kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kaudervælsk

Kaudervælsk betegner et gebrokkent eller på anden måde uforståeligt sprog. Oprindelig blev kaudervælsk (ty. "Kauderwelsch") brugt om det rætoromanske ("vælske") sprog, som det tales omkring Chur ("Kauer") i Schweiz.

Se også
 Volapük_(sprog)#Ordet_volapyk_på_dansk_i_dag
 Onomatopoietikon

Sprogvarianter og sprogstil
Slesvigsk Gest

Den Slesvigske Gest (tysk Schleswigsche Geest), også kaldet Midtslesvig eller Midtsletten er et gestområde i det indre Sydslesvig. Området afgrænses af marsken i vest og de østlige bakkelandskaber i Angel og Svansø. Grænsen mod øst er omtrent Hærvejen (eller hovedvejen mellem Flensborg og Slesvig). Lusangel udgør et overgangsområde mellem gesten og det angelske bakkelandskab. Den sydslesvigske gest er en del af den jyske højderyg. 

Gesten såvel som bakkelandskaberne ved Østersøen opstod som endemoræner under den sidste istid. Området består mest af sandjord med et lavt humusindhold. Jorden er derfor mindre frugtbar end for eksempel jorden i marskområderne. 

Gesten har i hvert fald siden 500-tallet været beboet af daner (jyder), mens marsken senere blev koloniseret af friserne. I 1700-tallet opstod en række kolonistbyer i gesten som led i kongens gestkolonisation. Det var for det meste kartoffeltyskerne, som bosatte sig her for at opdyrke den jyske hede. Frem til 1800- og ind i 1900-tallet var sønderjysk i dets mellemslesvigske variant udbredt på Midtsletten. Med sprogskiftet blev sønderjysk afløst af neder- og standardtysk. 

Gesten i Sydslesvig omfatter følgende herreder: Kær Herred, Vis Herred, Ugle Herred, Nørre og Sønder Gøs Herred samt store dele af Arns Herred. 

Den nord-syd-gående Hærvej forløber gennem området.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 P. Lauridsen: "Om Nordfrisernes Indvandring i Sønderjylland" (Historisk Tidsskrift, 6. række, Bind 4; 1892)

Slesvig-Holstens geografi
Koldfront

En koldfront er grænsen mellem to luftmasser med forskellig temperatur i atmosfæren, hvor en koldere luftmasse fortrænger en varmere. En koldfront udløser ofte kraftig nedbør fx skybrud, eventuelt kombineret med torden og hagl.

Hvor koldfronten trænger frem, vil den først optræde ved jordoverfladen og lodret op til ca. 500 m, hvorefter den over flere hundrede km bøjer bagover og ophører i ca. 15 km højde, hvor tropopausen begynder, og vejret ophører. Den varmere luft foran koldfronten skubbes dels foran fronten, dels opad. Den del af luften, som skubbes opad og/eller blandes med den koldere luft afkøles, hvorved vanddamp vil kunne fortættes til lodrette skyer (cumulonimbus), og nedbøren udløses.

På et vejrkort vises koldfronten med en linje langs fronten med trekanter i den retning, fronten bevæger sig. Koldfronter kan indhente varmfronter og okkludere dem.  

Koldfronter opstår i Danmark især i forbindelse med lavtryk langs polarfronten, som den vestlige side trækker den koldere polarluft mod syd og siden øst. Søbriser er svage, lokale koldfronter.

Der findes 4 forskellige fronttyper; varmfront koldfront okklusionsfront stationær front

Meteorologi
Med lille Klas i kufferten

Med lille Klas i kufferten er en dansk-svensk film fra 1984. Manuskriptet er af  Ulf Andrée og Gunnel Linde efter sidstnævntes roman, og filmen er instrueret af Ulf Andrée.

Medvirkende 

 Maja Ekman – Annelise (dansk stemme af Therese Christensen)
 Mårten Ekman – Nicklas (dansk stemme af Michael Nezer)
 Birgitta Andersson – faster Tinne (dansk stemme af Lisbet Dahl)
 Viveca Dahlén – moderen (dansk stemme af Kirsten Hansen-Møller)
 Stefan Ekman – faderen (dansk stemme af Jess Ingerslev)
 Ingrid Janbell – pigen i sportsvognen (dansk stemme af Lotte Tarp)
 Helle Hertz – stuepigen
 Per Pallesen – drageren
 Ole Thestrup – portieren
 Poul Bundgaard – udråberen
 Lars Knutzon – en hotelgæst
 Gotha Andersen – en vred herre
 Benny Berdino – hestepasseren

Eksterne henvisninger 
 

Svenske film fra 1984
Danske film fra 1984
Film fra Danmark (administrationskategori)
Film baseret på bøger
Undskyld vi er her

Undskyld vi er her er en dansk film fra 1980, instrueret af Hans Kristensen.

