kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ivy League

Ivy League, var oprindeligt en amerikansk fodboldliga bestående af hold fra universiteter beliggende på den amerikanske østkyst, men betydningen har i dag ændret sig til også at henvise til disse universiteters akademiske niveau samt til i daglig tale at indikere, at noget er af høj kvalitet. 

Syv af de otte universiteter i Ivy League blev grundlagt før den amerikanske uafhænglighedserklæring. Ivy er engelsk for vedbend, en plante som ofte pryder disse gamle universitetsbygningers mure. Universiteterne i ligaen er kendetegnet ved at være små og blandt de bedst placerede og mest søgte på de amerikanske ranglister over universiteter, hvorfor de ofte anses for ekstremt prestigefyldte.

Medlemmer 
 Brown University, i Providence, Rhode Island, grundlagt i 1764 under navnet College of Rhode Island.
 Columbia University i New York, New York, grundlagt i 1754 under navnet King's College.
 Cornell University, i Ithaca, New York, grundlagt i 1865.
 Dartmouth College, i Hanover, New Hampshire, grundlagt i 1769.
 Harvard University, i Cambridge, Massachusetts, grundlagt i 1636
 University of Pennsylvania, i Philadelphia, Pennsylvania, grundlagt i 1740 under navnet Academy of Philadelphia.
 Princeton University, i Princeton borough and Princeton township, New Jersey, grundlagt i 1746 under navnet College of New Jersey.
 Yale University, i New Haven, Connecticut, grundlagt i 1701 under navnet Collegiate School.

Se også 
 Public Ivy

Eksterne links 

Universiteter i USA
VM i håndbold 1990 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for damer i 1990 var den tiende indendørs VM-slutrunde for kvinder, og den blev afholdt i Sydkorea i perioden 24. november – 4. december 1990. Danmark deltog for første gang siden 1975.

De 16 deltagende lande spillede først en indledende runde med 4 grupper á 4 hold. De tre bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-12, mens de fire resterende hold spillede om placeringerne 13-16.

Det nu genforende Tyskland deltog med to hold – 'Tyskland DHB' (Vesttyskland) og Tyskland DHV (DDR), idet både Vesttyskland og DDR havde kvalificeret sig til slutrunden.

Indledende runde

Hovedrunde og placeringsrunde

Placeringskampe

Slutstilling 
1. Sovjetunionen,
2. Jugoslavien,
3. Tyskland DHV (DDR),
4. Tyskland DHB (Vesttyskland),
5. Østrig,
6. Norge,
7. Rumænien,
8. Kina,
9. Polen,
10. Danmark,
11. Sydkorea,
12. Bulgarien,
13. Sverige,
14. Frankrig,
15. Canada,
16. Angola.

1990 (kvinder)
Håndbold i 1990
Kvindehåndbold
Austrian Airlines

Austrian Airlines er det nationale østrigske flyselskab. Austrian blev stiftet i 1957 efter en fusion mellem Air Austria og Austrian Airways. Selskabet har i dag danskeren Vagn Sørensen som administrerende direktør. Austrian er medlem af Star Alliance.

Austrian Airlines ejes af Austrian Airlines Group (AUA-group), som er en østrigsk selskabsgruppe bestående af flyselskabet Austrian Airlines og dets datterselskaber Lauda Air og Tyrolean Airways (Austrian Arrows). Austrian Airlines er moderselskabet i gruppen, der har interesser i 24 forskellige andre selskaber. AUA-group solgte sin ejerandel af Slovak Airlines i januar 2007, mens gruppen ejer 22,5 % af det ukrainske flyselskab Ukraine International.

Austrian Airlines Group er medlem af Star Alliance, og har pr. maj 2009 97 fly. I 2008 havde selskabet i alt 7.914 ansatte og transporterede 10,7 mio. passagerer.

Eksterne henvisninger 

 Austrian's hjemmeside

Flyselskaber fra Østrig
Etableret i 1957
Star Alliance
Virksomheder i Wien
Lufthansa Group
Pil (pigenavn)

Pil er et nordisk pigenavn. Navnet er blevet godkendt af det danske kirkeministerium og er derfor et lovligt dansk personnavn.

Eksempler på personer med navnet Pil 
 Pil Dahlerup – dansk literaturhistoriker

Trivia 
I perioden fra 1985 til 1996 blev 83 danske piger navngivet Pil.
Ifølge Danmarks Statistik var der d. 1. januar 2006 188 danskere med fornavnet Pil.

Kilder 
Familiestyrelsen: Navnelister 

Pigenavne
Daffy And

Daffy And (engelsk Daffy Duck) er en fiktionel animeret figur i Warner Brothers' tegneserier Looney Tunes og Merrie Melodies. Daffy var den første af et nyt kuld "Screwball"-figurer, som blev til i 1930'erne, og som blev mere populære end mere traditionelle karakterer såsom Mickey Mouse i 1940'erne. Daffy er en and, som afskyr Snurre Snup og er en af de mest populære tegnefilmsfigurer i verden. Daffy And taler meget ligesom Anders And men har en speciel læspende og spyttende udtale.

Daffy er en af de sværest definérbare tegnefilmsfigurer. Stort set alle Warner Bros. animatorer har sat sit eget personlige præg på anden. Bob Clampett og Chuck Jones lavede hver især to vidt forskellige versioner af figuren.

Den danske stemme bag Daffy And er Henrik Koefoed.

Historie 
Daffys første film er fra 17. april 1937 og hedder Porky's Duck Hunt, instrueret af Tex Avery og animeret af Bob Clampett. Tegnefilmen er en standard jæger/jaget-type, som studiet er berømt for, men Daffy repræsenterede noget nyt for biografgængerne: en assertiv stridslysten protagonist, komplet ukontrollérbar.

Denne tidlige Daffy er ikke et kønt syn; han er lille og fed med korte ben. Hans stemme (udført af Mel Blanc og skitseret efter Warners producer Leon Schlesinger) er den eneste del som forblev uændret.

1960'erne 
Efter Warner Bros. animationsstudiet genåbnede i 1960'erne blev Daffy til en ægte skurk i flere Speedy Gonzales-tegnefilm. Nogle fans finder dette den mest kontroversielle version af Daffy, som er åbenlyst ond.

I dag 
Daffy lever videre i en række gæsteoptrædender såsom i Piano-duellen sammen med Anders And i Hvem snørede Roger Rabbit fra 1988. Daffy havde også en større rolle i Space Jam i 1996 og i Looney Tunes: Back in Action i 2003. Samme år blev Daffy castet til en helt ny Duck Dodgers-serie, hvilket nogle kritikere så som genopstandelsen af de grandiøse, skøre gamle dage for figuren.

Eksterne henvisninger 

Tegneserieænder
Tegnefilmsfigurer
Højbjerg Maskinfabrik

Højbjerg Maskinfabrik, ofte blot HMF blev grundlagt i 1945 af mekanikeren Arne Bundgaard Jensen med hovedsæde i Højbjerg i Jylland.

Han startede med at overtage et cykelværksted, og i 1947 lod han sig overtale til at bygge landbrugsvogne og fik succes med dette. Denne produktion fortsatte til 1956, hvor produktion af tippelad og andet hydraulisk værktøj skubbede landbrugsvognene ud af systemet.

Efter at have flyttet til større arealer i 1952 valgte man i 1959 at opføre sit eget værksted fra grunden, og denne fabrik er kåret som flotteste fabriksbyggeri i Jylland.

Firmaet blev i 1967 omdannet til et aktieselskab.

Konkurrenten Dapa A/S blev opkøbt i 1972, og i 1976 etablerede man en afdeling i Roskilde for at servicere kunder på denne side af Storebælt. I 1982 oprettedes fabrikken Hyfa og virksomheden Hyfatek som underleverandør til firmaet. Begge virksomheder er i dag underafdelinger af HMF. Bundgaards tidligere arbejdsplads AMC A/S blev opkøbt i 1981 og i 1987 slået sammen med konkurrenten Schou og Co. under navnet AMC-Schou.

I 1987 etablerede man sig i udlandet gennem det selvstændige datterselskab HMF (UK) Ltd. i England og kort efter HMF Ladekrane und Hydraulik GmbH i Tyskland.

Virksomheden eksporterer i dag til mere end 50 lande fordelt over det meste af verden; primært eksporteres kraner og læssebagsmække.

Kilde 

 

Maskinfabrikker i Danmark
Etableret i 1945
Virksomheder i Aarhus
Janus Friis

Janus Friis (født 26. juni 1976 i København) er en dansk iværksætter, der er bedst kendt for at være medstifter af fildelingstjenesten KaZaA og P2P-telefonapplikationen Skype.

Friis og hans svenske forretningspartner Niklas Zennström solgte Skype til eBay for 18 mia. kr. i 2005, men med mulighed for en indtjening helt op til 25 mia. kr., alt afhængig af Skypes vækst. Skype blev i 2011 solgt til Microsoft for 44 milliarder kroner.

