kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bernt Sverdrup

Bernt Anker Sverdrup (17. februar 1734 på Vang i Hedemarken – 31. januar 1809) var en norsk præst, søn af Lars Sverdrup, senere ejer af Hakedalens Jærnværk, og Antonette Anker.

Sverdrup deponerede fra Kristiania Skole 1751. Han havde lyst til jus og skønlitteratur, men tog efter forældrenes vilje teologisk eksamen 1756 og blev 2 år efter personel kapellan hos Niels Dorph i Land. Her blev han lige til 1769, da han drog til København for at søge, og her fik han 1770 embedet som præst ved Waisenhuset. Da slotskaldet i Kristiania blev ledigt i juni 1771, rådede Stampe ham til at søge det, da Waisenhuset vilde blive lukket efter Struensees ordre. Han fik ikke slotskaldet og holdt på Waisenhusets stiftelsesdag i oktober 1771 en tale, der pådrog ham Struensees vrede.

Ved nytårstid 1772, da Waisenhusets nedlæggelse blev sat i værk, døde den nys udnævnte slotspræst, og kancelliet lod det udstå med besættelsen af hans embede, til det fik friere hænder, og i marts 1772 blev Sverdrup udnævnt. Han var efter stiftsprovst Holmboes død og biskop Nannestads resignation en længere tid konstitueret i deres embeder og var en vel anset mand, om hvis teologiske standpunkt og præstelige gerning dog intet vidnesbyrd foreligger uden hans egen udtalelse, at han "ikke var hengiven til den fanatiske Pietismum".

Ved sit giftermål 29. juni 1774 med Eleonora Leuch (født 1738, døbt 14. juni, død 12. april 1786), datter af grosserer Niels Leuch (død 1760) og Cathrine Hellesdatter (Heltzen) (død 1760) og enke efter grosserer Frederik Clausen (død 1773), blev han en formuende mand og forbunden med Kristianias handelsaristokrati. På hans overtalelse oprettede Bernt Anker det Ankerske Waisenhus, der endnu er i virksomhed. Han ejede Frogner Hovedgård og den pragtfulde bygning, der under navn af Grünings Løkke stod til 1860-årene. Den her løbende Præstegade har sit navn fra ham. På grund af svagelighed og tiltagende fedme tog han afsked 1795.

Kilder 
 

Præster fra Norge
Slotspræster fra Danmark
Godsejere fra Norge
Nordmænd i 1700-tallet
Nordmænd i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Bernt
Hugo Riemann

Karl Wilhelm Julius Hugo Riemann (født 18. juli 1849 nær Sondershausen, død 10. juli 1919 i Leipzig) var en tysk musikforfatter.

Riemann studerede oprindelig jura, senere filosofi og bestemte sig først 1870 endelig for musikken, idet han indtrådte som elev i Leipzigs konservatorium. 1873 blev Riemann Dr. phil. (senere tillige Dr. mus.). 1881—95 var han lærer, først ved konservatoriet i Hamburg, senere i Wiesbaden og vendte derfra tilbage til Leipzig, hvor han blev professor i musikvidenskab og leder af universitets Collegium musicum. Riemann har udgivet nogle kompositioner som violinsonate, trio, strygekvartet og klaverstykker, men det var som musikforfatter, han vandt et højtanset navn.

Hans videst kendte arbejde er Musiklexikon (1882, 1 bind), der er udkommet i 10 stadig forøgede udgaver; men Riemann har i øvrigt med stor flid og alsidighed forfattet en række værker, der vedrører næsten alle musikvidenskabens grene, og på flere områder har han hævdet selvstændige anskuelser, der delvis er slåede igennem. Endelig har han foranstaltet fraseringsudgaver af klassisk klavermusik og udgivet forskellig ældre, delvis glemt instrumentalmusik, navnlig af den såkaldte Mannheimerskole, for hvis historiske betydning Riemann var en ivrig og fortjenstfuld talsmand.

