kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vestmotorvejen

Vestmotorvejen er en motorvej på Sjælland, som løber mellem Ølby ved Køge og Storebæltsbroen. Motorvejen er en del af E20.

Motorvejen løber forbi Bjæverskov, Ringsted, Sorø, Slagelse og Korsør.

Endelig lukkes "motorvejshullet" 

Efter 13 års venten blev den overbelastede hovedlandevej A1/E66 (nu E20) med 33.000 biler pr. døgn og op til 30 kvæstet/døde om året endelig erstattet af en motorvej. Strækningen blev bygget i meget stort hastværk, fordi den skulle være færdig inden Storebæltsbroen blev færdigbygget.

"Motorvejshullet" blev det billigste motorvejsbyggeri 
Efter mange års venten på en motorvej på strækningen mellem Ringsted Nord og Skovse endte den med at blive det billigste stykke motorvej at bygge. Vejbyggerierne ligger normalt på eller lidt over budgettet, men ikke så meget under prisen. Den endte hele 37 % under budgettet i anlægsloven, også selvom der blev taget højde for prisstigninger. 
Grunden til denne store besparelse ligger i, at der under jordflytningen omkring Pedersborg nord for Sorø blev gravet direkte ind i en grusgrav med en meget høj gruskvalitet. 
Dette betød, at man nu havde gruset selv, og derfor ikke skulle købe det hos naboen, som i øvrigt ligger 1 km derfra og er den store grusgrav på Vestsjælland. 
Hele området omkring Pedersborg er nemlig en kæmpe stor grusbunke, hvor der de sidste ca. 30 år er blevet udvundet grus.

Historie 

|- align="center"
| Ølby 
| Motorvejskryds Køge 
| Ringsted N 
| 36 
| 4 
| 22,8 
| 1976 
| align="Left" | De første 5 km i vestgående retning bliver bygget med flere typer prøvebelægning af beton. I år 2000 blev det asfalteret over, men betonen under mærkes stadig væk. I 1975 styrtede den nybyggede motorvejsbro over jernbanen ved Kongsted pludsligt sammen. Den nåede dog akurat, at blive færdigbygget på ny inden åbningen.
|- align="center"
| Ringsted N 
| 36 
| Skovse 
| 38 
| 4 
| 25,6 
| 1993 
| align="Left" | Se afsnitet Endelig lukkes "motorvejshullet".
|- align="center"
| Skovse 
| 38 
| Vemmelev 
| 40 
| 4 
| 11,1 
| 1965 
| align="Left" | Bliver bygget som en meget stærkt savnet omfartsvej for trafikken igennem city på rute E66 syd om Slagelse.
|- align="center"
| Vemmelev 
| 40 
| Halsskov 
| Storebæltsbroen 
| 4 
| 9,8 
| 1957 
| align="Left" | Strækningen blev bygget i forbindelse med åbningen af de den nye bilfærge rute Halsskov-Knudshoved på Storebælt.
|}

Se også 
 Motorveje i Danmark
 Europavej E20

Eksterne henvisninger 
 Trafikken – Navnene på motorvejene 
 Vejdirektoratet: Vestmotorvejen

Noter 

Motorveje i Danmark
Møborg Kirke

Møborg Kirke, beliggende på Møborg Bakkeø, er bygget af granitkvadre i første halvdel af 1100-tallet, og tårnet af mursten er siden tilføjet i 1509. Klokken fra samme år er støbt i Flensborg.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Møborg Kirke hos KortTilKirken.dk
 Møborg Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Lemvig Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kirker i Ringkøbing Amt
Winglet

Winglets er navnet på de opadgående, aerodynamiske finner, der sidder for enden af hovedvingen på nogle moderne passagerfly og svævefly. Man designer vingerne med winglets for at få en bedre ydelse (f.eks. brændstoføkonomi), da de giver mere opdrift til den yderste del af vingen, plus at de hjælper til med at ødelægge bremsende hvirvelstrømme af luft, der ellers dannes bag det yderste af vingen. 