Medvirkende
Jesper Christensen
Tommy Kenter
Ulla Henningsen
Poul Bundgaard
Anne-Lise Gabold
Sejr Volmer-Sørensen
Gotha Andersen
Ole Ernst
Ove Verner Hansen
Valsø Holm
Torben Jensen
Bodil Lindorff
Ghita Nørby
Jessie Rindom
Søren Steen
Poul Thomsen
Bent Warburg
Claus Bue
Rikke Wölck
Torben Zeller
Holger Vistisen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1980
Film instrueret af Hans Kristensen
Dansksprogede film
Har du set Alice?

Har du set Alice? er en dansk film fra 1981.
Manuskript Brita Wielopolska.
Instruktion Brita Wielopolska og Mogens Kløvedal.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ole Ernst
Ulla Henningsen
Otto Brandenburg
Karen Margrethe Bjerre
Jannie Faurschou
Søren Spanning
Jesper Christensen
Eva Madsen
Holger Vistisen
Margrethe Koytu
Lone Lindorff
Jørn Faurschou

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1981
Taylorpolynomium

Et Taylorpolynomium er en metode inden for matematikken til at tilnærme en funktion med et approksimerende polynomium.

Formlen er fundet af den britiske matematiker Brook Taylor omkring 1715.

Formel 
Formlen for et 'te-gradspolynomium, der approksimerer funktionen, , ud fra et givent fixpunkt, , ser ud som:

Eller skrevet lidt mere kompakt:

Hvor  er den 'te afledte funktion af , og  er fakultetet af . Generelt vil højere værdi af  give en bedre approksimation. Det lykkedes imidlertid den tyske matematiker Carl Runge at fremstille et modeksempel, som gør approksimationen værre ved større . Dette er bedre kendt som Runges fænomen.

Taylors grænseformel 
Taylors grænsefomel er en metode hvormed det bliver muligt at bestemme grænseværdier ved hjælp af Taylorpolynomier.

Under den antagelse, at funktionen  er n gange differentiabel i det givne interval, samt at punktet man ønsker undersøgt er en del af dette interval, gælder følgende regel:

hvor  for 

I denne formel repræsenterer det sidste led, også kaldet epsilon-funktionen, en funktion der går hurtigere mod nul end . Det har ikke den store betydning, hvordan epsilon-funktionen ser ud; blot det ovenstående gælder, som udnyttes, når man finder frem til grænseværdien.

Eksempler 

Det approksimerende polynomium for  viser sig at være et af de simpleste eksempler indenfor approksimerende Taylorpolynomier, så længe man bruger 0 som udviklingspunkt. Dette er som følge af, at  differentieret giver sig selv. Det betyder, at uanset hvor mange gange man differentierer, vil differentialkvotienten altid være 1. Her vises princippet for at finde Taylorpolynomiet af 4. grad.

Som så medfører:

Når det ovenstående indsættes i formlen, fås følgende polynomium:

Se også 
 Analytisk funktion
 Lille vinkel

Matematisk analyse
Matematiske rækker
Evangelisk Frikirke Danmark

Evangelisk Frikirke Danmark , tidligere Det Danske Missionsforbund – ofte blot kaldet Missionsforbundet – er en dansk frikirke, der er tilsluttet Federation of Free Evangelical Churches. Der er 24 selvstændige menigheder tilknyttet frikirken. Nørrejyske Ø udgør et særligt tyngdepunkt, da hele ni af menighederne hører hjemme her (dertil kommer en 10. menighed i Ålborg). Kirken blev stiftet i 1888 ved et møde i Ålborg.

Kirken lægger vægt på, at læremæssige forskelle skal kunne eksistere inden for menighederne, hvorfor man i spørgsmålet om dåb lader det være op til den enkelte person, om man er tilhænger af voksendåb eller barnedåb. Voksendåb er dog det almindeligste.

Navnet blev  1. januar 2022 ændret til Evangelisk Frikirke Danmark.

Medlemmer af Missionsforbundet 

Saralystkirken (Aarhus)
Bethaniakirken (Aalborg)
Vesterkirken (Stenum)
Vestermarkskirken (Grindsted)
Frikirken i Aabenraa
Frikirken, Sorø

Kilder og  henvisninger 
Helge Rasmussen, red: En dansk vækkelsesbevægelse. Det Danske Missionsforbund 1888-1963, udgivet 1963.
Missionsforbundet 

Medlemmer af Danske Kirkers Råd
Kirker i Det Danske Missionsforbund
Etableret i 1888
Melankoli

Melankoli kommer af det græske μελαγχολία /melaŋkʰoˡlia/, μελαν- /melan/, stammen i μελάς /meˡlas/ "sort" og χολία /kʰoˡlia/, en afledning χολή /kʰoˡlē/, som betyder "galde". Det betegnede i antikken et af de fire temperamenter, tilbøjeligheden til sortsyn eller nedtrykthed. Udtrykket bruges i dag om forskellige tilstande af nedtrykthed, fx depressiv sindsstemning.

Historie 
I antikken tænkte man sig, at helbredet afhang af balance mellem de fire kropsvæsker: hjertets blod, hjernens slim, leverens gule galde og miltens sorte galde. Der findes ingen sort galde, men den blev alligevel beskrevet som «så tyk og klæbrig», at lægerne havde besvær med at tappe den. Den udsondrede sorte dampe, som steg op i hjernen og formørkede tankerne. Patienten blev bogstavelig talt en sortseer. Denne teori om menneskets helbred holdt sig levende langt ind i 1700-tallet. 

"Hvorfor er alle fremtrædende mænd melankolikere?" spurgte Aristoteles og knyttede skarpsindighed til nedtrykthed. Platon kobler i Faidros melankoli til en guddommelig inspiration, mania. Melankolikeren kunne veksle mellem lys og mørke, hvad vi i dag kalder bipolaritet. Den græske lærer Aretaeus skrev på 100-tallet e. Kr., at melankolikerne er "gnavne, nedtrykte, søvnløse...forbander livet og ønsker sig døde...Den ene tror han er en spurv, en hane eller en krukke af ler," mens andre "tror, de er et sennepsfrø, og ryster af skræk for, at blive plukket op af en høne; andre nægter at lade vandet, af skræk for at skabe oversvømmelse."

Henvisninger

Se også 
 maniodepressiv sindslidelse.

Lidelse
Psykologi
Cembalist

En cembalist er en musiker, der spiller på cembalo eller et andet af cembalofamiliens instrumenter.

Udvalg af moderne cembalister 
 Kenneth Gilbert
 Ketil Haugsand
 Gustav Leonhart
 Lars Ulrik Mortensen
 Trevor Pinnock
 Rafael Puyana
 Scott Ross
 Christoph Rousset
 Blandine Verlet
En lille nisse rejste

En lille nisse rejste, første linje af digtet "Den største Mand" af Jul. Chr. Gerson (1811-1894) i hans Digte for Børn (1845) og sat til musik af J.C. Gebauer.

Teksten handler om en nisse, der rejser rundt for at finde verdens største mand. Han kommer til stormogulen, hvor der gror kæmpekål, men finder først verdens største mand ved at kigge på sit spejlbillede i havet.

Sangen er blevet indspillet på en lang række albums og versioner, bl.a. på Åh Abe-albummet Hej Frede fra 1996 af Gitte Naur og på det humoristiske julealbum Juleknas fra 2001, i en flamencoinspireret version med guitaristen Christian Sievert.

Eksterne henvisninger 
"Den største Mand" i Kalliope 
Find sangen på Wikisource 

Digte fra Danmark
Sange fra Danmark
Cerebus

Cerebus er en tegneseriefigur, et jordsvin, skabt af canadieren Dave Sim. Cerebus er også navnet på serien, der er den længste selv-udgivne tegneserie nogensinde og den længste engelsksprogede tegneserie skrevet af en enkelt person med samme tegnere (Sim har tegnet den selv med Gerhard som assistent). 

Tegneserien, der startede som en parodi på Conan Barbaren, udkom fra 1977 til 2004, hvorefter den bestod af 6000 sider udgivet i 300 hæfter.

Historien om Cerebus er lang og kompliceret, begynder som fantasy og reflekterer efterhånden stadig mere over det moderne nordamerikanske samfund og bliver samtidig stadig mere selvrefererende.

Tegneseriefigurer
Tegneserier fra Canada
Schweiziske kantonvåbener

De schweiziske kantoner har alle våbener:

Våbener
Heraldik
Bøddel

En bøddel (eller mestermand) er den, der fuldbyrder den straf, som er idømt af domstolene. Han udfører dødsdomme eller henrettelser, pryglestraffe, brændemærkning, fængsling og fordrivelse af de dømte. 

Bøddelhvervet i Danmark blev ofte varetaget af tyske bøddelfamilier eller en uærlig mand som en dødsdømt, der ved at påtage sig bøddelhvervet, reddede sit eget liv. 

Ordet bøddel stammer fra plattysk 'bodel', jfr. det tyske ord 'büttel', fangevogter.

Bødlen var ofte en udstødt i samme kategori som rakkere og natmænd, omend han var offentligt ansat og til tider velbetalt. Aflønningen skete efter tarif: to mark og en skilling for 'et øre at afhugge' eller ti mark for 'at halshugge, partere og lægge på hjul og stejle'.

I enkelte danske byer måtte bødlen bære en skamsdragt, så alle kunne se, hvem han var. Hans erhverv var urent, fordi han skulle omgås tyve og røvere, et tabu der endda ramte fængselsbetjente i begyndelsen af 1900-tallet. 

Bøddelhvervet var en selvstændig stilling. Bøddelen havde ofte hjælpere, der hjalp med radbrækning og andet uærligt arbejde. 

I Frankrig var der en officiel bøddel indtil dødstraffens afskaffelse i 1981. (Frankrigs sidste henrettelse foregik ved guillotine i 1977). 

Natmændene hed sådan, da de tømte byens lokumsspande om natten og rakkeren samlede selvdøde husdyr sammen og flåede dem.

Se også 
 Jens Carl Theodor Seistrup - Danmarks sidste aktive skarpretter
 Carl Peter Herman Christensen - Danmarks sidste skarpretter
 Franz Schmidt - Bøddel i Nürnberg der skrev en udførlig dagbog over sin bøddelgerning

Eksterne henvisniner 

Titler
Retspersoner
Henrettelse
Ledetal

Ledetal er ved fotografering et tal, som beskriver lysstyrken fra fotografisk blitzudstyr, og højere ledetallet angiver et kraftigere lys fra blitzen.  Sammenhængen mellem ledetal, afstand, og blændetal for korrekt belysning ved ISO 100-følsomhed er:

Ledetal = Afstand × Blændetal

Enheden for ledetal er meter (m) hvis afstanden måles i meter, og fod (ft) hvis afstanden måles i fod.

Styrken af lys afhænger af afstanden til lyskilden, og den fysiske sammenhæng er, at lyset aftager med kvadratet på afstanden. Det betyder, at hvis afstanden fordobles, falder lysstyrken til en fjerdedel.

Samtidig er der en modsvarende sammenhæng mellem blændetal og lysstyrke, idet blændetallet vokser med kvadratroden af lysstyrken. Hvis lysstyrken firedobles, skal blændetallet derfor gøres dobbelt så stort.

Kombinationen af disse to fysiske sammenhænge betyder, at der med en enkelt lyskilde er en simpel sammenhæng mellem blændetal og afstand: Dobbelt så stor afstand giver halvt så stort blændetal.

Den nævnte definition bruges i lande, hvor meter-systemet er udbredt. Andre steder bruges tilsvarende definitioner, som i stedet baserer sig på fod, og det giver andre værdier. Når der opgives et ledetal, skal afstandsmål og følsomhed derfor specificeres samtidig.

Anvendelse
Når ledetallet anvendes til manuel indstilling, korrigeres først for en eventuel anden følsomhed af den film/sensor, man bruger. Igen er der en kvadratisk sammenhæng, idet en firedobling af ISO-tallet svarer til en fordobling af ledetallet.

Derefter måles afstanden til motivet, og denne divideres op i ledetallet, hvilket giver den blænde, som objektivet skal indstilles på.

Kameraets lukkertid har ingen indflydelse, så længe motivet alene oplyses af blitzen; den skal normalt bare sættes på en tid, som er bestemt af kameraets konstruktion og blitzens synkroniseringsmekanisme.

Hvis der er blandet lys fra forskellige kilder i et motiv, eller hvis blitzlyset reflekteres undervejs, er den manuelle indstilling noget vanskeligere og der må korrigeres efter erfaring og tommelfingerregler.

I moderne kameraudstyr er der sjældent brug for disse manuelle udregninger og indstillinger, da dette kan foregå automatisk.

Belysning
Fotografi
Kreis Rendsborg-Egernførde

Rendsborg-Egernførde (tysk Rendsburg-Eckernförde) er en tysk kreds i delstaten Slesvig-Holsten. Hovedbyen er Rendsborg.  Kredsen knytter sig både til Sydslesvig og Holsten. 

Rendsborg-Egernførde har 268.075 indbyggere (pr. 2013).

Byer, amter og kommuner 
Kreisen havde   indbyggere pr.    

Amter med tilhørende kommuner/byer (* = markerer administrationsby)

Eksterne henvisninger 

 Netsted
Rasmus Rasmussen

Rasmus Rasmussen er navnet på flere personer:

 Rasmus Rasmussen (højesteretsdommer) (død 1753) – dansk højesteretsdommer.
 Rasmus Rasmussen (dansk forfatter) – dansk fotograf og forfatter.
 Rasmus Rasmussen (færøsk forfatter) – færøsk højskolelærer og forfatter.
 Rasmus Rasmussen (skuespiller) – norsk skuespiller.
 Rasmus Rasmussen (gymnast) - dansk gymnast.
Probstei

Probstei er et område i det nordlige Tyskland på Kielerfjordens vestbred. Større byer er Laboe, Heikendorf og Schönberg. Mod syd afgrænses området gennem floden Schwentine.

Eksterne henvisninger 
 Turistinformationen
 Museumshavn Probstei

Slesvig-Holstens geografi
Niels Bernhart

Niels Bernhart (født Jensen 9. maj 1946 i Holbæk, død 22. april 2008 i Roskilde) var en dansk pianist, kapelmester, komponist og foredragsholder.

Han var tilknyttet underholdningsbranchen i mere end 40 år og turnerede i mange år rundt i landet med sit eget orkester.

I 1980'erne indledte han et samarbejde med den tidligere radiovært Jørn Hjorting – først i radioen med udsendelsen Prøv Lykken og i de sidste år på tv-kanalen DK4, hvor han en gang om ugen akkompagnerede og underholdt i programmet Snak med Jørn Hjorting.

Niels Bernhart drev og ejede sit eget pladeselskab, stardust musikproduktion, der fortrinsvis udgav hans eget materiale samt andre artister i samme genre.

Diskografi 
 1993 – Let's Go SDCD9301
 1998 – Silver Strings SDCD 9801
 1999 – Viser og Fællessange SDCD9902
 1999 – Ska' vi danse SDCD9904
 2000 – Cafékvartetten SDCD 2000
 2000 – Lidt af hvert SDCD2001
 2000 – Smil til hinanden SDCD2003
 2002 – Med et smil og en sang SDCD2021
 2002 – Svenn Skipper spiller... og musikken er af Niels Bernhart SDCD2022
 2003 – Nu er det jul... igen SDCD2031
 2004 – Fra viser til refræn SDCD2041
 2004 – Klavertimen - 40 års JUBI-CD SDCD2043
 2006 – Lad os dele SDCD2061
 2006 – Lad mig flyve højt SDCD2063
 2006 – Vi tror på kærligheden SDCD2064

Referencer

Ekstern henvisning 
 Niels Bernharts hjemmeside 
 
 Stardust musikproduktion– Niels Bernharts pladeselskab 

Pianister fra Danmark
Komponister fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer fra Holbæk
Hjernemadsen

Hjernemadsen er et tilnavn der er brugt til flere personer:
 Peter Lund Madsen – en læge og hjerneforsker, som var vært i tv-programmer af samme titel.
 Carl Madsen (1903-1978) – en jurist og kommunist.
 Svend Åge Madsen – forfatter
Jonah Hex

Jonah Hex er en western-tegneserie skabt af forfatteren John Albano og tegneren Tony DeZuñiga og siden skrevet af Michael Fleisher udgivet af forlaget DC Comics. Jonah Hex startede i bladet All-Star Western nr. 10 i februar 1972 og efter knap 30 historier i dette blad samt især bladet Weird Western Tales, fik Jonah Hex sit eget blad med denne titel. Dette blad nåede 92 numre udgivet i perioden 1977-1985, hvoraf mange historier også er udgivet på dansk. Siden er flere Hex-serier blevet udgivet. Det seneste Jonah Hex-blad startede i 2005.

Jonah Hex er en veteran fra den amerikanske borgerkrig, der lever som dusørjæger og revolvermand. Han har et meget vansiret ansigt og en utiltalende karakter, men er ofte et bedre menneske end dem, han støder på. Denne dobbelthed er seriens drivkraft, og derfor er mottoet også: "He was a hero to some, a villian to others" (Han var en helt for nogle, en skurk for andre).

I 2010 blev Jonah Hex spillet af Josh Brolin i filmen Jonah Hex instrueret af Jimmy Hayward.

Eksterne henvisninger 
 Jonah Hex på ComicWiki
 

Tegneserier fra USA
DC Comics
Suder

Suderen, (Tinca tinca) er en grøn karpefisk som lever nær bunden i søer og moser. Opholder sig især ved vandplanter, åkandestængler, siv og nedsunkne grene. Lever af snegle, muslinger, dafnier og forrådnede plantedele og bliver derfor også kaldt "mosens skraldemand". Har et tykt slimlag og man troede derfor i gamle dage at den kunne bruges til medicinsk brug – derfor blev den også kaldt "doktorfisken". Suderen findes også i en gylden variant, guldsuderen, som bliver brugt til havedamme

Man kan kende forskel på han- og hunfiskene ved at kigge på bugfinnerne: Her er hannernes noget større og "stivere" end hunnens.

Suderen har to skægtråde som den bruger til at finde ud af, hvor den kan finde føde. Maksimalvægten er omkring 6-7 kg i ideelle vande. Den største registrerede suder fanget i Danmark vejede 5,25 kg og blev fanget i 2013.

Suderen er med en lystfiskers øjne meget populær, blandt andet pga. dens gode fightegenskaber. Her kan man blandt andet fange den på orm og majs.

Karpefisk
Lars Knutzon

Lars Knutzon (født 1. oktober 1941) er en dansk skuespiller og instruktør.

Han er søn af skuespilleren, sceneinstruktøren og teaterlederen Per Knutzon og kabaretsangerinden Lulu Ziegler og blev uddannet på Skuespillerskolen ved Odense Teater i 1967 og blev herefter ansat på teatret i nogle år.

Lars Knutzon har bevist sin alsidighed ved i mange år at arbejde som instruktør og skuespiller på en lang række danske teatre og har herudover spillet en række roller i tv, på radio og i film.

På scenen har han bl.a. spillet med i En skærsommernatsdrøm, Som Man Behager, Don Quixote, Koks i Kulissen, Mens vi venter på Godot, Woyzeck, Slutspil, Matador (musical på DKT) og Hamlet.

På tv-skærmen har man bl.a. set ham i serierne John, Alice, Peter, Susanne og lille Verner, Een stor familie, Ludo, Kald mig Liva, Bryggeren, Borgen samt julekalenderne Nissebanden, Alletiders Nisse, Jul på Kronborg og Tidsrejsen.

I 1993-1995 var han direktør for ABC Teatret.

Lars Knutzon er far til dramatikeren Line Knutzon.

Udvalgt filmografi 
 Gertrud – 1964
 Jensen længe leve – 1965
 Den gale dansker – 1969
 Det gode og det onde – 1975
 Hjerter er trumf – 1976
 Verden er fuld af børn – 1980
 Med lille Klas i kufferten – 1983
 Kurt og Valde – 1983
 Lykken er en underlig fisk – 1989
 Viktor og Viktoria – 1993
 Hjælp - Min datter vil giftes – 1993
 Kun en pige – 1995
 Ørnens øje – 1997
 I Wonder Who's Kissing You Now – 1998
 Albert – 1998
 Toast – 1999
 Manden som ikke ville dø – 1999
 En kort en lang – 2001
 Oh Happy Day – 2004
 Det grå guld - 2013
 MGP missionen - 2013
 Dronningens corgi (2019)

Tv-serier 
 John, Alice, Peter, Susanne og lille Verner – (1975)
 Een stor familie – (1983, afsnit 11)
 Anthonsen – (1984, afsnit 3)
 Nissebanden – (Julekalender, 1984)
 Ludo – (1985)
 Kald mig Liva – (1992)
 Landsbyen – (1994-1996)
 Alletiders Nisse – (Julekalender, 1995)
 Bryggeren – (1996, afsnit 7, 8, 9, 10 og 12)
 TAXA – (1999)
 Jul på Kronborg – (Julekalender, 2000)
 Rejseholdet – (2002)
 Borgen – (2010-2022)
 Tidsrejsen – (Julekalender, 2014)
 Tinkas Juleeventyr - (Julekalender, 2017)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste mandlige birolle
Personer i Kraks Blå Bog
Tegnefilmsdubbere fra Danmark