Blandt Riemanns mange frembringelser skal fremhæves: Musikalische Syntaxis, Handbuch der Harmonielehre, Entwickelung unserer Notenschrift og Studien zur Geschichte der Notenschrift, Musikalische Dynamik und Agogik (fraseringslære), Lehrbuch des Kontrapunkts, en række Musik-Katechismen, deriblandt en Musikästhetik og en Musikgeschichte, Epochen und Heroen der Musikgeschichte, Geschichte der Musiktheorie im IX—XIX Jahrhunderte, Opernhandbuch, Geschichte der Musik seit Beethoven (1901), Grosse Kompositionslehre (2 bind, 1903), Handbuch der Musikgeschichte (1904—13).

Kilder 
 

Komponister fra Tyskland
Musikhistorikere fra Tyskland
Musikforskere fra Tyskland
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Ansatte ved Leipzigs Universitet
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Salmonsens
Otto Holmboe

Otto Holmboe (27. december 1710 i Vardal – 1. oktober 1773) var en norsk præst. Faderen, sognepræst Jens Holmboe (f. 11. Juni 1671 d. 18. Dec. 1743), er Stamfader til den betydelige Holmboe-Slægt i Norge, Moderen, Marie
Hansdatter f. Moss (f. 1690 d. 1721), var en købmandsdatter fra Moss.

Han blev undervist i Hjemmet til 1727, da han blev Student. Efter
i 1728 at have taget Examen philos. maatte han paa Grund af
Kjøbenhavns Ildebrand vende tilbage til Norge og blev Huslærer,
indtil han i 1731 kunde rejse til Kjøbenhavn, hvor han s. A. tog
Attestats. Efter et længere Ophold hjemme hos Faderen drog han
1733 til Christiania, hvor han vandt Biskop Herslebs Yndest og paa
hans Forslag 1734 blev ansat som resid. Kapellan til Aker. Her
kjøbte han 1735 den betydelige Gaard Vindern og giftede sig
25. Jan. 1736 med Maren Ancher (f. 21. Juni 1708 d. 24. April 1783),
Datter af Sognepræst til Land Bernt A. og Karen f. Tanche. 1742
blev han Slotspræst og Sognepræst til Aker. 1760 blev han Dr. theol.
og 1762 Stiftsprovst og Sognepræst i Christiania, i hvilken Stilling han døde.

Han var en venlig og meget godgjørende Mand, havde store
Gaver til at gjøre sig elsket og var en betydelig Taler. Han har
maaske i sin Ungdom hældet til pietismen, da han fik sit første
Embede ved Bluhmes Hjælp, men han har ikke paa sine ældre
Dage hyldet pietistiske Anskuelser. Tidlig lagde han sig til
Jordejendom, blev en dygtig Jordbruger og har udgivet adskillige
Landbrugsskrifter. Efterhaanden lagde han sig til flere Ejendomme, men
tabte meget af sin Formue ved Kavtion og paa anden Maade.
Hans hele Liv var lykkeligt, naar undtages Aarene 1759-62, da
hans Stiftsprovst, M.A. Haberdorph, gjorde ham det surt.
Efterslægten skylder ham Tak for hans flittige Optegnelser om,
hvad der vedrører hans Familie og hans Embedskreds. Han havde
12 Børn. Professorerne Bernt og Christopher Holmboe var hans sønnesønner.

Præster fra Norge
Slotspræster fra Danmark
Stiftsprovster
Danskere i 1700-tallet
Matthias Albert Haberdorph

Matthias Albert Haberdorph (født 1698 i København, død 22. juli 1762 i Kristiania) var en dansk præst.

Haberdorph deponerede fra Frederiksborg 1717, tog attestats 1723 og prædikede til dimis 1724, men fik et testimonium fra Hans Gram så slet, som det var muligt. Det kan derfor være rimeligt, at han har ført et vildt studenterliv, og at et ar, han bar til sin dødsdag, hidrørte fra en duel. Han
gik ubefordret til 1730, da han ved en ansøgning på vers erholdt konrektoratet i Bergen og fik præsteembedet ved Hospitalet forenetdermed. I 1741 blev han residerende kapellan til Domkirken, 1747 sognepræst til Nykirken og 1749 konsistorialråd samt 1755 ekstraordinær teologiskprofessor. I 1759 blev han stiftsprovst i Kristiania, i hvilket embede han døde pludselig 1762. 

Haberdorph banede sig vej til embede ved giftermål (1730) med Maria Laurentia Müller (1708–1766), datter af magister Ditlev Müller, sognepræst til Birkerød, hvis broder, Marcus Müller, var biskop i Bergen. Han slog sig til pietisterne, men det var ikke af fromhed, da han i alle sine embeder i Bergen og Kristiania lå i uafbrudt strid med overordnede, embedsbrødre og menighederne, der måtte lide meget under hans idelige misbrug af sin myndighed. Gentagne gange fik han skarpe irettesættelser fra Generalkirkeinspektionen og biskopperne, men de havde ingen virkning, – måske fordi han havde mægtige velyndere. Han siger således i et digt over grevinde Holstein, at han havde været gæst ved hendes bord. 

Han skal have været en begavet taler og fik 1747 et meget anbefalende vidnesbyrd for dygtighed af biskop Bornemann. Pietismen synes han at have holdt fast ved til det sidste, og endnu året før sin død ansøgte han om, at Pontoppidans Salmebog måtte indføres til almindelig brug i rigerne – eller dog i det mindste i hans provsti. Medens han efter sin sidste biskops erklæring "hel forargeligen forsømte sit Embede", vidste han altid at passe sine indtægter, så han ved sin død efterlod den betydelige formue 20 000 rigsdaler. Hans liv og gerning er et af de tristeste billeder fra pietismens dage. Hans navn er forsvundet, men en ikke liden efterslægt efter ham lever i Norge. Den bekendte oberst L.F. Brock var hans dattersøn.

Kilder 

 

Præster fra Norge
Stiftsprovster
Danskere i 1700-tallet
Personer fra København
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Bernt Holmboe

Bernt Michael Holmboe (født 23. marts 1795 i Vang i Valdres, død 28. marts 1850 i Kristiania) var en norsk matematiker, sønnesøn af Otto Holmboe, bror til Christopher Andreas Holmboe.

Holmboe blev student 1814, 1818 adjunkt og 1821 overlærer ved Kristiania Katedralskole. I 1826 blev Holmboe ansat ved universitetet som lektor (1834 professor) i ren matematik. Ved siden heraf var han lærer i samme fag ved den militære højskole fra 1826 til sin død. I 1842 deltog Holmboe i stiftelsen af Den norske Livrenteforening.

Holmboe har fortjeneste af at have skrevet gode lærebøger i den elementære matematik, hvilke brugtes i de højere skoler lige til omkring 1865. Men Holmboes største fortjeneste er den videnskabelige opdragelse, han gav sin elev Abel, og den pietet, hvormed han efter Abels død hegnede om dennes værk og minde ved sin udgivelse af Œuvres complètes de N. H. Abel (I—II, 1839).

Kilder 

 

Matematikere fra Norge
Ansatte ved Oslo Universitet
Nordmænd i 1800-tallet
Salmonsens
Lærebogsforfattere
Christopher Holmboe

Christopher Andreas Holmboe (født 19. marts 1796 i Vang i Valdres, død 2. april 1882 i Kristiania) var en norsk orientalist og numismatiker, bror til Bernt Michael Holmboe.

Holmboe blev student 1814, cand.theol. 1818. 1821—22 studerede han i Paris, særlig arabisk og persisk under Silvestre de Sacy, og blev 1822 lektor (1825 professor) ved universitetet i Kristiania i østerlandske sprog; 1876 tog han afsked.

Holmboe var en lærd mand, med kundskaber og studier på de fleste områder af østerlandsk og germansk filologi; men han manglede kritik og metode og hans mangfoldige skrifter og afhandlinger mødte modstand straks ved deres fremkomst og var glemte ved hans død. 

Større betydning havde han som møntkender, han var 1830—76 bestyrer af universitetets møntkabinet, hvis ordning skylder ham meget, og af hvis større norske fund han har udgivet beskrivelser, som endnu har værd. Hans mest kendte og tillige i og for sig mest tilfredsstillende værk er Bibelsk Real-Ordbog (1868). 

I 1834 grundlagde han Norske Universitets- og Skole-Annaler, som han udgav i 6 år. Han var medlem af vigtige lovkommissioner vedkommende reformer i det højere undervisningsvæsen. I arbejdet for en ny oversættelse af det Gamle Testamente deltog han uafbrudt 1842—69.

Kilder 

 

Orientalister fra Norge
Numismatikere fra Norge
Ansatte ved Oslo Universitet
Norsksprogede forfattere fra Norge
Nordmænd i 1800-tallet
Salmonsens
Thorleif Vangen

Thorleif Birger Vangen (11. september 1920 i Vinger – 1. marts 1996 i Eidskog) var en norsk langrendsløner. Han repræsenterede Idrottslaget i Bondeungdomslaget i Oslo.

Vangen vandt 50 km under NM i ski i 1946, 30 km i 1946 og 1947 samt 18 km i 1948. Han deltog under vinter-OL for Norge i 1948 i St. Moritz under 50 km, men gennemførte ikke.

Eksterne henvisninger 
 

Skiløbere fra Norge
Personer fra Kongsvinger
Ottar Gjermundshaug

Ottar Gjermundshaug (23. januar 1925 i Alvdal – 10. april 1963 i Alvdal) var en norsk kombineret- og langrendsløber.

Gjermundshaug vandt en sølvmedalje i kombineret under VM 1950 i Lake Placid, og vandt i kombineret under NM i ski i 1946 og 1950 samt 18 km i 1949. Han deltog under vinter-OL for Norge i 1952 i Oslo hvor han kom på en 6.-plads i kombinert og en 17-. plads i 18 km.

Eksterne henvisninger 
 

Langrendsløbere fra Norge
Udøvere af nordisk kombination
Personer fra Alvdal
Deltagere for Norge ved vinter-OL 1952
Eilert Dahl

Eilert Dahl (født 15. september 1919, død 3. november 2004) var en norsk nordisk skiløber som deltog i slutningen af 1940'erne og i begyndelsen af 1950'erne. Han vandt en bronzemedalje i 4 x 10 km Langrend under VM i ski 1950 i Lake Placis.

Dahl kom også på en 6.-plads i kombineret under Vinter-OL 1948 i St. Moritz.

Eksterne henvisninger 
 
 World Championship results  

Skiløbere fra Norge
Udøvere af nordisk kombination
Volkswagen Beetle

Volkswagen Beetle er en bilmodel fra Volkswagen, hvis retrodesign er rettet mod Volkswagen Type 1. Bilen er efterfølgeren for Volkswagen New Beetle.

Beetle findes i tre udstyrsvarianter, Beetle, Design og Sport. Motorprogrammet omfatter i Europa tre benzinmotorer, 1,2 TSI med 77 kW (105 hk), 1,4 TSI med 118 kW (160 hk) og 2,0 TSI med 147 kW (200 hk), såvel som to dieselmotorer, 1,6 TDI med 77 kW (105 hk) og 2,0 TDI med 103 kW (140 hk).

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Officielt websted 

Beetle
Små mellemklassebiler
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 2011
Biler fra 2010'erne
Tanga (region)

Tanga er en af Tanzanias 26 administrative regioner. Regionhovedstaden er byen Tanga. Regionen grænser til det Indiske Ocean i øst, Kenya i nord, regionen Kilimanjaro i nordvest, Manyara i vest og Pwani og Morogoro i syd.

Tanga har  1.923.466 indbyggere (2009) og et areal på 26.808 km².

Tanga er inddelt i otte distrikter: Handeni, Kilindi, Korogwe, Lushoto, Muheza, Mkinga, Pangani og Tanga.

Eksterne kilder og henvisninger

Tanzanias regioner
Scenen.dk

Scenen.dk er et dansk website, der henviser til danske former for scenekunst, dvs. teater, børneteater, dans, opera, ballet, musical, shows mv. Portalens opgave er at give et overblik over det teater i Danmark, der er åbent tilgængeligt for publikum enten gratis eller via billetsalg, samt give overblik over teaterviden og abonnements- og rabatordninger. 
På Scenen.dk findes også et overblik over aktuelle teaterartikler i samarbejde med Teater 1, Teateravisen.dk og Terpsichore, og der er en teaterbrevkasse, hvor publikum kan stille spørgsmål om teater, blandt flere funktioner. 

I august 2008 initierede Kunststyrelsen, at der skulle etableres en landsdækkende scenekunstportal, som skulle synliggøre og skabe overblik over udbuddet af professionelt teater i Danmark. 

Siden teatersæsonen 2009/2010 var Scenen.dk en realitet. Sitet drives af Teaterbilletter.dk ; 
Scenen.dk's søstersite er scenekunstarkiv.dk

Eksterne henvisninger 
 Scenen.dk

Teater i Danmark
Internetportaler fra Danmark
Amerikanske Jomfruøers kvindefodboldlandshold

Amerikanske Jomfruøers kvindefodboldlandshold er de nationale kvindefodboldlandshold på De Amerikanske Jomfruøer som reguleres af Amerikanske Jomfruøers fodboldforbund.

De Amerikanske Jomfruøer dukkede første gang op under Gold Cup 2002, hvor at det automatisk kvalificerede sig da Montserrat trak sig. Dermed mødte de Surinam, og tabte begge kampe.

I de næste Gold Cup mødte De amerikanske jomfruøer De britiske jomfruøer, og vandt klart. Dermed gik de videre til det næste kvalificeringstadium, kaldt Caribien-mesterskabet. De amerikanske jomfruøer kom på en tredjeplads i deres indledende gruppe, med hed ærlige tab for Den dominikanske republik og Bermuda. I kvalificeringen til OL i Beijing, mødte De amerikanske jomfruøer igen Den dominikanske republik, og i tillæg Cuba i den indledende gruppe, fik det nok en gang en tredjeplads ud af det fire som var i gruppen.

I kvalificeringen til CONCACAF Women's Gold Cup 2010 kom de amerikanske jomfruøer på en sidsteplads i gruppen på tre som også bestod af Antigua og Barbuda og Saint Lucia.

Resultater

VM 

*Omfatter kampe vundet på straffespark.

CONCACAS 

*Omfatter kampe vundet på straffespark.

Eksterne henvisninger 
 http://www.fifa.com/associations/association=vir/ranking/gender=f/index.html 

Kvindefodboldlandshold
Sport i Amerikanske Jomfruøer
Romkrukke

Romkrukke eller rompot er en dessert, som består af forskellige sommerfrugter, sukker og rom. Bær og frugter konserveres gennem sukker og alkohol, så romkrukkens indhold kan spises i vinterhalvåret. Sammensætningen kan varieres. Frugterne kan blandt andre være jordbær, hindbær, solbær og blommer. De opbevares sammen med rom og sukker i en cirka 4 liter stor stenkrukke. Romkrukken serveres ofte som tilbehør til is, grød, budding, æbleskiver, pandekager eller vafler.

Desserter
Call of the Wild

Call of the Wild er originaltitlen på Jack Londons roman fra 1903 Når naturen kalder.

Romanen er ved flere lejligheder blevet filmatiseret og adapteret til skuespil, musicals m.v. under navnet Call of the Wild, lige som Call of the Wild er en ofte brugt titel i populærkulturen.

Call of the Wild kan således henvise til følgende:

Literatur, film og TV

Filmatiseringer og adapteringer af Jack Londons roman 
 The Call of the Wild (film fra 1923), en amerikansk film af Hal Roach med bl.a. Jack Mulhall
 The Call of the Wild (film fra 1935), en amerikansk film med Clark Gable og Loretta Young i hovedrollerne
 The Call of the Wild (film fra 1972), en britisk film med Charlton Heston i hovedrollen
 The Call of the Wild (film fra 1976), en amerikansk TV-film med manuskript af James Dickey
 Call of the Wild, en amerikansk tv-film fra 1993 med bl.a. Rick Schroder
 The Call of the Wild: Dog of the Yukon, en canadisk tv-film fra med Richard Dreyfuss som fortæller og med bl.a. Rutger Hauer
 Call of the Wild (tv-serie), en tv-serie på Animal Planet
 Call of the Wild (film fra 2009), en amerikansk film med bl.a. Christopher Lloyd
 Call of the Wild (film fra 2020), en amerikansk film med Harrison Ford i hovedrollen
 Call of the Wild (musical), en musical

Andet 
 The Call of the Wild (film fra 1908), en amerikansk kortfilm instrueret af D.W. Griffith
 The Call of the Wild (film fra 2007), en dokumentarfilm af Ron Lamothe om den amerikanske vandrer Christopher McCandless
 "Call of the Wild" (The Cosby Show), en episode af The Cosby Show
 "Call of the Wild" (Due South), et afsnit i tv-serien Due South
 "The Call of the Wild", et digt af Robert W. Service
 Call of the Wild (Disney), en tegneseriehistorie af Carl Barks

Musik

Album 
 Call of the Wild (Frankie Laine album), 1962
 Call of the Wild (Ted Nugent and the Amboy Dukes album), 1973
 Call of the Wild (Wild Willy Barrett album), 1979
 Call of the Wild (Lee Aaron album), 1985
 Call of the Wild (album) – det første D.A.D.-album fra 1986
 Call of the Wild (Aaron Tippin album), 1993

Sange 
 "Call of the Wild", single af Lindisfarne, 1979
 "Call of the Wild" (Deep Purple sang), en sang fra 1987 med Deep Purple
 "The Call of the Wild" (sang), en sang fra 1993 af Aaron Tippin
 "Call of the Wild", med Black Sabbath fra Headless Cross
 "Call of the Wild", med Chris LeDoux fra Whatcha Gonna Do with a Cowboy
 "Call of the Wild", med Die Toten Hosen fra Unsterblich
 "Call of the Wild", med Heart fra Brigade
 "Call of the Wild", med Heltah Skeltah fra Magnum Force
 "Call of the Wild", af Jimi Tenor, i et cover af GusGus fra Attention
 "Call of the Wild", med Peter Frampton fra Premonition
 "Call of the Wild", med Roxette fra Pearls of Passion
 "Call of the Wild", med Saxon fra Innocence Is No Excuse
 "Call of the Wild", med the Tom Tom Club fra Boom Boom Chi Boom Boom
Verdens bedste håndboldspiller

Årets bedste håndboldspiller (IHF Player of the year) er en udmærkelse som blev etableret i 1984, og som tildeles en mandlig og en kvindelig håndboldspiller. Udmærkelsen bliver uddelt af IHF, og vinderne afgøres ved en afstemning i World Handball Magazine og af besøgende på IHF's hjemmeside.

Fire danskere har modtaget prisen: Anja Andersen i 1997, Mikkel Hansen i 2011, 2015 og 2018, Niklas Landin i 2019 og 2021 og Sandra Toft i 2021.

Ingen kåring af verdens bedste håndboldspillere for 2017 . Det international håndboldforbund siger nemlig følgende omkring den beslutning til TV2 Sport:

“Desværre nåede antallet af stemmer, det vil sige den samlede deltagelse, i medieafstemningen og fanafstemningen, ikke tilstrækkeligt højt nok op til at lade disse to afgøre resultatet i sidste ende – i forhold til prisens betydning. Derfor er det blevet besluttet ikke at kåre årets spillere i 2017.” (Dette var for både mænd og kvinder).

