kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peder Aadness

Peder Aadness (1739 – 1792) var en norsk bondemaler fra Lille Odnes ved Randsfjorden, hvor han levede det meste af sit liv som landmand og omrejsende maler. Af det 18. århundredes talrige bygdekunstnere er Aadness formentlig den, som når højest. Hans vægdekorationer (godt repræsenteret i de Sandvigske samlinger på Lillehammer) viser, at hans kunst er stærkt præget af rokokoen.

Aadness har også malet portrætter; han er repræsenteret i Nasjonalgalleriet med et portræt af justitsråd Even Hammer.

Malere fra Norge
Rokokomalere
Danskere i 1700-tallet
ABS-bremser

ABS-bremser (ABS er akronym for anti-lock braking system; antifastlåsnings-bremsesystem) er et sikkerhedssystem, der forhindrer, at bilens hjul blokerer under kraftig opbremsning. Chaufføren kan dermed bevare kontrollen over bilen og desuden forkorte bremselængden i forhold til opbremsning med blokerede hjul.

Se også 

Videreudvikling af ABS er antiudskridningssystemet elektronisk stabilitetsprogram (forkortet ESP).

Bremser
Energistyring
Automatik
Ådsel

Et ådsel eller kadaver er et lig, der begyndt at gå i forrådnelse.

Ådsler udgør en vigtig del af næringen for ådselædere og visse altædende dyr fx gribbe, prærieulve, flertallet af bjørne, samt visse biller og mange andre insekter og deres larver. Ådsler er også en vigtig næringskilde for mange svampe og bakterier.

Historisk
Ådsler, fra især landbrugs husdyr, spillede en større rolle end i dag, hvilket kan ses af opslaget "Aadsel" i Salmonsens Konversationsleksikon fra 1915 (retstavningen er ændret):

"Ådsel, lig, der er begyndt at gå i forrådnelse. Det er især ådsler af husdyr, der spiller nogen rolle, dels fordi de let kan udbrede smitte, når dyret er død af en smitsom sygdom, og dels fordi enkelte dele af dem finder teknisk anvendelse. For at forhindre udbredelsen af smitte er der overalt fastsat bestemmelser om nedgravning og desinfektion af kadavere af dyr, der har lidt af smitsomme sygdomme, såsom miltbrand, snive, fårekopper, ondartet lungesyge, kvægpest, mund- og klovsyge og flere, ligesom der i almindelighed for hver sygdom gives bestemte regler for, hvilke dele af det døde dyr der må benyttes, og under hvilke forsigtighedsregler.

De dele af ådslet, der skal ødelægges, bliver kogt eller nedgravet og bestrøet med kalk eller klorkalk, og dette blandes også ind i den jord, hvormed de tildækkes. Teknisk anvendelse finder især huderne af okser, heste og får, til dels også af hunde, manke- og halehårene af heste, ulden af får, horn og klove.

Undertiden udkoges fedtet, efter at kadaveret er flået, og bruges til vognsmørelse og til sæbefabrikation. Horn og klove bruges af drejere og kammagere; huden, hårene og ulden finder den sædvanlige anvendelse. Enkelte steder i udlandet findes fabrikker, alene baserede på udnyttelsen af hestekadavere. Hud, hår, hove og fedt bruges som sædvanligt. Den af benene og kødet udkogte suppe inddampes stærkt og benyttes under betegnelsen bonesize (benslette) til slette i væverier. Ben- og kødresterne behandles med svovlsyre, tørres i luften, males til pulver og sælges som gødning."

Se også 

 Sprængt hval

Referencer 

 Ordet "ådsel" i Ordbog over det danske Sprog

Død
Salmonsens
Abs

ABS henviser til forskellige artikler:
Abs (anatomi) - Musklerne i maven
ABS-bremser - bremsesystem
Elektronisk stabilitetsprogram

Elektronisk stabilitetsprogram, forkortet ESP (fra eng. Electronic Stability Program) er et sikkerhedssystem, der ved hjælp af bremserne kan holde bilen på den kurs, som føreren tilstræber, eller som kan forhindre, at køretøjet vælter eller skrider ud. ESP blev introduceret i slutningen af 1990'erne, men er endnu ikke standard i alle biler. ESP blev produceret og opfundet af Bosch og blev først anvendt i S-klassen fra Mercedes-Benz.

I Danmark regnes det som et sikkerhedsudstyr, der giver fradrag ved beregning af registreringsafgiften.

