kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Birgit Begtrup

Birgit Begtrup (født 7. oktober 1915 i Ullerød, Tjæreborg, død 21. juni 2004) var en dansk seminarierektor og var politisk aktiv inden for blandt andet Dansk Kvindesamfund og i Danmarks Demokratiske Kvindeforbund.

Baggrund og familie 
Birgit var datter af speciallæge Erik Worm B. (1888-1976) og Lotty Anna Kristina Emerentia Roslund (1889-1925) og havde tre søskende.

Ægteskab og børn 
I 1940 blev Birgit gift med komponist Børge Roger Henrichsen, men ægteskabet blev opløst efter tre år. Hun giftede sig derefter i 1947 med læge Karl Andreas Teilmann med hvem hun fik tre børn: Eva (1947), Nina (1948) og Martin (1950). Hun blev enke som 40-årig i 1956 og formåede at tage sig af sine tre børn ved siden af gerningen som rektor.

Kvindesagen 
I kraft af sin stedmors engagement i kvindebevægelsen blev Begtrup tidligt engageret i kvinders rettigheder og vilkår. Hun var aktiv i Dansk Kvindesamfunds københavnske Ungdomskreds (DKKU), som hun fra 1946 til 1948 var formand for. Her var hun blandt andet med til at sætte fokus på en mere retfærdig arbejdsfordeling i hjemmet, kortere arbejdstid for alle, bedre boliger og småbørnsfamiliers vilkår i Efterkrigstiden generelt. I sine travle karriereår havde Birgit mindre tid til at være politisk og kvindesaglig aktiv, men holdt stadig fast ved Dansk Kvindesamfund, mens hun i 1050'erne var aktiv i Danmarks Demokratiske Kvindeforbund, hvor hun igen var med til at rejse debat om kvinde- og familiespørgsmål ved blandt andet at støtte kravet om fri abort i 1960’erne, der for hende at se var et særligt vigtigt rettighedsspørgsmål for arbejderkvinder. Senere i sin tilværelse, i 1987, bosatte hun sig i et aldersintegreret bofællesskab i Stavtrup ved Århus, fordi hun søgte fællesskabet og altid havde anset det for tåbeligt at alle stod og rørte i hver sin gryde. Denne boligform holdt hun senere foredrag om.

Karriere 
Begtrup blev uddannet cand.polit. i 1942, hvorefter hun blandt andet arbejdede i Mødrehjælpen og Social- og Arbejdsministeriet for senere at blive forstander for Social-pædagogisk Børnehave Seminarium Århus i 20 år frem til sin pensionering. Her styrede hun med vægt på psykologiske teorier og de studerendes frit skabende arbejde, men hendes rektorperiode blev præget af en politisk forskyldt stærk ekspansion og omstrukturering på børnepasningsområdet og i pædagoguddannelserne, og selve uddannelsen blev underkastet en strammere styring, som Birgit forsøgte at balancere med sit eget særpræg på institutionen.

Referencer 

Rektorer fra Danmark
Liselotte Højgaard

Liselotte Højgaard (født 1957 i København) er klinikchef på Klinik for Klinisk Fysiologi, Nuklearmedicin & PET, på Rigshospitalet.

Baggrund 
Højgaard har haft sin skolegang i Danmark, England og Schweiz, og er student fra Birkerød Statsskole i 1975.
Hun blev cand.med. fra Københavns Universitet i 1982,
og speciallæge i klinisk fysiologi & nuklearmedicon i 1990.

Karriere 
Højgaard blev dr.med. fra Københavns Universitet på en disputats med titlen "Gastric Potential Different Measurements" i 1991.

I 2000 blev hun klinikchef for Klinik for Klinisk Fysiologi, Nuklearmedicin & PET ved Rigshospitalet.
I 2002 var hun medvirkende ved etableringen af civilingeniøruddannelsen i Medicin og Teknologi, en fællesuddannelse mellem Københavns Universitet og Danmarks Tekniske Universitet.

Hun er klinisk professor i medikoteknik ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet og adjungeret professor, DTU.