Man deler normalt winglets ind i tre hovedtyper. 
 'Blended winglets' som dem vi ser her på billedet, der er en forlængelse af vingens form. 
 'Raked wingtips' der er en winglet der horisontalt giver vingetippen større areal og mindre 'drag'.
 'Wingtip fences' der er en vertikal winglettype der rager lige meget op på over undersiden af vingen. Kendes fra flytypen Airbus A320.

Udbredte flytyper med markante winglets 
 Boeing 737-300 (eftermonteret)/700/800
 Boeing 747-400
 Boeing 747-8 
 Boeing 757 (eftermonteret)
 Boeing 767 (eftermonteret)
 Airbus A318/A319/A320/A321
 Airbus A330/340
 Airbus A380
 McDonnell Douglas MD-11
 Embraer EMB 170/190

Kilder/referencer 

Aerodynamik
Klyngebombe

Klyngebombe er et våben, der nedkastes fra fly til bekæmpelse af større enheder, f.eks. lufthavne og konvojer. Bomben består af en beholder fyldt med såkaldt subammunition, som oftest mængder af små sprænggranater, men det kan også være brandbomber, kemiske granater eller propagandamateriale. I passende højde over målet åbnes beholderen, og de mindre granater spredes over målet.

Modstand mod klyngebomber 
Mange af granaterne detonerer ikke ved nedfald og er derfor livsfarlige lang tid efter krigens ophør.

98 ud af 100 ofre for granaterne er civile. En tredjedel af de dræbte og sårede er børn.

De typer klyngebomber, Danmark har på lager, er udstyret med selvdestruktionsmekanismer, der skal få granaterne til at destruere sig selv, hvis de ikke eksploderer, når de rammer jorden. En norsk rapport har dog vist, at selv de mest avancerede klyngebomber har en fejlprocent på 10 %.

Danmark har aldrig brugt klyngebomber i kamp.

Det internationale samfund med Norge i front forsøger at forbyde klyngebomber, Danmark forsinker et sådant forbud og kritiseres af blandt andet Folkekirkens Nødhjælp for ikke at slutte sig til Norge holding. Forslag i Folketinget om at Folketinget nu skal godkende brugen af klyngebomber, et kompromis i stedet for et forbud, men de unge politikere kræver et forbud mod klyngebomber.

I Dublin underskriver 109 lande i maj 2008 et forbud mod klyngebomber, men med mulighed for små klyngebomber, der rammer mere præcist, og som destruerer sig selv.

3. december 2008 underskrives i Oslo Den internationale Konvention mod Klyngebomber af over halvdelen af verdens lande, deriblandt Danmark, Storbritannien, Frankrig og Tyskland, i alt 18 ud af 26 NATO-lande. USA og lande som Rumænien og Slovakiet har valgt ikke at skrive under i første omgang. Konventionen er resultatet af næsten to års forhandlinger.

Ueksploderede granater 

 I Vietnam dræbes folk stadig af klyngegranater og andre objekter, som er efterladt af amerikanske og sydvietnamesiske styrker. Overslag taler om op til 300 mennesker dræbt årligt af ueksploderet materiel.

 Det anslås, at mindst 18 civile er blevet dræbt og 136 såret i Libanon af uekspoderede klyngegranater siden våbenhvilen af 14. august 2006 i Libanon krigen 2006. I august 2006 slog FNs Minerydnings-koordinationscenter i Tyre i Libanon alarm over de konsekvenser, som de ueksploderede klyngegranater, kastet af Israel, havde for tilbagevendende flygtninge.

Områder med ueksploderede klyngebomber 

 Nagorno Karabakh
 Libanon
 Indokina, særligt i Laos og Vietnams tidligere demilitariserede zone 
 Kosovo
 Afghanistan
 Iraq
 Western Sahara
 Syrien

Reference 

Bomber
Aarhus Syd Motorvejen

Aarhus Syd Motorvejen er en motorvej i Jylland fra Hørning – Viby J.

Motorvejen var indtil 1994 en del af europavej E45, men er nu en sekundærrute med rutenummer 501.