Eksterne referencer 
 Færdselsstyrelsen 

Bremser
Energistyring
Bildele
Automatik
Madpakke

En madpakke er en pakke med mad, typisk smørrebrød, der medbringes med henblik på at spise den senere, ofte til frokost.

Maden i madpakken er tit pakket ind i smørrebrødspapir ("madpapir") eller sølvpapir og kan yderligere være pakket i en madkasse af metal eller plastik specielt beregnet til formålet eller bare i en plastikpose. Tidligere brugtes en Tejne lavet af træ.

Danmark 
I Danmark er det meget normalt at have rugbrød med forskelligt pålæg, f.eks.leverpostej, spegepølse, rullepølse og ost i madpakken. I andre lande er det måske mere normalt med hvidt brød.

Galleri

Litteratur 
 René Bühlmann & Stig Püschl, Madpakken : træk af spisevanernes historie, Fremad, 1992. .

Mad og drikke
Pistol

En pistol (fra tjekkisk: pistol, 'rør') er et håndvåben, der normalt betjenes med én hånd, i modsætning til f.eks. et gevær.

Pistoler deles ind i følgende undergrupper:

 Enkeltskudspistol (sortkrudt eller patroner)
 Revolver (sortkrudt eller patroner)
 Halvautomatisk pistol (gas, recoil og blowback)
 Halvautomatisk revolverende pistol (Webley Fosbury)
 Automatpistol (oftest sjældne varianter af 3)

I dag er de fleste pistoler halvautomatiske. Det vil sige, at pistolen automatisk genlader med en ny patron fra et magasin, når et skud er affyret (der afgives kun ét skud hver gang man trykker på aftrækkeren. Automatiske pistoler afgiver skud, indtil man slipper aftrækkeren, eller magasinet er tomt.). Forladepistoler fra 1400-tallet og frem til slutningen af 1800-tallet havde som hovedregel et eller to løb og kunne derfor kun affyre et eller to skud, inden de skulle genlades.
I slutningen af 1800-tallet udvikles de første praktisk anvendelige halvautomatiske pistoler, som siden da har domineret. Mauser C96 er et eksempel på en sådan pistol.

Dog udvikles i midten af 1800-tallet revolveren, der fortsat anvendes især i USA.

Fordele / Ulemper 
[[Fil:050607 M 5900L 044.jpg|thumb|250px|På dette øjebliksbillede ses et patronhylster, mens den forlader en pistol]]
Den halvautomatiske pistol har den fordel frem for en revolver, at den som regel rummer flere patroner, typisk 7 til 16, kun kræver et mindre tryk på aftrækkeren for at affyre et skud, hvorved et mere præcist sigte er muligt, og endelig kan den hurtigt genlades med et nyt magasin, når det er skudt tomt. Revolveren har oftest 6-8 skud i tromlen, men kan genlades lige så hurtigt, vha. f.eks. moonclips.

Ulempen i forhold til en revolver er den, at risikoen for funktionsfejl er større, da en halvautomatisk pistol er teknisk mere kompleks end en revolver. På en revolver vil et nyt tryk på aftrækkeren typisk føre en ny patron frem, hvis det første skud svigter. På den halvautomatiske pistol skal der tages nyt ladegreb, som kræver brug af begge hænder.

En revolver har typisk ikke nogen sikring, da kun et forholdsvis hårdt tryk på aftrækkeren udløser et skud. Revolveren er derfor altid klar til skud. En halvautomatisk pistol skal først afsikres, da føring af en halvautomatisk pistol uden brug af sikringen er for farligt. Der findes dog også halvautomatiske pistoler, hvor hanen spændes ved et langt tryk på aftrækkeren som på en revolver. Derved kan man have en patron i kammeret med rimelig sikkerhed for, at der ikke afgives et skud i utide, og samtidig have muligheden for altid at være klar til at skyde.

 Afstand 
Helt generelt for pistoler gælder, at de kun kan bruges på ganske kort afstand, da træfsikkerheden falder dramatisk på større afstande. Selv dygtige skytter vil have vanskeligt ved at ramme på afstande over 100 meter.

