kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vandtårnet ved Sorø Station

Vandtårnet ved Sorø Station, også kaldet Vestre Vandtårn, er et tidligere vandtårn beliggende sydvest for hovedbygningen på stationen i Sorø. Vandtårnet, der blev opført i 1922 af DSB, blev tegnet af K.T. Seest og er i dag fredet (hvilket ti andre vandtårne i Danmark også er) sammen med stationens hovedbygning med østre og vestre udhuse og forbindelsesmure. Tårnet, der sammen med det ældre Østre Vandtårn skulle levere vand til damplokomotiverne, blev en prototype på flere tårne opført senere, heriblandt Vandtårnet ved Ringgadebroen i Århus.

Arkitektur
Tårnet er 12 meter højt og ottekantet og udført i gule mursten dækket med rødt tegltag. På trods af den ringe højde har tårnet været Sorøs højeste bygning i mange år, og ifølge borgere skal dette ikke ændres foreløbigt (pr. 2006).

Kulturelle tiltag
Efter tårnet blev taget ud af drift er det blevet ombygget til udstillingsformål, men det har i længere perioder stået tomt uden udstillinger blandt andet var der ingenting i det fra 2005 til 2007.

I 2007 blev der leget med tanken om at gøre vandtårnet til ungdomshus.

Referencer

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sorø
Vandtårne i Region Sjælland
Fredede jernbanestationer i Danmark
Veronika Decides to Die

Veronika Decides to Die er det tredje studiealbum fra det danske doom metal-band Saturnus. Det blev udgivet i maj 2006, og er opkaldt efter en romanen Veronika beslutter at dø (engelsk titel: Veronika Decides to Die) af den brasilianske forfatter Paulo Coelho. Dets albumomslag er tegnet af Travis Smith, som også tidligere har designet omslag for blandt andre Katatonia og King Diamond.

Michael Denner bidrager med en guitarsolo på albummet.

Spor 
 "I Long" – 10:54
 "Pretend" – 06:26
 "Descending" – 09:05
 "Rain Wash Me" – 07:23
 "All Alone" – 06:19
 "Embraced By Darkness" – 06:45
 "To The Dreams" – 05:48
 "Murky Waters" – 06:40

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 

Album fra 2006
Doom metal-album
Saturnus-album
Fabbroni (månekrater)

Fabbroni er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den italienske kemiker Giovanni V. M. Fabbroni (1752 – 1822).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Vitruvius E".

Omgivelser 
Fabbronikrateret ligger langs den nordlige rand af Mare Tranquillitatis i den østlige side af den åbning, hvor maret slutter sig til Mare Serenitatis mod nord. Mod sydøst ligger Vitruviuskrateret.

Karakteristika 
Fabbroni er et cirkulært krater med et konisk indre, fordi de indre kratervægge skråner jævnt ned mod en lille kraterbund i midten. Den nordlige rand af krateret ligger langs den sydøstlige side af bjerget Mons Argaeus.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fabricius (månekrater)

Fabricius er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens forside og er opkaldt efter den tyske astronom David Fabricius (1564 – 1617).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Fabriciuskrateret ligger i den nordøstlige del af Janssen-bassinet. Det er forbundet med den nord-nordvestlige rand af det lidt større Metiuskrater.

Karakteristika 
Krateret har flere centrale toppe, som når en højde på 0,8 km, og der er en ujævn højderyg mod nordvest, som løber i nord-sydlig retning. Kraterranden er knoldet og noget udvidet, mest mod sydvest og syd.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Fabriciuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fabry (månekrater)

Fabry er et stort nedslagskrater på Månen af den type, som betegnes et bassin eller bjergomgivet slette. Det befinder sig på Månens bagside lige bag den nordøstlige rand i et område, som lejlighedsvis bringes inden for synsvidde fra Jorden på grund af gunstig libration, men krateret ses da fra siden, så mange detaljer ikke kan observeres. Det er opkaldt efter den franske fysiker Charles Fabry (1867 – 1945).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Fabrykrateret er i sig selv af betydelige dimensioner, men det ligger over den nordøstlige rand af det endnu større bassin Harkhebi. Mod vest ligger Vashakidzekrateret og øst for Fabry det lille Petriekrater. Nordpå ligger Swann krateret.

