som Frk. Toft i DR-serien Krøniken. Ydermere spiller hun lægen Astrid Borg i TV-serien Lærkevej og Fru Frigh i Badehotellet.

Anette Støvelbæk er endvidere tilknyttet lydbogsforlaget Momo - Skuespillernes Lydbogsværksted, hvor hun har indlæst flere lydbøger.

Privat
Hun er gift med kollegaen Lars Mikkelsen. De har været gift siden 1989 og har to børn. Sønnen Lue Støvelbæk er ligeledes skuespiller. I serien Badehotellet spiller Lue hende søn, og Lars medvirker også i et par afsnit.

Filmografi

Film

Tv-serier

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Studenter fra Metropolitanskolen
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat