kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Aktionsforskning

Aktionsforskning er en form for forskning, som udføres, uden at man forsøger at distancere eller separere sig fra den virksomhed eller det område, som der forskes i. Formålet med aktionsforskning er at opnå en direkte og umiddelbar påvirkning af forskningsområdet. Målet er at "bidrage til løsningen på menneskers praktiske problemer i en virkelig situation".

Klassisk aktionsforskning kommer af ideen om, at hvis man vil forstå en problematik ordentligt, så skal man forsøge at ændre den. Det er vigtigt, at der er et velfungerende samarbejde mellem aktionsforskerne og dem, som forskningen omhandler. Hensigten er, at de som udfører forskningen, og de, som der forskes i, skal opnå en form for gensidig indsigt i, hvad der vil fungere bedst til at opnå den ønskede forandring. Dette sker nemmest, når man arbejder med enkeltpersoner eller mindre grupper. Eftersom der findes et nært samarbejde mellem forskeren og forskningssubjektet, er det sandsynligt, at begge parter lærer noget af selve forskningsprocessen. Aktionsforskerne håber, at denne lærdom vil komme gennem frivillig deltagelse, og aktionsforskningstanken bygger på forestillingen om, at ny kundskab øger interessen, hvilket stimulerer individet til selv at lære mere.

Eksterne henvisninger
Action Science Network  
Göteborgs universitet om aktionsforskning .
Samfundsvidenskabelig metode
Afghanistankomiteen

Afghanistankomiteen i Norge (ofte bare Afghanistankomiteen eller AiN) er en norsk hjælpeorganisation, som driver diverse nødhjælpsprojekter i Afghanistan.
Komiteen, som er tværpolitisk, blev oprettet efter Sovjetunionens besættelse af landet i 1979. Siden 1986 har organisationen været permanent til stede i Afghanistan, og arbejder blandt andet med opbygning af landets infrastruktur, samt miljø og uddannelses- og sundhedssektorerne.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 Afghanistankomiteens officielle webside 

Ngo'er
Internationale solidaritetsbevægelser
Foreninger fra Norge
Western Conference

Western Conference har flere betydninger: 

 Western Conference (NBA)
 Western Conference (NHL)
Rudolf Augstein

Rudolf Karl Augstein (5. november 1923 – 7. november 2002) var en af de mest indflydelsesrige tyske journalister, grundlægger og medejer af Der Spiegel.

Eksterne henvisninger 

Journalister fra Tyskland
Personer fra Hannover
Alinghi

Alinghi er navnet på et America's Cup-syndikat fra Schweiz. Den 2. marts 2003 vandt det pokalen som det første europæiske hold siden 1851. Yderligere satte det historie ved at være det første hold nogensinde, der vandt sejlsportens vigtigste trofæ i første forsøg.

Historien 

Alinghi-syndikatet blev etableret i 2000, og opgaven var at erobre the Auld mug, som på det tidspunkt blev forsvaret af Team New Zealand, det nuværende Emirates Team New Zealand. 

Efter at have mødt Prada's Luna Rossa Challenge i Louis Vuitton Cup finalen gik Alinghi med skipperen Francesko de Angelis videre til America's Cup, og vandt på Hauraki Golfen udenfor Auckland overbevisende over Team New Zealand-skipperen Dean Barker.

Sponsor og hovedmand bag Alinghi er Ernesto Bertarelli, en schweizisk rigmand som bl.a. står bag medicinalfirmaet Serono.

Holdet 
Team Alinghi består af sejlere fra 21 forskellige lande. 

Rorsmand og skipper i 2003 var newzealænderen Russel Coutts, som tidligere havde ført newzealænderne til flere sejre. Efter skiftet til det europæiske syndikat blev han nærmest erklæret for forædder i sit hjemland. 

Skipper i 2007 var teamet Jochen Schuemann, Peter Holmberg og Ed Baird.

Hjemklubben for Alinghi er Société Nautique de Genève.

