kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hancock Bryggerierne

Hancock Bryggerierne er et regionalt bryggeri i Skive grundlagt i 1876 beliggende på Humlevej. Bryggeriet sælger mest sine produkter i lokalområdet, men en del ølprodukter og sodavand sælges også i andre dele af Danmark. Bryggeriet er kendt for sine meget stærke julebryg og påskebryg samt sine 70 cl-flasker. I det forrige århundrede opkøbte Hancock flere lokale hvidtølsbryggerier, der af flertalsnavnet af bryggeri, selv om Hancock kun har ét bryggeri. Bryggeriet bruger udelukkende én slags humle, saaz-humle, i ølbrygningen.

Øl 
 Black Lager (5% alc. vol.) Let mørk lagerøl brygget siden 2003. 
 Hancock Beer (6,3%) Stærk guldøl, kendt for sin 70 cl. flaskestørrelse. 
 Hvidtøl No. 1 (1,8%) Sød mørk hvidtøl. Et af bryggeriets ældste produkter. 
 Høker Bajer (5%) Standard øl fra bryggeriet.
 Julebryg (10,5%) Danmarks stærkeste julebryg. 
 Julehvidtøl (1,8%) Meget sød mørk hvidtøl. 
 Lys Hancock (2,6%) Lys pilsner. Udgået af produktion i begyndelsen af 2008.
 Merry Christmas (6,6%) Julebryg. 
 Old Gambrinus Dark (9,5%) En mørk let sød meget stærk bock øl. En af bryggeriets mest kendte ølprodukter. 
 Old Gambrinus Light (9,6%) En af bryggeriets mest kendte ølprodukter. 
 Påske Beer (6,5%) 
 Påskebryg (10,5%) Danmarks stærkeste påskebryg. 
 Saaz Brew (8,1%) Stærk lettere mørk øl. Kom på markedet i 2008.

Sodavand 
 Cola
 Tonic Water
 Citron
 Ananas
 Sport
 Grape
 Appelsin
 Hindbær
 Sport Cola
 Sport Cola Light

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Eksterne henvisninger 
 Hancock Bryggerierne

Bryggerier i Danmark
Skive
Danske virksomheder etableret i 1876
Maribo Bryghus

Maribo Bryghus var et regionalt bryggeri beliggende på Lolland. Grundlagt i 1895 under navnet Bryggeriet Thor. Skiftede i 1966 navn til Maribo Bryghus for at undgå at blive forvekslet med Thor i Randers. Bryggeriet blev nedlagt i april 2008, og produktionen af nogle ølmærker blev flyttet til Faxe Bryggeri i Fakse. Det var det sidste bryggeri på Lolland-Falster.

Bryggeriet solgte mest sine øl- og sodavandsprodukter på Lolland og Falster, hvor det havde over 50% af det samlede salg af pilsnerøl, men nogle produkter solgtes også andre steder i landet. Pilsner øllen Maribo Pilsner stod for det meste af bryggeriets ølsalg både lokalt og andre steder på Sjælland. Udover pilsnerøllen var guldøllen Den Blå Nykøbing (oprindeligt fra Nykøbing Falsters Bryghus i Nykøbing) den mest kendte af Maribos øl. Bryggeriet blev i 1997 opkøbt af Albani Bryggerierne i Odense. 

Efter at have givet et bedre bud end Carlsberg overtog Bryggerigruppen (nu Royal Unibrew) i 2000 Albani Bryggerierne, og Maribo Bryghus kom med i købet. Indtil lukningen i 2008 stod Maribo også for brygning af Royal Unibrews discount ølmærker, Slots, som oprindeligt var fra Bryggeriet Slotsmøllen i Kolding. Maribo Kommune varslede i 2007 en større stigning i vandpriser. Denne store ekstra udgift var ikke profitabelt for Royal Unibrew, og beslutningen om at lukke bryggeriet blev godtaget i bestyrelsen. Grunden blev i midten af 2008 opkøbt af bl.a. en gammel Maribo medejer. Der kan dog ikke fortsættes med ølbrygning på grunden, da en klausul i salgsaftalen forbyder dette. 

Maribo Bryghus vandt flotte priser og er f.eks. blevet kåret som den bedste danske øl af BT.

Kuriosum
Egmont Kollegiet er kendt for at drikke Maribo. Kollegiet havde i mange år før bryggeriets lukning haft Maribo (øl) som deres varemærke, og har hver eneste uge købt ca. 3 paller.

Øl 
Bryghusets egne øl:

 Classic Pilsner (4,6%)
 Den Blå Nykøbing (5,7%)
 Herkules (7,7%) Bryghusets stærkeste øl. 
 Jule Hvidtøl (1,8%)
 Let Pilsner (2,7%) Lidt mere humle tilsat i forhold til Lys Frokostøl. 
 Lys Frokostøl (2,6%) 
 Maribo Guld Eksport(5,7%)
 Maribo Julebryg (5,7%)
 Maribo Pilsner (4,6%)
 Mørk Hvidtøl (1,8%) Et af bryghusets ældste ølprodukter. 
 Munke Øl (4,7%) Bryghusets 100 års jubilæums øl. 
 Pinsebryg (5,7%)
 Påskebryg (5,7%)
 Påske Hvidtøl (1,8%)

Andre ølmærker:

 Slots 24-12 (5,7%) En julebryg. 
 Slots Let (2,6%)
 Slots Classic (4,6%)
 Slots Pilsner (4,6%)
 Slots Guld (5,7%)
 Slots Påskebryg (5,7%)

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Tidligere bryggerier i Danmark
Bryghus
Danske virksomheder etableret i 1895
Royal Unibrew
Ophørt i 2008
Veronica Guerin

Veronica Guerin (5. juli 1958 – 26. juni 1996), var en irsk journalist, som i 1996 blev myrdet af irske narkotika-handlere.

Guerin havde læst regnskabsvæsen og polititisk forskning, grundlagt et public relations-firma før hun blev ansat, som journalist, ved de irske aviser Sunday Business Post og The Sunday Times.

I 1994 begyndte Guerin at skrive om kriminelle for den irske avis Sunday Independent. Hun brugte øgenavne ved beskrivelse af de kriminelle for at undgå sagsanlæg i henhold til den irske injurielovgivning. Da hun begyndte at skrive om narkohandlere, modtog hun flere dødstrusler.

Guerin var udsat for et attentat den 30. januar 1995, hvor hun blev skudt i det ene ben.

Den 13. september 1995, blev hun angrebet af en tidligere dømt kriminel, John Gilligan, under et interview og senere opsøgt af samme, som truede med at kidnappe hendes søn og voldtage drengen, hvis hun skrev om ham.

Meget mod sin vilje blev Guerin sat under 24-timers beskyttelse af det irske politi Garda Síochána.

Den 26. juni 1996 blev Guerin skudt seks gange, da hun i sin bil gjorde holdt ved et trafiksignal nogle kilometer udenfor Dublin. Hun blev hårdt såret og døde senere samme dag af sine kvæstelser.

Attentatmændene blev senere anholdt og blev idømt lange fængselsstraffe.

Guerins historie er filmatiseret.

Eksterne henvisninger 

 International Press Institute's 50 Press Freedom Heroes – En profil af Veronica Guerin (engelsk)

Journalister fra Irland
Personer dræbt i attentat
Personer fra Dublin
Miranshah

Miranshah (Urdu:میران شاہ) er en by i Nord-Waziristan i Pakistans Føderalt Administrerede Stammeområder (FATA). Den rummer en flygtningelejr for internt fordrevne afghanere fra Sovjets invasion af Afghanistan.

Se også 
Daande Darpkhel-luftangrebet, nær ved Miranshah, den 8. September 2008
Miranshah-luftangrebet, den 12. September 2008

Eksterne henvisninger 
Militants’ entrenchment exposed in Pakistan – MSNBC, 1 February 2008

Waziristan
Byer i Pakistan
Grauballe Bryghus

Grauballe Bryghus er et mikrobryggeri, der blev grundlagt i 2002 på en gård i landsbyen Grauballe tæt ved Silkeborg.

Det blev stiftet af ægteparret William Frank og Else Birk. I 2013 blev ejerkredsen udvidet, hvorefter bryghuset blev flyttet ind i større lokaler i Silkeborg, så det var muligt at brygge øl i væsentligt større mængder.