Forbindelse til Østjyske Motorvej 
Aarhus Syd Motorvejen er forbundet med Østjyske Motorvej i Motorvejskryds Aarhus Syd. Nordgående trafik fra Østjyske Motorvej kan via motorvejskrydset fortsætte mod Aarhus ad Aarhus Syd Motorvejen lige som sydgående trafik fra Aarhus via motorvejskrydet kan fortsætte mod syd ad Østjyske Motorvej. Derimod er der ikke forbindelse i motorvejskrydset for sydgående trafik på Østjyske Motorvej og Aarhus Syd Motorvejen. Denne trafik kan i stedet køre via Genvejen, som er en landevej, der er bygget syd om Ormslev for at skabe forbindelse mellem de to motorveje. Der er adgang til Genvejen via frakørsel nummer 2 på Aarhus Syd Motorvejen og frakørsel nummer 49 på Østjyske Motorvej.

Der er også forbindelse mellem de to motorveje længere mod syd via Torshøjvej.

Trafikken til Aarhus Havn 
Motorvejen er en stor indfaldsvej til Aarhus og tager meget af lastbil- og personbiltrafikken til Aarhus Havn og Aarhus C. Fra motorvejens slutning i Viby J er der forbindelse til Aarhus Havn via enten

 Åhavevej og Marselis Boulevard (begge 4-sporede)
 Viby Ringvej, Skanderborgvej og Marselis Boulevard (alle 4-sporede)

Aarhus Byråd vedtog i september 2004 "...at tage initiativ til at tilvejebringe det nødvendige plangrundlag for etablering af en tunnel under Marselis Boulevard og ændring af Åhavevej til 4-sporet vej."  I marts 2008 udtalte Aarhus' borgmester Nicolai Wammen, at tunnelen skal stå klar til indvielse i 2015.

En del af trafikken til Aarhus Havn vil komme fra Logistikparken Aarhus, som er et transportcenter vest for Aarhus tæt ved Motorvejskryds Aarhus Vest. Det er meningen, at lastbiltrafikken fra transportcenteret til Aarhus Havn skal køre syd ad Østjyske Motorvej og derfra via Genvejen til Aarhus Syd Motorvejen. Men det frygtes, at en del af trafikken vil benytte Silkeborgvej.

Historie

Se også 
 Motorveje i Danmark
 Sekundærrute 501

Kilder 

Motorveje i Danmark
Fighter Squadron 727

Fighter Squadron 727 er en jagereskadrille i flyvevåbnet, hjemmehørende på Flyvestation Skrydstrup. Eskadrillen blev grundlagt d. 1. november 1952 på Flyvestation Karup, hvor de modtog F-84 Thunderjet som en del af Military Assistance Program (MAP). Eskadrillen var fra starten benævnt eskadrille 727, men ændrede 1. januar 2005 navn til Fighter Squadron 727.

I 1959 blev F-84 flyene udskiftet med F-100 Super Sabre.

Den 1. april 1974 flyttede eskadrillen til Flyvestation Skrydstrup.

Den 1. juli 1979 blev eskadrillen delt op i to flights; den ene fortsatte med at flyve med F-100, mens den anden del modtog F-16, som er det eneste kampfly i Danmark i dag. 

Fra oktober 2023 introduceres en ny flytype, F-35 Lightning II. Eskadrillen vil i en overgangsperiode både operere F-16 og F-35.

Galleri

Referencer og eksterne henvisninger 

 Eskadrille 727 

Flyvevåbnet
Eskadriller
Næstved Storcenter

Næstved Storcenter (undertiden skrevet Næstved Stor-Center) er et storcenter i Næstved, der blev opført af arkitektfirmaet Arne Melgård i 1986. Centret ejes nu af kapitalfonden BlackRock.

Det blev indviet i oktober 1989 og er senere udvidet i 2001. Næstved Storcenter består af 65 butikker inkl. et Bilka-varehus. Centret ligger i den nordlige del af Næstved ved Køgevej.

Centret blev etableret som følge af, at Næstved Kommune var bekymret for handelen i byen, der var i hård konkurrence med bl.a. Slagelse. Kommunens beslutning om at etablere centret affødte dog kraftige protester fra de handlende i byen.

