kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
DC Comics

DC Comics er et stort amerikansk tegneserieforlag, som i dag er ejet af Warner Bros. Discovery. DC står for Detective Comics, et af forlagets tidlige flagskibe, hvor bl.a. figuren Batman i Detective Comics så dagens lys første gang. Firmaets historie går tilbage til trediverne, hvor de var banebrydende indenfor amerikanske tegneserier med bl.a. den første superhelt, Superman i Action Comics, og den kvindelige superhelt, Wonder Woman i All Star Comics og Sensation Comics. I årtier har selskabet sammen med Marvel Comics været de to største giganter på det amerikanske tegneseriemarked.
DC udgives i Danmark af Egmont Serieforlaget og G. Floy Studio.

DC udgivelser med egen artikel 

 Batman
 Jonah Hex
 Superman
 Superman og Fredsbomben
 Wonder Woman
 Teen Titans

Danske udgivelser af DC-superhelte (frem til 2007) 

Oneshot/album/bøger
 1938:
 Action Comics: Superman
 1939:
 Detective Comics: Batman
 1941:
 All Star Comics og Sensation Comics: Wonder Woman
 1968:
 Superman pocketbog 1
 1969:
 Batman og Robin på nye fantastiske eventyr
 Batman og Robin. Verdens skrappeste detektiver.
 Superman. Stort extranummer.
 1970:
 Batman & Robin. Underverdenens skræk
 Superman. Kæmpenummer!
 1971:
 Batman & Robin. Verdens skrappeste par.
 Superman. Kæmpenummer
 1972:
 Superman, Batman og Robin. Stort julealbum.
 1976:
 Superman, Batman med vidunderdrengen Robin. Årbog.
 Superman & Edderkoppen
 1977:
 Superman gavealbum 1978
 1978:
 Superman mod Muhammad Ali
 1979:
 Superman årsalbum 1980
 1980:
 Batman mod Ra's Al Ghul
 Superman's livshistorie (Superheltene 6)
 1984:
 Superman III
 1987:
 Nattens ridder bind 1-4
 Deadman vender tilbage
 Atari Force special
 Atom på nye eventyr
 Grønne Lygte korpset
 Gudesønnerne
 1988:
 Batman fra tv
 Superman's fødselsdag
 1989:
 Batman: Den der ler sidst.....
 Batman. Årtiets største filmsucces.
 Vogterne 1-6
 1990:
 Nattens ridder vender tilbage (4 bind samlet)
 Nattens ridder år et
 Superman og Fredsbomben
 1992:
 Batman vender tilbage
 Superman versus Edderkoppen
 1993:
 Superman & Edderkoppen
 Superman og Wonder Woman
 1994:
 Lobo – Englene bløder
 1995:
 Lobo – Den sidste Czarnianer
 1995:
 Batman forever
 1996:
 Edderkoppen/Batman
 1997:
 Batman og Robin
 1998:
 Superman. 60 år. Batman/Edderkoppen
 2003:
 Batman/Superman/Wonder Woman: Trinity
 2005:
 Neal Adams' Batman
 Superman – Venner og Fjender
 V for Vendetta
 Kingdom Come
 Batman Movie Special
 2006
 Superman – De Fire Årstider
 Neal Adams Mere Batman
 Superman returns
 Watchmen
 2007
 Superman: Red Son
 Green Lantern/Green Arrow 1
 Batman Year One
 DC-universet: Alan Moore historierne
 Superman: True Brit

Litteratur 
 Brian Iskov: Den store Troldspejlsbog (Forlaget Carlsen, 2010)

Eksterne henvisninger 

 
Forlag fra USA
Etableret i 1934
WarnerMedia
Kommutator (matematik)

I matematik indikerer kommutatoren hvor dårligt en bestemt binær operation kommuterer. Der anvendes forskellige definitioner i gruppeteori og ringteori.

Gruppeteori 

Kommutatoren af to elementer g og h i en gruppe G er elementet
[g, h] = g−1h−1gh
Den er lig med gruppens identitet hvis og kun hvis g og h kommuterer (dvs. hvis og kun hvis gh = hg).

N.B. Nogle steder vælges kommutatoren at defineres som
[g, h] = ghg−1h−1

Identiteter 

I det følgende angiver ax det x-konjugerede element x−1a x.

 [y,x] = [x,y] −1
 [[x,y−1],z] y [[y,z−1],x] z [[z,x−1],y]x = 1
 [xy,z] = [x,z]y [y,z]
 [x,yz] = [x,z] [x,y]z

Den anden identitet er også kendt under navnet Hall-Witt identiteten. Den er en gruppe-teoretisk analog af Jacobi-identiteten for den ring-teoretiske kommutator (se næste sektion).

Ringteori 

Kommutatoren af to elemeter a og b i en ring eller associativ algebra er defineret ved
[a, b] = ab − ba
Den er nul hvis og kun hvis a og b kommuterer. I lineær algebra haves at hvis to matricer kommuterer i en basis, vil de kommutere i enhver anden basis.

Kommutatoren af to operatorer defineret i et Hilbertrum er et vigtigt koncept i kvantemekanik, da den angiver hvor godt de to målbare størrelser beskrevet af operatorerne kan måles samtidigt. Usikkerhedsprincippet er i bund og grund en sætning om disse kommutatorer.

Ligeledes er antikommutatoren defineret som ab + ba, ofte skrevet { a, b }.

Identiteter 
Kommutatoren har de følgende egenskaber:

Lie-algebra relationer:
 [A,B] = − [B,A]
 [A,A] = 0
 [A,[B,C]] + [B,[C,A]] + [C,[A,B]] = 0

Yderligere relationer:
 [A,BC] = [A,B]C + B[A,C]
 [AB,C] = A[B,C] + [A,C]B
 [A,BC] = [AB,C] + [CA,B]
 [ABC,D] = AB[C,D] + A[B,D]C + [A,D]BC

Kilder 

 
 

Abstrakt algebra
Kommutator

Kommutator har flere betydninger:

 Kommutator (elektrisk)
 Kommutator (matematik)
Upcoming

Upcoming er et låneord fra engelsk, der betyder at noget "kommer op," eller er "på vej." Det bruges ofte til at beskrive begivenheder, der er nært forestående. Udtrykket forveksles ofte med et andet engelsk udtryk, up-and-coming, der beskriver personer der gør fremskridt inden for et fagligt eller kreativt felt. 

Engelske ord og vendinger
Bråskov

Bråskov har  og svinger på grænsen mellem en by og en landsby (som er 200 indbyggere), men Bråskov er også på nippet til at vokse sammen med byen Hornsyld og blive en vestlig bydel i den.

Bråskov ligger 13 km syd for Horsens, 22 km nordøst for Vejle, 16 km nordvest for Juelsminde og 10 km øst for Hedensted. Bråskov hører til Hedensted Kommune og ligger i Region Midtjylland. I 1970-2006 hørte Bråskov til Juelsminde Kommune.

Bråskov hører til Stenderup Sogn. Stenderup Kirke ligger i Stenderup, 4 km nord for Bråskov.

Faciliteter 
 Forsamlingshuset Bråskovhus er et "nøglehus", hvor lejeren selv sørger for arrangementet.
 Købmandsforretningen fra 1909 lukkede i 2017.

Historie

Jernbanen 
Bråskov fik station på Horsens-Juelsminde Jernbane (1884-1957). Stationen lå på bar mark, men i 1935 blev der 800 m længere mod nord ved landsbyen Brå oprettet et trinbræt, som i 1939 fik perron og venteskur. Stationen havde privat sidespor. Det høje 3-etages posthus skyldtes at herfra blev al post fordelt til den sydlige del af Bjerre Herred.

Stationsbygningen er bevaret på Bråskovhusvej. Mod sydøst fra stationen er ½ km af banens tracé bevaret, og mod nordvest fører en "kløversti" til jernbanebroen over Urlev Å og et stykke af den høje banedæmning.

Stationsbyen 
I 1904 blev Bråskov beskrevet således:"Braaskov med Jærnbane- og Telegrafst."

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 SDFI kortviser: Målebordsblade, høje 1842-1899, lave 1901-71
 Kend din landsby: Bråskov

Lokaliteter i Hedensted Kommune
Grev Axel

Grev Axel er en dansk komediefilm fra 2001. Manuskript er af Anders Thomas Jensen og instruktion af Søren Fauli.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende – udover en masse bønder og bondepiger – kan nævnes:

 Peter Frödin som "Grev" Axel
 Sofie Gråbøl som Komtesse Leonore Amalie
 Tomas Villum Jensen som Peter
 Thomas Bo Larsen som Niels
 Ghita Nørby som Baronesse Gjerløv
 Claus Ryskjær som Baron Gjerløv
 Nicolaj Kopernikus som William
 Lasse Lunderskov som Poul
 Ole Thestrup som Ridefogeden
 Ole Ernst som Kroejeren
 Jens Arentzen som Grev Richard
 Henning Jensen som Provsten
 Jesper Christensen som Oberst Leipstrup
 Troels II Munk som Tyk mand
 Martin Brygmann som Opråber #2.
 Henning Moritzen som Prolog

Produktion 
Selsø blev under optagelserne benyttet som det fiktive gods Læsnæsholm.

Bregentved blev også brugt til scener i filmen, heriblandt en scene med bueskydning.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 2001
Film instrueret af Søren Fauli
Dansksprogede film
Fakiren fra Bilbao

Fakiren fra Bilbao er en dansk film fra 2004.
Manuskript: Mette Heeno efter en roman af Bjarne Reuter.
Instruktion: Peter Flinth.
Storyboard: Simon Bang.
Produktion: Magnus Magnusson, Mie Andreasen & Kim Magnusson.
Fotografer: Eric Kress & Jens Juncker-Jensen.
Klip: Mogens Hagedorn Christiansen.
Musik: Søren Hyldgaard.
Produktionsdesign: Peter de Neergaard.
Kostume: Louize Nissen. 
Lyd: Nino Jacobsen.
Special effects: Daniel Silwerfeldt & Thomas Borch Nielsen.
Makeup: Louise Hauberg Nielsen.

Skuespillere

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 2004
Dansksprogede film
Film baseret på værker af Bjarne Reuter
Kielerfjorden

Kielerfjorden eller Kiel Fjord () i det nordlige Tyskland, er en cirka 17 km lang fjord i Slesvig-Holsten ved storbyen Kiel. Schwentinen munder ud i Kielerfjorden.

Eksterne henvisninger 

Slesvig-Holstens geografi
Fjorden
Fjorde
AE

AE kan være forkortelse for:

 Astronomisk enhed – på engelsk 'AU'
 Arbejderbevægelsens Erhvervsråd – bruger i dag forkortelsen 'AE'
Slingrevalsen

Slingrevalsen er en dansk film fra 1981, instrueret af Esben Høilund Carlsen efter manuskript af Nils Schou.

Medvirkende
Solbjørg Højfeldt
Ole Ernst
Claus Nissen
Ulf Pilgaard
Lisbet Lundquist
Ove Sprogøe
Lene Brøndum
Puk Schaufuss
Tommy Kenter
Karen Marie Løwert
Bent Warburg
Esben Høilund Carlsen
Kurt Dreyer
Kjeld Løfting

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1981
Film instrueret af Esben Høilund Carlsen
Dansksprogede film
Kreis Østholsten

Østholsten er en tysk kreis  i delstaten Slesvig-Holsten. Den holstenske kreis ligger nord for Lübeck og omfatter bl.a. landskabet Holstensk Schweiz og øen Femern.

Byer og kommuner 
(Indbyggertal pr.   
)

Byer og amtsfrie kommuner

Amter med tilhørende kommuner/byer (* = markerer administrationsby)

Kommunen Bosau (3.530 indbyggere) hører under forvaltningen i  Amt Großer Plöner See i  Kreis Plön.

Kommune og amtskort

Eksterne henvisninger 
=
Netsted

Noter
Kreis Plön

Plön (dansk: Pløn) er en kreis i  den tyske delstat Slesvig-Holsten. Den holstenske kreds ligger øst for Kiel. Hovedbyen er Plön.

Byer, amter og kommuner 
Kreisen havde   indbyggere pr.    

Amtsfrie kommuner og byer

Amter med tilhørende kommuner/byer (* = markerer administrationsby)

Eksterne henvisninger 

 Netsted
Nordtyskland

Nordtyskland dannes af de nordtyske delstater Slesvig-Holsten, Hamborg, Mecklenburg-Vorpommern, Nedersaksen, Bremen, Sachsen-Anhalt og Brandenburg. 

Tyskland
Post-sektionen

Post-sektionen (Rhododendron) omfatter de arter, der tidligere var placeret i en selvstændig slægt, Ledum. Desuden er et par andre Rododendron-arter taget med i denne sektion. Det skal dog understreges, at der er betydelig forvirring og uenighed om taksonomien for hele slægten Rododendron.

 Mosepost (Rhododendron tomentosum)
 Grønlandsk post (Rhododendron groenlandicum)

Eksternt link 
 Oversigt over Rododendron-underslægten (opdateret den 14.3.2005)

Buske
Teksteditor

En teksteditor er et computerprogram til at redigere ren tekst. Der følger en teksteditor med de fleste  styresystemer, og den kan bruges til blandt andet at redigere konfigurationsfiler og kildekode.

Ren tekst vs. tekstbehandlingsdokument 

Der eksisterer nogle principielle forskelle mellem ren tekst, lavet af en teksteditor, og dokumenter lavet af et tekstbehandlingsprogram som Microsoft Word, LibreOffice Writer eller WordPerfect.
 En fil, som består af ren tekst bruger et tegnsæt som fx ASCII, ISO-8859 eller Unicode til at repræsentere tal, bogstaver og en række symboler. Den eneste slags formattering, man kan opnå i ren tekst er blanktegn og linjeskift.
 Dokumenter har derimod mulighed for at indeholde formatteret tekst som fx halvfed og kursiv, adskillige skriftsnit, tabeller og punktlister. Nogle dokumentformater kan redigeres med en teksteditor i kodeform, mens andre har et binært filformat.

Historie 

Før teksteditorer eksisterede blev computere instrueret igennem hulkort og hulkortmaskiner. Teksten blev gemt i kasser fyldt med disse papstykker og indlæst ved hjælp af kortlæsere. De magnetbånd som teksten blev indlæst på havde ikke nogen linjeseparator, og man antog generelt en fast margin på 80 tegn. Et alternativ til hulkort var papirstrimler lavet af teletype-maskiner (TTY'er), som behøvede et særligt tegn for at indikere en slutning.

Nogle teksteditorer kan kun håndtere tekstfiler op til en bestemt størrelse, mens andre kan håndtere vilkårligt store filer så længe, at der er ram nok.

Anvendelse 

Teksteditorer bruges typisk i forbindelse med programmering, og mange har funktioner, der kan hjælpe i denne sammenhæng. Det kan være visning af linjenumre, automatisk formatering af kildekode til et bestemt programmeringssprog og fremhævelse af bestemte strukturer i kildekoden. Makroer er en anden mulighed, som ses i nogle teksteditorer. De er meget praktiske, hvis man ofte skal bruge den samme tekst som for eksempel en licenstekst, der skal sættes ind i alle programfiler.

Eksempler 
Der er mange forskellige teksteditorer på markedet. Her er et lille udvalg:
 ed – af historisk interesse (UNIX)
 edlin (MSDOS)
 EDT (Udviklet af DEC)
 Emacs
 Gedit (Gnome)
 Kate (KDE)
 Nano
 Notepad (MS Windows)
 Notepad++
 Notepad2
 Programmer's Notepad
 QED
 sam
 TECO
 Textpad
 UltraEdit
 vi (UNIX)
 vim ("Vi IMproved")
 Wordpad (Kombineret teksteditor og tekstbehandling – MS Windows)

Referencer
Dryas x suendermanni

 
Dryas x suendermanni, som er en Rypelyng-hybrid, er en stedsegrøn, fladt krybende dværgbusk. Grenene er ganske tynde, og de slår rod overalt, hvor de rører jorden.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og glat. Senere bliver den brun og lidt afskallende. Knopperne er lysegrønne, men ses ikke meget mellem bladene. De er spredte, omvendt ægformede og rynkede med afrundede, grove tænder langs randen. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er sølvhvid. Blomsterne sidder enkeltvis, hævet op over bladtæppet på tynde stilke. De er gulligt-hvide og ligner Anemoner. De modne frøstande har lange silkehår som sidder i tætte hoveder på blomsternes plads. Frøene modner godt, men spirer kun under meget specielle forhold (se nedenfor).

Rodnettet er trævlet og lidt løst i opbygningen. Planten skaber jordtræthed.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,10 x 2,50 m (10 x 25 cm/år). 9 planter dækker 1 m² på 4 år. Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Begge krydsningens forældre-arter hører hjemme i tundraområder med snedække og kalkrig, gruset jord i fuld sol.

Haveplanter
Hvide blomster
Rypelyng
Nørreport (Flensborg)

Nørreport i Flensborg blev opført i 1595. Den er et typisk gavlhus i renæssancen-stilen med trappegavl, som også findes i en række af byens ældste huse.

Nørreporten er en af de sidste to bevarede byporte i byen. Da den sønderjyske by fik købstadsprivilegier i 1284, blev den gamle Nørreport nedrevet og et nyt bygget op længere ude ad Nørregaden, omtrent ved nutidens huse i Nørregade 122/147. Som følge af byens store vækst blev porten i 1595 revet ned igen og den nye Nørreport, som vi kender fra i dag, blev bygget. Op til 1796 markerede porten den nordlige bygrænse. Først efter 1796 blev bydelen Nystaden opført i kvarteret mellem Nørreport og Bjergmøllen. Porten bærer på nordsiden Flensborgs byvåben og det danske rigsvåben. På porten stod Christian 4.s valgsprog Regna firmat pietas (Fromhed styrker rigerne) og indskriften Freden ernærer, ufreden fortærer. Porten var indtil 1896 den eneste indgang til byen fra nord. Det menes, at porten lukkedes med en svær jerndør.

Nørreporten har været truet af nedrivning, men blev gennemgribende restaureret i årene 1913/1914.

I 1817 havde Flensborg endnu ti byporte, deriblandt var Angelboport, Friserport, Røde Port/Rude Port og små biporte som Kogangsport. I dag er kun Nørre- og Kompagniport tilbage.

Tæt på Nørreport ligger Phänomenta et fysikmuseum og eksperimentarium.

Se også 
 Flensborg bybefæstning

Eksterne henvisninger 

 Nørreport i Flensborg

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Flensborg
Byporte i Tyskland
Kompagniport

Kompagniporten i Flensborg blev bygget af byens kongeligt priviligerede skipperlaug i årene fra 1602 til 1604. Bygningen er dermed en af de ældste bygninger i byen. Den blev opført som afløser for Kompagnihuset, der lå ved Flensborgs nordlige bymur. Ved siden af at være mødested for skipperlauget, var bygningen også byens havneport, hvor byens vægt var placeret. 

Porten bærer våbenskjoldene af kong Christian 4. og dronning Anna Catharina med deres valgsprog Regna firmat pietas (Fromhed styrker rigerne ) og Patientia vincit omnia (Tålmodighed overvinder alt). Desuden ses Flensborgs byvåben med den nedertyske indskrift Gerecht und Metich alltidt sin Mit Gades hülp bringt grodt Gewinn ((Lad) ret og mådehold altid være (til). Med Guds hjælp (det) bringer stor gevinst). Tavlerne er fremstillet af Hinrich Ringerinck. I bygningens indre findes den med nederlandske kakler udsmykte kakkelsal. På bygningen er der anbragt et højvandsmærke med blandt andet vandstanden fra stormfloden i 1872. På grund af sin beliggenhed ved Skibsbroen kaldtes porten også for Nørreskibbroport. Ved den lidt sydpå liggende Skibsbroplads lå desuden en biport med navnet Søndreskibbroport .

Bygningen er i dag hjemsted for det europæiske forskningscenter for mindretalsspørgsmål (European Center for Minority Issues).

Galleri

Eksterne henvisninger 

 Flensborg Skipperlaug fra 1580
 European Centre for Minority Issues

Referencer 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Flensborg
Byporte i Tyskland
Museumsberg

Museumsberg er et kunstmuseum i Flensborg. Museet er beliggende i et historisk parklandskab på en bakke ved siden af den indre by og består af to bygninger (Heinrich Sauermann Hus og Hans Christiansen Hus), som danner et fælles musealt område. Den ene af de to museumsbygninger er opkaldt efter den flensborgske grafiker og forfatter Hans Christiansen, som regnes for en af de førende repræsentanter for Jugendstilen.
 
Med et udstillingsareal på cirka 3.000 m² er Museumsberg et af de største museer i Slesvig-Holsten. Heinrich-Sauermann-Huset danner rammen for museets kulturhistoriske del med blandt andet en samling af slesvigske bondestuer og en omfattende møbelsamling. Hans-Christian-Andersen-Hus huser den kunsthistoriske del med billeder fra blandt andet Erich Heckel, Ernst Barlach og Emil Nolde. Museet giver dermed et omfattende indblik i Sydslesvigs kunst- og kulturhistorie fra 1200- til 1900-tallet. 

Parken omkring de to museumsbygninger er blevet indrettet som en engelsk have af købmand Andreas Christiansen i begyndelsen af 1800-tallet.

Galleri

Se også 
 Flensborg Søfartsmuseum
 Museum Sønderjylland

Eksterne links 

 Museumsberg Flensborg (på tysk)

Kunstmuseer i Tyskland
Museer i Tyskland
Museer i Flensborg
Museer etableret i 1903
Museumshavn (Flensborg)

Museumshavnen i Flensborg ligger lige ved byens søfartsmuseum. Museets mål er at vise gamle skibstyper, som har besejlet Østersøen, Kattegat og Skagerrak. Ved museets skibsbro ligger cirka 20 historiske sejlskibe. Der er adgang til broen hele døgnet. Ved bolværket står en rekonstrueret kran fra 1726. På et skibsværft ved siden af skibsbroen restaureres gamle skibe. Umiddelbart syd for museumshavnen ligger fjorddamperen Alexandra fra 1908.

Hvert år i maj måned arrangerer museet kapsejladsen Romregatta. Det er Nordeuropas største regelmæssige stævne med traditionelle sejlskibe. Desuden arrangeres Æbletørn (Apfeltörn) i oktober måned og Grogtørn (Grogtörn) i december måned.

Foreningen Museumshavn Flensborg blev stiftet i 1979.

Eksterne links 

Museumshavn Flensborg 
Flensborg Historisk Havn  

Museer i Tyskland
Museer i Flensborg
Southall-ulykken

Southall-kollisionen skete den 19. september 1997 på Great Western Railways strækning ved Southall i det vestlige London. Seks personer omkom og over 150 blev kvæstet.

Kollisionen skete, da Great Westerns intercitytog nr. 1032 fra Swansea til London Paddington med et defekt AWS-system passerede et stopvisende signal og kolliderede med at godstog.

Det vurderes, at såfremt AWS-systemet havde virket, ville risikoen for at ulykken opstod have været mindre, men ikke helt elimineret, idet AWS er er advarselssystem, der ikke griber ind i lokomotivførerens betjening. Automatic Train Protection (svarende til dansk ATC) ville med stor sandsynlighed have hindret ulykken. Toget var udrustet med "ATP", men dette var udkoblet. På ulykkestidspunktet var det ikke et krav at ATP-systemet skulle være aktiveret, bl.a. fordi det havde en del driftsproblemer. Efter denne ulykke og kollisionen ved Ladbroke Grove krævede operatørselskabet Great Western at alle dets HST tog skulle have ATP aktiveret – i modsat fald blev toget taget ud af drift.

Eksterne henvisninger 
 BBC News On this day article
 Health and Safety Commission Undersøgelsesrapporten Professor John Uff udgivet 24. februar 2000. 14 MB pdf file.
 Dokumentoversigt ved Office of Rail Regulation 

Jernbaneulykker i Storbritannien
Begivenheder i 1997
Kærbygård (Kasted Sogn)

Kærbygård er en herregård beliggende i Kasted Sogn, Aarhus Kommune (Hasle Herred – Århus Amt).

Den var oprindelig ejet af Alling Kloster, og kom efter reformationen under kronen. Den blev mageskiftet i 1579 da Frederik 2. samlede sine besiddelser. Gården blev herefter ejet af slægterner Brun, Skade og Bielke. Christian Bielke kom i besiddelse af Kærbygård i 1664 og sandsynligvis var det i hans tid – omkring 1680 – at hovedbygningen blev flyttet til sin nuværende placering. Otto Bielke, der var den næste ejer, fik Kærbygård ophøjet til stamhus i 1708, men det blev dog ophævet igen i 1750 og gården blev solgt.