Mænd

Galleri

Kvinder

Galleri 

</gallery>

Se også 
 Årets håndboldspiller i Sverige
 Årets håndboldspiller i Tyskland

Kilder

Eksterne henvisninger 
 All the previous World Handball Players on the IHF homepage
 World Handball Awards on the IHF homepage

Håndboldpriser
Etableret i 1988
Lister relateret til sport
Årets håndboldspiller i Sverige

Årets håndboldspiller i Sverige () er en udmærkelse som årligt uddeles af Svenska Handbollförbundet til svenske fremstående håndboldspillere. Prisen er blevet uddelt til herrer siden 1968 og siden 1981 til damer.

Herrer

Damer

Se også 
 Svenska handbollsförbundet – hemsida 
 Årets bedste håndboldspiller – IHF's modsvarende pris internationalt

Håndbold i Sverige
Håndboldpriser
Noah Boe-Whitehorn

Noah Boe-Whitehorn, tidligere Danø Whitehorn (født den 10. december 1975) er en dansk restaureringsarkitekt og foredragsholder, der arbejder med historiske huse og steder. Bedst kendt er han for den gennemgribende restaurering af Frederik VIII's Palæ på Amalienborg, hvor kronprinsparret og deres fire børn nu bor. Han er uddannet fra Kunstakademiets Arkitektskole og har en Nordisk Master i Arkitektonisk Kulturarv.

Frederik VIII's palæ 
Som kun 31-årig blev Noah Whitehorn i 2006 sagsarkitekt for den gennemgribende restaurering af Frederik VIII's Palæ på Amalienborg. Projektet fik stor opmærksomhed, ikke alene pga. de royale beboere, men også fordi det markerede et paradigmeskift i tilgangen til restaurering, der ikke tidligere var set i den skala i Danmark. Nye værdibaserede internationale strømninger er tydelige både i argumentationen og det færdige resultat.

Restaureringen gennemførtes for det daværende Slots- og Ejendomsstyrelsen (i dag Styrelsen for Slotte & Kulturejendomme) af Arkitema og Erik Einar Holms Tegnestue og modtog i 2010 Europa Nostra-prisen.

Udsendelser om bygningsbevaring 
Noah Boe-Whitehorn er sammen med den aarhusianske restaureringsarkitekt Marcelle Meier og programværten Warny Mandrup i gang med forberedelserne til en programserie i 7 afsnit om bygningsbevaring, der er skemalagt til DR1 i 2013.

I serien er det Noahs opgave at sætte fokus på, hvordan danskerne bedst tager vare på deres bevaringsværdige boliger. Målet er at fortælle, hvilke historier, der gemmer sig i disse gamle huse, og hvordan man bedst bevarer bygningerne og deres særlige byggeskik, når man står over for at skulle modernisere sit hus.

I efteråret 2011 var der prøveoptagelser, og de endelige projekter filmes i 2012.

Privatliv 
Han er gift med landskabsarkitekten Maria Louise Boe og har datteren Pippi (f. 2010).

Hovedprojekter 
 Nyboder, De Gule Stokke, København; restaurering og modernisering (pilotprojekt, forventes afsluttet ultimo 2012)
 Øhavets Restaureringscenter, Ærøskøbing; revitalisering af kulturhistorisk værftsområde (forventes afsluttet ultimo 2012)
 Amalienborg, Frederik VIII's Palæ; ny bolig for DKH Kronprinsparret (afsluttet 2010)
 Levins Gård, Havnegade 29, København; masterplan for restaurering af AAB's hovedsæde (forslag 2009)
 Krøyers Atelier, Bredgade, København (forslag 2008)
 Amalienborg, Christian VIII's Palæ, nye boliger for HKH Prinsesse Bennedikte og HM Dronning Anne-Marie (afsluttet 2007)
 Konkurrence om nye sommerhusbebyggelser (3. præmie 2006)
 Zoologisk Museum, København; ombygning af konserveringen (afsluttet 2006)
 LO-skolen, Helsingør; ombygning og ny tilbygning (afsluttet 2005)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Slægtsside
 

Arkitekter fra Danmark
Tv-værter fra Danmark