kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Landskommun

Landskommune er eller var et administrativt begreb i en række lande ved Østersøen. For Sveriges, Finlands og Letland vedkommende er begrebet historisk, mens det stadigt bruges på Ålandsøerne og i Estland.

Begrebet svarer til de tidligere sognekommuner i Danmark. Der er tale om tyndt befolkede kommuner, der ikke har status som bymæssige områder (dvs., at kommunerne ikke er købstæder, handelspladser, flækker, municipalsamfund eller lignende).

Landskommuner i Sverige 
De svenske landskommuner blev oprettede den 1. januar 1863 og nedlagte den 1. januar 1971.

I 1863 blev næsten alle Sveriges sogne (socknar) til landskommuner. Dengang fik Sverige omkring 2500 kommuner. Der er 88 købstæder og otte køpinger. De øvrige cirka 2400 kommuner var landskommuner.
 
Mellem 1863 og 1951 voksede antallet af købstæder fra 88 til 133. De otte køpinger var blevet til 96 køpinger i 1959.

Fra slutningen af 1800-tallet fik en del stationsbyer og andre tætbefolkede steder efterhånden status som municipalsamfund. Disse områder hørte under landskommunernes skole- og socialvæsener, men på andre områder (fx politi-, bygnings- og brandvedtægt) havde de en bymæssig status.

Mellem 1863 og 1950 skete der ikke de store ændringer med de egentlige landskommuner. Enkelte kommuner blev dog delt, mens andre blev lagt sammen. 

Ved kommunalreformen i 1952 blev antallet af landskommuner reducet til 816. I slutningen af 1960erne blev antallet reduceret endnu mere.

De svenske landskommuner blev nedlagte den 1. januar 1971

Landskommuner i Finland 
De finske landskommuner (finsk: maalaiskunta ) blev oprettede i 1865 og nedlagte i 1977. Der var dog en del kommuner, der bevarede ordet landskommune i deres navne.

Landskommuner på Ålandsøerne 
Der er 16 kommuner på Ålandsøerne. Mariehamn blev købstad i 1861. De øvrige 15 kommuner er landskommuner. Man skelner mellem de ni landsbygdskommuner på Fasta Åland og de seks skærgårdskommuner i Skærgårdshavet.

Landskommuner i Estland 
Der er to slags kommuner i Estland, nemlig købstæder (estisk: linnad, linn i ental) og landskommuner (estisk: vallad, vald i ental). Siden oktober 2013 er der 215 kommuner i Estland. De 30 er købstæder, men der er 185 landskommuner. Eksempler: Väike-Maarja vald, Padise vald, Kihnu vald og Rapla vald.

Landskommuner i Letland 
Indtil 2009 var Letland inddelt i storbyer, købstæder og landskommuner (pagasti).

Pagasts var betegnelsen for grundlæggende administrative enheder i det lokale selvstyre i Letland. Ordet pagasts er et almindeligt anvendt lettisk ord, der svarer til et sogn, en landkommune eller et lille landdistrikt. Ordet har oprindelse i det russiske pogost. Før 2009 var der 432 landkommuner eller pagasti i Letland.
Sommerland (Kreis Steinburg)

Sommerland er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Horst-Herzhorn under Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Sommerland ligger i Elbmarsken omkring 9 kilometer nordvest for Elmshorn og 8 km øst for Glückstadt. Mod nordøst går motorvejen A23 fra Elmshorn mod Itzehoe. Jernbanelinjen Marschbahn fra Altona til Glückstadt (og videre til Westerland på Sild), går gennem kommunen, og har station i Siethwende. I kommunen ligger bebyggelserne Brunsholt, Dückermühle, Grönland, Kamerland og Siethwende.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Sekundærrute 190

Sekundærrute 190 er en rutenummereret landevej i Vendsyssel.

Ruten går fra fra Nørresundby til Hjørring.

Rute 190 har en længde på ca. 48 km.

Kilder 

190
Arkæologisk horisont

Arkæologisk horisont er i arkæologien benævnelsen på et lag som indeholder kulturgenstande på et arkæologisk fundsted eller et større geografisk område. Den udgør et distinkt lag inden for dette fundsteds eller områdes arkæologiske sekvens.

Referencer

Se også
 "Arkæologisk stratigrafi", afsnit i artiklen om Stratigrafi
 "Sorte Muld-pladser"

Eksterne henvisninger
 Archaeological sequence, (en) om udtrykket 'arkæologisk sekvens'

Litteratur

Horisont
Sekundærrute 203

Sekundærrute 203 er en rutenummereret landevej på Sjælland.

Ruten strækker sig fra Stenlille til Slagelse.

Rute 203 har en længde på ca. 18 km.

Kilder 

203
Robert Brandel

Robert Albin Brandel (født 17. juni 1864 i Stockholm, død 20. juli 1929 sammesteds) var en svensk pædagog og præst.

Brandel blev Dr. phil. 1894 og 1899 forstander for Krafftska skolan i Stockholm. Han gjorde sig herved kendt som en stor ungdomsven, og han uddannede i skolen et udmærket musikkorps, forbilledet for de musikkorps, som senere dannedes ved næsten alle stockholmske skoler. Med sine "Kraffter" har Brandel gjort talrige rejser, også til Danmark, hvor han blev så begejstret for de frivillige drengeforbund, at han i Sverige søgte at indføre noget lignende. Han blev en af lederne i Sveriges scoutbevægelse og i ungdomsforbundet "Unga hjälpare", som opdrog forladte børn til landbrugere. I 1908 blev Brandel andenpræst ved Storkyrkan i Stockholm.

Kilder 

 

Præster fra Sverige
Skolefolk fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Svenskere i 1900-tallet
Personer fra Stockholm
Preben Philipsen

Constantin Preben Philipsen (født 18. januar 1910 i København, død 21. september 2005 i Klampenborg) var en dansk filmproducent.

Liv 
Philipsen var søn af den danske filmpioner Constantin Philipsen, som var grundlægger af Rialto Film. Den 1. april 1950 grundlagde han sammen med tyskeren Waldfried Barthel i Frankfurt am Main et filmudlejningsselskab, som blev kaldt det fælles fornavn på far og søn, Constantin Filmverleih GmbH.

På grund af sin gode kontakt til det amerikanske filmselskab United Artists blev det muligt eksklusivt for Constantin Filmverleih at bringe United Artists' film i de tyske biografer. Den første var Charlie Chaplins Guldfeber i 1950.

I fem år fungerede Philipsen som administrerende direktør for Constantin. Efter at en udenlandsk partner ikke længere var påkrævet i Tyskland, forlod Philipsen Constantin i 1955 for at vende tilbage til det af faderen grundlagte Rialto Film Preben Philipsen A/S. Her producerede han flere skandinaviske og tyske film, og bevarede derved et smalt forhold til Constantin Filmverleih.

I 1959 erhvervede han rettighederne til to romaner af Edgar Wallace. På opfordring fra Constantin Film München producerede han filmene Frøen med masken og for Prisma Den blodrøde cirkel. Med disse tysk-danske produktioner begyndte en epoke med de succesfulde Edgar Wallace-film.

Fra Penelope Wallace, den afdøde forfatters datter, købte han eksklusivt rettighederne til alle Edgar Wallace's romaner. Under indspilningen af Die Bande des Schreckens grundlagde han den 18. august 1960 i Frankfurt am Main Rialto Film Preben Philipsen Filmproduktion- und Filmvertriebs GmbH med en stamkapital på 20.000 DM.

Den 1. november 1960 ansatte han Horst Wendlandt som produktionsleder hos det fra Constantin til Philipsen overgåede Prisma Verleih. Da dette i 1961 indstillede deres aktiviteter, blev Wendlandt efterfølger for Horst Beck som produktionsleder hos Rialto Film. Samme år blev Wendlandt medejer af og som efterfølger for Sulley administrerende direktør sammen med Philipsen. I 1962 flyttede firmaet deres hovedsæde til Vestberlin.

I forhold til Wendlandt trådte Philipsen i årenes løb mere og mere i baggrunden. Den 4. februar 1976 offentliggjorde Bundesanzeiger, at Preben Philipsen var blevet afskediget fra firmaet Rialto Film Preben Philipsen Berlin/West.

