kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
SAMPA

SAMPA (Speech Assessment Methods Phonetic Alphabet) er et lydskriftsystem baseret på det internationale fonetiske alfabet (IPA). I modsætning til IPA bruger SAMPA udelukkende tegn, som en computer kan læse (ASCII-tegn), hvorfor det eksempelvis egner sig til brug på internettet. Til gengæld kan SAMPA ikke beskrive alle lyde på alle de sprog, som IPA kan beskrive. Dertil kommer, at SAMPA varierer en smule fra sprog til sprog, så det samme tegn kan have forskellige betydninger afhængig af sproget.

Sprog 
SAMPA er blevet udviklet for de følgende sprog: arabisk, bosnisk, bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, fransk, græsk, hebraisk, italiensk, kantonesisk, kroatisk, nederlandsk, norsk, polsk, portugisisk, rumænsk, russisk, skotsk, serbisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, thai, tjekkisk, tysk, tyrkisk og ungarsk.

Se også
 Internationale fonetiske alfabet (det mest brugte fonetisk alfabet).
Dania (dansk fonetisk alfabet).

Ekstern henvisning 
 Hjemmeside om SAMPA fra University College London

Fonetik
Skriftsystemer
Eufemia Eriksdatter af Sverige

Eufemia Eriksdatter af Sverige (1317 – 16. juni 1370), datter af Erik Magnusson af Södermanland og Ingeborg af Norge, var hertuginde af Mecklenburg ved sit ægteskab med hertug Albrecht 2. af Mecklenburg. Hun var mor til bl.a. Albrecht af Mecklenburg, Magnus 1. af Mecklenburg og Ingeborg af Mecklenburg (omkring 1340-1395).

Prinsesser fra Sverige
Kongelige fra Tyskland
Huset Mecklenburg
Horns Herred (Jylland)

Horns Herred var en del af  det tidligere Hjørring Amt, fra  1970-2006  Nordjyllands Amt, og nu Region Nordjylland.
Horns Herred hørte i middelalderen under Vendsyssel, senere kom herredet under Ålborghus Len, og fra 1660 Ålborghus Amt. I 1707 lagdes det under Åstrup, Sejlstrup, Børglum Amt indtil det i 1793 kom under Hjørring Amt

I Horns Herred lå følgende sogne:
 Abildgård Sogn (Abildgaard)
 Bangsbostrand Sogn
 Bindslev Sogn
 Elling Sogn med Jerup Kirkedistrikt
 Flade Sogn
 Fladstrand/Frederikshavn Sogn
 Gærum Sogn
 Hirsholmene Sogn
 Hørmested Sogn
 Lendum Sogn
 Mosbjerg Sogn
 Råbjerg Sogn (Raabjerg)
 Skagen Sogn med Hulsig Kirkedistrikt
 Skagen Landsogn
 Skærum Sogn
 Tolne Sogn
 Tversted Sogn med  Sørig Kirkedistrikt
 Åsted Sogn (Aasted) med  Kvissel Kirkedistrikt

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Hjørring Amt
Nielsen

Nielsen har flere betydninger:

 Nielsen (efternavn) er et af de mest udbredte efternavne i Danmark

Kendte personer med efternavnet 
 Asta Nielsen, dansk skuespillerinde
 Bøje Nielsen, dansk entreprenør
 Carl Nielsen, dansk komponist
 Connie Nielsen, dansk skuespillerinde
 Finn Nielsen, dansk skuespiller
 Brigitte Nielsen, dansk skuespillerinde
 Hans Nielsen, dansk speedway-kører
 Harald Nielsen, dansk fodboldspiller
 Holger Bech Nielsen, dansk fysiker
 Jakob Nielsen, dansk datalog
 Jan Bonde Nielsen, dansk direktør
 Leslie Nielsen, canadisk skuespiller
 Mogens Frohn Nielsen, dansk skipper
 Niels E. Nielsen, dansk forfatter
 Ole E. Barndorff-Nielsen, dansk statistiker

Virksomheder 
 Nielsen Company, global medievirksomhed
 Nielsen's Discount, slesvigsk detailkæde
 Nielsen & Winther, tidligere dansk flyfabrikant

Andet 
 Nielsen (dokumentarfilm), en dansk dokumentarfilm om Claus Beck-Nielsen
Kulturarv

Kulturarv er et begreb, der bruges som betegnelse for kulturelle elementer, som anses for at være med til at 1) minde os om fortiden og 2) danne en fælles erindring om den. Erindringen kan være fælles for hele verden eller en mindre gruppe som en nation eller et folkeslag.

Materiel og immateriel 
Der kan skelnes mellem materiel og immateriel kulturarv. Den materielle udgøres af fx monumenter, mens den immaterielle er fx skikke.

UNESCOs verdenskulturarvsliste  
I 1972 vedtog UNESCO en konvention til beskyttelse af verdensarv, der omfattede den materielle kulturarv (Danmark ratificerede konventionen i 1979), og i 2003 blev en lignende konvention vedtaget for den immaterielle kulturarv (Danmark ratificerede konventionen i 2009).

Definition 
I en dansk sammenhæng dukker begrebet Kulturarv for alvor op i 1980-erne. Forud for brugen af dette begreb gik brugen af begreberne ”identitet” og ”kollektiv hukommelse”. Fra 1980-erne ekspanderede begrebet kulturarv stærkt i den kulturpolitiske og institutionspolitiske debat, hvor der nu tales om ”den danske kulturarv” eller ”Danmarks kulturarv”, især med fokus på museers og bibliotekers forvaltning af kulturarven. Kulturministeriet introducerede begrebet kulturarv på en konference i 1999 i en tale af daværende kulturminister Elsebeth Gerner Nielsen. I forbindelse med, at Kulturministeriet i 2003 udarbejdede en rapport om bevaring af Kulturarven, fastlagde ministeriet, at kulturarvsinstitutionerne i Danmark er:
på arkivområdet: Statens Arkiver,
på biblioteksområdet: Det Kgl. Bibliotek (tidligere Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket), 
på museumsområdet: Statens Museum for Kunst, Nationalmuseet, Statens Naturhistoriske Museum og Det danske Filmmuseum. 
I det seneste årti er kulturarvsbegrebet blevet udvidet til at omfatte både den kanoniserede (fin)kulturelle arv og den fødte kulturarv. Kulturarvsbegrebet er også udvidet til det digitale område, idet Det Kgl. Bibliotek via Netarkivet indsamler den digitale kulturarv fra den danske del af Internettet.

Eksterne henvisninger 
 Dansk Kulturarv – Hjemmeside som formidler Kulturarv fra Danmarks Radio, Det Danske Filminstitut, Det Kgl. Bibliotek, Nationalmuseet, Statens Arkiver, Statens Museum for Kunst & Slots- og Kulturstyrelsen.
 Kulturarven  – definition af kulturarv fra Slots- og Kulturstyrelsen
 UNESCO – immateriel kulturarv  – artikel fra Undervisningsministeriet
 Cultural Heritage – UNESCOs engelske hjemmeside om kulturarv

Noter
Adiabatisk proces

En adiabatisk temperaturforandring eller adiabatisk proces består af en luftmasse, som stiger eller synker i atmosfæren, hvorved trykket falder eller stiger, hvilket igen medfører, at temperaturen falder eller stiger – uden at der afgives eller modtages varme til/fra omgivelserne.

Tør og våd luft 
Såfremt luftmassens relative luftfugtighed er under 100%, vil temperaturændringen være på ca. 1 °C pr. 100 m – såkaldt tør-adiabatisk. I en våd-adiabatisk proces, vil temperaturændringen kun være på ca. ½°C pr. 100 m, idet en fortætning af vanddamp frigiver energi og en fordampning tilsvarende optager energi.

Adiabatdiagram 
Tegnes et diagram med temperaturen ud ad x-aksen og højden op ad y-aksen, kan der indtegnes parallelle linjer for henholdsvis tør- og våd-adiabatisk opstigen af en luftmasse. Luften vil nederst stige tør-adiabatisk, og ved dugpunktet overgå til den våd-adiabatiske kurve.

Indtegnes samtidigt en kurve over den aktuelle tilstand af atmosfæren (tilstandskurve), fås et billede af atmosfærens stabilitet. Er tilstandskurven fladere end adiabaten, vil en boble eller søjle af varm luft, selv om den afkøles med opstigningen, blive ved med at være varmere end den omgivende luft, og derfor fortsætte med at stige. Da har man en ustabil eller labil situation med termik og turbulens.

Kilder/referencer 
 Kilde: P. Weishaupt m.fl., Svæveflyvehåndbogen, 7. udgave, 1991 ().

Se også 
 Reversibel adiabatisk proces

Termodynamiske processer
Meteorologi
Bigballepresser

En bigballepresser er en ballepresser, der presser væsentligt større baller end de traditionelle ballepressere.