Priser 
 I 2004 vinder Grauballe Bryghus' øl Honeygold publikumsafstemningen om det bedste bryllupsbryg til Kronprins Frederiks bryllup med Mary Donaldson. Afstemningen foretages blandt 24 øl på Danske Ølentusiasters Ølfestival i Valby, og kronprinseparret modtager en kasse øl i bryllupsgave .

 I 2005 kåres etiketten til bryghusets øl Mørk Mosebryg til "Årets etiket 2005" af de fire største ølsamlerforeninger i Danmark .
 
 I 2006 vinder øllen Triple publikums-og udstillerafstemning om "Danmarks bedste pilsner" på Danske Ølentusiasters Ølfestival.

Økonomi 
Bryggeriet sælger sit øl til udvalgte steder i hele Danmark.

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Grauballe Bryghus' officielle hjemmeside

Mikrobryggerier fra Danmark
Etableret i 2002
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Silkeborg Kommune
Łódźghettoen

Łódźghettoen (,  ()) var en ghetto oprettet af de nazistiske okkupationsmyndigheder i Łódź for jøder og romaer. Ghettoen var i funktion fra begyndelsen af 1940, hvor jøder blev tvangsforflyttet fremtil den endelige rydning i eftersommeren 1944, hvor så godt som alle var udryddet. De fleste af de internerede kom fra Łódźområdet. Ghettoen var en af de største og længst eksisterende i det tredje rige.

Historie 

Forberedelserne til at oprette ghettoen begyndte i oktober 1939 efter initiativ fra Friedrich Übelhör, guvernøren for det tyskbesatte Kalisz-Łódź-distrikt. Den 8. februar 1940 blev ghettoen åbnet efter ordre fra Johann Schäfer, i byområderne Stare Miasto og Bałuty, som havde en jødisk befolkning på 40 % – 70 %. Ghettoen havde, til at begynde med, et areal på 4,13 km², som blev formindsket til 3,82 km² i 1942. Befolkningstætheden var enorm. I 1942 boede der 42.587 mennesker per 1 km².

I begyndelsen befandt 160.000 jøder sig i ghettoen. Fra 17. oktober til 4. november 1941 blev omkring 40.000 jøder, fordrevet fra Østrig, Tjekkiet, Luxembourg og Tyskland, transporteret til ghettoen, og fra 7. december 1941 til 28. august 1942 ankom omkring 18.000 jøder fra de nedlagte ghettoer i Reichsgau Wartheland.

I andre ghettoer i det tyskbesatte Polen fandtes muligheder for kontakt mellem den jødiske befolkning i gettoen og den ikke-jødiske befolkning uden for, og i praksis kunne mad og andre varer smugles ind. I Łódź var dette praktisk talt umuligt, da enhver kontakt var forbudt. Ghettoens grænser blev yderligere afpatruljeret af tyske politienheder. Inde i ghettoen blev et jødisk politi oprettet for at hindre jøder i at flygte. Enhver jøde, som befandt sig udenfor ghettoen, kunne blive skudt på stedet. Det samme gjaldt for personer, der hjalp jøderne. Ghettoens indbyggere var derfor fuldstændig afhængig af maden, medicinen og andre dagligvarer, der blev leveret af de tyske myndigheder.

Til trods for isolationen og de vanskelige forhold organiserede jøderne i ghettoen en egen administration, skolesystem, post, helse- og socialtjeneste.

Ghettoen rummede 117 fabrikker, værksteder og varehuse, som producerede for tyskerne. I 1941 indbragte ghettoens industriproduktion over 16 millioner Reichsmark, udbetalt af tyskerne i form af slaveløn.

Nedlæggelsen af Ghetto Litzmannstadt begyndte den 23. juni 1944. Frem til den 14. juli sendte nazisterne over 7.000 jøder til Chełmno udryddelseslejr. Fra 9. til 29. august blev omkring 70.000 jøder sendt til Auschwitz-Birkenau. Den sidste transport fandt sted 29. august 1944.

Da Ghettoen blev befriet af sovjetiske tropper den 19. januar 1945, var kun 877 i live, heraf 12 børn. I alt overlevede kun 10.000 af de 204.000 jøder, som var igennem Łódźghettoen gennem krigen. Samtlige romaer var udryddet.

Der var 877 jøder tilbage af de mere end 245.000, der var interneret i ghettoen siden åbningen i 1939

Kilder

Eksterne henvisninger 

 United States Holocaust Memorial Museum – Online Exhibition: Give Me Your Children: Voices from the Lodz Ghetto
 United States Holocaust Memorial Museum – Library Bibliography: Łódź Ghetto

Ghettoen
Ghettoer i Polen
Specifik energi

Specifik energi er defineret som energi pr masseenhed: J/kg eller i SI enhed: m2/s2.

Specifik energi typer 
Der er to hovedtyper af specifik energi: Feltstyrke og bevægelsesstyrke.

Måleenheden for den specifikke energi der optages i et emne er Sievert og for den specifikke energi der afgives fra et emne er Gray. Specifik energi kan også være relateret til lynparametre og måles i kJ/Ω

Eksempler på specifik energi og energipriser for forskellige energibærere 
Formålet med tabellerne er, at kunne se specifik energi og hvad ca. energiprisen er for forskellige energibærere og energilagringsbærere – og hvor stor deres specifikke energi er.

Der er taget udgangspunkt i 1 kWt = 3,6 MJoule, fordi det er den energiportion man køber elektrisk energi i, fra elværkerne. Der eksemplificeres med hverdagsting, fremtidigt formentlig lovende og eksotiske – energibærere og energilagringsbærere.

Prisen for elektricitet via elnettet var ca. 1,75 kr/kWt i perioden 2005-2009.

Prisen for fjernvarme via fjernvarmenettet var ca. 0,3...1,77 kr/kWt i 2011.

Anvendte formler i tabeller – for batterier og akkumulatorer
kapacitet-i-As = kapacitet-i-Ah * (3.600 sekunder/h), h(our)=time=t=h.
batterienergi-per-cykel = batteri-spænding * kapacitet-i-As
specifik-energi = batterienergi-per-cykel / batterivægt-i-gram
Joule-per-kWt = (3.600.000 joule) = (1 kWt) * (1000 enheder/kilo) * 3600 sekunder/t
masse-for-én-kWt = Joule-per-kWt / specifik-energi
batteri-energi-hele-levetid = batterienergi-per-cykel * levetid-fulde-cykler
antal-batterier-per-kWt = Joule-per-kWt / batteri-energi-hele-levetid
pris-per-kWt = batteri-pris * antal-batterier-per-kWt

Eksempel for batterier og akkumulatorer
batterivægt-i-gram = 12.000 gram = 12,5kg * (1000 enheder/kilo)
batteri-spænding = 12V
kapacitet-i-Ah = 60Ah
batteri-pris = (876 euro)*(7,5kr/euro) = 6570 kr
levetid-fulde-cykler = 3.000 fulde afladecykler, forkortet fc.

kapacitet-i-As = (216.000 As) = (60Ah) * (3.600 sekunder/h)
batterienergi-per-cykel = (2.592.000 joule) = (12V) * (216.000 As)
specifik-energi = (216 joule/gram) = (2.592.000 joule) / (12.000 gram)
masse-for-én-kWt ca.= (16,7 kg) ca.= Joule-per-kWt / (216 joule/gram)
batteri-energi-hele-levetid = (7.776.000.000 joule) = (2.592.000 joule) * (3.000 fc)
antal-batterier-per-kWt = (4,63*10^-4) = Joule-per-kWt / (7.776.000.000 joule)
pris-per-kWt ca.= (3,04 kr/kWt) ca.= (6570 kr) * (4,63*10^-4)

Kilder/referencer

Se også
 Energitæthed
 Sammenligning af akkumulatortyper

Energi
Energilagring
Manufaktura

Manufaktura er et af de største centre for handel, rekreation og kultur i Europa. Komplekset ligger i Łódź mellem Zachodnia-, Ogrodowa-, Drewnowska- og Jan Karskis gade.

Manufaktura blev åbnet 17. maj 2006 efter fem års planlægning og næsten fire års byggearbejde. Til sammen dækker centeret et areal på 27 hektar. Til dette formål blev den største revitalisering i Europa gennemført. Manufaktura er placeret i byens centrum i Izrael Poznańskis fabriksbygninger, hvor blandt andet handlingen i Władysław Reymonts "Ziemia obiecana" finder sted.

Under ombygningen blev der lagt stor vægt på, at bevare pladsens gamle stemning, og Manufaktura domineres derfor af gamle fabriksbygninger rød mursten. Kompleksets varemærke er det gamle, fem etager høje spinderi ved Ogrodowa-gaden bygget i årene 1877-1878. Fra 2008 rummer det, det firestjernede hotel, Andel’s. De andre bygninger i Manufaktura er bygget i lignende stil, men er mindre end spinderiet. Undtaget er handelsgalleriet, som er en helt ny konstruktion bygget i glas og stål. Det er imidlertid lavere end de omkringliggende murstensbygninger, og kan derfor ikke ses udefra.

En af indgangene til Manufaktura fører gennem den tidligere, triumfbueagtige hovedport til det gamle spinderie. Hele komplekset, som forener historie og nutid, er tegnet af det engelske firma Virgile & Stone fra London, i samarbejde med arkitektbureau Sud Architectes fra Lyon. Fabriksbygningernes oprindelige arkitekt var fra 1872 Hilary Majewski.

Til sammen er 90.000 m² murstensobjekter blevet restaureret. Hele investeringen har kostet omkring 200 millioner euro.

I Manufaktura findes tilsammen 306 butikker, indkøbscentre, restauranter, konditorier, caféer, pubs og andet. Tjenestesektoren er på over 12.000 m². Komplekset har også et torv på 30.000 m², Polens næststørste efter gamlebytorvet i Kraków, med Europas længste fontæne på 300 meter. Kunderne køres rundt på det store torv med to trambusser.

Ved siden af handelssektoren findes også et restaurantkompleks, bilcenter, kulturcenter (med blandt andet Kunstmuseet, Videnskabsmuseet, Bymuseet (i Izrael Poznańskis palads) og Fabriksmuseet) og underholdningscenter. Sidstnævnte består blandt andet af en biograf med 15 sale, roll arena, klatrevægge, helsestudie og skatepark.

Eksterne henvisninger 

 Manufakturas hjemmeside 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Łódź
Cieszyn

Cieszyn (, ) er en by i det sydlige Polen med 35.642 indbyggere (2006) i det schlesiske voivodskab ved floden Olza, en biflod til Oder, overfor byen Český Těšín.

Cieszyn er en af de ældste byer i Schlesien. Med sin arkitektur, som kombinerer polske og østrigske træk, er den kendt som "Lille Wien".

Eksterne henvisninger 

Byer i Polen
Koluszki

Koluszki er en by i powiaten Øst-Łódź i Łódź-voivodskabet i det centrale Polen. Den er et vigtigt jernbaneknudepunkt på landsbasis, og har også industri af lokal betydning. Byen fik byrettigheder i 1949 og har 13.391 indbyggere (2006).

Byer i Polen

it:Koluszki
Widzew

Widzew er arealmæssigt den største administrative region i Łódź. Den beboes af 139.454 mennesker (2005) og har et areal på 90,8km². Indenfor regionens grænser findes blandt andet hele Księży Młyn, Filmhøjskolen i Łódź og omkring otte parker (blandt dem den berømte Park Źródliska og Palmehuset)

Historie 

Widzew var oprindeligt en landsby, og nævnes for første gang i 1387. i 1870'erne var landsbyen hovedsageligt ressurse- og madlager for Łódź. Efter 1879, da et stort fabrikskompleks blev bygget i Widzew, begyndte landsbyen at udvikle sig. Mens den i 1880 havde kun 500 indbyggere, lå indbyggertallet i 1901 på 4.000. Senere investeringer bidrog til en større urbanisering af Widzew, skønt den formelt set forblev en landsby. 

Hele området blev indlemmet i Łódź i 1906 og 1915. Bydelen "Widzew" ble oprettet den 1. januar 1954 som den mindst urbaniserede af byens syv fastsatte bydele. I 1960 blev Widzew forstørret, blandt andet fik den områder fra den tidligere bydel "Chojny", samt dele af Śródmieście. Widzews grænser blev ydderligere udvidet i 1988. Den 1. januar 1993 blev inddelingen i bydele formelt ophævet, og widzew blev en administrativ region.

Łódź
Bałuty

Bałuty er indbyggertalsmæssigt den største administrative region i Łódź. Den har et areal på 78,9 km², og beboes af 220.182 mennesker (2005). Indenfor regionens grænser findes blandt andet Den nye jødiske kirkegård, varehuset Manufaktura og Łagiewnikiskoven.

Historie 

Under byens dynamiske udvikling i 1800-tallet var den demografiske udviklingen ikke samstemt med udvidningen af byterritoriet. Derfor bosatte immigranterne sig i de nærliggende landsbyer. 

I 1915 blev Bałuty, datidens største landsby i Europa (100.000 indbyggere), indlemmet i Łódź. Den administrative bydel "Bałuty" blev oprettet den 1. januar 1954 som en af syv fastsatte bydele. I 1960 blev den forstørret så hele Bałutys historiske område blev indlemmet i bydelen med samme navn. Den 1. januar 1993 blev inddelingen i bydele formelt ophævet, og Bałuty blev en administrativ region.

Łódź
Śródmieście (bydel i Łódź)

Śródmieście ("Midtbyen") er den mindste administrative region i Łódź. Den har et areal på 6,8 km² og 79.471 indbyggere (2005). Indenfor Śródmieścies grænser findes, blandt andet, Piotrkowska-gaden, Tadeusz Kościuszkos allé, Józef Piłsudskis allé, Frihedspladsen, Meyers passage, Teatr Wielki, St. Stanisław Kostkas katedral og St. Aleksander Nevskij-katedralen.

Historie 

Śródmieście blev oprettet som en af Łódź’ tre første bydele 27. maj 1946. 1. januar 1954 blev Łódź inddelt i syv bydele, og Śródmieścies grænser blev betragteligt reduceret. I 1960 blev bydelen ydderligere formindsket. I 1993 blev byens bydele lavet om til administrative regioner. 

Łódź
Bydele
Polesie (bydel i Łódź)

Polesie er en administrativ region i Łódź. Den har et areal på 46,0 km² og 148.563 indbyggere (2005). Indenfor Polesies grænser findes, blandt andet Den botaniske have, otte parker og badesteder samt Den gamle kirkegård.

Historie 

Polesies nutidige områder var oprindeligt de mindst urbaniserede landsbyer, da de i 1946 blev indlemmet i Łódź. Senere opstod byens største blokområde "Retkinia" her. Navnet "Polesie" («efter skoven") skal således beskrive dagens urbaniserede områder som før var skovområder. 

Bydelen Polesie ble oprettet i 1954 som en af syv fastsatte bydele, og forblev sådan frem til 1. januar 1993, da inddelingen i bydele formelt blev ophævet, og lavet om til administrative regioner.

Łódź
Bydele
Górna

Górna er en administrativ region i Łódź. Den har et areal på 71,9 km², og beboes af 179.958 mennesker (2005). Indenfor regionens grænser findes, blandt andet, Det centrale tekstilmuseum (i Den hvide fabrik), ti parker og en række rekreationscentrer samt Władysław Reymont Lufthavn Łódź.

Historie 

Den administrative bydel Górna blev oprettet 1. januar 1960 som en af fem fastsatte bydele, i stedet for de syv oprindelige. Górna opstod efter sammenslåningen af de tidligere bydele Ruda og Chojny, efter at en del af disses nordlige områder blev indlemmet i bydelene Śródmieście, Polesie og Widzew. 1. januar 1988 blev Górna ydderligere forstørret med indlemmelsen af en række landsbyer. Den 1. januar 1993 blev inddelingen i bydele formelt opphævet og lavet om til administrative regioner.

Łódź
Boliviano

Boliviano, er møntfoden i Bolivia. Til 1 boliviano går der 100 centavos. Møntfoden er opkaldt efter Simon Bolivar.

Historisk oversigt 
Boliviano blev indført som møntfod i Bolivia første gang i 1864, hvor den erstattede møntfoden Sol (flertal: soles). Én boliviano svarede til otte soles og en halv scudo. Fra begyndelsen blev en boliviano opdelt i 100 centécimos, som blev ændret til centavos i 1870. Bolivar blev også brugt som en enhed svarende til 10 bolivianos. 

Den bolivianske boliviano var til at starte med låst fast til den franske franc 1:5 (1 boliviano 5 francs). Den 31. december 1908 blev den bolivianske møntfod låst fast til den internationale guld standard hver 12½ bolivianos var lig med 1 britisk pund.

I 1940 blev kursen sat til mellem 40 og 55 bolivianos til 1 amerikansk dollar, men bolivianoen fortsatte med at falde i værdi. Derfor blev der 1963 inført en ny møntfod: den bolivianske peso. peso boliviano (ISO 4217: BOP) blev sat til kursen 1:1000 (1 U.S. dollar: 1000 bolivianske pesos). 

Boliviano blev genindført som møntfod i Bolivia i pr. 1. januar 1987.

Mønter 
Der er præget mønter i 1 centavo, 5 centavos, 10 centavos, 25 centavos, 1 boliviano, 2 bolivianos og 5 bolivianos og 10 balivianos

Sedler 
I 1873 blev de første bolivianske banksedler udgivet af Banco Nacional de Bolivia med pålydende værdier af 1, 5, 10, 20, 50 og 100 bolivianos. 20 og 40 centavos sedler blev også udgivet fra 1875. Banksedler blev også udgivet af de private banker Banco Agricola (dansk: Landbrugsbanken), Banco de Bolivia y Londres, Banco del Comercio (dansk: Handelsbanken), Banco Francisco Argandoña, Banco Industrial de La Paz (senere Banco Industrial, dansk: Industribanken), Banco Mercatil (dansk: Markedsbanken) og Banco Potosí, med en pålydende værdi af 1, 5, 10, 20, 50 og 100 bolivianos. Den sidste udgivelse af sedler fra en privat bank var i 1911.

Der er i dag printet sedler lydende på 10 bolivianos, 20 bolivianos, 50 bolivianos, 100 bolivianos og 500 bolivianos. Der forefindes også 1000 bolivianos sedler, men disse er yderst sjældne.

Møntenheder fra Amerika
Bolivia
Belejringen af Charleston

Belejringen af Charleston er et af de vigtigste slag som fandt sted mod slutningen af den amerikanske uafhængighedskrig hvor briterne havde rykket sit fokus mod de sydlige kolonier. Fra 1777 til 1778 havde briterne betydelig succes, hovedsagelig i staten Georgia og belejringen af Savannah. Antal slag som blev vundet af briterne i 1779 øgede kraftigt året efter da de fejede gennem South og North Carolina.

Den britiske regering sendte Henry Clinton for at lede en kombineret militær- og marine-ekspedition sydover efter at de ikke lykkedes i at få overtaget i nord i 1779. Han evakuerede Newport, Rhode Island, 25. oktober og forlod New York med den tyske general Wilhelm von Knyphausen. I december sejlede han med 8500 mænd for at tilslutte sig Marc Prevost i Savannah. Charles Cornwallis slog følge med ham, og senere sluttede Francis Rawdon-Hastings sig til ham så at styrken var på totalt 14.000 mænd. Clinton marcherede mod Charleston og afskar byen for undsætning, og efter en lang belejring tvang han den amerikanske general Benjamin Lincoln til at overgive sig den 12. maj. Tabet af byen og dens 5000 soldater var et alvorligt slag mod den amerikanske sag. Den tilsyneladende underkastelse til South Carolina fulgte. I juni rejste Clinton tilbage til New York City og efterlod Cornwallis med kommandoen, med instruktioner om at også kue North Carolina.

Charleston
Charleston
Ankaralı Namık

Ankaralı Namık (først 30. april 1976, død 18. oktober 2015) er en tyrkisk sanger fra "Ankaralı" (afledt af Ankara) en skole for tyrkisk etnisk musik. Han blev populær takket være Internettets fildelingsprogrammer. Han vælger absurde sang-temaer og generelt bruger han slang i sine sange.

Musikere fra Tyrkiet
Bubesheim

Bubesheim er en kommune i Landkreis Günzburg i Regierungsbezirk Schwaben i den tyske delstat Bayern. Den er en del af Verwaltungsgemeinschaft Kötz.

Geografi 
Bubesheim ligger i Region Donau-Iller.

Landkreis Günzburg