Eksterne henvisninger 
 
 

Filmproducere fra Danmark
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Fiskars

Fiskars Oyj Abp () er en metal- og designkoncern, som er etableret i 1649 i en lille industriby Fiskars, en lokalitet som i dag er en del af byen Raseborg i Finland, som ligger omkring 100 km vest for Helsinki. Fiskars kendes primært for sine sakse, økser og højkvalitets-knive. Koncernens omsætning var i 2014 på 767,5 mio. Euro og der var 4.832 ansatte. Fiskars driver en række datterselskaber med forskellige mærker her i blandt Iittala, Gerber Legendary Blades, Waterford Crystal, Wedgwood, Royal Doulton, Hackman, Rörstrand, Raadvad, Georg Jensen og Royal Copenhagen.

I en afstemning hos det finske marketingsmagasin Markkinointi & Mainonta, bliver Fiskars' brands regelmæssigt funder blandt Finlands mest værdsatte mærker.

Historie 

Fiskars blev etableret i 1649, da den hollandske købmand Peter Thorwöste fik et privilegie til at etablere en højovn og en smedje i den lille landsby Fiskars. I højovnene blev produceret råjern, der blev tækket til smedejern på et hammerværk drevet af møllehjul. I de tidlige år fremstillede Fiskars søm, wirer, hakker og metalforstærkede hjul fra smedejern.

Efterhånden som industrialiseringen fik fart i Europa udvidede Fiskars til stål og jernvarer. Der blev fremstillet jordbrugsmaskiner, dampmaskiner, køkkengrej inklusiv lysestager, gafler, knive og sakse. De første sakse fra Fiskars blev fremstillet for mere end 130 år siden og de var fremstillet af smedestål.

Fiskars blev børsnoteret på Helsinki børs i 1915.

Koncernstruktur 

Fiskars er den største aktionær i koncernen Wärtsilä og driver desuden en ejendomskoncern.

Koncernen har datterselskaber i Australien, Belgien, Canada, Kina, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Ungarn, Italien, Japan, Mexico, Norge, Polen, Rusland, Sverige, Storbritannien og USA. Koncernen har fremstillingsfaciliteter i bl.a. Taiwan og Kina.

De moderne produkter omfatter også keramik, glas, redskaber, køkkengrej og både.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Fiskars Corporation homepage 
 Fiskars homepage 

 
Etableret i 1649
Virksomheder i Helsinki
Sekundærrute 205

Sekundærrute 205 er en rutenummereret landevej på Sjælland.

Ruten strækker sig fra Frederiksværk til Helsingør.

Rute 205 har en længde på ca. 40 km.

Kilder 

205
Runddysse

En runddysse er, som navnet antyder, en rund dysse eller en gravhøj fra yngre stenalder (bondestenalder), der er omgivet af randsten. Runddysser indeholder hovedsageligt kun ét gravkammer, hvorimod langdysser godt kan indeholde flere.

Se også 
 Gravhøj
 Langdysse
 Nordisk før-kristen begravelse
 Megalit
 Tragtbægerkultur

Referencer 

Stenalder
Forhistoriske stensætninger
Vere Gordon Childe

Vere Gordon Childe (født 14. april 1892 i Sydney, Australien, død 19. oktober 1957 i Greater Blue Mountains i New South Wales, Australien), var en australsk arkæolog, mest kendt for udgravningen af en unik neolitisk boplads ved Skara Brae på Orknøerne, Skotland. Indenfor arkæologisk teori havde han et marxistisk ståsted, hvilket påvirket hans ideer om forhistorien. Childe er også kendt for at stå bag koncepterne om Den neolitiske revolution og Den urbane revolution, og han var en af de første arkæologer, som forsøgte at sætte arkæologiske opdagelser ind i en større europæisk og verdensomspændende kontekst.

Childe var bosat i Europa mellem 1921 og 1956. Han var ansat som professor i arkæologi ved Universitetet i Edinburgh fra 1927 til 1946 og i London mellem 1946 og 1956.

Publikationer 
 The Dawn of European Civilization (1925)
 The Danube in Prehistory (1929)
 The Bronze Age (1930)
 New Light on the Most Ancient East (1935)
 Prehistory of Scotland (1935)
 Man Makes Himself (1936, anden udgave i 1951)
 Prehistoric communities of the British Isles (1940, anden udgave i 1947)
 What Happened in History (1942)
 Progress and Archaeology (1944, 1945)
 History (1947)

Arkæologer fra Australien

Australiere i 1900-tallet
Antropologer fra Australien
Filologer fra Australien
Totnes Castle

Totnes Castle er en borg i byen Totnes ved floden Dart Devon i Sydengland. Den er et af de bedst bevarede eksempler på normanisk motte and bailey-borge i England. Den bevarede keep i sten og ringmur stammer fra 1300-tallet. Efter den normanniske erobring af England blev den hovedsæde i baroniet Totnes.

Fæstningen ligger strategisk på toppen af en høj bakke oven for byen og med udsyn mod tre dale.

Historie 
Man antager, at den første borg på stedet blev opført af Breton Juhel of Totnes (eller Judhael), der var en af Vilhelm Erobrerens løjtnanter. Han fik baroniet Totnes i 1068 og for at cementere sin position og kontrol over området opførte han en fæstning og grundlagde Totnes Priory i byen. Den først konstruktion bestod sandsynligvis af træpalisader og et tårn. Da Vilhelm 1. døde, mistede Juhel sandsynligvis sin støtte under oprøret i 1088. Baroniet Totnes blev herefter givet til Roger de Nonant, hvis efterkommere synes at have ejet fæstningen i de følgende tre generationer. Efter dem kom borgen i besiddelse af  William de Braose, 3. Lord af Bramber, som givetvis er ansvarlig for at opføre det første keep i sten og de første stenmure på stedet.

I 1326 var borgen gået i forfald og var blevet en ruin, mens den var i de la Zouch-familiens eje.
Der blev udstedt en kongelig ordre om at reparere fæstningen. Som et resultat af genopbygningen blev der opført et nyt keep i kalksten og sandsten fra Devons undergrund, og der blev udnævnt en konstabel. Under rosekrigene gik fæstningen atter i forfald. Under den engelske borgerkrig blev Totnes Castle beboet, men der blev ikke genopbygget forskansninger eller i større omfang repareret på fæstningen.

Fra 1984 har Totnes Castle været under English Heritage. Den er en fredet bygning (listed building) af Grade I*.

Se også  
 Liste over borge og slotte i England

Referencer 

Slotte i Devon
Borgruiner i Storbritannien
Nationalrådet

Nationalrådet er navnet på flere institutioner:

 Det Nationale Råd for Namibia – overhuset i Namibias parlament
 Nationalrådet (Schweiz) – det ene kammer i Schweiz' parlament
 Nationalrådet (Østrig) – førstekammeret i Østrigs parlament
 Nationalrådet for den Slovakiske Republik – Slovakiets parlament
Amt Itzehoe-Land

Amt Itzehoe-Land er et amt i det nordlige Tyskland, beliggende i den nordlige/centrale del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten. Administrationen er beliggende i byen Itzehoe, der dog ikke selv er en del af amtet.

Amtet ligger nord for Itzehoe og grænser mod nord op til Amt Schenefeld, mod vest til Amt Wilstermarsch, mod syd til byen Itzehoe og mod øst til Amt Kellinghusen.

Kommuner i Amtet

Historie 
Amt Itzehoe-Land blev oprettet i 1970 af kommuner fra Amt Heiligenstedten og nogle kommuner fra Amt Hohenaspe. De resterende kommuner fra Amt Hohenaspe blev indlemmet i Amt Schenefeld.

I forbindelse med en strukturreform i januar 2008 kom kommunerne Lohbarbek, Schlotfeld, Silzen og Winseldorf af det nedlagte Amt Hohenlockstedt med i Amt Itzehoe-Land.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Amt Horst-Herzhorn

Itzehoe-Land
Bøtø Nor

Bøtø Nor er et inddæmmet område på Falster. Oprindelig var det en lavvandet bugt, og mellem bugten og Østersøen lå tre lave øer: Langø, Bøtø og Bøtø Fang. I 1700-tallet var de tre øer og Falster vokset sammen og det kilometerbrede nor strakte sig fra Sildestrup til Gedesby.

I 1860-1865 tørlagdes noret, men stormfloden i 1872 ødelagde anlægget. I 1873-1875 blev det falsterske dige anlagt for at forhindre yderligere oversvømmelse. 173 hektar blev fredet i 1972 og er udlagt som fuglereservat.