Bigballepresserens indvendige kammer, ballekammeret, måler gerne 130 cm i højden og 120 cm i bredden. Ballelængden kan indstilles fra ca. 1,2 meter til 2,75 meter. Alt efter komprimeringen (presningsgrad) kan en bigballe nemt veje 500 kg. Bigballer er beregnet til håndtering med maskiner, ligesom rundballer er det. 

En bigballepresser er opbygget som en anhænger til en traktor. Den drives af et kraftudtag fra traktoren, og en opsamler (pick-up) med metalpigge samler hø eller halm op fra marken i den bane hvor mejetæskeren har kørt tidligere, i modsætning til en småballepresser, der normalt opsamler banen ved siden af traktoren. Bigballepresseren er væsentligt mere effektiv end den lille presser og kan derfor samle tykkere baner op. Dette sparer en del runder på marken.

Ballerne skydes ud efterhånden som de presses, og ved en forjusteret længde bindes 5-7 bånd og ballen skubbes ud efterhånden som den næste balle presses. Herefter samles ballerne med en frontlæsser på en vogn, typisk to baller i bredden og to i højden. Antallet i længden varierer efter presselængde og ladlængde.

Landbrugsmaskiner
Quod erat demonstrandum

Quod erat demonstrandum (forkortet Q.E.D. eller q.e.d.) er latin og betyder “Hvilket skulle bevises”. 

Udtrykket bruges ofte som den sidste "bemærkning" i matematiske beviser. Undertiden tegner matematikere blot en lille firkant  som "standardsymbol" for vendingen "Quod erat demonstrandum".

Hovedsagelig på engelsk bruger nogle i dag skrivemåden W5 (for WWWWW = Which Was What Was Wanted eller Which Was What We Wanted).

Referencer 

Latinske vendinger
Uranus' måner

Pr. 2005 har man med sikkerhed kendskab til 27 måner i kredsløb om planeten Uranus.

Oversigt 

I tabellen til højre findes Uranus' måner sorteret efter stigende middelafstand til Uranus, og dermed også efter stigende omløbstider. For en alfabetisk oversigt over månerne henvises til kategori-siden for Uranus' måner.

Opdagelse 
William Herschel fandt de to tidligst kendte Uranus-måner den 13. marts 1787, nemlig Oberon og Titania. I 1851 kunne William Lassell føje Ariel og Umbriel til listen, og i 1948 opdagede Gerard Kuiper Miranda.

Rumsonden Voyager 2 fløj forbi Uranus og dens måner i januar 1986, og ved den lejlighed opdagede man yderligere ti måner. Siden hen har man fundet en elevte måne, S/1986 U 10, ved at undersøge de gamle Voyager-billeder igen.

Siden Voyager har man fra observatorier her på Jorden fundet yderligere 11 måner.

Navngivning 
I 1852 fremsatte Herschels søn John Herschel forslag om de navne man i dag bruger om de fire Uranus-måner man kendte på det tidspunkt: De navne han foreslog, stammer fra William Shakespeares og Alexander Popes værker, og brød med den hidtidige tradition med at vælge navne fra græsk og romersk mytologi. Denne idé er blevet brugt lige siden; alle de Uranus-måner der er blevet opdaget og navngivet, følger tråden i John Herschels forslag.

Småplaneter 
Visse småplaneter har samme navn som nogle af Uranus' måner; 218 Bianca, 2758 Cordelia, 666 Desdemona, 171 Ophelia og 593 Titania.

Se også 
 Jupiters måner
 Neptuns måner
 Plutos måner
 Saturns måner

Eksterne henvisninger
En kort en lang

En kort en lang er en dansk spillefilm fra 2001. Filmen handler om bøsseparret Jacob (spillet af Mads Mikkelsen) og Jørgen (spillet af Troels Lyby). Filmen er instrueret og skrevet af Hella Joof, der også har produceret komedierne Oh Happy Day og Fidibus. Af andre kendte danske skuespillere medvirker blandt andre Ditte Gråbøl, Peter Frödin og Ghita Nørby.

Titelsangen "En kort en lang" blev skrevet af Martin Brygmann og sunget af svenske Lisa Nilsson. Han skrev også "Vent på mig", som blev sunget af Peter Frödin og Jimmy Jørgensen. Den blev et stort radiohit og var 1993-2007 den mest spillede sang på P3 og P4.