Eksterne henvisninger 

 Alinghi's hjemmeside
 Hjemmeside for Americas cup

America's Cup Teams og Syndikater
Sportsklubber i Schweiz
Koldinghus Amt

Vejle Amt blev oprettet i 1793 af Koldinghus Amt, med de tre købstæder: Vejle, Kolding og Fredericia, og i 1799 blev Bjerre og Hatting Herreder fra Stjernholm Amt lagt til.

Amtmænd 
 1746 – 1773: Ludwig Wilhelm von Bülow
 1773 – 1793: Hans Dreyer de Hofman
1793-1796: Benjamin Georg Sporon

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Danmarks amter (1662-1793)
Tv-kanal

Tv-kanal kan være betegnelsen på dén specifikke frekvenskanal, som en tv-station eller et tv-netværk sender tv på, men det kan også henvise til selve programtjenesten.

Distributionen sker via antenne-tv, kabel-tv, satellit-tv og/eller Internet. Tv-udbyderne tilbyder et vekslende antal kanaler, som seerne kan se enten gratis eller mod betaling.

Tv-kanalerne udsender i løbet af sendetiden (der kan variere fra få timer til døgnet rundt) forskellige programmer/udsendelser – f.eks. nyheder, dokumentarer, sportskampe, tegnefilm og musikvideoer.

Kanaltyper 
Hvad tv-kanalerne sender varierer efter målgruppe og eventuelle formålsparagraffer. Nogle kanaler viser programmer i mange forskellige genrer, mens andre nøjes med to-tre genrer og atter andre satser meget snævert.

Af genrer kan nævnes:

 Public service
 Underholdning
 Musik
 Sport
 Dokumentar
 Natur
 Film
 Serier
 Børn og unge
 Nyheder
 Reklamer
 Lokal-tv

Se også 
 Danske tv-stationer
Graphics Interchange Format

GIF (Graphics Interchange Format) er et 8-bit-per-pixel bitmap-billedformat, som blev introduceret i 1987 af CompuServe, og siden er blevet vidt udbredt på internettet.

Formatet bruger en palette af op til 256 forskellige farver fra 24-bit RGB-farveskalaen. Det understøtter animerede billeder og tillader en separat palette af 256 farver for hver frame. Grundet farvebegrænsningen er GIF-formatet ikke særligt egnet til farvefotografier eller andre billeder med flydende farver, men er mere egnet til mere simple billeder som grafik eller logoer med få ens farveområder.

GIF-billeder bliver komprimeret ved hjælp af LZWs tabsløse datakompressionsteknik, for at reducere filstørrelsen uden at forringe den visuelle kvalitet. Denne kompressionsteknik blev patenteret i 1985. Kontroversen over patentlicensaftalen mellem patentholderen, Unisys, og CompuServe i 1994, førte til udviklingen af PNG-standarden (Portable Network Graphics).

Eksterne henvisninger 

Grafiske filformater
Filmfotograf

En filmfotograf er den person der optager filmen under indspilningen. Filmfotografen arbejder inden for alle filmgenrer og benytter flere teknikker. Både celluloid- og digitalfilm, spillefilm, tegnefilm, kortfilm, filmserier novelle- og eksperimentalfilm, reklamefilm, dokumentarfilm. Filmfotografen og filminstruktøren arbejder meget tæt sammen fra start til slut. Før produktionen af en film i den indledende planlægningsfase vurderer filmfotografen den tekniske og økonomiske del af billedsiden. Fotografen skal også vurdere råfilmsmateriale, lyssætning og billedvinkler og den overordnede stil. 

Filmfotografen skal sammen med filminstruktøren, en filmklipper og evt. en scenograf udvikle en drejebog. Drejebogen er en bog bestående af hver eneste scene i hele filmen der er gennemgået systematisk. Her er truffet valg om vinkler, lyssætning, optagelsessted, lyd osv. Under præproduktionen foregår casting’en også – altså en prøvefilmning med de udvalgte skuespillere.

Når indspilningstidspunktet nærmer sig skal filmfotografen lave en produktionsplan i samarbejde med filmens producer og produktionsleder. De planlægger selve indspilningen hvor tager de tekniske og økonomiske rammer der er blevet sat i betragtning. Produktionsplanen fortæller f.eks. også hvilken rækkefølge scenerne skal optages i. Scener med de samme skuespillere, eller med de samme optagelsessted bliver som regel optaget lige efter hinanden – uafhængigt af filmens tidslinie. 

Indspilningen af filmen er filmfotografens primære opgave. Det er her at filmfotografen virkelig skal kunne leve op til selve filmprocessen, samt her at han skal udfolde sin kreativitet og kendskab til den. Han skal optage de billeder, der så senere skal klippes sammen af filmklipperen, til den endelige historie. Optagelserne foregår i tæt samarbejde imellem filminstruktøren, indspilningslederen og på basis i drejebog og skudliste. 

Under indspilningen ses dagligt optagelserne igennem af filminstruktøren og filmfotografen. Efterarbejde, eller postproduktionen, foregår med en masse laboratoriearbejde. Her er det filmfotografens opgave at stå for filtersætningen, som juster farverne så der er den samme farveholdning i hele filmen. Hvis der er tale om en sort-hvid-film, så sikrer han at tætheden og kontrasten er ensartet. Filmfotografen laver også rulletekster, specielle effekter etc. i denne fase. Postproduktionen indeholder også indlæggelse af baggrundslyd (effekter såvel som stemningsmusik), og her finpudser man filmen så den til sidst kan komme til distribution.

I øvrigt består Filmfotografens hold også af en B-fotograf, eller fotografassistent, en belysningsmester, en belyser (evt. belysningsassistent), en grip og gripassistent, en loader.

Eksterne henvisninger 

 Filmfotograf  UddannelsesGuiden
 filmfotograf  DEN DANSKE FILMSKOLE
 Filmfotograf uddannelse  KBH Film & Fotoskole 

Fotograf
Filmhold
Videregående uddannelser i Danmark
Stillingsbetegnelser
Havneby

En havneby er en by som ligger tæt ved havet, og som typisk derfor er opstået i forbindelse med fiskeri og skibstransport. I Danmark er der for eksempel København, Kolding, Aarhus, Esbjerg, mens der i andre lande kan nævnes New York, Sydney og mange flere.

Se også 
 :Kategori:Havnebyer
Karen

Karen har flere betydninger:

 Karen (folkeslag)
 Karen (pigenavn)
 Karen (sanger) – kunstnernavn for Karen Rosenberg
 Karen (film fra 1973) – dansk kortfilm fra 1973 instrueret af Jan Eriksen
 Karen (film fra 1980) – dansk kortfilm fra 1980 instrueret af Kasper Schyberg
Nej Til Krig

Nej Til Krig er en fredsbevægelse der startede under navnet Nej til Irak-krigen, men senere skiftede navn til Nej Til Krig; de har flere gange lavet demonstrationer, blandt andet 17. marts 2007 arrangerede de en landsdækene demonstration for at markere 4-årsdagen for krigen i Irak, med et krav om at trække de danske styrker hjem.

Eksterne henvisninger 
 http://www.nejtilkrig.dk/

Politiske bevægelser
Irakkrigen
Fredsbevægelser

de:Stop the War Coalition
BBC News

BBC News and Current Affairs er en afdeling af BBC som har ansvaret for selskabets produktion af nyheder til radio, tv og Internettet, som henvender sig til Storbritannien såvel som andre BBC-regioner og BBC's internationale kanaler. BBC News er på mange måder det britiske modstykke til det amerikanske nyhedsmedie CNN, da begge nyhedsmedier er liberale og anerkendt som værende sådan.

BBC News har hovedkvarter i Television Centre i London med regionale nyhedsstudier rundt om i Storbritannien samt nyhedsbureauer i hele verden. I 2013 flyttede BBC News til det mere centrale BBC Broadcasting House.

Historie 
Den første radiobulletin fra BBC blev sendt 14. november 1922. De første tv-nyheder blev sendt 5. juli 1954.

