kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Alphonse de Neuville

Alphonse-Marie-Adolphe de Neuville (31. maj 1836 i Saint-Omer – 20. maj 1885 i Paris) var en fransk maler.

Neuville studerede en tid, efter nogen uddannelse på militærskolen, under François-Édouard Picot; Arbejdet i Eugène Delacroix’ atelier blev dog mere værdifuldt for hans maleriske udvikling. Allerede 1858 var han inde på krigsbilledet: Scene fra Krimkrigen med Gardejægere i løbegraven og især Gadekamp i Magenta samt Zuavskildvagten, San-Lorenzo-Slaget i Mexiko og Jægere vader over Tschernaja-Floden vandt han position. Han havde tidligt for udkommets skyld kastet sig over illustrationsfaget med bl.a. tegninger til tidsskriftet Tour du Monde og viste her fremragende evner; også i børnebøger, romaner bl.a. Victor Hugos Les Misérables, senere i Frankrigs historie fortalt for børn i fem bind, 1872—76 og så fremdeles, og fandt ofte et ypperligt udtryksmiddel i akvarel- og gouacheteknikken. Den fransk-preussiske krig blev kilden til hans berømmelse. Som officer aktivt med i krigens gang blev han dens måske mest talentfulde skildrer. Hans malerisk dygtige krigsbilleder rummer vågen virkelighedssans, mesterskab i udformningen, en skarp karaktertegning, der søger at dele sol og vind lige mellem ven og fjende, om end hin er vel aristokratisk, denne vel plebejisk opfattet, og en tiilbagetrængt, men stærkt virkende sjælelig grebethed af selve emnerne, der ofte stilles op i kraftig dramatisk spænding: Bivuak foran le Bourget, De sidste Patroner, Angreb på et barrikaderet hus i Villersexel, (1875), Preussiske fanger i samme bys kirke, det berømte Le Bourget, Kirkegaarden i Saint-Privat, Parlamentæren; i panoramaer har Neuville sammen med Édouard Detaille ligeledes skildret krigen. Neuvilles patriotiske krigsscener i maleri, akvarel og tegning er i grove og fine gengivelser i f.eks. Les jeunes peintres militaires fra 1878 spredt vidt omkring som få andre. Hans statue af Francis de Saint-Vidal rejstes 1889 på Place de Wagram i Paris.

Galleri

Note

Eksterne henvisninger 

 

Malere fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Slagmalere
J.J. Voigt

Julius Jensenius Voigt (22. juli 1850 i København – 3. februar 1922 sammesteds) var en dansk ingeniør. 

Voigt blev student fra Metropolitanskolen 1868, cand. polyt. 1876, assistent ved tegneundervisningen på Polyteknisk Læreanstalt 1873-83, assisterende ingeniør hos Opvarmnings- og Ventilationsingeniører 1877-83, ved Københavns Brolægnings- og Vejvæsen 1880 (fra 1885 uafbrudt), fuldmægtig sammesteds 1886.

Voigt blev ingeniør hos Købehavns stadsingeniør 1887, afdelingsingeniør sammesteds 1898, stadsingeniør 1902 (efter Charles Ambt). Han blev tillige censor ved den Polytekniske Læreanstalts afgangseksamen 1899, medlem af bestyrelsen for Selskabet for Sundhedsplejen i Danmark 1903 og for Polyteknisk Understøttelsesforening 1904. 

Voigt har udarbejdet: Statistiske Oplysninger angaaende Den polytekniske Læreanstalts Kandidater (1890 og 1903).

Han blev Ridder af Dannebrog 1913 og Dannebrogsmand 1920.

Voigt er begravet på Vestre Kirkegård.

Kilder 

 
 

Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Stadsingeniører i København
Riddere af Dannebrog
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Metropolitanskolen
Randersmesterskaberne i Rock

De åbne Randersmesterskaber i Rock (tidligere Amtsmesterskaberne i Rock) er en musikkonkurrence der afholdes årligt på Café von Hatten i Randers. Konkurrencen er åben, så alle kan i princippet stille op, men kun otte bliver udvalgt til at deltage i selve konkurrencen. 
Præmien ved det seneste arrangement var studietid, en fotosession og spillejobs. Konkurrencen blev afholdt første gang i 1999 og holdt en pause fra 2005 til 2010. Blandt tidligere deltagere er i dag kendte bands som Carpark North og VETO.

Tidligere vindere 

 1999: (ukendt)
 2000: (ukendt)
 2001: Carpark North 
 2002: (ukendt)
 2003: Sparklin June
 2004: Kick Valiant
 Pause
 2011: Diamond Drive
 2012: Farewell Carousel

Eksterne henvisninger 
 Konkurrencens facebook-side

Referencer 

Mesterskaberne i Rock
Musikkonkurrencer i Danmark
Tehætte

En tehætte er en foret hætte der bruges til at holde teen varm i en tekande. Tehætter findes i mange faconer, mønstre og materialer. Syede, hæklede og strikkede.
En tehætte med håndtag der gør det muligt at bære tekanden mens den er varm kaldes en tetaske.

Bolig
Køkkenredskaber
Mode
Te
Helle Moesgaard Adelborg

Helle Kirstine Moesgaard Adelborg (født 26. januar 1960) er en dansk politiker, der var borgmester i Hvidovre Kommune i perioden december 2012 til december 2021, valgt for Socialdemokraterne. Hun blev borgmester da Milton Graff Pedersen fratrådte på grund af helbredsproblemer.

Adelborg har været medlem af byrådet i Hvidovre Kommune siden 1. januar 1994. Hun blev fungerende borgmester i maj 2012 da Milton Graff Pedersen blev sygemeldt. Pedersen forlod borgmesterposten på grund af sin sygdom i december, og Adelborg blev borgmester med støtte fra Socialdemokraterne, Liste T, Konservative og Socialistisk Folkeparti den 18. december 2012.

Hun forblev borgmester til 31. december 2021. Efter kommunalvalget 2021 dannede SF, Enhedslisten, Konservative, Hvidovrelisten og Venstre flertal uden om Socialdemokratiet, så SF's Anders Wolf Andresen kunne blive ny borgmester fra 2022. Det var første gang i 96 år at det ikke var en socialdemokrat som blev borgmester i Hvidovre Kommune.

Adelborg er uddannet lærer. Hun blev udnævnt til ridder af Dannebrog i 2018.

Referencer 

Borgmestre fra Socialdemokraterne
Personer fra Hvidovre
Borgmestre i Danmark 2018-2021
Riddere af Dannebrog
Jonas Collin (flertydig)

Jonas Collin henviser til flere personer:

 Jonas Baltzersen Collin (1705-1770) – lotteriinspektør, handelsmand og fabrikant
 Jonas Collin (den ældre) (1776-1861) – jurist, finansdeputeret og gehejmekonferensråd
 Jonas Collin (zoolog) (Jonas Collin den yngre) (1840-1905) – zoolog (Jonas Sigismund Collin)
Bradt

Bradt har flere betydninger:
 Johan (Gottfred) Bradt (1741  1770) − en dansk arkitekt og kobberstikker
 Frederik Ludvig Bradt (1747, København  1829, Førslev) − dansk kobberstikker, bror til John Bradt
 Bradt Travel Guide

Se også 
 Bratt
 Brott
Jonas Collin (zoolog)

Jonas Sigismund Collin (født 8. april 1840 i København, død 9. juli 1905 i Brørup) var en dansk zoolog og etatsråd og i øvrigt en mand med mange og forskelligartede interesser, søn af Edvard Collin.

Som zoolog er han navnlig kendt ved sin udgave af Niels Kjærbøllings Skandinaviens Fugle (1875-77); i øvrigt har han skrevet om Danmarks Frøer og Tudser (Naturhistorisk Tidsskrift, 1869), Om Limfjordens Fauna (1884), et emne, der ganske naturligt måtte interessere ham, som siden 1870 var regeringens konsulent i Østersfiskeri, samt forskelligt vedrørende fiskeriet og zoologiens historie, således biografier af zoologen Abildgaard og konkyliologen Mørch. Endelig har han i videre kredse haft en vis betydning som forfatter eller oversætter af populærnaturvidenskabelig litteratur. Til digteren H.C. Andersen stod han i nært venskabsforhold og var dennes ledsager på flere rejser i Europa og Nordafrika.

Han er begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård.

Referencer

Eksterne henvisninger 
  
 

Zoologer fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Filantroper fra Danmark
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Personer fra København
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Jonas 2
Bratt

Bratt er efternavnet af følgende personer:
 Andreas Bratt (1769  1811) − svensk matematiker og astronom
 Benjamin Bratt (født 1963) − amerikansk skuespiller (en)
 Berte Bratt (1905  1990) − pseudonym for norsk forfatter Annik Saxegaard
 Edith Mary Tolkien, née Bratt (1889, Gloucestershire  1971) − Tolkien familie
 Harold Bratt (født 1939) − engelsk fodboldspiller
 Ivan Bratt (1878  1956) − svensk læge og politiker
 Claus Bratt Østergaard (født 1943) − dansk oversætter og litteraturvidenskabelig forfatter
 Marianne Bratt (1884  1951) − tysk skuespillerinde
 Torbjørn Olavssøn Bratt (cirka 1502  1548)  − den første biskop over Trondhjem
 Will Bratt (født 1988) − britisk bil atlet 

Svenske efternavne
Norske efternavne
Danske efternavne
Spiseseddel

En spiseseddel er det menukort, som restauranter skal hænge op uden for døren med en fortegnelse over de retter, de serverer. 

 En "spiseseddel' (tidligere også flyveblad eller løbeseddel) er et mindre ark (plakat) med dagens overskrifter, som en trykt avis reklamerer med for sin nyeste udgave. En spiseseddel ses  i nærheden af kiosker i specielle udskiftningsrammer.

Tidligere blev "spisesedler" uddelt, hvor mange mennesker færdedes. Det kunne være på jernbanestationer, sporvognsstoppesteder og centrale pladser. De kunne også spredes fra fly, også kendt som flyveblade. Et eksempel på dette er flyvebladet Oprop, der blev nedkastet som en del af Invasionen af Danmark i 1940.

Anden betydning 
"Spisesedler" uddeles i Sverige til elever, som kan se hvad undervisningen byder på.

Eksterne henvisninger 

Reklame
Aviser
Peter Christian Bagger

Peter Christian Bagger (født 5. juni 1772 i København, død 20. maj 1810 sammesteds) var en dansk jurist, søn af etatsråd Johan Poul Bagger og Anne Elisabeth,  født Borré.

Bagger blev privat dimitteret 1788, juridisk kandidat 1792, volontær i Kancelliet samme år, konstituert assessor i Hof- og Stadsretten 1794, protokolsekretær i Højesteret 1797, assessor i Københavns Politiret 1801, desuden adjungeret politimester i København 1807 og justitsråd 1808. Den "udmærkede Duelighed og den utrættelige Iver", han havde lagt for dagen i sin embedsvirksomhed, havde til følge, at han i året 1809, da det ved kongelig resolution af 10. januar var besluttet, at alle de forretninger, der hidtil havde påhvilet Københavns politimester som justitiarius i Politiretten, skulle udsondres, blev udnævnt til rettens justitiarius og tillige samme år blev ekstraordinær assessor i Højesteret; men han døde allerede påfølgende år. 

Han var ikke gift, men havde med Sophie Margrethe Paulsen (død i København i efteråret 1808 af galdefeber) en søn, digteren Carl Christian Bagger, der efter hans død blev legitimeret som hans ægte barn ved kongelig bevilling af 26. juni 1810 i følge ansøgning af bedstemoderen, etatsrådinde Bagger, i hvis hjem han, endnu medens faderen levede, havde opholdt sig et års tid, og som nu, støttet af sin anden søn, premierløjtnant i Søetaten Carl Frederik Bagger, der straks efter barnets moders død en kort tid havde haft det i huset hos sig, ved denne ansøgning søgte at opfylde den afdøde faders ønske.

Kilder 
 

Jurister fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Carl Frederik Grove (søofficer)

Carl Frederik Grove (født 28. januar 1758 i København, død 11. november 1829 sammesteds) var en dansk søofficer og admiralitetsdeputeret.

Karriere 
Grove blev sekondløjtnant i Søetaten (1776), premierløjtnant (1784), kaptajnløjtnant (1794) og kaptajn (1797), men trådte ud af officersstanden, da han i 1803 blev udnævnt til civildeputeret i Admiralitets- og Kommissariatskollegiet. I mange år og under meget vanskelige forhold beklædte han denne stilling. Sammen med Steen Bille traf han i 1807 beslutningen om at ødelægge flåden, før den faldt i englændernes hænder, og i de følgende år medvirkede han til oprettelsen af landets kanonbådsforsvar og grundlæggelsen af en ny flåde. 

I sin officerstid udmærkede Grove sig blandt andet som kortlægger, idet han i perioden 1787-1801 sammen med hærofficererne Wibe og Aubert opmålte Norges kyst fra nord for Trondheim til den svenske grænse, en strækning på over 1500 km. Kongen anerkendte dette arbejde, og de udarbejdede kort blev brugt i mange år efter. I 1786 deltog Grove i Løvenørns grønlandsekspedition, i 1801 blev han medlem af den norske Søkystdefensionskommission og i 1806 øverste direktør ved Søetatens Hospital. 

I 1811-16 var han medlem af Kanal-, Havne- og Fyrdirektionen. I 1804 fik han desuden en anden betydelig post som medlem af administrationen for Frederiksværk. 

Grove, der ved sin udnævnelse til deputeret 1803 fik opgaven som generalkrigskommissær, blev Ridder af Dannebrogordenen 1810, Dannebrogsmand 1826 og Kommandør 1828.

Privatliv 

Carl Frederik Grove var søn af departementssekretær i Admiralitetet, etatsråd Johan Christian Grove (1713-1784) og Mette, født Æreboe (1733-1789), datter af notarius publicus Rasmus Æreboe. Han var bror til Emanuel Rasmus Grove og farfar til Peter Frederik Nordahl Grove.

Den 16. december 1790 blev Grove gift med Gedske Cathrine Nordahl (1764-1827), datter af præsident i Trondheim, justitsraad Peter Tønder Nordahl og Berthe Johanne, født Fyrstenberg. 

Han er begravet på Holmens Kirkegård.

Der findes et pastelmaleri af Grove malet af Jens Juel fra 1790.

Kilder 
 

Søofficerer fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Kartografer fra Danmark
Personer fra København
Personer i Englandskrigene fra Danmark-Norge
Kollegiedeputerede fra Danmark
Krigskommissærer fra Danmark
Rasmus Æreboe

Rasmus Æreboe (26. april 1685 i Svendborg – 24. oktober 1744 i København) var en dansk embedsmand, oversætter  og forfatter. Han var far til Andreas Æreboe.

Æreboe var søn af en fattig skipper, der døde, da drengen var otte år gammel. Derfor blev farbroderen, der ligesom faderen var skipper, men bosat i Næstved, overtalt til at tage nevøen til sig da han blev 11 år gammel. I Næstved blev han ansat som tjenestedreng hos en kapellan. Det lykkedes ham at blive student i 1704 fra Næstved Latinskole og siden teologisk kandidat fra Københavns universitet.

I 1709 blev han ansat som privatsekretær hos kommandør Just Juel (1664-1715), som senere blev viceadmiral, netop som han skulle rejse til Rusland som envoyé extraordinaire til zar Peter den Stores omflakkende hof og deltog bl.a. i felttoget mod Tyrkiet 1711. Æreboe klarede det godt, og han erhvervede sig omfattende sprogkundskaber.

Efter sin hjemkomst tre år senere blev han udnævnt til notarius publicus i København, i hvilken stilling han forblev til sin død. Det, som har gjort Æreboes navn bekendt, er hans autobiografi der er ført op til 1736, hvori han skildrer studenterlivet i København på sin tid og forholdene i Rusland, særlig af Peter den Store og hans nærmeste omgivelse. Den blev udgivet i 1862 af Dr. J.G. Burman Becker igen i 1889 med noter af G.L. Grove).

Han efterlod sig også en oversættelse af Den Ryssiske Lov (russisk: Соборное уложение - Sobornoje Ulozhenije), fra 1649 færdiggjort og overrakt kong Frederik 4. efter fredsslutningen i Den Store Nordiske Krig 1721.

Æreboe var medstifter af Nordens første fajancefabrik, Fajancefabriken i Store Kongensgade, hvor han var direktør 1725-26.

Æreboe døde 1744 i sin ejendom ved Holmens Kanal i en alder af 61 år og blev begravet på Holmens Kirkegård.

Kilder 
 
 

Embedsmænd i København
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Personer fra Svendborg
Teologer fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Fabrikanter fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Oversættere fra Danmark
Sydpyongan

Sydpyongan (P'yŏngan-namdo) er en provins i Nordkorea. Provinsen grænser i nord til Nordpyongan og Chagang, i sydøst Sydhamgyong og Kangwon og i syd Nordhwanghae og Pyongyang. Regionen blev etableret i 1896 ved en deling af den koreanske region Pyongan. Regionshovedstaden er Pyongsong.

Administrativ inddeling 

Regionen er delt ind i en specialby («t'ŭkpyŏlsi»), fem byer («si»), tre distrikter (ett «gu» og to «chigu») og femten amter («kun»).

Specialby
 Namp'o (Namp'o T'ŭkpyŏlsi; 남포 특급시; 南浦 特級市; etablert i 2004)

Byer
 P'yŏngsŏng-si (provinshovedstad; 평성시; 平城市; etablert i  desember 1969)
 Anju-si (안주시; 安州市; etablert i august 1987)
 Kaech'ŏn-si (개천시, 价川市; etablert i august 1990)
 Sunch'ŏn-si (순천시; 順川市; etablert i oktober 1983)
 Tŏkch'ŏn-si (덕천시; 德川市; etablert i juni 1986)

Disse tidligere amter i SydPyongan blev slået sammen med Nampo i 2004:
 Ch'ŏllima-kun (천리마군; 千里馬郡)
 Kangsŏ-kun (강서군; 江西郡)
 Ryonggang-kun (룡강군; 龍岡郡)
 Taean-kun (대안군; 大安郡)

Distrikter
 Ch'ŏngnam-gu (청남구; 清南區)
 Tŭkchang-chigu (득장지구; 得場地區)
 Ungok-chigu (운곡지구; 雲谷地區)

Amter
 Chungsan-kun (증산군; 甑山郡)
 Hoech'ang-kun (회창군; 檜倉郡)
 Maengsan-kun (맹산군; 孟山郡)
 Mundŏk-kun (문덕군; 文德郡)
 Nyŏngwŏn-kun (녕원군; 寧遠郡)
 Onch'ŏn-kun (온천군; 溫泉郡)
 Pukch'ang-kun (북창군; 北倉郡)
 P'yŏngwŏn-kun (평원군; 平原郡)
 Sinyang-kun (신양군; 新陽郡)
 Sŏngch'ŏn-kun (성천군; 成川郡)
 Sukch'ŏn-kun (숙천군; 肅川郡)
 Taehŭng-gun (대흥군; 大興郡)
 Taedong-kun (대동군; 大同郡)
 Ŭnsan-kun (은산군; 殷山郡)
 Yangdŏk-kun (양덕군; 陽德郡)

Notater 

Regioner i Nordkorea
Tekande

En tekande eller tepotte bruges til tebrygning. Man kan hælde teblade i tekanden og hælde kogende vand på. Man kan også have teen i tefiltre, teposer eller tebreve. For at holde teen varm kan man bruge fyrfadslys, en tehætte eller til nød hælde den i en termokande. Tepotter er ofte af ler, mens tekander er af metal.

Se også 

 Samovar er en opvarmet metalbeholder til vand til tebrygning i Rusland og andre østeuropæiske lande samt Iran
 Tetsubin er en japansk Tepotte

Litteratur 
 Steve Woodhead, "The Teapot Book" A.&C. Black, 2005 .

Køkkenudstyr
SRG SSR

SRG SSR (fra 1999-2011 SRG SSR idée suisse) (tysk forkortelse for Die Schweizerische Radio- und Fernsehgesellschaft, fransk: Société suisse de radiodiffusion et télévision, italiensk: Società svizzera di radiotelevisione) er Schweiz' statsejede public service-medievirksomhed, der som led i sin public service-kontrakt med staten sender radio og tv på alle Schweiz' fire officielle sprog.

Virksomheden blev grundlagt i 1931 og finansieres hovedsageligt via licens, mens en mindre andel af indtægterne hidrører fra reklamer og sponsorater.

SRG SSR er opdelt i fem divisioner:
 Schweizer Radio und Fernsehen: Tysksproget radio og tv
 Radio télévision suisse: Fransksproget radio og tv
 Radiotelevisione svizzera di lingua italiana: Italiensksproget radio og tv
 Radio Television Rumantscha: Rætoromansk radio og television
 Swiss Radio International / Swissinfo: Programmer rettet med schweizere i udlandet samt swissinfo.ch

Eksterne henvisninger
SRG SSR's hjemmeside

Etableret i 1931
Medievirksomheder fra Schweiz
Statsejede virksomheder
Medlemmer af European Broadcasting Union
Tv-stationer fra Schweiz
Radiostationer fra Schweiz

Public service-medier
Christian Juel (matematiker)

Christian Sophus Juel (født 25. januar 1855 i Randers, død 24. januar 1935 i København) var en dansk matematiker. 

Juel blev student i 1876, tog i 1879 magisterkonferensen og i 1885 doktorgraden i matematik og vandt i 1881 Universitets guldmedalje. I 1894 ansattes han ved Polyteknisk Læreanstalt som docent i matematik for kemikerne, og i 1907 overtog han sammesteds et nyoprettet professorat i rationel mekanik. I 1901 optog Videnskabernes Selskab ham som medlem. Han fungerede som censor ved skoleembedseksamen og ved den afsluttende prøve for lærere og lærerinder i folkeskolen. 

Juel har i sin videnskabelige produktion, der er præget af skarp logisk sans og videnskabeligt overblik, overvejende behandlet rent geometriske emner, men tillige vist sig som en meget alsidig matematiker. Hans hovedarbejde er en undersøgelse af reelle kurver og flader, som er underkastede visse almindelige betingelser, men ikke behøver at være analytisk fremstillelige. Det vises her, at forskellige egenskaber ved algebraiske kurver og flader ikke er knyttede til den algebraiske karakter. 

Juel er forfatter af adskillige lærebøger til brug i skoler og ved Polyteknisk Læreanstalt, deriblandt en i rationel mekanik; hans lærebøger i stereometri indledes med en præcision af de forudsætninger, hvorpå geometrien bygges op. Juels afhandling findes i Nyt Tidsskrift for Matematik, hvis redaktør han var fra 1890 til 1915, Mathematische Annalen, Acta matematica, Jahresbericht der deutschen Mathematiker-Vereinigung og Videnskabernes Selskabs Skrifter. 

Juel fratrådte professoratet i 1925 og opgav i 1926 hvervet som censor ved seminarierne, hvilket han under megen påskønnelse havde røgtet i 25 år. På hans 70 års fødselsdag overrakte kolleger ham et festskrift, og han udnævntes kort efter til æresmedlem af Matematisk Forening. Det finske og det norske Videnskabernes Selskab har optaget ham som medlem (henholdsvis i 1922 og i 1925). 

Af hans afhandlinger i de sidste år, der overvejende behandler ikke-analytiske kurver og flader, kan nævnes Eine Studie über von Staudts Geometri der Lage (Beretning om matematikerkongressen i Helsingfors i 1922), og Über die Kongruenz zweiten Grades und die Kummersche Fläche (Acta mathematica, bind 49); i den sidste vises, hvorledes man ud fra forudsætninger, der alle hører til den projektive analysis situs, kommer til den algebraiske kongruens.

Juel blev Ridder af Dannebrog i 1913 og Dannebrogsmand i 1921. 

Han er begravet på Bispebjerg Kirkegård.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Matematikere fra Danmark
Professorer fra Danmarks Tekniske Universitet
Æresdoktorer
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Riddere af Dannebrog
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Randers
Modtagere af Københavns Universitets guldmedalje
Alumni fra Københavns Universitet
Christian Crone

Hans Christian Rasmus Crone (født 11. juli 1851 i Helsingør, død 30. december 1930 på Frederiksberg) var en dansk matematiker, søn af Vilhelm Christopher Crone.

Crone blev student i 1869 og tog magisterkonferencen i matematik i 1875. Han vandt Universitets guldmedalje 1876 og erhvervede i 1881 den filosofiske doktorgrad ved en afhandling om flader af fjerde orden med dobbeltkeglesnit og har senere dels i "Tidsskrift for Matematik", dels i fremmede tidsskrifter skrevet flere arbejder, der alle udmærker sig ved omhyggelighed i behandlingen og stor sans for geometrisk skønhed.

Crone virkede fra 1878 til 99 som lærer ved Søofficersskolen, som beregner ved de officielle vandstandsmålinger, som eksaminator ved præliminæreksamen til 1916, og blev docent ved Landbohøjskolen i 1895. Han var desuden medlem af kontrolkomiteen i Dansk Folkeforsikringsanstalt fra 1896, var medlem af bestyrelsen for livsforsikringsselskabet "Mundus" i 1898-1905 og var medlem af "Hafnias" kontrolkomité fra 1910.

Crone blev Ridder af Dannebrog i 1899 og Dannebrogsmand i 1921.

Han er begravet på Holmens Kirkegård.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 

Matematikere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Ansatte ved Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Helsingør
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)