Medvirkende 
 Mads Mikkelsen - Jacob – Arkitekt
 Troels Lyby - Jørgen
 Charlotte Munck - Caroline
 Jesper Lohmann - Tom – Pilot
 Oskar Walsøe - Oskar
 Peter Frödin - Frederik
 Nikolaj Steen - Mads
 Ditte Gråbøl - Inge
 Morten Kirkskov - Adrian
 Henning Jensen - Palle
 Pernille Højmark - Ellen
 Ellen Hillingsø - Anne
 Ghita Nørby - Bine
 Thomas Winding - Hans Henrik
 Klaus Bondam - Præsten

Referencer

Eksterne links 
 En kort en lang officiel hjemmeside
 

Danske film fra 2001
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Hella Joof
LGBT-relaterede film fra Danmark
Dansksprogede film
Film fra Danmark (administrationskategori)
Snefrytle

 
Sne-Frytle (Luzula nivea) er en stedsegrøn staude med løs, tueformet vækst. Stor Frytle ligner græs, men den er snarere en slags siv. Frøene spredes af myrer.

Beskrivelse 
Bladene er linieformede og helrandede. Begge sider er grågrønne og dækket af spredte, hvide hår. Blomstringen sker i juni. Blomsterstænglerne hæver de hvide, valnøddestore stande højt op over bladtuen. De endestillede blomster er regelmæssige og snehvide med tre bægerblade, tre kronblade, tre støvdragere osv. Frugten er en énrummet kapsel med 3 store frø, der modner godt og spirer villigt.

Dens rod består af en kort rodstok, som bærer bladene og de mange, grove trevlerødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 x 0,30 m (30 x 2 cm/år), blomsterstænglerne dog op til 0,50 m høje.

Hjemsted 
Sne-Frytle optræder som pionerplante i de Central- og Sydeuropæiske bjerge, Alperne, Appenninerne og Pyrenæerne. Arten indgår i den naturlige vegetation i naturparken Trudner Horn, som ligger nær den sydlige grænse af den autonome provins Bozen-Südtirol, Norditalien. Her findes arten sammen med bl.a. ahorn (Acer pseudoplatanus), akelejefrøstjerne (Thalictrum aquilegiifolium), aksrapunsel (Phyteuma spicatum), almindelig bingelurt (Mercurialis perennis), almindelig blåbær (Vaccinium myrtillus), almindelig bøg (Fagus sylvatica), almindelig firblad (Paris quadrifolia), almindelig fjerbregne (Athyrium filix-femina), almindelig fjerbusk (Aruncus dioicus), almindelig hindbær (Rubus idaeus), almindelig mangeløv (Dryopteris filix-mas), almindelig røn (Sorbus aucuparia), almindelig sanikel (Sanicula europaea), almindelig ædelgran (Abies alba), alpeguldregn (Laburnum alpinum), dunet gedeblad (Lonicera xylosteum), enblomstret flitteraks (Melica uniflora), fembladet springklap (Dentaria pentaphyllos), hvid anemone (Anemone nemorosa), hvid hestehov (Petasites albus), hvidplettet lungeurt (Pulmonaria officinalis), kranslilje (Lilium martagon),
kratviol (Viola riviniana), nibladet springklap (Dentaria enneaphyllos), ramsløg (Allium ursinum), rundbladet stenbræk (Saxifraga rotundifolia), rødgran (Picea abies), skovmærke (Galium odoratum), skovstar (Carex sylvatica), skovstorkenæb (Geranium sylvaticum), skovsvingel (Festuca altissima), skovsyre (Oxalis acetosella), sort druemunke (Actaea spicata) og vårfladbælg (Lathyrus vernus)

Plantesamfundet hedder Luzulo-Faginetum, og det svarer til Natura 2000 nr. 9110.

Kilder

Eksterne henvisninger 

''

Flerårige urter
Hvide blomster
Frytle
Jens Kusk Jensen

Jens Kusk Jensen f. Jens Kudsk Jensen (8. februar 1866 i Vester Assels – 23. oktober 1936 i Nivå) var en dansk sømand og forfatter af fagbøger, hvor af mange stadigt udkommer i nye oplag.

Jens Kusk Jensen, hed oprindeligt Jens Kudsk Jensen, men på grund af at folk fra udlande ikke kunne udtale det stumme d, blev det fjernet. Resten af familien vedholdt deres d i Kudsk, og efterkommerne hedder Kudsk med d i dag. I familien går historien at efternavnet Kudsk, kom af en slægtning, som var kudsk og derudover var kendt for at kunne køre med seks heste.
Jens Kusk Jensen fik bl.a. datteren Margrethe Kudsk, som i dag (2009) er 89 år.