Kaliberen for pistoler er typisk mellem kal. 5,6 mm (salonpatron) og op til 11,5 mm (.45). (Der findes også større kaliber)''

Dansk politi og forsvars brug af pistoler 
Det danske politi og forsvar anvender henholdsvis Heckler & Koch USP/ Heckler & Koch USP Compact, kaliber 9 mm og SIG P210, kaliber 9 mm (Betegnet Neuhausen M/49)

Kilde 

 
Håndvåben
Langgade Station

Langgade Station er en S-togs-station i Valby. Stationen åbnede 23. september 1941. Oprindeligt hed stationen Valby Langgade Station, men skiftede i 1946 navn til Langgade Station for at undgå forveksling med Valby Station. Stationen ligger ved Valby Langgade, på Herman Bangs Plads. Stationen er en højbanestation, placeret på en jordvold. Adgang til perronen sker fra en stationsbygning med indgang fra Herman Bangs Plads. Tidligere var der også indgang fra Aksel Sandemoses Plads, men den er inddraget til fordel for Områdefornyelsen Gl Valby.

Der var billetsalg på stationen frem til 1996, men siden 1. april 1996 har stationen været selvbetjent.

26. januar 2011 blev stationen genindviet efter en længere renoveringsperiode. Genindvielsen af stationen var et led i en række S-togsrenoveringer under konceptet ’Fremtidens S-togsstationer’. I den gamle stationsbygning er væggene langs trappen eksempelvis udsmykket med billeder taget af fotograf Alio Viera.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Langgade Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Valby
ADI (flertydig)

ADI, akronym der kan have flere betydninger:

 ADI – Acceptabel Daglig Indtagelse.

 ADI (sanskrit) – kan betyde universets grundvold i sanskrit.

 ADI (investering) – Adi Technologies, investeringsfirma.

 ADI (tv) – tv- og skærmproducent.

 ADI (sygdom) – Alzheimer’s Disease International.
Zu Chongzhi

Zu Chongzhi (født 429 i Jiankang, død 500 el. 501) var en kinesisk matematiker og astronom.

Zu er blandt andet kendt for at være den første der beskrev brøken  som en rational approksimation til pi.

Eksterne henvisninger 

 Zu Chongzhi – biografi 
 Biografi af Zu Chongzhi  

Personer i Kinas historie
Astronomer fra Kina
Matematikere fra Kina
Madkasse

En madkasse er en slags kasse eller boks, som er beregnet til midlertidig opbevaring af mad – ofte i form af en madpakke.

Historie 
Før industrialiseringen spiste man i Danmark dagens varme måltid middagen midt på dagen, men dette ændrede sig langsomt fra omkring 1870'erne: Arbejdstiden blev forkortet, men det gjorde middagspausen også, således at arbejderne ikke kunne nå hjem og spise. De fleste løste problemet ved at tage smurt brød med – indpakket i avispapir. Indpakningen i avispapir var dog upraktisk og uhygiejnisk og blev langsomt afløst af blikmadkasser som den berømte røde med påskiften "Velbekomme" fra firmaet Glud & Marstrand fra 1920-erne.

Endnu tidligere fandtes der ovale madtejner af træ.

I USA blev det i 1880'erne populært at lave opbevaringsbokse ud af farvet tin eller aluminium. Boksene havde ofte til formål at opbevare tobak eller småkager. I 1902 kom den første madkasse til børn på markedet i USA. Den var firkantet og dekoreret med litografier af legende børn.

Fodnoter

Kilder 
 Madkassens historie (USA-synsvinkel) fra Whole Pop Magazine Online (engelsk)
 

Beholdere
Mad og drikke
Nikolaj Kunsthal

Nikolaj Kunsthal (tidligere Nikolaj Udstillingsbygning (1981-2006) og Kunsthallen Nikolaj (2006-2011)) i København er et udstillingssted især for samtidskunst. Den hører under Københavns Kommune.

Bygningen består delvis af tårnet af Sankt Nikolaj Kirke.

Bygningens historie 

Sankt Nicolai opførtes i begyndelsen af 1200-tallet og er Københavns tredjeældste kirke.

Ved branden i 1795 nedbrændte det meste af bygningen, og fra 1805 har den ikke officielt været kirke. Da pladsen var nedlagt som begravelsessted, kørte man i året 1798 omtrent 500 læs jord og grus bort, og 165 kister blev flyttet til Assistens Kirkegård. I 1848 blev kirkegården nedlagt, og man "optog de endnu da bevarede Egetræskister, sønderhuggede dem og bortkørte Masser af Skeletter og Ben til en udenbys Kirkegaard."
Af de reddede genstande fra branden 1795 er det meste nu i Helligåndskirken, mens andet findes i Nationalmuseet.

Kirkeruinen blev revet ned, medens det solide tårn er blevet stående.
Omkring tårnet blev bygget slagterboder, som først blev nedlagt i 1917 . Efter spirets ødelæggelse i 1795 blev tårnet dækket med en platform som udnyttedes på flere måder: En tårnvægter holdt udkig efter ildebrande, og i tilfælde af brand hængte han en lanterne på den side af tårnet, som vendte mod brandstedet. Til brug for skibsfarten blev der fra tårnet kl. 13 afgivet et tidssignal, idet en ophejst kugle blev sluppet og faldt ned. (Efter spirets genopbygning blev signalet i stedet givet fra (det senere forsvundne) Silopakhus i Frihavnen.)

Det nuværende spir er en rekonstruktion af det oprindelige. Det kom til i 1909 på initiativ og bekostning af brygger Carl Jacobsen.

Skibet, som blev indviet i 1912, er en rekonstruktion i mindre størrelse af den ødelagte kirke, og i forbindelse med det gamle tårn har det tjent som både orlogsmuseum og hovedbibliotek (på loftet!).

Fra 1957 har formidling af kunst været en væsentlig del af bygningens fokus, og i 1981 overtog Københavns Kommune bygningen, og hovedformålet blev at være kunstudstilling.

Kuriosa 
Om tårnets rolle i københavnernes bevidsthed i 1800-tallet vidner et par hændelser:

I 1829 blev et drama af H.C. Andersen opført på Det kongelige Teater: Kjærlighed paa Nicolai Taarn.

Da Thorvaldsen i 1838 vendte hjem efter at have levet og virket 40 år i Rom, var det bekendtgjort at et flag ville blive hejst på tårnet, når skibet nærmede sig. Så snart dette signal blev givet, strømmede store skarer til Toldboden for at modtage byens berømte søn.

I Foraarets Død, første del af Johannes V. Jensens historiske roman Kongens Fald fra 1900, er kirkegården ved St. Nikolaj kirke tilflugtssted for hovedpersonen Mikkel Thøgersen. Her hedder det: "Mikkel Skrævede afvejen og gemte sig bort inde paa St. Nicolaj Kirkegaard. Her laa han det meste af Dagen i en tæt frodig Krog mellem Gravene og lod Solen skinne paa sig." Handlingen er henlagt til i eller omkring 1497.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Nikolaj Kunsthal

Indre By (København)
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Nedlagte folkekirker i Danmark
Fredede kirker i Danmark
Kunsthaller i Danmark
Skovl

En Skovl er et redskab beregnet til at flytte f.eks. jord eller sand med.

Typer 
Der findes en del forskellige typer af skovle, der bruges i forskellige sammenhænge.

Håndskovl 
En håndskovl er nok den mest kendte form for skovl, der bruges til fx havearbejde eller af entreprenører. En håndskovl kan tit forveksles med en spade, men der er få forskelle. Bladet på skovlen har en mindre vinkel til skaftet, har rigtig tit kanter på siderne (der gør det nemmere at flytte fx jord) og kan derudover have en større flade. Skovlen kan godt, som spaden, bruges til at grave med, men bliver jorden bare lidt hård, kan det godt være ret svært pga. den mindre vinkel. Skovlen er derimod meget mere ideel til at flytte mange ting med netop pga. vinklen.

Graveskovl 
Skovlen findes også i forbindelse med maskiner, hvor den ofte sidder for enden af den arm der vha. hydrauliske led gør det nemt at grave større huller. Skovlen kan på mange maskiner godt skiftes ud med en gaffel, men kan også være et fast redskab på en gravemaskine.

Vandskovl 
På en vandmølle er skovlene det, der får møllen til at dreje rundt, når de bliver fyldt med vand og presser møllen rundt.

Andre betydninger 
En skovl er et mere eller mindre almindeligt skældsord for en person, der opfører sig uintelligent.

Se også 
 Greb
 Kost (redskab)
 Hakke
 Skuffejern
 Spade
 Rive
 Hækkesaks
France Soir

France Soir er en fransk avis, der blev grundlagt som undergrundsavisen Défense de la France i november 1944 af Pierre Lazareff og omdøbt til France Soir efter 2. verdenskrig. Avisens oplag voksede kraftigt i 1950'erne, og den blev den meste sælgende avis i Frankrig i 1961, hvor oplaget var på over en million. Herefter faldt salget dog drastisk, og i 2005 var oplaget ca. 45.000. 

Avisen valgte 1. februar 2006 at trykke de danske Muhammed-tegninger. Redaktøren blev samme aften fyret af avisens direktør, der herefter gav en undskyldning til de arabiske lande for at trykke tegningerne.

Forfattere 

 Joseph Kessel
 Lucien Bodard
 Jean-Paul Sartre
 Jean Dutourd
 Jacques Sternberg
 Jean-Pierre Thiollet

Aviser fra Frankrig
Etableret i 1944
Augustinerordenen

Augustinerordenen opstod i slutningen af 1000-tallet som fællesskaber der blandt andet skulle stamme fra en allerede da almindelig tradition, der menes blandt andet at stamme fra Skt. Augustins bispegård i Hippo, Algeriet.

Den er baseret på Skt. Augustins Regel, som er udledt af dele af Augustins skrifter, stadfæstet af paven i 1095; Ordenen blev grundlagt 1150 som klosterorden. Ordensreglen foreskriver fælles ejendom, bolig og arbejde, og blev også efterlevet af domkirkernes kannikker, der dannede kapitelklostre, der forenede præstestillingen med et munkeliv; De kaldtes også Augustiner-korherrerne. I modsætning til munke aflagde augustinerkanniker ikke løfte om stedfasthed.

Der var også nonneklostre under ordenen, og nonnerne kaldtes korfruer af St. Augustins Orden. I Danmark havde ordenen sin blomstringsperiode i 1100-tallet. 
Klosterlivet bestod for en stor del af teologiske studier og videnskabeligt arbejde.

Der var mange dygtige teologer at finde blandt augustinerkannikerne, som spillede en vigtig rolle i udformningen af den analytiske og organiserede teologi, skolastikken.
 
Ordenen kom til Danmark med ærkebiskop Asser og der har været følgende augustinerklostre her i landet:

 Eskilsø Kloster på Eskilsø i Roskilde Fjord – det blev nedlagt og overført til Æbelholt Kloster ved Hillerød
 Æbelholt Kloster, Nordsjælland
 Vestervig Kloster Thy
 Asmild Nonnekloster, Viborg 
 Grinderslev Kloster, Salling 
 Tvilum Kloster lå ved Gudenåen nær Fårvang mellem Randers og Silkeborg
 Mariaklostret i Viborg
 Nonneklostret i Viborg

Andre ordener, følger også Augustins regel, f.eks. præmonstratensere og dominikanere.

Se også 
 Danske middelalderklostre
 Romersk-katolske kirke
 Kloster

Kilde 

Romerskkatolske kirke i middelalderen
Romerskkatolske munkeordener
Afrunding

Afrunding er når man simplificerer et tal til en approksimation af tallet, som er simplere, kortere eller mere kompakt end det oprindelige tal. Dette kan f.eks. være en reduktion af betydende cifre i et tallet.

Det er svært at konstruere præcise transcedente funktioner, som kan afrunde (f.eks. til nærmeste n, som opfylder n mod 1 = 0), fordi det antal af decimaler man skal gå tilbage for at vide om man skal runde op eller ned ikke kendes (for bare at bevise om tallet er endeligt kan resultere i en ikke-trivel teorem).

Ved betaling med kontanter afrunder man i Danmark til nærmeste 50 øre, mens der ikke afrundes ved betaling med f.eks. Dankort.

Der har været stor diskussion om hvordan man afrunder et tal, som kan skrives, som n + 1/2, hvis der ikke er givet information, om hvilken vej man skal afrunde. Oftest runder man op i dette tilfælde.

I tilfælde af negative tal siges det ofte, at plottet af afrundingsfunktionen til den absolutte værdi af x er symmetrisk om y-aksen.

Former for afrunding 
 Approksimere et irrationalt tal med en brøk, f.eks. π approksimeret med 22/7.
 Approksimere en brøk, som har et antal gentagende decimaler, med et endeligt antal decimaler, f.eks. 5/3 approksimeret med 1,6667.
 Erstatte et rationalt tal med en brøk med mindre værdier i tælleren og nævneren, f.eks. 3122/9417 approksimeret med 1/3.
 Erstatte et tal med et større tal, som har et mindre antal decimaler, f.eks. 2,1784 dollars approksimeret med 2,18 dollars.
 Erstatte et heltal med et heltal, der har flere nuller, f.eks. 23.217 mennesker approksimeret med 23.200 mennesker.
 Erstatte en værdi med en anden, som har en given faktor, f.eks. 27,2 sekunder approksimeret med 30 sekunder (kan divideres af 15).

Noter 

Tal
Matematik
Cytologi

Cytologi er dannet af græsk kytos som betyder "celle" og logos der betyder "lære", altså læren om cellen (cellelæren). Læren om cellens form og funktioner.