Hun har publiceret over 250 peer review artikler i overvejende internationale tidsskrifter, og talrige artikler og indlæg og bogkapitler - om PET, klinisk fysiologi og nuklearmedicin og om forskningspolitiske emner via European Medical Research Council (EMRC).

I 2017 udgav Højgaard bogen "Hvordan får vi verdens bedste sundhedsvæsen?",
hvor løsningsforslag generelt handlede om at tilbageføre ledelseskompetencer til "fagligheden" og skære i administrationen med kritik af New public management og djøfisering.

Tillidsposter og medlemskaber 

 Formand for the European Medical Research Councils 2006-2012
 Formand for Science Advisory Board EU FP7 Health, 2010-2012.
 Tidligere chefredaktør Ugeskrift for Læger, 1996-2002
 Medlem af/Chair for Vancouver-gruppen, The International Committee of Medical Journal Editors 1996-2002.
 Præsident Copenhagen Research Forum.
 Medlem af Conseil d’Administration, INSERM, Frankrig.
 Formand for bestyrelsen for Danmarks Grundforskningsfond fra 2013.
 Medlem af Konsistorium Karolinska Instituttet, Stockholm
 Medlem af Kuratorium, Robert Bosch Fonden, Tyskland
 Medlem af bestyrelsen Novo Nordisk Fonden
 Medlem ATV og Videnskabernes Selskab
 KU koordinator for uddannelsen som civilingeniør i medicin og teknik, fælles for Danmarks Tekniske Universitet, DTU, og Københavns Universitet, KU

Udmærkelser 

 Frimærkeprisen, Dagens Medicin, 2019
 Ridder af Dannebrog 1. grad 2017
 Ordre de la Legion d'honneur, Frankrig 2015
 Direktør Ib Henriksens Fonds forskerpris, 2011
 Klein Prisen, Det Medicinske Selskab i København, 2010
 Ridder af Dannebrog 2007
 Niels A.Lassen prisen, 2005
 Medicoprisen, 2004
 hæderspris for Specialet Klinisk Fysiologi og Nuklearmedicin, 2001
 Minister Erna Hamiltons ærespris for kunst og videnskab, 200
 Alexander Foss' Guldmedalje, 2021

I 2021 modtog Højgaard Alexander Foss' Guldmedalje.

Henvisninger 

Forskere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Modtagere af Klein-prisen
Mimi Carstensen

Johanne Caroline Vilhelmine Carstensen (25. januar 1852 i Charlottenlund13. maj 1935) var en dansk filantrop, journalist og redaktør.

Filantropi 
Mimi Carstensen oprettede i 1906 Louiseforeningen, der ydede økonomisk bistand til enlige kvinder. I 1910 og frem til sin død var hun formand for foreningen. Hun tog senere initiativ til underafdelingen Prinsesse Margrethes Paaklædnings-Fond, som var en genbrugscentral for tøj og sko fra velhavende familier til Louiseforeningens ansøgere.

Journalistik 
Mimi Carstensen var autodidakt journalist, hvor hun fik sin journalistiske debut i 1887. Hun skrev for Dagens Nyheder og Nationaltidende og senere flere forskellige dameblade, herunder Damernes Blad (senere Hjemmet<ref>Hjemmet i Den Store Danske.</ref>), for hvilket hun var redaktør fra 1892-1902.

I 1916 påbegyndte Louiseforeningen sit medlemsblad Louiseforeningens Blad'', og Mimi var redaktør for dette indtil sin død i 1935.

Referencer 

Journalister fra Danmark
Filantroper fra Danmark
Redaktører fra Danmark
Anna Christie (film fra 1930)

Anna Christie er en amerikansk romantisk dramafilm fra 1930, instrueret af Clarence Brown og produceret af Metro-Goldwyn-Mayer.
Filmen havde Greta Garbo, Charles Bickford, George F. Marion og Marie Dressler i hovedrollerne.
Filmen handler om en tidligere prostitueret, der forelsker sig , men får problemer når hendes fortid bliver kendt.