BBC News har anvendt flere forskellige programformer, for eksempel det magasinlignende program Nationwide i perioden 1969-1983. Breakfast Time, det første morgenprogram i Storbritannien, begyndte i januar 1983.

Frem til 1999 havde alle nyhedsprogrammer haft forskellige former for grafik, men i 1999 fik alle tv-nyheder på BBC One, BBC News 24 og BBC World et ens udseende med musik komponeret af David Lowe.

Fjernsyn 
BBC Television News har ansvaret for nyhedsprogrammerne på BBC One, BBC Two, BBC Three og BBC Four samt de to nyhedskanaler BBC News 24 og BBC Parliament, tekst-tv tjenesten Ceefax, websiden BBC News Online og den internationale kanal BBC World.

Eksterne henvisninger 
 BBC News på BBC News Online, del af BBC Online

Noter 

News
Etableret i 1922
Frit Danmark

Frit Danmark var under besættelsen navnet på en modstandsorganisation der eksisterede fra 1942 til 1945. Frit Danmark var også navnet på gruppens illegale blad, som udkom første gang 22. april 1942.

Blandt stifterne var politikerne John Christmas Møller, Aksel Larsen, og medicinerne Mogens Fog og Ole Chievitz. 
Organisationen havde bred forankring i det politiske spektrum. Kommunismen blev efterhånden mere fremtrædende.
Organisationen var central i Frihedsrådet, der samlede de betydeligste modstandsgrupper i den danske modstandskamp. 
Gruppen var samlet omkring udgivelse af bladet Frit Danmark (1942-1982), der i alle årene var redigeret af Kate Fleron.

Kilder 

Illegale publikationer
Modstandsgrupper fra Danmark
Etableret i 1942
Ophørt i 1945
Illegalt blad

Et illegalt blad var under den tyske besættelse af Danmark 1940-1945 et blad, som ulovligt blev udgivet uden om den tyske censur. De fleste var skrevet på skrivemaskine og dublikeret.

Der udkom ca. 550 illegale blade, og mange var tilknyttet et politisk parti. Der udkom fx Frit Danmark, Land og Folk, Dagbladet Information, Fri Presse, Dansk Presse, Danskeren, De Frie Danske, Morgenbladet, Ringens Nyhedstjeneste, Studenternes Efterretningstjeneste og en række lokale blade som Budstikken Kolding.

Ekstern henvisning 
 Besættelsestidens illegale blade og bøger 1940-1945
 Alternativt link til Kongelige bibliotek

Danmark under 2. verdenskrig
Budstikken Kolding

Budstikken Kolding er navnet på et illegalt blad, som udkom under den tyske besættelse i Kolding. Dette blad udkom fra juni 1943 i et oplag på 300 stk., som efterhånden flerdobledes. I december 1943 bliver bladet dog stoppet af Gestapo, som i øvrigt var bosiddende på Staldgården ved Koldinghus. Bladet blev stiftet af en håndfuld modstandsfolk, den såkaldte Kolding-gruppe, bestående af bl.a. Axel Ehrenreichsen, Harry Jensen, Henry Ejnar Clausen, Vilhelm Lund og Johannes Rasmussen (også kaldet Snogen).
 
Budstikken Kolding repræsenterede ikke nogen bestemt politisk retning, men havde forbindelser til kommunisternes organisation, som fremskaffede man blandt andet en skrivemaskine fra Odense. Væver Poul Andersen, tidligere medlem af Konservativ Ungdom, skaffede en elektrisk duplikator, hvilket bevirkede at oplaget kunne vokse fra cirka 300 i juni 1943 til 2-3000 i efteråret samme år. Trykkearbejdet vanskeliggjordes af, at det skulle foregå i smug og at der kunne være mangel på papir.
I december 1943 lavede tyskerne en razzia på Jydske Tidende og arresterede efterfølgende heraf 40 mennesker, heriblandt flere af folkene bag Budstikken Kolding. I januar lykkedes det dog at få udsendt endnu et nummer, men det foranledigede endnu en arrestationsbølge og bladet stoppede i en periode. I maj 1944 udkom bladet atter, denne gang uden kommunisternes medvirken. Det "nye" Budstikken Kolding var både teknisk og indholdsmæssig af en ringere kvalitet.