Næstved Storcenter omsætter i dag for knap 1,5 mia kr. og har over 4,8 mio kundebesøg om året. I 2018 planlægges arealudvidelse.

I løbet af de senere år er tilgængeligheden til Næstved Storcenter blevet kraftigt forbedret, da Vejdirektoratet har anlagt den nordlige omfartsvej (Ring Nord). Vejen er en 2+1 sporet motortrafikvej og i alt 7 km lang og skal være med til at få den trafik, der ikke har ærinde i Næstved, til at køre udenom.

Se også 
 Næstved Megacenter - Megacenter der ligger tæt ved.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Næstved Storcenters hjemmeside

Indkøbscentre i Danmark
Storcenter
Etableret i 1989
HerningCentret

herningCentret er et indkøbscenter i Herning ved Herningmotorvejen og Midtjyske Motorvej. Centret åbnede i 1978 og har efter den seneste tilbygning i 2016 nu 80 butikker, og er dermed det største center i Midtjylland.
Centrets største butik, Kvickly, blev indtil 2002 drevet som lavprisvarehuset OBS!. I tilknytning til centret blev der opført et kontorhøjhus på 11 etager i 1988.

herningCentret er udvidet og moderniseret flere gange og i 2011 blev det kåret som landets bedste shoppingcenter under 25.000 m² ifølge brancheforeningen NCSC.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 herningCentrets officielle hjemmeside

Indkøbscentre i Danmark
Etableret i 1978
Centret
Skørringe Kirke

Skørringe Kirke ligger i Vester Skørringe, som kun består af få huse. I 1700-tallet blev tårnet formentlig tilføjet.

Eksterne henvisninger 

 Skørringe Kirke hos KortTilKirken.dk
 Skørringe Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Lolland Kommune
Kirker i Lolland-Falsters Stift
Kirker i Maribo Amt
Yankee (skældsord)

Yankee er et skældsord for amerikanerne, det er ofte brugt i demonstrationer mod USA: Hvor parolerne tit har været "Yankees, go home!".

Yankee har en flertydig etymologi:

 Det stammer enten fra 1680erne og blev brugt nedsættende af hollandske nybyggere i New Amsterdam, det senere New York, om de engelske nybyggere i Connecticut. Formentlig fra det hollandske Janke, diminutiv af Jan.
Eller fra det kunne komme fra "Jan Kes" en form af Jan Cornelius.
Endelig kan det stamme fra "Jan Kees", der er dialektvariant af "Jan Kaas", som kan oversættes til "Oste-Jan", et flamsk øgenavn for hollændere.

Reference 

Engelske ord
Amerikansk kultur
Heinrich Haussler

Heinrich Haussler (født 25. februar 1984) er en australsk tidligere landevejscykelrytter med tyske aner.

Haussler voksede op i den australske by Inverell sammen med sine tyske forældre. I 1999 flyttede han til Tyskland for at prøve lykken som landevejscykelrytter. Han blev professionel i 2005 og viste lovende takter med sin sejr på den 19. etape af Vuelta a España 2005.

I 2007 viste han igen sit store potientale ved at vinde sin første store sprint sejr på 1. etape af Dauphiné Libéré 2007.

I 2009 kørte han fra alle med flere minutter og vandt 13. etape (Vittel – Colmar) af Tour de France 2009

Eksterne henvisninger 

Mandlige cykelryttere fra Tyskland
Massakren i Sabra og Shatila

Massakren i Sabra og Shatila er betegnelsen på en massakre udført i september 1982 af kristne falangister ledet af den libanesiske militsleder Elie Hobeika. Sabra var en forstad i Vest-Beirut befolket af Palæstinensiske flygtninge, mens Shatila var en palæstinensisk flygtningelejr etableret i 1949. I folkemunde var områderne kendt under navnet Sabra & Shatila. Massakren i Sabra og Shatila kostede mellem 700 og 3.500 mennesker livet.

Massakren fandt sted under den libanesiske borgerkrig, efter at Israel havde besat hele det sydlige Libanon, og var rykket helt op til Beirut. Kristne militser rykkede med den israelske forsvarsminister Ariel Sharons billigelse ind i Sabra og Shatila. Her voldtog og massakrerede militserne i 40 timer palæstinensiske kvinder, børn og ikke våben-føre mænd – antallet af dræbte er aldrig fastslået men menes til at ligge et sted mellem 800 og 3.500 mennesker. De israelske styrker befandt sig hele tiden blot 200 meter fra lejrene og så passivt til.

En israelsk undersøgelseskommission kulegravede massakren. Den konkluderede, at Ariel Sharon burde have forudset, hvad der ville ske, når de kristne falangister fik adgang til lejrene. Kommissionen under ledelse af Kahane fandt, at Sharon var "indirekte medansvarlig" for uhyrlighederne og krævede ham afsat. I Israel medførte massakrerne et ramaskrig, men Sharon nægtede at gå. Den 14. februar 1983 vedtog Knesset at fritage forsvarsminister Ariel Sharon for sine ministerforpligtelser.
Hele sagen var ifølge daværende premierminister Menachem Begins søn, Benny Begin – i dag selv et fremtrædende medlem af partiet Likud – direkte årsag til, at Menachem Begin i 1984 overraskende trådte tilbage og tilbragte resten af livet i tilbagetrukkethed og dyb depression. Man kan nok for en nøgtern betragtning få den tanke, at hans tilbagetrækning og depression i mindre grad skyldtes massakren eller hans kamp mod den samtidige israelske hyperinflation men snarere hans kones død.

Fiktion baseret på hændelsen
 Ungdomsromanen Allahs Riddere, af Torben Poulsen er delvist baseret på hændelserne i Shatila.
 Animationsfilmen Waltz with Bashir skildrer massakren.

Noter 
 

Libanon
Massakrer
Tokyo Warhearts

Tokyo Warhearts er et livealbum fra det finske melodiske dødsmetalband Children of Bodom, der blev udgivet i 1999, da bandet kun havde to albumudgivelser bag sig. Tokyo Warhearts viser, hvordan bandet med hurtighed, følelse og teknisk perfektion optræder på scnenen. Det blev indspillet og filmet d. 10 og 11. juli 1999. Det siges, at bandet og deres pladeselskab Spinefarm Records havde planlagt at udgive showet som en DVD sammen med CDen. De nåede dog til konklusionen, at der var en del, der ikke passede sammen mellem videoen og lyden da optagelserne var fra to forskellige koncerter.   

To af sangene fra albummet er blevet udgivet sepereat med et reklamerende formål og kan blive hørt på en Spinefarm DVD opsamling: "Silent Night, Bodom Night" og "Deadnight Warrior."

1. spor har et stykke af Jan Hammers "Crockett's Theme" fra Miami Vice soundtracket.

Til introet ved spor 9 er der toner af musik ved navn "Hummel Gets the Rockets" som blev komponeret af Hans Zimmer og Nick Glennie-Smith til filmen The Rock fra 1996.

Numre 
 "Intro" – 1:25
 "Silent Night, Bodom Night" – 3:23
 "Lake Bodom" – 4:08
 "Warheart" – 4:07
 "Bed of Razors" – 4:35
 "War of Razors" – 2:10 (guitar/keyboard duel)
 "Deadnight Warrior" – 3:32
 "Hatebreeder" – 4:30
 "Touch Like Angel of Death" – 5:53
 "Downfall" – 4:47
 "Towards Dead End" – 6:10

Metalalbum
Livealbum fra 1999
Children of Bodom-album
Album fra 1999
Jannik Thomsen

Jannik Brandt Thomsen (født 16. juni 1981) er en dansk sanger og rapper, kendt som Jay fra pop-duoen Nik & Jay.

Opvækst 
Jannik Thomsen voksede op, som den ældste af fire brødre, i Værløse, hvor han blandt andet stod på skateboard, og samlede på ciclider.
Han blev student fra Aurehøj Gymnasium i Gentofte i 2000.

Før Nik & Jay tog fart, arbejde han blandt andet som postbud og gjorde rent i en børnehave. Derudover nåede han og Niclas Petersen blandt andet at stille op til Dansk Melodi Grand Prix sammen med to andre, dog uden at komme med i det endelige show.

Helbred 
Efter en koncert i 2009 på Skanderborg Festivalen, valgte han at søge professionel hjælp for symptomer på angst.

Uddannelse 
Aurehøj Gymnasium (1997 - 2000)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Sangere fra Danmark
Nik & Jay
Studenter fra Aurehøj Gymnasium
Lötschberg-Basistunnelen

Lötschberg-Basistunnelen er en 34,6 km. lang tunnel på Bern-Lötschberg-Simplon-jernbanen, som skærer sig gennem alperne, cirka 400 meter under den eksisterende Lötschbergtunnel. Den var frem til 1. juni 2016 verdens længste tunnel på land og kan tage både passager- og standard-godstog (op til 4.000 ton) og løber mellem Frutigen i kanton Bern og Raron i kanton Valais. Gennembruddet skete i april 2005, og konstruktionen var færdig i 2006. Åbningsceremonien fandt sted fredag den 15. juni 2007. Kørsel i fuld skala begyndte den 9. december 2007.

Projektet 

Hensigten var at lette trykket på de schweiziske veje ved at give mulighed for, at et stort antal lastbiler og trailere kan læsses på tog i Tyskland, passere gennem Schweiz på skinner og blive læsset af i Italien. Den skærer også rejsetiden ned for tyske turister på vej mod de schweiziske ski-områder og placerer Valais inden for pendlerafstand af Bern på grund af reduktionen af rejsetiden på 50%. De totale omkostninger var pr. 31. december 2006 4,3 mia. Schweizerfranc, ca. 20 mia. danske kr. Sammen med Gotthard-Basistunnelen er dette et led i AlpTransit-initiativet.

Konstruktion 
Tunnelen består af 2 udboringer enkeltspor side om side fra portal til portal, forbundet for hver 300 meter med mindre tværrør, således at den anden tunnel kan bruges til nødudgang.

Kapacitet 

Det er planen at lade 110 tog dagligt køre gennem den nye basistunnel, og 66 gennem den gamle bjergtunnel. Af de 110 tog som vil passere gennem basistunnelen, vil 30 være passagertog, og 80 vil være godstog, inklusive intermodal godstransport såvel som tunge godstog med en maksimumvægt på 4.000 tons og en maksimal længde på 1.500 meter, som for tiden er ude af stand til at anvende det eksisterende bjergspor.

Eftersom der er 21 km på et enkelt spor uden mulighed for frakørsel, vil ethvert tog, som er mere end 7 minutter forsinket blive sendt op ad den gamle linje, hvad enten det er et gods- eller et passagertog, hvilket vil føre til yderligere forsinkelser, eller det vil blive nødt til at vente til det næste hul i køreplanen for basistunnelen.

Kørehastigheder 
 Regulære godstog: 100 km/t
 Kvalificerede godstog: 160 km/t
 Passagertog: 200 km/t
 passagertog med krængeteknik : 250 km/t

Se også 
 AlpTransit
 Ceneri-Basistunnelen

 Gotthard-Basistunnelen
 Skt. Gotthardtunnelen (jernbane)
 Megaproject
 Treno Alta Velocità
 Zimmerberg-Basistunnelen
 Tunneler efter længde
 Tunneler efter sted

Noter

Eksterne kilder 
Flott durch die Schweizer Alpen – Frankfurt Allgemeine Zeitung 15. juni 2007

Tunneler i Schweiz
Jernbanetunneler
Berner Oberland
Valais
Højhastighedsjernbanestrækninger
At the Gates

At the Gates er et svensk melodisk dødsmetalband der blev stiftet i 1990, opløst i 1996 og genetableret igen i 2007. Bandet kombinerede tempoet og vreden fra thrash metal med den voksende dødsmetalscene i Göteborg, Sverige sammen med bands som In Flames og Dark Tranquillity. De blev derved kendt som pioneere indenfor melodisk dødsmetal. Deres mest berømte album er Slaughter of the Soul der blev udgivet i 1995.

"Göteborg musikken", som bandet havde hjulpet med at skabe har haft indflydelse på mange moderne metalcorebands som The Black Dahlia Murder As I Lay Dying og Darkest Hour. Bandets sangtekster vedrører mest personlige problemer, død, antireligion og samfund.
Da At the Gates brød op i 1996 stiftede Adrian Erlandsson, Jonas Björler og Anders Björler bandet The Haunted. Tomas Lindberg fandt ikke rigtigt noget fast band og har derved nået at optræde i både Skitsystem, Disfear, The Crown, Lock Up, Nightrage og The Great Deceiver som hans nuværende. Adrian Erlandsson forlod senere The Haunted og sluttede sig til det britiske band Cradle of Filth.

Medlemmer

Nuværende medlemmer 
 Tomas Lindberg − Vokal (1990–1996, 2007–2008, 2010–)
 Adrian Erlandsson − Trommer (1990–1996, 2007–2008, 2010–)
 Jonas Björler − Bas (1990–1992, 1993–1996, 2007–2008, 2010–)
 Martin Larsson − Guitar (1993–1996, 2007–2008, 2010–)
 Jonas Stålhammar − Guitar (2017−)

Tidligere medlemmer 
 Alf Svensson − Guitar (1990–1993)
 Anders Björler − Guitar (1990–1996, 2007–2008, 2010–2017)

Diskografi 

 The Red in the Sky Is Ours (1992)
 With Fear I Kiss the Burning Darkness (1993)
 Terminal Spirit Disease (1994)
 Slaughter of the Soul (1995)
 At War with Reality (2014)
 To Drink from the Night Itself (2018)
 The Nightmare of Being (2021)

Ep'er 
 Gardens of Grief (1991 EP)
 Cursed to Tour (EP 1996 delt med Napalm Death)
 Suicidal Final Art (2001 Opsamlingsalbum)
 The Mirror Black (2019)
 With the Pantheons Blind (2019)

Singler 
 Kingdom Gone (1992)
 The Burning Darkness (1993)
 Terminal Spirit Disease (1994)
 Blinded By Fear (1995)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Den officielle At the Gates hjemmeside
 

Metalgrupper fra Sverige
Melodisk dødsmetal-grupper
Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra 1990
Aalborg Netavis

Aalborg Netavis var en 14-dages avis, som blev udgivet af Foreningen til forbedret kommunikation i Aalborg. Grundlæggeren var Anders Wested. Det første nummer udkom 1. februar 1978 og indeholdt en kalender for aktiviteter i Aalborg og omegn, arrangeret af venstrefløjen og de alternative bevægelser. Denne arrangementskalender blev i avisens levetid dens bærende element sammen med annoncer for kollektiver.

Netavisen var en del af en ukoordineret modpresse, der var tænkt som et korrektiv til den officielle presse. Andre eksempler var Århus Folkeblad og Ugeavisen København med hvilke Aalborg Netavis sporadisk samarbejdede, f.eks. ved i nogle år at udgive en festivalavis under Roskilde Festival.
De første årgange udkom i A5-format og blev produceret af bladets aktivister. 

Læserindlæg og egentlige journalistiske artikler dukkede siden op, og i avisens sidste leveår blev den trykt i tabloid-format.

Avisens økonomi baserede sig primært på abonnementer af hvilke der højest var 1.300.
Avisen gik ind i 1985.

Aviser fra Jylland
Netavis
Anders Wested

Anders Wested, født på Frederiksberg 1955, er en dansk græsrod og iværksætter. Han er grundlægger af Aalborg Netavis, var med i initiativgruppen til aktivitetshuset 1000fryd, og grundlagde senere kulturkalenderen By-Info for Aalborg og omegn samt det webbaserede mødested 5iByen.dk. I juli 2010 lancerede han software-servicen www.arbejdstider.dk.

Personer fra Aalborg
Iværksættere fra Danmark
Aktivister fra Danmark