Litteratur

Af Jens Kusk Jensen 
 Særligt er han kendt for Haandbog i praktisk sømandsskab som også er udkommet på tysk, Handbuch der praktischen Seemanschaft auf traditionellen Segelschiffen
 Sømandsskab for Baade og mindre Fartøjer med Henblik paa Lystfartøjer og Motorbaade samt Farvetavler til Indøvelse af Søvejsreglerne. Mindst 7 udgaver.

Om og med Jens Kusk Jensen 

 En sømands oplevelser i fred og krig, 1995. Skibsfører Jens Kusk Jensens (1866-1936) erindringer beskriver især hans liv på verdenshavene på forskellige skibe, f.eks. Fregatten Jylland, skonnerter og dampskibe i perioden 1883-1922 
 Navigationens udvikling : og lidt om hans liv og håndbøger 2003. Skibsfører Jens Kusk Jensens (1866-1936) hidtil uudgivne manuskript fra ca. 1910 samt en række artikler, som belyser Kusk Jensens liv, hans berømte håndbøger, rekonstruktioner af fortidens navigationsinstrumenter og fartøjer samt hans litterære produktion i det hele taget Med bibliografi og litteraturhenvisninger 
 Har bygget kirkeskib, Se den 3-mastede bark i Vester Assels kirke på Mors, Ålborg Stift

Eksterne henvisninger 
 

Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Ferdinand (måne)

Ferdinand, tidligere S/2001 U 2, er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 13. august 2001 af Matthew J. Holman, John J. Kavelaars, Dan Milisavljevic og Brett J. Gladman. Selv om den blev observeret ved flere lejligheder i 2001 og 2002, tabte man siden hen "sporet" af den. Den blev endelig fundet igen den 24. september 2003 af Scott S. Sheppard ud fra billeder som han og David C. Jewitt havde taget i august og september 2003.
Harshad-tal

Et harshad-tal eller et Niven-tal er et tal som er deleligt med summen af sine cifre i et givet talsystem. Harshad-tal blev defineret af den indiske matematiker D.R. Kaprekar. Ordet harshad kommer fra sanskrit og betyder "stor glæde". Niven-tal henviser til en artikel fra 1997 af Ivan M. Niven til en konference i talteori.

Alle etcifrede tal er harshad-tal. De tocifrede harshad-tal i titalssystemet er

10, 12, 18,  20, 21, 24, 27, 30, 36, 40, 42, 45, 48, 50, 54, 60, 63, 70, 72, 80, 81, 84, 90, 

Et primtal kan kun være et harshad-tal, hvis det er mindre end eller lig med basen for talsystemet.

Heltalsfølger
Talteori
S/2003 U 3

S/2003 U 3 er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 29. august 2003 af Scott S. Sheppard og David C. Jewitt, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2003 U 3.

Med en massefylde omkring 1500 kilogram pr. kubikmeter består S/2003 U 3 formodentlig overvejdende af is. Overfladen er temmelig mørk, og reflekterer blot 7 % af det lys der falder på den.
Strandkål (slægt)

Strandkål (Crambe) er udbredt i Europa og Mellemøsten. Det er stauder med store, grundstillede blade og blomsterrige stande. her omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Strandkål (Crambe maritima)
 Kæmpeslør (Crambe cordifolia)
 Tatarisk strandkål (Crambe tatarica)

Korsblomst-familien
Nytteplanter fra Europa
Nytteplanter fra Mellemøsten
Nytte saltplanter
Trinculo (måne)

Trinculo er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 13. august 2001 af Matthew J. Holman, John J. Kavelaars og Dan Milisavljevic, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2001 U 1. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter narren Trinculo fra William Shakespeares skuespil Stormen. 

Månen Trinculo kendes desuden også under betegnelsen Uranus XXI (XXI er romertallet for 21).
Hvetbo Herred

Hvetbo Herred var en del af det tidligere Hjørring Amt, fra 1970 til 2007 Nordjyllands Amt og nu Region Nordjylland.

Hvetbo Herred hørte i middelalderen under Vendsyssel, senere kom herredet under Børglum Len, og fra 1660 Ålborghus Amt, indtil det i 1793 kom under det da oprettede Hjørring Amt.