Det oprindelige Budstikken Kolding indhold var af en forholdsvis høj journalistisk kvalitet og havde til formål at vække danskerne til dåd. Man ønskede at vende stemningen i befolkningen fra passivitet til en aktiv modstand mod besættelsesmagten og regeringens samarbejdspolitik.

Målet var at bringe såvel lokalt, nationalt og udenlandsk nyhedsstof, som ikke optrådte i den legale presse. En væsentlig del af bladets indhold var desuden angreb på blandt andet modstandere af sabotage,værnemagere og sympatisører for besættelsmagten. Disse kunne ofte risikere at se deres navn på "Den Sorte Liste" i bladet.

Referencer 

Illegale publikationer
Kolding
Etableret i 1943
Ophørt i 1943
Landsforræderi

Landsforræderi betegner den forbrydelse, det er at begå handlinger, der er til fare for ens eget lands sikkerhed eller er i åbenlys modstrid med dets interesser.

Sådanne organiserede aktiviteter kaldes også femte kolonne-virksomhed.

Landsforræderi i Danmarks historie 
Corfitz Ulfeldt betegnes normalt som Danmarkshistoriens værste landsforræder, også fordi han deltog i forhandlingerne i Roskilde-freden i 1658 på svensk side.

Efter 2. verdenskrig blev en del danskere, der havde arbejdet for den tyske besættelsesmagt, henrettet i forbindelse med retsopgøret efter besættelsen for landsforræderi.

Efter besættelsen blev dødsstraffen genindført i Danmark.
Landssvigere blev i Jylland henrettet i Undallslund Skov ved Viborg.  
Landssvigere blev på Sjælland henrettet på Christianshavns Vold på Bådsmandsstrædes Kasernes arealer. Nu en del af Christiania.
Der blev oprettet et henrettelsesskur.

I moderne tid har landforræderi i en strafferetlig kontekst fået en mere bred betydning, hvorfor såvel syrienskrigere og Lars Findsen, som Claus Hjort Frederiksen er blevet sigtet efter landsforræderibestemmelser i straffelovens kapitel 12.

Dansk lovtekst 
I den nuværende straffelov har 12. kapitel, der dækker over §98-110, overskriften "Landsforræderi og andre forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed". I §98 står der:§ 98. Den, som foretager en handling, der sigter til ved udenlandsk bistand, ved magtanvendelse eller ved trussel derom at bringe den danske stat eller nogen del af denne under fremmed herredømme eller at løsrive nogen del af staten, straffes med fængsel indtil på livstid.

Se også 
 Forræderi

Referencer 

Nationalisme
National sikkerhed
Great Wall Marathon

The Great Wall Marathon er et årligt tilbagevendende maratonløb afholdt i maj måned på og omkring Den Kinesiske Mur i Tianjin-provinsen i det nordøstlige Kina.

Historie 
Løbet blev afholdt første gang i 1999, og siden da har flere hundrede løbere deltaget hvert år. Udover maratondistancen på 42 km er det også muligt at løbe halvmaraton (21 km), 10 km og 5 km. Ruten er noget hårdere end traditionelle maratonløb på grund af de mange stejle stigninger på murens 5.100 stentrin.  Det danske rejsebureau Albatros Travel arrangerer hvert år ture for danske deltagere.

2007 
I 2007 foregik The Great Wall Marathon den 19. maj med over 1.200 deltagere fra hele verden. Vinderen blev Salvador Calvo fra Spanien, som slog løbets hidtidige rekord med tiden 3:23:10. Calvo var over et kvarter hurtigere end sin nærmeste konkurrent.

Blandt kvinderne var Sara Winter fra New Zealand den hurtigste. Hun kom i mål på tiden 3:50:21 og blev nr. 5 blandt alle deltagerne.