Manuskriptet er skrevet af Frances Marion, baseret på et Broadway-skuespil af samme navn i 1921, skrevet af Eugene O'Neil.
Skuespillet havde tidligere været filmatiseret som en stumfilm i 1923.

Filmen markerede Greta Garbos tonefilmsdebut, og hun blev nomineret til en Oscar for bedste kvindelige hovedrolle for sin rolle i filmen.
Garbo spillede også rollen i den tyske version af filmen udgivet i 1931.

Medvirkende 
 Greta Garbo som Anna Christie
 Charles Bickford som Matt Burke
 George F. Marion som Chris Christofferson
 Marie Dressler som Marthy Owens
 James T. Mack som Harpe-Johnny
 Lee Phelps som bartenderen Larry

Priser og nomineringer

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 

Romantiske film fra USA
Amerikanske film fra 1930
Sort-hvide film fra USA
Engelsksprogede film
Dramafilm fra USA
Edith Bonnesen

Edith Bonnesen (28. september 191120. februar 1992) var en dansk modstandskvinde fra København, som fra 1942 var en del af Modstandsbevægelsen gennem organisationerne De frie Danske, Dansk-Svensk Flygtningetjeneste og Special Operations Executive.

Liv 
I begyndelsen af 1942 fik Edith Bonnesen via en familieforbindelse til tyske jøder i 30'erne en stærk personlig oplevelse af nazismens racepolitik, hvilket var medvirkende til, at hun tidligt gik ind i modstandsgruppen De frie Danske, der udgav et illegalt blad af samme navn, og hun begyndte at samle og levere stof til bladet. Snart derefter blev hun involveret i at skaffe rationeringskort og falske legitimationspapirer, og hun igangsatte også en indsamling af penge til understøttelse af arresteredes familier. Hendes lejlighed på Tranegårdsvej blev et ofte brugt tilholdssted for gruppen, og hun husede desuden eftersøgte personer, blandt andet Mogens Hammer. I forbindelse med sit modstandsarbejde blev hun arresteret adskillige gange, men blev altid løsladt efter få dage og fortsatte ufortrødent sit illegale arbejde. Den 29. august 1943, da regeringen gik af, og tyskerne overtog magten, var Edith Bonnesen nødt til at gå under jorden.

Ved et besøg på Dansk-Svensk Flygtningetjenestes illegale postkontor på Nytorv i august 1944 blev Edith Bonnesen arresteret for fjerde gang. Det lykkedes hende under forhøret på Shellhuset at udnytte et ubevogtet øjeblik til at stikke af fra Gestapos hovedkvarter, hvilket var en så enestående bedrift, at flere illegale kredse mente, at hun måtte have slået en handel af med Gestapo, hvorfor der blev gjort forsøg på at likvidere hende. Misforståelsen blev opklaret i tide, men da Edith Bonnesen nu var stærkt eftersøgt af tyskerne, måtte hun flygte til Sverige, hvor hun officielt blev ansat som sekretær for den amerikanske konsul i Helsingborg, og uofficielt blev ansat til at betjene en radiostation, som kort inden var etableret i konsulatet. Her stod hun for forbindelsen til en sender i Danmark og videresendte meddelelserne til London. Ved årsskiftet 1944-45 blev konsulen kaldt tilbage til USA, hvorefter Edith Bonnesen fungerede som konsul frem til Befrielsen. Efter ordre fra Stockholm lukkede hun konsulatet og rejste tilbage til København, hvor hun virkede ved Special Forces Mission, en fusion af SOE og dens amerikanske pendant, frem til efteråret 1945.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Modstandsfolk fra Danmark
Merete Bonde Pilgaard

Merete Bonde Pilgaard (født 1971 i Vendsyssel) er en dansk sygeplejerske og sundhedskonsulent, der stiftede bevægelsen Venligboerne i juni 2013.

Tidlige liv 
Bonde Pilgaard er opvokset i Hørby i Vendsyssel, hvor forældrene, Finn og Emmy Jacobsen, grundlagde Hørby Ungdomsskole. Bonde Pilgaard boede på ungdomsskolen, indtil hun var 8 år gammel. Herefter flyttede familien til et hus tæt på skolen.

Merete tog studentereksamen fra Dronninglund Gymnasium. Efter et sabbatår i Australien besluttede hun at læse til sygeplejerske.
På lungemedicinsk afdeling i Hjørring fandt hun ud af, at hun ønskede at hjælpe, inden patienterne endte på sygehuset og havde behov for behandling.

Inspiration til Venligboerne 

Merete Bonde Pilgaard fik arbejde som sundhedskonsulent i Hjørring kommune, hvor hun arbejdede med langtidssyge og forskellige sundhedsprojekter i kommunen.
Et af projekterne handlede om ét bestemt boligområde, hvor borgerne var markant mindre sunde end i resten af byen.
Merete Bonde Pilgaard opdagede, at et øget fokus på venlighed blandt beboerne gav bedre trivsel og øgede motivationen for tilmelding på rygestopkurser og motionshold.

Merete Bonde Pilgaard stiftede 	Venligboerne i juni 2013 med et simpelt formål: ”Mød verden med venlighed”.

Venligboerne og flygningekrisen 

I efteråret 2014 ankom omkring 500 asylsøgere til området og i den forbindelse opfordrede Merete Bonde Pilgaard Venligboerne til at tilbyde deres hjælp. Dette førte til en undergruppe af venligboerne med fokus på flygtningehjælp.

I 2015 toppede flygtningekrisen og der var især fokus på en gruppe på omkring 300 flygtninge, der kom vandrende op ad den sønderjyske motorvej. Herefter fik venligboerne på en enkelt nat 5000 nye medlemmer, og bevægelsen blev synonym med hjælp til flygtninge.
Men midt i en ophedet politisk debat blev det svært at holde fast i gruppens oprindelige formål om at møde verden med venlighed og bevægelsen blev præget af intern uro og opsplitning.

Den 13. september 2018 valgte Merete Bonde Pilgaard at trække sig fra bevægelsen, fordi bevægelsen havde taget en politisk drejning.
I 2018 havde organisationen over 150.000 medlemmer verden over.

Priser 
 Årets Fantastiske Frivillige, 2015, uddelt af Coop og Samvirke
 Døssingprisen 2016, bibliotekarforbundet
 Årets nordjyde, 2018, uddelt af TV2 Nord

Referencer 

Sygeplejersker fra Danmark
Nikoline Nielsen (brygger)

Kirsten Nikoline Sofie Nielsen (6. december 1874 i Fakse9. januar 1951) var en dansk brygger og grundlægger af Faxe Bryggeri (tidligere Faxe Dampølsbryggeri, nu Royal Unibrew), som hun grundlagde sammen med sin mand, Conrad Nielsen, i 1901. Nikoline Nielsen fortsatte selv driften af bryggeriet, efter hendes mand døde i 1914. Hun var datter af en ølhandler i Fakse.

Nikoline Nielsen var kendt for at have et varmt hjerte og for at have loyale, langvarige ansættelser i sin virksomhed.

Hun trak sig tilbage i 1945 og overlod herefter ledelsen til sine tre sønner. 

I 1978 kunne bryggeriet opkalde Danmarks første sodavand uden farvestoffer, Nikoline-sodavanden, efter sin tidligere ejer. Sodavanden bar de første mange år et portræt af Nikoline på etiketten.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Bryggere fra Danmark
Marie Hiort-Lorenzen

Marie Hiort-Lorenzen (18611919) var sygeplejerske og forstander på Sygeplejestationen af 1892, hvilket hun stiftede sammen med sin kollega Josie Jensen fra Frederiks Hospital.

Hun blev uddannet som sygeplejerske på Frederiks hospital i perioden 1888-90, hvor sygeplejerskeuddannelsen stadig var forholdsvis ny, og den faglige kvalitet varierede. Forskellen i sygeplejerskernes kvalifikationer medførte at standen i mindre grad blev anerkendt, og at selv de højt kvalificerede sygeplejersker ikke blev ordentligt aflønnet. For at ændre dette stiftede Marie Hiort-Lorenzen og kollegaen Josie Jensen Sygeplejestationen af 1892, hvor de sikrede, at de sygeplejersker, som var en del af Sygeplejestationen, var højt kvalificerede. Derved kunne Marie Hiort-Lorenzen og Josie Jensen også stille krav til sygeplejerskernes lønninger og arbejdstid, og de var derfor med til at forbedre vilkårene for de danske sygeplejersker.

Marie Hiort-Lorenzen blev gennem sit arbejde opmærksom på, at sygeplejersker, der arbejdede i det private, var i risiko for at blive socialt udsatte, når de blev gamle, og hun gik derfor i 1895 til professor Ernst Schmiegelow for at foreslå, at der blev oprettet en alderdomsunderstøttelsesforening for sygeplejersker, der skulle have til formål at hjælpe sygeplejersker med at spare op til alderdommen. Året efter blev Foreningen til Alderdomsunderstøttelse for Sygeplejersker i Danmark en realitet, og Marie Hiort-Lorenzen sad i deres bestyrelse som repræsentant for de private sygeplejersker.

Referencer 

Sygeplejersker fra Danmark
Romantik (film fra 1930)

Romantik (Originaltitel Romance) er en amerikansk romantisk dramafilm fra 1930, instrueret af Clarence Brown og udgivet af Metro-Goldwyn-Mayer.
Filmen havde Greta Garbo, Lewis Stone og Gavin Gordon i hovedrollerne.

Manuskriptet var skrevet af Edwin Justus Mayer og Bess Meredyth, baseret på skuespillet Romance af Edward Sheldon fra 1913.

Medvirkende 
 Greta Garbo som Rita Cavallini
 Lewis Stone som Cornelius Van Tuyl
 Gavin Gordon som Tom Armstrong
 Elliott Nugent som Harry
 Florence Lake som Susan Van Tuyl
 Clara Blandick som Abigail Armstrong
 Henry Armetta som Beppo
 Mathilde Comont som Vannucci
 Rina De Liguoro som Nina (krediteret som Grevinde De Liguoro)

Modtagelse 
Mordaunt Hall fra The New York Times skrev at "Greta Garbos præstationer i Romantik er måske lige så gode som alt andet hun har lavet på film".
Og Norbert Lusk fra magasinet Picture Play sagde at Garbos præstation "er en ting af ren skønhed, en inspirerende blanding af intellekt og følelser, et ømt, spændende, poetisk portræt af en kvinde, som stikker af fra kærligheden, fordi hun føler sig uværdig til den mand der tilbyder hende den".

Oscar 
Nomineringer
 Bedste Kvindelige Hovedrolle: Greta Garbo
 Bedste instruktør: Clarence Brown

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 

Romantiske film fra USA
Amerikanske film fra 1930
Sort-hvide film fra USA
Engelsksprogede film
Dramafilm fra USA
Andreea Bălan

Andreea Georgiana Bălan (født 23. juni 1984 i Ploiești, Rumænien) en rumænsk sanger.

Hun begyndte som barnestjerne sammen med veninden Andreea Antonescu i Andrè. Andrè blev opløst i 2001.

Diskografi

Album 
 Te joci cu mine (2002)
 Liberă din nou (2002)
 Așa sunt eu (2004)
 Andreea B  (2006)
 SuperWoman (2009)

Singler/EP'er 
 "Te joci cu mine" (2002)
 "Liberă din nou" (2002)
 "Plâng de dor" (2003)
 "Aparențe" (2004)
 "Oops, eroare" (2004)
 "Evadez" (2005)
 "Invidia" (2005)
 "O străină" (2005)

Sangere fra Rumænien
Hudsult

Hudsult er en tilstand, hvor en person mangler fysisk berøring af huden. Fysisk berøring får hjernen til at udskille oxytocin (også kaldet 'kærlighedshormonet'), der dæmper stress, angst, smerter og får puls og blodtryk til at falde. Det gavner også social adfærd og tillid, samt skaber ro. Mangel på dette hormon kan blandt andet føre til stress og depression. Udover via berøring (deriblandt massage) kan hudsult også kureres via bruse- og karbad, solbad, svømmeture og kæledyr. Det er dog fødsler, amning og sex, der udløser mest oxytocin.

Udtrykket blev opfundet af den engelske antropolog og forfatter Ashley Montagu, da denne udgav Touching: The Human Significance of the Skin i 1986. Det danske ord "hudsult" kendes siden 1989 ifølge Den Danske Ordbog.

Der findes terapeuter i Danmark, der tilbyder krammeterapi (også kaldes 'cuddling'). De er blevet certificeret af Lucy Vittrup, der i 2016 tog initiativ til at oprette en privat uddannelse til 'krammeterapeuter', men der har været et begrænset antal kunder hos terapeuterne - 50-100 om året i Danmark. Der er plejehjem, der aktivt bekæmper hudsult.

Referencer 

Hud
Følelse
Hallelujah (film)

Hallelujah er en amerikansk romantisk dramafilm fra 1929, instrueret af King Vidor og udgivet af Metro-Goldwyn-Mayer.
Filmen havde Daniel L. Haynes og Nina Mae McKinney i hovedrollerne. Hallelujah var en af de første film, fra et stort studio, hvor alle de medvirkende var afroamerikanere.

Hallelujah var King Vidors første tonefilm. Vidor blev nomineret til en Oscar for bedste instruktør.

Eksterne Henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1930
Musicalfilm fra USA
Sort-hvide film fra USA
Engelsksprogede film
Dramafilm fra USA
Niels Westergård-Nielsen

Niels Westergård-Nielsen (født 6. juli 1948) er en dansk økonom og professor ved Copenhagen Business School.

Niels Westergård-Nielsen blev i 1989 udnævnt til professor ved Aarhus Universitet. Han har siden 2014 været leder for forskningscentret Center for Ejerledede Virksomheder ved Copenhagen Business School.

Hans primære forskningsområder er arbejdsmarkedsøkonomi, især med fokus på lønudvikling på person- og virksomhedsniveau samt jobskabelse.
Han var blandt de første forskere i Danmark til at arbejde med registerdata.

Baggrund, karriere og forskning 
Niels Westergård-Nielsen blev cand.oecon. i 1975 og opnåede senere en Ph.d.-grad fra Københavns Universitet. Herefter blev han ansat ved Aarhus Universitet, hvor han i 1989 blev ansat som professor og senere blev centerleder. I 2014 blev han leder for det nyoprettede forskningscenter Center for Ejerledede Virksomheder på Copenhagen Business School, der har til formål at styrke langsigtsplanlægning og virksomhedsoverdragelse i de danske ejerledede virksomheder gennem vidensopbygning, dialogværktøjer og uddannelse.

I 1980'erne var Niels Westergård-Nielsen blandt de første forskere i Danmark til at arbejde med registerdata. Det foregik i samarbejde med Danmarks Statistik og en række internatonale forskere, blandt andre modtager af Nobelprisen i økonomi Dale Mortensen.
Arbejdet med registerdata indebar samarbejde med psykiatere, og resultater fra forskningen er blevet udgivet i medicinske tidskrifter, herunder The Lancet. Niels Westergaard-Nielsens primære forskningsområde var i mange år lønudvikling, understøttelse og ledighed. Senere har han blandt andet også fokuseret på ledelse, arbejdsmiljø og iværksætteri.

Niels Westergård-Nielsen har været tilknyttet en række internationale uddannelses- og forskningsinstitutioner, bl.a. Harvard University, University of Chicago, IZA Institute of Labor Economics og Stanford University.

Andre aktiviteter 
Niels Westergård-Nielsen har siddet i en række kommissioner og udvalg. I 2008-2010 var han i blandt de udvalgte eksperter Lønkommissionen nedsat af Regeringen Anders Fogh Rasmussen III på baggrund af overenskomstforhandlingerne i 2008. I 2006-2007 sad Niels Westergård-Nielsen i Familie- og Arbejdslivskommissionen.

Han har været medforfatter og bidragsyder til en række lærebøger inden for økonomi, ledelse og globalisering. Sammen med Torben M. Andersen har Niels Westergård-Nielsen skrevet bogen Beskrivende Dansk Økonomi, der bruges som pensum på statskundskab- og økonomiuddannelserne ved flere danske universiteter.

Niels Westergård-Nielsen har desuden været tilknyttet OECD og Verdensbanken som konsulent af flere omgange fra starten af 1990'erne og frem til 2012.

Referencer 

Nationaløkonomer fra Danmark
Professorer fra Copenhagen Business School
Faglitterære forfattere fra Danmark
Emil Wass

Emil Wass (født 21. februar 1999) er dansk professionel fodboldspiller, der spiller for den danske klub AB - Akademisk Boldklub Gladsaxe, hvor han skiftede til fra Avarta.

Wass kan spille flere forskellige positioner på banen, blandt andet centralt og fløj.

Baggrund  
Emil Wass er Daniel Wass' bror.

Karriere 
Wass fik sin fodboldopdragelse i Brøndby IF.

I sommeren 2011 skiftede han til Lyngby Boldklub.

I sommeren 2016 skiftede Wass til Celta Vigo i en alder af 16 år, hvor også hans bror spillede på førsteholdet. Han havde planlagt et år i Spanien som et prøveophold, men grundet problemer med spilleladelsen fra det spanske fodboldforbund, således han ikke kunne spille officielle kampe, vendte han hjem til Lyngby Boldklub og sin skolegang før tid.

Han skiftede til FC Helsingør i vinteren 2018. Han var første gang med på bænken i Superligakamp den 30. april 2018 mod Hobro IK, hvor han dog ikke blev skiftet ind.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra Lyngby Boldklub
Fodboldspillere fra Celta de Vigo
Fodboldspillere fra FC Helsingør
Fodboldspillere fra Boldklubben Avarta
Robert Z. Leonard

Robert Zigler Leonard (7. oktober 1889 – 27. august 1968) var en amerikansk filminstruktør, skuespiller, producer og manuskriptforfatter.

Biografi 
Leonard blev født i Chicago. I 1918 giftede han sig med stumfilmsskuespillerinden Mae Murray. Sammen dannede de Tiffany Pictures i 1921. De filmede otte film, der blev udgivet af MGM. Leonard og Murray blev skilt i 1925 og året efter giftede han sig med skuespillerinden Gertrude Olmstad..
Leonard blev nomineret til en Oscar for bedste instruktør for Utro og Revykongen Ziegfeld. Begge film var også nomineret til en Oscar for bedste film og den sidste vandt.
Han blev sent ansat af MGM som en pålidelig instruktøt, der kunne bringe deres Stolthed og fordom ud i biograferne.

Robert Leonard døde i 1968 i Beverli Hills, Californien ef en aneurisme.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Filminstruktører fra USA
Filmskuespillere fra USA
Manuskriptforfattere fra USA
Mette Helena Rasmussen

Mette Helena Rasmussen (født 17. oktober 1981 i Kristrup, Randers, i et kollektiv) er indretningsekspert og meddommer i TV 2-programmet Nybyggerne.

Hun driver Retro Villa, og medvirker også lejlighedsvis på Go' Morgen Danmark på TV2 med tips og ideer til indretning af hjemmet.
Mette Helena har tidligere medvirket som tingfinder i TV 2-programmet Loppe Deluxe. Hun medvirkede også i DR1-programmet Nyt hjem uden vold, hvor hun hjalp kvinder med at komme videre efter samme oplevelser.

Privatliv 
Mette Helena Rasmussen har selv oplevet vold i hjemmet – en påstand, der dog tilbagevises af hendes eks. Hun boede i 16 måneder på krisecenteret Dannerhuset, som hun siden har indledt et samarbejde med.  

Hun er uddannet Master in Fine Arts fra Det Kgl. Danske Kunstakademis Billedkunstskoler.

Referencer 

Tv-værter fra Danmark