Privatliv 

Han var forlovet med Aura Dione fra 2011 til april 2015. Bruddet gik ikke stille af, da Janus Friis efterfølgende sagsøgte Aura for 6.65 millioner som dækker over gaver, forlovelsesring og en Københavnerlejlighed.
Der er nu indgået et forlig.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Janus Friis' officielle hjemmeside 

Erhvervsfolk fra Danmark
Programmører fra Danmark
Personer fra København
Vegetarer
Feber

Feber er et almindeligt forekommende symptom på en sygdomstilstand. Man har feber når kropstemperaturen runder 38 °C, som er én grad over normaltemperaturen for mennesker.

Bakterier og vira får hvide blodlegemer til at udskille stoffer i blodet. Disse stoffer virker som pyrogener (feberskabende stoffer) og ændrer indstillingen for den indre standard (sætpunktet) til fx 40 °C, lige som en termostat, hvorefter kroppen vil opregulere temperaturen ved forskellige mekanismer, til den når 40 °C (se varmeregulering).

Blodgennemstrømningen i huden mindskes, hvilket mindsker varmetabet og gør huden bleg og kølig. Der kan også komme kulderystelser, der øger varmeproduktionen.

Hvis temperaturen stiger til over 40 °C, åbnes der igen for blodtilførslen til huden, og huden bliver rød.

Feber er en måde, hvorpå kroppens immunforsvar forbedres over for visse infektionstyper. Bakterier får sværere ved at trives, og immunforsvaret arbejder hurtigere ved de højere temperaturer.

Hvis menneskets temperatur stiger til over 42,6 °C, bliver temperaturen dog livstruende, idet en række proteiner, herunder enzymerne, ødelægges ved så høj en temperatur.

Feber er oftest symptom på en infektion med virus eller bakterier; men den kan også skyldes allergi eller for meget sol (hedeslag).

Feber er i sig selv ikke farlig, før den overstiger 40 °C, og den bør normalt ikke slås ned, da den som sagt er en del af kroppens forsvar mod infektioner. Ved længerevarende feber (over 3-5 dage), eller ved feber højere end 40 °C, bør man dog kontakte egen læge.

Paracetamol (fx Panodil) og ibuprofen virker febernedsættende, og de er de eneste to stoffer der, i visse situationer, anbefales af sundhed.dk mod feber; der er dog som oftest ikke grund til at nedsætte feberen.

Kodimagnyl indeholder acetylsalicylsyre, som reducerer pyrogene stoffers virkning og er et effektivt febernedsættende stof. Det bør dog ifølge sundhed.dk ikke anvendes til at nedsætte feber.

Febervildelse kan opstå når man har feber og skal sove om natten. Det er en midlertidig tilstand af personlighedsændring eller bevidsthedstab i forbindelse med høj feber. Man kan komme til at drømme onde, mærkelige drømme og vågne badet i sved.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Netdoktor.dk om feber 

Symptomer
Aarhus Valgmenighed

Aarhus Valgmenighed (ÅVM) blev dannet i 1990 som en valgmenighed i den danske folkekirke. 

I foråret 2005 kunne Aarhus Valgmenighed indvie sin egen kirkebygning i Åbyhøj (Mjølnersvej 6, 8230 Åbyhøj) med kirkesal, møderum, præstekontorer og sekretariat.

I sommeren 2017 havde kirken fernisering på maleriet, Den Store Fortælling, af kunstneren Arne Haugen Sørensen. Maleriet er Haugen Sørensens hidtil største maleri og måler mere end 3 m × 10 m. Maleriet viser flere af de bibelske fortællinger, blandt andet Jesu fødsel samt korsfæstelse.

Nationale netværk 
Menigheden har siden starten plantet flere menigheder, bl.a. Byens Valgmenighed i København, og i 2008 dannede Aarhus Valgmenighed et landsdækkende netværk kaldet Kirke Planter Netværk. Netværket sætter fokus omkring udvikling og etablering af nye menigheder.

Kirken er også selv en del af netværket DanskOase, som arbejder med fornyelse i folkekirken.