2008 
Løbet foregik den 17. maj 2008. Igen i år blev der sat løbsrekord. Denne gang af mexicaneren Romualdo Sanchez Garita, der løb over målstregen efter kun 3 timer, 18 minutter og 48 sekunder. Den hurtigste kvindelige løber var Leanne Juul fra Sydafrika. Hendes tid blev 4:09:10.

2009 
Great Wall Marathon 2009 blev afholdt den 16. maj 2009 med 1.363 løbere fra 40 forskellige lande over målstregen. Vinderne af maratonløbet var Justin Walker fra USA med tiden 3:40:54 og Joanna Gosse fra New Zealand med tiden 4:03:23.

2010 
The Great Wall Marathon 2010 blev afholdt den 15. maj 2010. De hurtigste løbere var:
Qiang Tong, China, 3:24:44
Inez-Anne Haagen, The Netherlands, 3:56:38

2011 
Lørdag d. 21. maj, 2014: De hurtigste løbere var:
Yanqiao Yun, Kina,	 3:18:48
Mari Kauri, Finland, 4:11:19

2012 
Lørdag d. 18. maj, 2012: De hurtigste løbere var:
Luis Alonso, Spanien, 3:39:28
Mari Kauri. Finland, 4:10:43

2013
Lørdag d. 18. maj, 2013: De hurtigste løbere var:
Jorge Maravilla (USA), Dimitris Theodorakakos (Grækenland) og Jonathan Wyatt (New Zealand) som krydsede mållinjen sammen i tiden 3:09:18
Silvia Serafini, Italien, 3:32:12 (ny rekord for kvinder)

2014
Lørdag d. 17. maj, 2014: De hurtigste løbere var:
 Ernesto Ciravegna, Italien, 3:33:56	
 Sofía García Bardoll, Spanien, 3:57:25

2015
Løbet afholdes lørdag d. 16. maj.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 

Maratonløb
Sport i Kina
Den kinesiske mur
Hanna Lützen

Hanna Louisa Lützen (født 1962 i København) er oversætter og forfatter og har blandt andre skrevet novellesamlingen Rødt til en død årstid og børnegyserne Miraklernes bog og Spøgelserne i Hausers Palæ. Hun begyndte i 1995 som oversætter hos Gyldendal og har bl.a. oversat bogserierne Harry Potter og Det Gyldne Kompas.

Uddannelse 
Lützen blev i 1994 Mag.art. i litteraturvidenskab på Odense Universitet.

Personlige liv 
Hanna Louisa Lützen blev født i 1962 i København. Hun er gift med Lennart Lützen og er mor til ét barn.

Bibliografi 
Listen er hentet fra bibliografi.dk.
 1994: Ødipus - Konge, syndebuk, hero : En tragedielæsning, 103 sider
 1995: Vlad, 158 sider
 1997: Miraklernes bog, 183 sider
 1997: Rødt til en død årstid: Horrorfortællinger fra Holte, 206 sider
 1999: Den hemmelige låge, 28 sider
 2000: Pigen der var bange for sin skygge, 28 sider
 2004: Jernfingre og andre sørøverhistorier, 151 sider
 2005: Spøgelserne i Hausers palæ, 141 sider
 2006: Børnenes klassikere : fra Ivanhoe til Robin Hood, 375 sider
 2006: Den grimme ælling og mig - bogen til filmen, 80 sider
 2006: Den grimme ælling og mig - det svier i familien, 28 sider
 2006: Den grimme ælling og mig - første skoledag, 28 sider

Referencer 

Faglitterære forfattere fra Danmark
Fantasyforfattere fra Danmark
Oversættere fra Danmark
Personer fra København
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Great Tibetan Marathon

The Great Tibetan Marathon eller Det store tibetanske maraton afholdes hvert år på det område af Nordindien, som kaldes det "Tibetanske plateau" eller Lille Tibet – ikke at forveksle med den egentlige, tibetanske højslette.

Om løbet 

Det tibetanske maratonløb foregår i 3500 m høje bjerge, hvilket gør det til lidt af en oplevelse for øjnene, men også ekstremt fysisk krævende på grund af den iltfattige luft og rutens mange stigninger og fald.

En anden usædvanlighed ved det store tibetanske maraton er, at det foregår i et område, hvor den tibetanske buddhisme ikke blot er en religion, men en livsfilosofi, der sætter sit præg på hele kulturen i regionen. 

Ruten løber mellem flere munkeklostre, og inden starten bliver alle velsignet af buddhistiske munke, der også vil bemande vandposter m.m. langs ruten. I stedet for det traditionelle startsskud, bliver løbet sat i gang af dybe toner fra flere meter lange buddhistiske messinghorn – pistolskud gør sig ikke godt i de spirituelle, buddhistiske omgivelser.

2007 
I 2007 fandt The Great Tibetan Marathon sted den 21. juli 2007. Friske løbere fra hele verden viste sine løbe-talenter på distancerne: maraton, halvmaraton, 10 km og 5 km. Den hurtigste mandlige maratonløber var danske Jan Petersen, der kom i mål efter 3 timer, 22 minutter og 16 sekunder. Første kvindelige maratonløber over målstregen var Lykke P. Andersen, også fra Danmark, med tiden 4:36:57. Der var generelt stor spredning mellem løbernes tider. Begge maraton-vindere var således over 20 minutter foran deres nærmeste forfølgere.

2008 
I 2008 foregik The Great Tibetan Marathon den 18. juli. 108 løbere færdiggjorde løbet i maraton-, halvmaraton-, 10 km- og 5 km-distancerne. Vinderen af maratonløbet blev Trausti Valdimarsson fra Island, som kom i mål på 3:44:50. Hurtigste kvindelige løber var mexicanske Maricruz Lopez med tiden 4:27:09.

2009 
Sidste gang der blev løbet maraton, halvmaraton og 10 km på Verdens Tag mellem buddhistiske munkeklostre var lørdag den 18. juli 2009.
Vinderne af maratondistancen blev hos mændene Stanzin Otsal fra Indien (3:24:39) og hos kvinderne Leanne Juul fra Sydafrika (3:58:08). I alt gennemførte 74 deltagere løbet i de tre distancer.

Eksternt link 
 Officiel hjemmeside  (på engelsk)

Maratonløb
Buddhisme
Polar Circle Marathon

Polar Circle Marathon (Maratonløbet ved polarcirklen) er et klassisk 42,195 km maratonløb. Dog med det noget utraditionelle forhold, at det foregår på 66° nordlig bredde – også kendt som polarcirklen. Derfor er temperaturerne relativt lave (om sommeren omkring -5°), og der er mulighed for både midnatssol og nordlys.

Ruten 
Maratonruten løber bl.a. over den 3 km tykke indlandsis og gennem enestående grønlandske landskaber med store gletsjere, tundra og morænelandskab. På vej gennem de usædvanlige grønlandske ørkenområder kan man støde på moskusokser eller rensdyr.

På grund af kulden og den spejlglatte overflade på indlandsisen er Polar Circle Marathon mere krævende end traditionelle by-maratonløb, og man skal ikke forvente at slå sin personlige maratonrekord på løbet.

2008 
The Polar Circle Marathon blev afholdt den 18. oktober 2008 med 69 løbere i maraton og halvmaraton fra 14 forskellige lande. Vinderne blev:

Vinder, maraton, mænd: Eduardo Rodriguez Tenes, Spanien, 3:15:25

Vinder, maraton, kvinder: Britt Folkerman, Danmark, 4:08:15

Vinder, halvmaraton, mænd: Conor McLaughlin, Irland, 1:50:20

Vinder, halvmaraton, kvinder: Ragnhild Audestad, Norge, 2:22:21

2009 
Den 24. oktober 2009 afholdes løbet med base i Kangerlussuaq (Søndre Strømfjord) i det vestlige Grønland – lige nord for polarcirklen.

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside (på engelsk)

Maratonløb
Sportsarrangementer i Grønland