I 1988 fandt man i forbindelse med oprensningen af en kanal vraget af det, som siden blev kendt som Gedesbyskibet. Det var et handelsskib fra omkring år 1300.

Naturbeskyttelse 
Den centrale del af Bøtø Nor blev fredet i 1976, efter at Danmarks Naturfredningsforening havde rejst fredningssag i 1969. Ca. 175 ha omkring Nørresø i området kom ind under fredningen, og i den forbindelse blev 105 ha afstået til staten. Naturstyrelsen har lige siden stået for driften af arealerne, under navnet Bøtø Nor Reservatet, der er et er et vådområde med enge, rørskov og småsøer. Bøtø Nor er en del af Natura 2000-område nr.173 Smålandsfarvandet nord for Lolland, Guldborgsund, Bøtø Nor og Hyllekrog-Rødsand.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Naturstyrelsens folder "Bøtø"
 Tørlægningen af Bøtø Nor ændrede Danmarks-kortet

Fredede arealer i Danmark
Lokaliteter i Guldborgsund Kommune
Nor
Svømning under sommer-OL 2016 – 100 m butterfly (damer)

100 m butterfly for damer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 6. august - 7. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats gik de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det blev afgjort hvilke otte tider, der var de bedste. Disse gik til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats

Semifinaler

Semifinale 1

Semifinal 2

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

100 m butterfly (damer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 100 m rygsvømning (damer)

100 m rygsvømning for damer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 7. august - 8. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats gik de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det blev afgjort hvilke otte tider, der var de bedste. Disse gik til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats

Semifinaler

Semifinale 1

Semifinale 2

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

100 m rygsvømning (damer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 200 m brystsvømning (damer)

200 m brystsvømning for damer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 10. august - 11. august 2016.

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats gik de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det blev afgjort hvilke otte tider, der var de bedste. Disse gik til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats

Semifinaler

Semifinale 1

Semifinale 2

Finaler

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

200 m brystsvømning (damer)
Kvindesport under OL
Svømning under sommer-OL 2016 – 200 m butterfly (herrer)

200 m butterfly for herrer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 8. august - 9. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats gik de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det blev afgjort hvilke otte tider, der var de bedste. Disse gik til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resulter

Heats

Semifinale 1

Semifinale 2

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

200 m butterfly (herrer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 50 m fri (damer)

50 m fri for damer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 12. august - 13. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats gik de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det blev afgjort hvilke otte tider, der var de bedste. Disse gik til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats

Semifinaler

Semifinale 1 

SA=Sydamerikansk Rekord

Semifinale 2

Finale 

NR=National Rekord

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

50 m fri (damer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 1500 m fri (herrer)

1500 m fri for herrer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 12. august - 13. august 2016. Danmark har to svømmere med til 1500 meter fri: Pál Joensen og Anton Ørskov Ipsen.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats og finale. Efter de indledende heats gik de otte bedste tider videre til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

1500 m fri (herrer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 400 m fri (herrer)

400 m fri for herrer under Sommer-OL 2016 fandt sted den 6. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats og finale. Efter de indledende heats gik de otte bedste tider videre til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resulter

Heats

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

400 m fri (herrer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 400 m fri (damer)

400 m fri for damer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 7. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats og finale. Efter de indledende heats gik de otte bedste tider videre til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resulter

Heats

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

400 m fri (damer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 800 m fri (damer)

800 m fri for damer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 11. august - 12. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats og finale. Efter de indledende heats gik de otte bedste tider videre til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

800 m fri (damer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 4x100 m medley (damer)

4x100 m medley for damer under Sommer-OL 2016 vil finde sted den 12. august - 13. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats og finale. Efter de indledende heats gik de otte bedste tider videre til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

4x100 m medley (damer)
Svømning under sommer-OL 2016 – 4x100 m fri (damer)

4x100 m fri for damer under Sommer-OL 2016 fandt sted den 6. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen blev afviklet med indledende heats og finale. Efter de indledende heats gik de otte bedste tider videre til finalen, hvor medaljerne blev fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 
http://www.fina.org/sites/default/files/2015_02_rio2016_qualification_system_sw_en.pdf 
http://www.tpenoc.net/download/Rio2016/SportExplanatoryGuides/Aquatics.pdf 

4x100 m fri (damer)