Karakteristika 
Den ydre rand af Fabry er stærkt nedslidt og eroderet og har indhak lavet af senere nedslag. Et par små kratere, herunder "Fabry H", ligger langs den østlige rand. Der ligger små kratere langs mange dele af den øvrige rand, bl.a. et lille krater over den sydlige rand. En kort, krogformet dal skærer sig gennem randen mod nordvest. Kun få sektioner af randen er forblevet forholdsvis intakte, mens de øvrige dele bare er en ring af bjergagtigt terræn.

Dele af den indre kraterbund er forholdsvis glat og jævn, men i den nordøstlige fjerdedel er overfladen ujævn og irregulær. Der er en central top, dannet af et bjergmassiv, som dækker næsten en fjerdedel af kraterdiameteren fra vest til øst. I den sydøstlige ende af dette massiv ligger et lille krater, lige sydøst for kratermidten. Resten af kraterbunden er blevet dækket af nyt overflademateriale og er nu kun mærket af nogle småkratere og med ujævn overflade langs randens fod.

Strålemateriale fra Giordano Bruno-krateret mod syd ligger over bunden af Harkhebi-bassinet, og ligger også i få, svage pletter på bunden af Fabrykrateret. Det er mest tydeligt i den sydlige del, syd for det lille krater nær kratermidten.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Fabrykrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fahrenheit (månekrater)

Fahrenheit er et meget lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den hollandske fysiker Daniel D. Fahrenheit (1686 – 1736).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Picard X".

Omgivelser 
Fahrenheitkrateret ligger i den sydøstlige del af Mare Crisium. Mod øst ligger overfladerevnerne Dorsa Harker, og på den anden side af dem ligger Promontorium Agarum i randen af maret. Dette område af Månens overflade er næsten helt uden nedslagskratere af interesse.

Landingsstedet for den sovjettiske Luna-24-månesonde ligger omkring 15 km mod sydøst.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Faraday (månekrater)

Faraday er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens forside og er opkaldt efter den britiske fysiker og kemiker Michael Faraday (1791 – 1867).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Faradaykrateret ligger over den sydøstlige rand af det større Stöflerkrater, og Faradays nordvestlige rand danner en bred vold over den ellers flade kraterbund i Stöfler. Vest for Faraday ligger Maurolycuskrateret.

Karakteristika 
Faradays rand har i betydelig grad været ramt af senere nedslag, mest bemærkelsesværdigt af et par overlappende nedslag over den sydvestlige del og af et over den nordvestlige. En lav central højderyg, som løber over kraterbunden fra sydvest mod nordøst, deler næsten bunden i to halvdele. I den nordvestlige halvdel er bunden næsten helt flad.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Faradaykrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Faustini (månekrater)

Faustini er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig nær sydpolen på Månens forside og er opkaldt efter den italienske geograf Arnaldo Faustini (1874 – 1944).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1994.

Omgivelser 
Faustinikrateret ligger næsten stik syd for det meget større Amundsenkrater og er næsten forbundet med Shoemakerkrateret mod sydvest. Omkring en kraterdiameter mod syd ligger det mindre Shackletonkrater ved sydpolen. Et lille krater er forbundet med Faustinis østlige rand.

Karakteristika 
På grund af dets beliggenhed rammer sollyset kraterets rand i meget lille vinkel, hvilket betyder, at kraterets indre ligger i permanent mørke. Som følge heraf er kraterbunden aldrig blevet observeret af kredsende rumsonder, omend den er blevet kortlagt i store træk ved hjælp af radar. En anden følge af den manglende belysning fra Solen er, at kraterets indre bibeholder en temperatur under 100 kelvin, hvilket er koldt nok til at fastholde vand eller vanddamp, som måtte nå krateret ved nedslag af kometer.