Medarbejdere 
Menigheden har cirka 10 ansatte, herunder tre præster:
 Cand. Theol. Anders Michael Hansen, valgmenighedspræst
 Cand. Theol. Keld Dahlmann, international præst
Cand. Theol. Hans-Christian Vindum Pettersson, studenterpræst

Ekstern henvisninger 
 Aarhus Valgmenigheds hjemmeside
 Kirke Planter Netværk

Kilder 

Valgmenigheder
Valgmenighed
EM i håndbold 1994 (kvinder)

Europamesterskabet i håndbold for damer i 1994 var den første EM-slutrunde for kvinder. Den blev afholdt i Tyskland 17. – 25. september 1994. Kampene blev spillet i Waiblingen, Bonn, Oldenburg, Magdeburg og Berlin.

De 12 deltagende lande spillede først en indledende runde med 2 grupper a 6 hold. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til semifinalerne, mens de øvrige hold spillede placeringskampe.

Indledende runde

Placeringskampe

Finaler

Semifinaler 
 Danmark – Ungarn 29-28
 Tyskland – Norge 22-18

Bronzekamp 
 Ungarn – Norge 19-24

Finale 
 Danmark – Tyskland 27-23

Slutstilling

Kilde 
 EHF, EM-1994 

1994 (kvinder)
Håndbold i 1994
Kvindehåndbold
Store Valby

Store Valby er en landsby på Østsjælland med , beliggende i i Ågerup Sogn 4 kilometer nord for Roskilde og 2 kilometer øst for Risø. Landsbyen ligger i Roskilde Kommune og tilhører Region Sjælland.

Store Valby ligger i landområde, skrånende i østlig retning ned mod Store Valby Mose. På østsiden af mosen er der bare marker mod nabobyen Ågerup. Markerne mellem byerne er under udbygning med enfamiliehuse, og de 2 byer vil således vokse sammen.

Mellem Gundsølille, Ågerup og Store Valby er der interne asfalterede stier som forbinder skoler, institutioner, Ågerup kirke, bibliotek, omsorgscenter, indkøbscentre, aktivitets-, sports-, og motionscentre. Mellem Store Valby og Roskilde er der parallelt med Store Valbyvej anlagt separat asfalteret cykelsti. Området betjenes af buslinjerne 358 og 216.

Der er enkelte landbrugsejendomme og lidt industri samt liberale erhverv.

Store Valby er i fingerplanen placeret i det grønne område, men tæt på Roskildeområdet

Historie

På Geodatastyrelsens sognekort fra 1893 vises Store Valby som en landsby med 6 gårde, og enkelte parcelhuse. Beboerne tilhørte Ågerup kirke, og børn gik i skole i Ågerup skole.

Senere blev Store Valby udvidet med mejeriet, smedjen og købmanden, og der blev bygget flere parcelhuse. Mejeri, smedje og købmand lukkede i perioden omkring 1950 – 1960, og bygningerne bruges i dag til beboelse.

På et tidspunkt gravede man efter tørv på arealet øst for gårdene. De tværgående transportveje, der adskilte de udgravede områder forsvandt efterhånden, og derved opstod moseområdet.

Syd for mosen ligger et grønt fællesareal og legeplads. Tidligere lå Store Valby renseanlæg mellem mosen og fællesarealet, men det er i dag erstattet med et pumpeanlæg. Københavns Kommune har et ældre vandværk i den sydlige del af byen, samt vandindvinding langs Maglemose Å og Kildemose Å.

Rundt om mosen er fremkommet en naturlig vegetation og der er anlagt stisystemer.

Fra ca.1965 til 1985 blev der opført mange enfamiliehuse, og efterfølgende er der sket en udfyldning, og enkelte gamle bygninger er blevet erstattet med nye boliger.

Kilder 

Byer i Roskilde Kommune
Den schmalkaldiske krig

Den schmalkaldiske krig var en kortvarig krig, der blev ført i 1546 og 1547 mellem den katolske kejser Karl 5. af det tysk-romerske rige og det schmalkaldiske forbund, et protestantisk fyrsteforbund opkaldt efter byen Schmalkalden i Thüringen.

Baggrund 
De protestantiske fyrster, som havde allieret sig efter rigsdagen i Augsburg i 1530, var i stigende grad en magtfaktor som truede kejserens indflydelse. Først efter at Karl 5. i 1544 ved freden i Crépy havde bragt stridighederne med Frankrig til ende, havde han mulighed for og midler til at bruge magt mod det schmalkaldiske forbund. Kejseren sluttede forbund med pave Paul 3. (1534-1549) mod kætterne. Da forbundet i 1546 vægrede sig ved at sende repræsentanter til koncilet i Trento, lyste han Johan Frederik 1. af Sachsen og Philipp 1. af Hessen fredløse (Reichsacht/rigsakt:de:Reichsacht).

Forløb 
Det lykkedes Karl 5. at vinde den egentlig protestantiske hertug Moritz af Sachsen for sin sag; det svækkede forbundet. Han udnyttede det ved at indlede sit  Donaufelttog mod forbundet, først mod isolerede forbundsbyer i Sydtyskland (Ulm, Konstanz, Biberach); og han besejrede den 24. april 1547 den schmalkaldiske forbundshær i slaget på Lochauer Heide ved Mühlberg an der Elbe. Johann Frederik 1. blev taget til fange, og landgreve Philipp af Hessen overgav sig. Begge blev holdt i fangenskab i Nederlandene i årevis. Selv om Bremen og Magdeburg  modstod kejseren, var forbundet i realiteten opløst.

Efterspil 
Som belønning for at have skiftet side tildelte han hertug Moritz af Sachsen den sachsiske kurværdighed, som Johann Frederik af den ernestinske linje af Wettinslægten besad. Kurlandene og andre dele af Sachsen kom i den albertinske linjes besiddelse, mens ernestinerne kun beholdt dele af Thüringen.

På rigsdagen i Augsburg i 1548 måtte de protestantiske fyrster acceptere  Augsburger Interim

Karl 5. var alligevel ikke i stand til at standse urolighederne, og sejren over protestanterne blev kortvarig. I 1552 slog den styrkede kurfyrst Moritz af Sachsen sig sammen med andre protestantiske fyrster mod den spanske succession og kejseren;  det lykkedes fyrsterne at tvinge kejser Karl på flugt. 
Hans broder, Ferdinand 1., forhandlede på sin side med Moritz af Sachsen og de protestantiske fyrster, og det endte med Passau-traktaten, som sikrede protestanterne omfattende rettigheder. Ved religionsfreden i Augsburg i 1555 blev de bekræftet.

Karl 5. abdicerede efter sit nederlag i 1556 til fordel for Ferdinand.

Se også 

 30-årskrigen

Reformationen
Tyske krige
EM i håndbold 1996 (kvinder)

Europamesterskabet i håndbold for damer i 1996 var den anden EM-slutrunde for kvinder, og den blev afholdt i Danmark i perioden 6. – 15. december 1996. Kampene blev spillet i Brøndby, Vejle, Fredericia og Herning.

De 12 deltagende lande spillede først en indledende runde med 2 grupper á 6 hold. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til semifinalerne, mens de øvrige hold spillede placeringskampe.

Indledende runde

Placeringskampe

Finaler

Semifinaler 
 Danmark – Tyskland 24-22
 Norge – Østrig 22-20

Bronzekamp 
 Østrig – Tyskland 30-23

Finale 
 Danmark – Norge 25-23

Slutstilling 
1. Danmark,
2. Norge,
3. Østrig,
4. Tyskland,
5. Rumænien,
6. Kroatien,
7. Rusland,
8. Sverige,
9. Ukraine,
10. Ungarn,
11. Polen,
12. Litauen.

Danmarks kampe i den indledende gruppe

Kilde 
 EHF, EM-1996 

1996 (kvinder)
Håndbold i 1996
Kvindehåndbold
EM i håndbold 1998 (kvinder)

Europamesterskabet i håndbold for damer i 1998 var den tredje EM-slutrunde for kvinder, og den blev afholdt i Holland i perioden 11. – 20. december 1998. Kampene blev spillet i Amsterdam og 's-Hertogenbosch.

De 12 deltagende lande spillede først en indledende runde med 2 grupper á 6 hold. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til semifinalerne, mens de øvrige hold spillede placeringskampe.

Indledende runde

Placeringskampe

Finaler

Semifinaler 
 Norge – Ungarn 28-14
 Østrig – Danmark 24-35

Bronzekamp 
 Ungarn – Østrig 30-24

Finale 
 Norge – Danmark 24-16

Slutstilling 
1. Norge,
2. Danmark,
3. Ungarn,
4. Østrig,
5. Polen,
6. Tyskland,
7. Ukraine,
8. Makedonien,
9. Rusland,
10. Holland,
11. Rumænien,
12. Spanien.

Danmarks kampe i den indledende gruppe

Kilde 
 EHF, EM-1998 

1998 (kvinder)
Håndbold i 1998
Kvindehåndbold
Frederikshavn Kirke

Frederikshavn Kirke er en kirke, beliggende i Frederikshavn by, indviet den 23. oktober 1892.

Kirken blev planlagt efter at Fladstrand Kirke fra 1686 kom til at være for lille og ligge for ucentralt til at tjene hele den voksende industri- og handelsby. Den blev anlagt på stedet for Citadellet Fladstrand, efter at denne blev overflødig efter den 2. Slesvigske Krig i 1864.

Historie 
Kirken er tegnet af arkitekt Vilhelm Ahlmann og opført i ren romansk stil, delvist med domkirken i Aachen som forbillede. Grundstenen blev lagt i 1890 af Christian IX

Kirkebygningen 
Kirken er en centralkirke, bygget over korsplan med et centralt spir, der har en højde på 56,5 meter. Ved det centrale spirs hjørner er der bygget fire små spir. Taget var oprindeligt af skifer, men er nu af kobber. Af materialer til bygningsværket er hovedsageligt anvendt Faksekalksten. Lyset falder blødt ind i rummet gennem vinduer som enten er af romansk udformning eller er cirkelrunde, og som alle har glasmosaikker.

Antallet af siddepladser i kirken, godt 1.100, er stort efter danske forhold, og er kun overgået af Grundtvigs Kirke i København.

Inventar 
Altertavlen er lavet af Michael Ancher. Den viser ’’Jesu møde med disciplene ved Tiberias-søen’’.

Døbefonten er udført af H.P. Pedersen-Dan. Den består af en knælende figur af et barn, der bærer dåbsfadet. Hele figuren er udhugget i ét stykke marmor.

Orgelet, der har 34 stemmer, blev bygget af Marcussen & Søn i 1974.

I kirkerummet hænger to nyere skibsmodeller, den ene ved navn Christian den IX udført af modelbygger og marinemaler Carl Damm og den andet et Mercandia RoRo-skib, skænket af skibsreder Per Henriksen.

Galleri

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 

 Frederikshavn Kirke  hos KortTilKirken.dk

Kirker i Frederikshavn Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Hjørring Amt
Kirke
Stratosfære

Stratosfæren (:stratum for lag og sphaîra for kugle) er den del af atmosfæren, der overlejrer troposfæren. Det sker i 8 kilometers højde ved polerne voksende til 17 kilometers højde ved ækvator. I modsætning til troposfæren vokser temperaturen med højden i stratosfæren. Det skyldes ozonens nedbremsning af de ultraviolette stråler. Ved stratosfærens bund (tropopausen) er temperaturen ca. −50 °C, men vokser til +10 °C ved stratopausen.

Ozonlaget er en vigtig del af stratosfæren, Ozonen forhindrer UV-stråling fra Solen i skadelige mængder. Hvis Ozonlaget ikke absorberede noget af strålingen, ville det være farligt for Jordens nuværende biologiske miljø.

Stratosfæren udgør 19 % af atmosfærens luft og indeholder sporadisk vanddamp og støv. Højtgående fly og vejrballoner opererer i stratosfæren.

Den øverste del af Stratosfæren kaldes Stratopause og ligger i 40 kilometers højde fra Jordens overflade. Stratopausen er grænselaget til det næste lag mesosfæren, der starter i en højde af cirka 50 km.

Eksterne henvisninger og kilder 
 The Stratosphere Windows to the Universe 

 

Jordens atmosfære
Dødsgardist

En dødsgardist (eng. Death Eater, "dødsæder") er i Harry Potter-romanserien betegnelsen for de troldmænd og hekse som støtter den onde troldmand Voldemort. Dødsgardisterne har første gang en aktiv rolle efter Voldemorts fald i bog fire, hvor de torturerer en hel Mugglerfamilie foran alle tilskuerne til finalen i Quidditch.

Alle Dødsgardisterne bærer et brændemærke, der knytter dem til Voldemort. Via smerte i brændemærket kan Voldemort kalde dødsgardisterne til sig. Efter Voldemorts fald blev mange dødsgardister pågrebet og ført til fængslet Azkaban, hvor de blev vogtet af de frygtede dementorer. Voldemort får dog dementorerne til at forlade fængslet, så de tilfangetagne dødsgardister kan flygte og slutte sig til ham.

Alle dødsgardister er tatoveret med mørkets tegn på venstre arm, så deres Herre, Lord Voldemort, til en hver tid kan tilkalde dem ved at trykke på en af sine undersåtters tatovering

Dødsgardister og deres forbrydelser 

 
De følgende personer er dødsgardister identificeret ved navn i løbet af serien, samt de forbrydelser de har begået.

Referencer 

Personer i Harry Potter-universet