Slægten Secher kom i besiddelse af Kærbygård via arv og omkring 1770 opførte A.J. Secher en ny hovedbygning med tre fløje i bindingsværk i en enkelt etage. Secher-slægten ejede Kærbygård til et stykke ind i 1800-tallet, hvorefter gården temmelig ofte er blevet handlet.

De nuværende bygninger i bindingsværk er opført omkring 1770, med kraftig ombygning i 1881, hvor facaden blev genopført i murværk. Avlsbygningerne nedbrændte i 1927, men blev genopført året efter.

Kærbygård Gods er på 188 hektar med Kærgård

Ejere af Kærbygård 
 (1397-1536) Alling Kloster
 (1536-1579) Kronen
 (1579) Hans Brun
 (1579-1584) Jens Brun
 (1584-1595) Ellen Mouridsdatter gift Brun
 (1595-1601) Bodil Jensdatter Brun gift Skade
 (1601-1654) Christopher Skade
 (1654-1655) Frederik Skade / Ove Skade
 (1655-1658) Frederik Skade
 (1658-1664) Ove Skade
 (1664) Judithe Cathrine Ovesdatter Skade gift Bielke
 (1664-1686) Christian Bielke
 (1686-1711) Otto Bielke
 (1711-1712) Beate Rosenkrantz gift Bielke
 (1712-1724) Jørgen Bielke
 (1724-1733) Ide Dorothea Rosenkrantz gift Bielke
 (1733-1746) Beate Dorothea Jørgensdatter Bielke gift (1) Stürup (2) Reenberg
 (1746-1750) Verner Rosenkrantz
 (1750-1751) Bertel Fædder
 (1751-1759) Ole Olesen
 (1759-1768) Edel Nielsdatter Secher
 (1768-1769) Ancher Jørgen Secher
 (1769-1803) Niels Secher
 (1803-1808) Markus Peter Secher
 (1808-1829) Niels Ancher Secher
 (1829-1839) Niels Knudsen Søndergaard
 (1839-1841) Maren Kjeldsen gift Søndergaard
 (1841-1842) Thomas Secher Hansen / Jørgen Mørch Secher
 (1842-1881) Tomas Secher Hansen
 (1881-1889) Oscar Secher Hansen
 (1889-1906) Otto Conrad Frederik Staggemeier
 (1906-1916) Ernst Thomas Secher Staggemeier
 (1916-1918) L. Flensborg
 (1918-1919) E.G. Tranberg
 (1919-1922) Mogens de Neergaard
 (1922-1924) Johannes Stenslund
 (1924-1928) Forskellige Ejere
 (1928-1930) A. Høyer
 (1930-1937) H. Hauberg
 (1937-1957) Aage Møller
 (1957-1992) Enke Fru Meta Møller
 (1992-) Børge Simonsen

Se også 
 Herregårde i Århus Amt

Eksterne kilder og henvisninger 
 Projekt "Gårdens bygninger – fredede landbrugsbygningers brug og bevaring" med gode billeder af Kærbygård 
 Afsnit fra bogen Østjyske herregårde 

Herregårde i Aarhus Kommune
Herregårde i Århus Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Stamhuse i Danmark
Kærbygård

Kærbygård kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Kærbygård (Fraugde Sogn) – en bebyggelse i Fraugde Sogn, Odense Kommune
 Kærbygård (Kasted Sogn) – et ejerlav og en landbrugsejendom i Kasted Sogn, Aarhus Kommune
Hansens Bryggeri

Hansens Bryggeri (tysk: Hansens Brauerei) er et privat bryggeri i Flensborg i Sydslesvig. Bryggeriet er det nordligste ølbryggeri i Tyskland. Det er kombineret med et spisested med tysk mad.

Produkter 
Hansens Pilsener
Hansens Schwarzbier

Eksterne henvisninger 
Hansens Brauerei

Bryggerier i Tyskland
Virksomheder i Flensborg