Lunar Prospector-rumsonden medførte et neutron-spektrometer, som kunne opdage tilstedeværelsen af store koncentrationer af brint, og kuldeområdet inde i Faustinikrateret fandtes at have en sådan høj koncentration i forhold til Månens overflade i øvrigt. Radarobservationer af krateret har imidlertid ikke kunne bekræfte tilstedeværelse af is.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fauth (månekrater)

Fauth er et lille, dobbelt nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den tyske selenograf Philipp J.H. Fauth (1867 – 1941).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Fauthkrateret ligger i udkanten af de forrevne sydlige volde af Copernicuskrateret. Det ligger i Mare Imbrium, nordøst for Reinholdkrateret.

Karakteristika 
Dannelsen består af de sammensluttede kratere Fauth og det lidt mindre "Fauth A". Det sidstnævnte småkrater skærer ind i Fauthkraterets sydlige rand og har en radius på 9,6 km. Fauth er mest sandsynligt et sekundært krater, som dannedes i forbindelse med Copernicuskraterets opståen.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Fauthkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Faye (månekrater)

Faye er et stærkt eroderet nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den franske astronom Hervé Faye (1814 – 1902).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Fayekrateret ligger forbundet med den nordøstlige rand af Delaunaykrateret, mens Donatikrateret kun ligger få kilometer mod nordøst. Det er en del af en kæde af kratere af stigende størrelse mod sydvest som fortsætter med La Caillekrateret og slutter med Purbachbassinet.

Karakteristika 
Fayekraterets rand er stærkt beskadiget, særligt langt den vestlige halvdel, og materiale fra den dækker meget af kraterbundens sydvestlige del. Randen findes næsten ikke mod nordvest, hvor en åbning forbinder kraterets indre med det omgivende terræn. Den tilbageværende indre bund er forholdsvis fri for særlige træk, men en central top hæver sig i dens midte. Et småkrater og resterne af et lille kraters rand findes i bundens nordøstlige del.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Fayekrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fechner (månekrater)

Fechner er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den tyske psykolog og fysiker Gustav T. Fechner (1801 – 1887).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Fechnerkrateret er forbundet med den vestlige rand af det store Planckbassin. Fechners østlige rand skærer Vallis Planck, som er en lang, bred kløft i overfladen i retningen nord-nordvest. Denne dal trænger ind i kraterets sydøstlige rand og fortsætter nordpå fra ydersiden af den nordøstlige rand.

Karakteristika 
Et lille, skålformet krater med forholdsvis høj albedo er forbundet med Fechners vestlige rand. Dette satellitkrater med navnet "Fechner C" er omgivet af et dække af lyse udkastninger, som også ligger over den sydvestlige del af Fechners kraterbund. Kraterranden er ret nedslidt og eroderet, og den østlige halvdel helt omformet på grund af kløften og virkningen af det nærliggende Planckkrater. Kraterbunden indeholder adskillige småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Fechnerkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fedorov (månekrater)

Fedorov er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den vestlige del af Mare Imbrium og er opkaldt efter den russiske raketingeniør A.P. Fedorov (1872 – 1920).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1979.

Omgivelser 
Fedorovkrateret ligger øst-nordøst for Diophantuskrateret og sydøst for Delislekrateret. Omkring 20 km mod syd-sydøst ligger det lidt større Artsimovichkrater.

Karakteristika 
Krateret er lidt aflangt og specielt udformet. Det har en højderyg i den nordlige side, som rejser sig til en højde på ca. 0,8 km over det omgivende mare.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fényi (månekrater)

Fényi er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den ungarske astronom Gyula Fényi (1845 – 1927).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Fényikrateret ligger nær den sydlige rand af det enorme dække af udkastet materiale, som omgiver Mare Imbrium nedslagsbassinet mod nord. Mindre end to kraterdiametre mod sydvest ligger det meget større Mendelkrater.