Biologi
Lykke Friis

Lykke Friis (født 27. oktober 1969 i Lyngby-Taarbæk) er en dansk tidligere politiker, der siden december 2019 har været direktør for Tænketanken Europa. Hun var klima- og energiminister 2009–2011 (de sidste to år endvidere minister for ligestilling) og medlem af Folketinget for Venstre 2011–2013. I to perioder fra 2006 til 2018, afbrudt af ministerperioden, var hun prorektor på Københavns Universitet. I 2018–19 var hun udenrigskorrespondent i Berlin for Berlingske Tidende.

Opvækst og uddannelse 
Lykke Friis' far Hans Friis (1927–2010) blev født i Aabenraa og var uddannelsesleder ved handelsskolen Niels Brock,  og hendes mor (-1999) var født Frauke i Tyskland. Hun bor på Frederiksberg og er gift med Peter Warming.

Lykke Friis er student fra Øregaard Gymnasium, M.Sc. i økonomi og statskundskab fra London School of Economics i 1992, cand.scient.pol. fra Københavns Universitet i 1993 og ph.d. i international politik fra Københavns Universitet i 1997.

Karriere 
Hun var fuldmægtig i Erhvervsministeriet i 1994, forsker og seniorforsker ved Dansk Udenrigspolitisk Institut (DUPI) 1996–2002 og forskningschef samme sted i 2002. Hun var europapolitisk chef hos Dansk Industri i 2003–2006. Desuden har hun undervist på det samfundsvidenskabelige fakultet på Københavns Universitet og på Copenhagen Business School i internationale forhold.

Hun var prorektor på Københavns Universitet fra 1. marts 2006 til 24. november 2009 og igen fra 1. august 2013 til 31. juli 2018.

Hun er ekspert i EU-forhold i medierne og holder foredrag og skriver artikler og bøger om emnet. Hun fik DR's Rosenkjærpris i 2008. Hun blev medlem af EU-vismandsgruppen den 16. oktober 2008, en arbejdsgruppe nedsat af Det Europæiske Råd som skulle arbejde med EU's fremtid. Lykke Friis var deltager i Go' aften Danmarks fodboldpanel som kender af tysk fodbold.

Politiske poster
Lykke Friis blev klima- og energiminister for Venstre den 24. november 2009. Hun havde samme dag meldt sig ind i Venstre. Ved ministerrokaden 23. februar 2010 blev hun desuden ligestillingsminister. Hun ophørte som minister ved regeringsskiftet efter valget 15. september 2011.

Den 29. april 2010 blev hun opstillet til Folketinget af Venstre i Aarhus Syd, og ved folketingsvalget 15. september 2011 blev hun valgt. Hun udtrådte af Folketinget 31. maj 2013 efter udnævnelsen til prorektor for Københavns Universitet.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Politologer fra Danmark
Ansatte ved Københavns Universitet
Danske ministre fra Venstre
Modtagere af Rosenkjærprisen
Debattører fra Danmark
Regeringen Lars Løkke Rasmussen I
Danskere i 2000-tallet
Personer i Kraks Blå Bog
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Klima- og energiministre fra Danmark
Persona non grata

Persona non grata, "uønsket person", betegner inden for diplomatiet det forhold, at modtagerstaten ifølge Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser til enhver tid og uden begrundelse kan meddele udsenderstaten, at repræsentationschefen (oftest en ambassadør) eller et hvilket som helst medlem af repræsentationens diplomatiske personale er persona non grata, eller at et hvilket som helst andet medlem af repræsentationens personale er uønsket. I sådanne tilfælde skal udsenderstaten enten hjemkalde den pågældende eller bringe hendes eller hans tjeneste ved repræsentationen til ophør. En person kan erklæres non grata eller uønsket før ankomsten til modtagerstatens territorium.

Spørgsmål om at erklære en diplomat persona non grata kan f.eks. opstå, hvis en diplomat begår en strafbar handling i modtagerstaten, som han ikke kan straffes for efter Wienerkonventionens immunitetsregler, se immunitet (diplomati). I langt de fleste tilfælde vil udsenderstaten foregribe, at en diplomat erklæres persona non grata, ved selv at hjemkalde den pågældende før modtagerstatens beslutning foreligger.

Eksterne henvisninger 

 – Wienerkonventionen af 18. april 1961 om diplomatiske forbindelser
 – Wienerkonventionen af 24. april 1963 om konsulære forbindelser

Diplomati
Latinske vendinger
Folkeret