I Hvetbo Herred ligger følgende sogne:
 Alstrup Sogn
 Gjøl Sogn
 Hune Sogn
 Ingstrup Sogn
 Jetsmark Sogn
 Saltum Sogn
 Vedsted Sogn
 Vester Hjermitslev Sogn

Derudover ligger en del af Aaby Sogn i herredet. Dette sogn hørte tidligere helt under Kær Herred, men ved reformen i 1793 blev det delt, så den sydvestlige halvdel kom under Hvetbo Herred, mens resten forblev under Kær Herred.

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Eksterne henvisninger 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 Henrik Larsen: "Bebyggelsen i Hvetbo Herred" (Historie/Jyske Samlinger, 5. række, Bind 4; 1939)
 

Herreder i Hjørring Amt
Francisco (måne)

Francisco er en af planeten Uranus' måner. Den blev opdaget den 13. august 2003 af Matthew J. Holman, John J. Kavelaars, Dan Milisavljevic og Brett J. Gladman, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2001 U 3.

Med en massefylde på 1500 kilogram pr. kubikmeter består Francisco formodentlig overvejende af is, med et islæt af klippemateriale. Dens overflade er temmelig mørk, og tilbagekaster kun 4 % af det lys der falder på den.
Mab (måne)

Mab er en af planeten Uranus' måner. Den blev opdaget den 25. august 2003 af Mark R. Showalter og Jack J. Lissauer ved hjælp af Hubble-teleskopet.

Mab bevæger sig så tæt på flere andre Uranus-måner, at dens omløbsbane muligvis ikke er stabil, men hele tiden ændres lidt på grund af de øvrige måners tyngdekræfter.

Månen blev oprindelig navngivet S/2003 U 1.
Perdita (måne)

Perdita er en af planeten Uranus' måner. Den blev set første gang på billeder som rumsonden Voyager 2 havde taget den 18. januar 1986, men blev ikke opdaget ved den lejlighed. Først i 1999 så og rapporterede Erich Karkoschka den lille måne på de gamle Voyager-billeder. På det tidspunkt kunne man ikke finde månen og tage nye billeder af den — først i 2003 lykkedes det med Hubble-teleskopet at fotografere et lille objekt på det sted hvor Perdita burde befinde sig, hvilket endegyldigt bekræftede denne månes eksistens.

Månen blev midlertidigt navngivet S/1986 U 10, som tilkendegiver, at den første gang blev set i 1986.
Lerkenfeld Å

Lerkenfeld Å er en å beliggende i Vesthimmerland.

Geografi 
Lerkenfeld Å udspringer ca. 1 km vest for Mejlby i Rebild Kommune. Som reguleret vandløb passerer den Brorstrup Kirke, St. Binderup, Kongens Tisted og Østrup. Der er flere dambrug langs åen. Efter dambruget ved Lerkenfeld gods  er åen ureguleret og op til 10m bred. Efter Gl. Ullits og Gedsted, udløber den i Louns Bredning i Limfjorden. En stor del af den nedre del af Lerkenfeld Ådal, 938 hektar blev fredet i 1978 for at bevare og beskytte ådalens geologiske, landskabelige og kulturhistoriske værdier. Samme område er også en del af Natura 2000-område nr. 30 Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal.

Amts- og kommunegrænser 
På visse strækninger udgjorde Lerkenfeld Å før Kommunalreformen i 2007 amtsgrænse mellem:
 Nordjyllands Amt og Viborg Amt
— og på visse strækninger kommunegrænse mellem:
 Farsø og Aalestrup
 Aalestrup og Aars
 Aalestrup og Nørager

Eksterne kilder/henvisninger 

 Lerkenfeld Å i Fortid og Nutid, Lodsejerlauget ved Lerkenfeld Å, 1999
 Lerkenfeld Å 2004 Regulativ for amtsvandløb nr: 101 i Viborg amt, 135 i Nordjyllands Amt,  (websted nedlagt)

Vandløb i Danmark
Cupid (måne)

Cupid er en af planeten Uranus' måner. Den blev opdaget den 25. august 2003 af Mark R. Showalter og Jack J. Lissauer ved hjælp af Hubble-teleskopet, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2003 U 2.

Med en anslået diameter på blot 18 km er Cupin den mindste af Uranus' indre satellitter. Den beskedne størrelse og månens mørke overflade betød, at månen ikke blev opdaget, da Voyager 2 passerede Uranus i 1986.
Universal Media Disc

Universal Media Disc (forkortet UMD) er et optisk medie udviklet af Sony til brug på deres håndholdte konsol, PSP. Den kan rumme op til 1.8 GB data, hvilket kan være film, spil, musik eller en kombination af disse.

Eksterne henvisninger 

Optiske diske