Karakteristika 
Meget af randen og næsten hele resten af dette krater er blevet begravet under materiale fra Mare Imbrium-nedslaget. Det omgivende terræn udviser et radialt mønster af sammenflettede render og højderygge i retningen nord-syd. Kun en ring af toppe stikker op fra dette dække af udkastninger og markerer den oprindelige rand. Der findes et småkrater langs den nordøstlige indre væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Fényikrateret har følgende satellitkratere:

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Feoktistov (månekrater)

Feoktistov er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den sovjetiske kosmonaut Konstantin P. Feoktistov (født 1926).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Feoktistovkrateret ligger på den nordlige halvkugle af Månens bagside, nordvest for Mare Moscoviense.

Karakteristika 
Krateret er lidt udvidet i udadgående retning mod nord, hvilket giver indtryk af, at der er to overlappende kratere, som er sluttet sammen. Der er lette indskæringer i randens østlige og nordvestlige sider, men ellers er den afrundet og ikke slidt af betydning. Bortset fra en irregulær stribe mod nordøst er kraterbunden uden særlige landskabstræk.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Feoktistovkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fermat (månekrater)

Fermat er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den franske matematiker Pierre de Fermat (1601 – 1665).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Fermatkrateret ligger vest for Rupes Altai-skråningen. Mod vest-sydvest ligger det større Sacroboscokrater og mod sydvest det irregulære Ponskrater

Karakteristika 
Fermatkraterets rand er nedslidt og noget irregulær, men har stadig en ydre vold. Den nordlige del af randen er indrykket af et dobbeltkrater, som indbefatter satellitkrateret "Fermat A". Kraterbunden er forholdsvis flad og uden en central top.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Fermatkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fermi (månekrater)

Fermi er et så stort nedslagskrater på Månen, at det betegnes som et bassin (eller bjergomgivet slette). Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den italiensk-amerikanske fysiker og nobelprismodtager Enrico Fermi (1901 – 1954).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Det store og fremtrædende krater Tsiolkovskiy er trængt ind i Fermikraterets sydøstlige rand. I modsætning til Tsiolkovskiy er Fermis indre imidlertid ikke blevet dækket af mørk basaltisk lava og kan derfor kun lige skelnes fra det omgivende og nedslagsramte terræn. Hvis krateret havde ligget på Månens forside, ville det have været et af de største, synlige kratere med dimensioner, som nogenlunde svarer til Humboldtkraterets, som er beliggende adskillige hundrede km mod vest-sydvest.

Karakteristika 
Fermi er blevet stærk eroderet og beskadiget af senere nedslag, og der ligger adskillige bemærkelsesværdige kratere over dets rand og inde i bassinet. Delportekrateret er det mest fremtrædende af disse og ligger over den nordvestlige rand. Mod øst og lige inden for den nordlige rand af Fermi ligger Litkekrateret. Det mindre krater Xenophon ligger midt over den sydlige rand. I kraterbundens sydlige halvdel ligger kraterne Diderot og Babakin.

Blandt de dele af randen, som stadig findes, er den nordlige halvdel den mest intakte. Den sydlige er næsten blevet udjævnet og danner en irregulær strækning på måneoverfladen. Fermis indre er blevet omformet ved Tsiolkovskiynedslaget, der har lavet furer i den nordøstlige del og parallelle højderygge langs Tsiolkovskiys vestlige rand. De øvrige dele af kraterbunden er noget mere jævne, men arret af myriader af småkratere. Især bundens centrale del har adskillige samlinger af kratere.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Fernelius (månekrater)

Fernelius er et nedslagskrater på Månen. Det befinder i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den franske astronom og læge Jean Fernel (1497 – 1558).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Ferneliuskrateret ligger lige nord for Stöflerbassinet. Kaiserkrateret ligger op ad dets nordvestlige rand. Mod nord-nordvest ligger Nonius- og Waltherkraterne. Sydøst for Fernelius ligger kratersamlingen Miller, Nasireddin, Huggins og Orontius.

Karakteristika 
Engang i fortiden er Fernelius' kraterbund blevet dækket af en ny overflade, hvilket har efterladt den ret flad og uinteressant uden nogen central top. Kraterranden er stærkt beskadiget og indskåret af senere nedslag, hvoraf den mest fremtrædende er "Fernelius A", som skærer sig ind i den vestlige rand.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Ferneliuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen