kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spontan abort

Spontan abort betyder, at en graviditet ufrivilligt afbrydes så tidligt, at fosteret ikke kan overleve. Dette sker hyppigst før 12. graviditetsuge. Hos alle kvinder er der risiko for, at graviditeten ender med spontan abort. Risikoen for spontan abort er op til 35 procent. Spontan abort kaldes også for ufrivillig abort, for at skelne spontan abort fra provokeret abort. Af samme årsag har der været forslag om at genindføre den norrøne betegnelse misbyrd, der svarer til det engelske ord miscarriage, som af samme grund foretrækkes frem for spontaneous abortion.

Grænsen mellem spontan abort og dødfødsel er ikke naturgiven og defineres forskelligt i forskellige lande. I Danmark ligger den i disse år i slutningen af den 22. graviditetsuge.

Psykiske eftervirkninger 
De psykiske eftervirkninger af en spontan abort kan hos forældrene være dyb sorg, skyldfølelse, hjælpeløshed og vrede – og med risiko for en egentlig krise med flashbacks, årsdags-retraumatisering m.m. Ofte gemmer manden sin reaktion bort og prøver at være kvindens støtte, hvilket indebærer en risiko for, at kvinden føler sig meget alene om sorgen.

Samtidig er der ved spontan abort sjældent et foster at begrave, ligesom der er en udbredt tilbøjelighed til, at omgivelsernes medfølelse hurtigt bliver til overfladisk opmuntring og opfordringer til nye forsøg, hvorved sorgen bliver ildeset – hvilket gør belastningen endnu større for parret.

Tiltag mod eftervirkningerne 
Det, der hjælper på disse eftervirkninger, er:

• Varme, støtte og anerkendelse af tabet og sorgen – at det faktisk er et barn, man har mistet.

• Ad hoc-netværk, forstået som netværk af mennesker (gerne, men ikke nødvendigvis i bekendtskabskredsen), som også har været igennem en spontan abort.

• Terapeutisk arbejde, oftest i psykologisk regi, med at gen-skabe en verdensforståelse, hvilket skal tilpasses den enkelte kvinde og mand. For nogle er dette f.eks. troen på, at barnet ikke er mistet, men vil komme på et senere tidspunkt; for andre er det f.eks. en medicinsk forståelse af, hvorfor spontane aborter finder sted (hvilket reducerer skyld-tænkningen); og så videre.

Kilder 
 Psykologen Toto Hedemark Holms artikel "Den forbudte sorg".
 Lægerne Charlotte Floridon og Niels Lund (netdoktor.dk) Spontan abort

Abort
Europarådet

Europarådet er en international organisation, der består af 47 europæiske lande. Den grundlæggende traktat for Europarådet blev underskrevet d. 5. maj 1949 i London.

Thorbjørn Jagland blev 29. september 2009 valgt til generalsekretær.

Europarådet står bl.a. bag Den Europæiske Menneskerettighedskonvention fra 1950, der er basis for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.

Europarådets hjemsted er Strasbourg i Alsace, Frankrig.

Medlemmer 

 Belgien (stiftende medlem)
 Danmark (stiftende medlem)
 Frankrig (stiftende medlem)
 Irland (stiftende medlem)
 Italien (stiftende medlem)
 Luxembourg (stiftende medlem)
 Nederlandene (stiftende medlem)
 Norge (stiftende medlem)
 Sverige (stiftende medlem)
 Storbritannien (stiftende medlem)
 Grækenland (9. august 1949)
 Tyrkiet (9. august 1949)
 Island (9. marts 1950)
 Tyskland (1. juli 1950)
 Østrig (1. april 1956)
 Cypern (2. maj 1961)
 Schweiz (6. maj 1963)
 Malta (2. april 1965)
 Portugal (2. september 1976)
 Spanien (2. november 1977)
 Liechtenstein (2. november 1978)
 San Marino (1. november 1988)
 Finland (5. maj 1989)
 Ungarn (6. november 1990)
 Polen (2. november 1991)
 Bulgarien (7. maj 1992)
 Estland (1. maj 1993)
 Litauen (1. maj 1993)
 Slovenien (1. maj 1993)
 Tjekkiet (3. juni 1993)
 Slovakiet (3. juni 1993)
 Rumænien (7. oktober 1993)
 Andorra (1. oktober 1994)
 Letland (1. februar 1995)
 Albanien (1. juli 1995)
 Moldova (15. juli 1995)
 Nordmakedonien (9. november 1995)
 Ukraine (9. november 1995)
 Rusland (2. februar 1996)
 Kroatien (6. november 1996)
 Georgien (27. april 1999)
 Armenien (2. januar 2001)
 Aserbajdsjan (2. januar 2001)
 Bosnien-Hercegovina (2. april 2002)
 Serbien (3. april 2003)
 Monaco (5. oktober 2004)
 Montenegro (11. maj 2007)

Hviderusland havde speciel gæstestatus fra september 1992 til januar 1997, hvor denne status blev ophævet pga. den forfatningsstridige folkeafstemning.

Kasakhstan har søgt om observatørstatus, men dette er stillet i bero pga. den demokratiske situation i landet.

Vatikanstaten, Japan, USA, Israel, Canada og Mexico har alle forskellige former for observatørstatus.

I 2014–2019 var Rusland frataget sin ret til at stemme i rådet samt udelukket fra en række af rådets organer og fra at udsende valgobservatører, som følge af annekteringen af Krim. Og suspenderet i 2022 efter invasionen af Ukraine.

Se også 

 Europa
 EU

Kilder 

 
Etableret i 1949
Strasbourg
Wall

Wall, WALL, eller The Wall har flere betydninger:

Steder 
 Wall, Northumberland, England
 Wall, Pennsylvania, USA
 Wall, South Dakota, USA
 Wall, Staffordshire, England
 Wall Township, New Jersey, USA
 The Wall, et bjerg i Teton Range, Grand Teton National Park, Wyoming, USA

Musik 
 The Wall, et album med Pink Floyd fra 1979
 Pink Floyd The Wall (film), en film fra 1982 baseret på albummet
 The Wall Tour, 1980-1981 tur til at fremme det album
 Is There Anybody Out There? The Wall Live 1980–81, et live album udgivet i 2000 dokumentere 1980-81 turen til The Wall
 The Wall – Live i Berlin, en velgørende koncert 1990, af Roger Waters, udgivet som et album og video i 1990, og dvd-udgave i 2003
 The Wall Live, en verdensomspændende turné af Roger Waters i 2010-2011, samt 2012-2013
 "The Wall", en sang af Johnny Cash på albummet At Folsom Prison

Tv og film 
 "The Wall", en episode af tv-serien Alvin og de frække jordegern, og en sang spilles i episoden
 "The Wall", en episode af tv-serien Heroes

Andet 
 Wall – En funktion på Facebook, Facebook-væg, giver brugerne mulighed for at skrive kommentarer og links på deres venners profil sider.
 Wall – hacker slang
 Et udtryk for forvirring, udtrykkes normalt i et spørgende toneleje, fx "wall?"
 Et ønske om en uddybende forklaring.
Lav (organisation)

Et lav (tidligere stavet laug) var en organisation af byerhvervene, som blev indført i Middelalderen. Det tyske ord Zunft, i flertal Zünfte, har også været brugt (jf. fremmedordet synftig om en lidt friskfyragtig person).
På landet dannede bønderne også lav eller gilder i middelalderen; mange af skråerne er bevaret.

Lavet var en forening af ligeberettigede, selvstændige næringsdrivende inden for et bestemt erhverv. Man kan sammenligne det med nutidens branche- eller arbejdsgiverorganisationer eller anden form for sikkerhedsnet eller fællesskab for forskellige erhverv.

Omvendt var enhver, som ville slå sig ned i en by, forpligtet til at lade sig optage i fagets lav og til at søge om borgerskab inden for sit erhverv. Bevillingen (næringsbrevet) fik man kun, hvis man var udlært i faget, og hvis der var behov for flere mestre.

Lavet havde ret og pligt til at sikre, at antallet af mestre ikke oversteg, hvad der var brug for i byen. Derfor havde de også kontrol og pligt til at udlære nye svende, og det førte i praksis til, at bestemte erhverv gik i arv i de familier, som havde borgerskab som håndværkere eller handlende i byen.

Det var lavenes ansvar at sikre en høj kvalitet på de produkter, der blev fremstillet eller forhandlet af lavets medlemmer. Det gav lavet en betydelig magt i byen. Det var også lavenes ansvar at overvåge prisen på de varer som medlemmerne producerede. Alle disse vilkår og betingelser var beskrevet i lavenes vedtægter, såkaldte skråer, som var indstiftet først af købstædernes råd og senere af kongemagten.

Udviklingen inden for erhvervene blev meget langsom, og lavsordningen var en af årsagerne til, at samfundene var så stillestående, som de var i middelalderen.

Da borgerskabet fik mere magt, blev ophævelse af lavstvangen et af de vigtigste politiske mål for den liberalistiske bevægelse. Resultatet blev, at staterne ophævede lavstvangen og indførte fri næring inden for langt de fleste fag. Enkelte, meget afgørende områder som apotekervæsnet, lægestanden og landmålererhvervet bevarede helt op til vor tid et krav om autorisation eller kgl. bevilling, før man måtte udøve erhvervet.

Se også 
 Medicierne ("medici" hed de, fordi de oprindeligt tilhørte apotekerlavet i Firenze)
 Behøvling
 Gilde
 Vejlav

Henvisninger

Litteratur 
 Erik Alstrup og Poul Erik Olsen: Dansk kulturhistorisk opslagsværk, 1991, , bd. 1-2 (her artiklen "lav", bd. 1, side 567-571)
 Poul Strømstad, Fra Laugstiden, Nationalmuseet, 1965.

Ekstern Henvisning 
http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html
Kutaisi

Kutaisi ( kutaisi), tidligere også kendt under navnene Aea/Aia og Kutatisi, er Georgiens næststørste by med  indbyggere. Byen ligger ved Rioni-floden i Imereti-provinsen i Vestgeorgien, 221 km vest for Tbilisi.
 
Kutaisi var hovedstad i oldtidsriget Kolchis. Fra 975 til 1122 var Kutaisi det forenede Georgiske Kongeriges hovedstad, og fra det 15. århundrede til 1810 hovedstad i Imeretiske Kongerige, som derefter blev indlemmet i Det Russiske Kejserrige.

De nærtliggende ruiner af Bagrati katedralen, bygget af Bagrat 3. af Georgien, i det tidlige 11. århundrede og Gelati klostret nogle få kilometer øst for byen er på UNESCOs liste over verdensarvsområder.

Indtil Georgiens uafhængighed i 1991 var Kutaisi et vigtigt industrielt centrum.

Se også 
 Kolchis
 Imereti
 Georgien

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Georgien
Skærm (botanik)

En skærm er en blomsterstand, hvor alle blomster er fæstnet samme sted på skuddet og har lige lange stilke. Resultatet er et perfekt kuglekalot (som en paraply).

Sammenlign også
Halvskærm
Skærmplante-familien

Botanik
Bezique

Bezique er et fransk kortspil, som går ud på at samle forskellige bestemte kombinationer og få point for dem. Det spilles af to deltagere og der bruges to spil kort – dog uden toere, treere, firere, femmere og seksere.
Der spilles med trumf, men det er ikke afgørende at få flest stik. I stedet samles point ved at melde kombinationer såsom:
 4 esser, 4 konger, 4 damer og 4 knægte
 Sekvens (Es, ti, konge, dame og knægt i trumffarven)
 Bezique (Spar dame og ruder knægt) eller dobbelt bezique
 Ægteskab (konge og dame i samme farve, kongeligt for trumffarven og borgerligt for de øvrige)

Es er højest dernæst tier, konge, dame, knægt etc. 

Når bunken er spillet ned tages alle kort op på hånden og der skal bekendes kulør.

Hvert es og hver tier man får i sine stik giver også point

Pointgivningen er som følger :
 Bezique 40
 Dobbelt Bezique 500
 Sequence 250
 Kongeligt ægteskab 40
 Borgerligt ægteskab 20

 Trumf 7 lagt op 10
 Fire esser 100
 Fire konger 80
 Fire damer 60
 Fire knægte 40

 Stik for trumf 7 10
 Trumf 7 ombyttet 10
 Hver es og ti i stik 10 
 Sidste stik 10

Spillet er opkaldt efter kombinationen Bezique.

Der bruges pointtavler

Kortspil
Dovenfugle

Dovenfugle er en fuglefamilie.

 Familie Dovenfugle Bucconidae
 Slægt  Notharchus 
 Hvidhalset dovenfugl, Notharchus macrorhynchos
 Sortbrystet dovenfugl, Notharchus pectoralis
 Brunbåndet dovenfugl, Notharchus ordii
 Broget dovenfugl, Notharchus tectus
 Slægt  Bucco 
 Brunisset dovenfugl, Bucco macrodactylus
 Plettet dovenfugl, Bucco tamatia
 Chocodovenfugl, Bucco noanamae
 Halsbåndsdovenfugl, Bucco capensis
 Slægt  Nystalus 
 Vatret dovenfugl, Nystalus radiatus
 Hvidøret dovenfugl, Nystalus chacuru
 Stribet dovenfugl, Nystalus striolatus
 Pletrygget dovenfugl, Nystalus maculatus
 Slægt  Hypnelus 
 Ruststrubet dovenfugl, Hypnelus ruficollis
 Slægt  Malacoptila 
 Hvidskjoldet dovenfugl, Malacoptila fusca
 Rustnakket dovenfugl, Malacoptila semicincta
 Halvmånedovenfugl, Malacoptila striata
 Sortstreget dovenfugl, Malacoptila fulvogularis
 Brunnakket dovenfugl, Malacoptila rufa
 Vestlig skægdovenfugl, Malacoptila panamensis
 Skægdovenfugl, Malacoptila mystacalis
 Slægt  Micromonacha 
 Munkedovenfugl, Micromonacha lanceolata
 Slægt  Nonnula 
 Gulmasket nonnefugl, Nonnula sclateri
 Rustbrystet nonnefugl, Nonnula rubecula
 Brun nonnefugl, Nonnula brunnea
 Gråøret nonnefugl, Nonnula frontalis
 Brunisset nonnefugl, Nonnula ruficapilla
 Kastaniehovedet nonnefugl, Nonnula amaurocephala
 Slægt  Hapaloptila 
 Hvidmasket nonnefugl, Hapaloptila castanea
 Slægt  Monasa 
 Sort trappist, Monasa atra
 Sortpandet trappist, Monasa nigrifrons
 Hvidmasket trappist, Monasa morphoeus
 Gulnæbbet trappist, Monasa flavirostris
 Slægt  Chelidoptera 
 Svaledovenfugl  Chelidoptera tenebrosa
Motmoter

Familien Motmoter (Momotidae) er en familie af Skrigefugle uden danske medlemmer.

Klassifikation 
Familie: Momotidae
 Slægt: Hylomanes
 Todimotmot, Hylomanes momotula
 Slægt: Aspatha
 Blåstrubet motmot, Aspatha gularis
 Slægt: Electron
 Kølnæbbet motmot, Electron carinatum
 Brednæbbet motmot, Electron platyrhynchum
 Slægt: Eumomota
 Blåbrynet motmot, Eumomota superciliosa
 Slægt: Baryphthengus
 Rødbrun motmot, Baryphthengus martii
 Rustbåndet motmot, Baryphthengus ruficapillus
 Slægt: Momotus
 Mexicansk motmot, Momotus mexicanus
 Blåkronet motmot ,Momotus momota
 Blåkronet motmot, Momotus momota coeruliceps
 Momotus momota lessonii
 Momotus momota subrufescens
 Momotus momota momota
 Bjergmotmot, Momotus momota aequatorialis

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Momotidae – motmots

Skrigefugle
Monumentalakse

En monumentalakse (eller en monumental akse) er en byplanmæssig akse, hvormed elementer i en by forbindes, således at de for iagttageren kommer til at udgøre en helhed.

Nogle monumentalakser går gennem de forbundne elementer, mens andre er symmetriakser, som elementerne spejles i.

Eksempler på monumentalakser 
Amalienborg-aksen i København forbinder Marmorkirken, Amalienborg, Amaliehaven og Operaen.
Champs-Élysées i Paris forbinder Tuilerierne med Triumfbuen, og hinsides Triumfbuen fortsætter l'Axe historique til Spreckelsens Grande Arche i La Défense.
Brasiliens hovedstad Brasília er planlagt således, at midteraksen indeholder statsadministrationens bygninger, en katedral og parlamentsbygninger, mens andre byfunktioner er henlagt til andre områder.

Se også 
 Point de vue

Byplanlægning
Landskabsarkitektur
Skabelsen

Ordet skabelsen har flere betydninger:
Skabelsen (nordisk mytologi)
Skabelsesberetningen – fra Bibelen i Første Mosebog, kapitel 1
Skabelsesmyten i Shinto – (japansk religion).
Skabelse – i mange religioner den proces, gennem hvilken verden antages at være skabt.
Skabelsen (Joseph Haydn) - værk af Joseph Haydn

Se også 
Kreationisme
Bass

Bass har flere betydninger:

 Lance Bass - amerikansk sanger, skuespiller, film- og tv-producer og forfatter
 Richard Bass - tidligere bjergbestiger og nuværende ejer af ski- og bjergbestigningsresortet Snowbird
 Sam Bass - togrøver og lovløs i Det Vilde Vesten
 Saul Bass - en amerikansk grafisk designer og filmskaber
Ex-tempo

Ex-tempo er en særlig ekstemporerende sangform – deraf navnet – som stammer fra Trinidad og Tobago.

Der er mindst to solister som konkurrerer mod hinanden. Man duellerer i en spontan, uforberedt 'ordkrig på sladder og bagvaskelse' hvor det handler om at hænge modstanderen ud på en måde så publikum griner og morer sig. Alle emner er tilladt.

Man synger til en kendt, langsom og traditionel calypso-melodi som publikum kender og så gælder det om – på skift – at synge mod hinanden. Der skal være enderim og fyndige pointer der slutter på 'beatet' som solidt gør grin med modstanderen. Ofte handler det om pikante historier der hører til privatlivets fred. Stilen kaldtes også ofte for picong da de pikante historier var det mest interessante. Man må give op når man er udgået for ord eller historier eller – og det er det værste – er begyndt at gentage sig selv. Ofte bliver der sunget 40-50 vers før en vinder er fundet.
De bedste ex-tempo-sangere kan henimod slutningen af et vers blot antyde hvad de ville slutte teksten med, på en sådan måde at publikum selv tænker og synger historien færdigt. Dette er meget effektivt og udløser den største jubel.
 
Stilen har været populær i hele det 20. århundrede, men er ved at uddø da de unge er tiltrukket af moderne stilarter. En af de bedste ex-tempo sangere var afdøde Lord Pretender. I nyere tid har Winston 'Gypsy' Peters været en mester. Der findes kun få pladeoptagelser med ex-tempo der var en her-og-nu oplevelse.

Musikgenrer
Vendekreds

En vendekreds er betegnelsen for den breddekreds, der er den nordligste eller sydligste hvor et bestemt himmellegeme kan stå i zenit. Solens vendekredse Krebsens vendekreds og Stenbukkens vendekreds er på 23,44 grader, henholdsvis nordlig og sydlig bredde.

Solen står i zenit over 23,44 grader nordlig bredde ved dansk sommersolhverv, cirka 21. juni, og den står i zenit over 23,44 grader sydlig bredde ved dansk vintersolhverv cirka 21. december.

Kartografi
Navigation
Keglesnit

Et keglesnit er den geometriske kurve der fremkommer hvis man skærer en kegle igennem med et plant snit. Der er tre typer keglesnit (når specialtilfældene indeholdende keglens midtpunkt ikke medregnes), nemlig ellipse, parabel og hyperbel. En cirkel er et specialtilfælde af en ellipse, og er så interessant at den sommetider regnes som en fjerde type keglesnit. Disse tre (eller fire) keglesnit betragtes derfor som en "klasse for sig". Ikke kun indenfor geometrien, men også i himmelmekanikken spiller netop disse tre kurver en særlig rolle.

Geometrisk beskrivelse 
På illustrationerne herunder ses nogle grønne kegler med deres akse markeret som en sort, stiplet linje. De gennemskæres af det blå, skakternede plan i forskellige vinkler, og danner derved snitflader i keglen, markeret med en rød streg:

Som det ses, afhænger faconen af snitfladen med den vinkel snitplanet har i forhold til keglens akse:
 For at få en cirkelrund snitflade, skal snitplanet stå vinkelret på keglens akse.
 Er vinklen mellem snitplanet og keglens akse mindre end 90°, men større end den vinkel keglens såkaldte frembringer danner med aksen, bliver resultatet en ellipse.
 Hvis snitplanet danner samme vinkel med aksen som keglens frembringer, får snitfladen facon som en parabel.
 Bliver snitfladens vinkel med aksen mindre end frembringerens, får man en hyperbel.

Brændpunkt og ledelinje 

Keglesnit kan også beskrives geometrisk ved at betragte et givet punkt i planet, kaldet brændpunktet, samt en ret linje, kaldet ledelinjen. Brændpunktet må ikke ligge på ledelinjen. Da beskriver de punkter, hvis afstand til ledelinjen og brændpunktet står i et konstant forhold e til hinanden, hvordan keglesnittet ser ud.

Afhængig af forholdet e, excentriciteten, genereres forskellige figurer. Cirklen kan man betragte som havende en excentricitet lig med nul  og derfor en ledelinje som ligger uendeligt langt væk.

 En ellipse genereres for 
 En parabel genereres for 
 En hyperbel genereres for 

De tre punktmængder kan også karakteriseres på denne måde: Vi har en given linje l, et punkt F, som ikke ligger på linjen og et positivt tal e. Vi betragter nu punktmængden som består af alle de punkter (P) hvorom det gælder at FP/lP = e, hvor FP er afstanden fra P til F, og lP er den vinkelrette afstand fra linjen l til P.

Kugle-reglen 
Hver af de fire keglesnit har et eller to brændpunkter, om end cirklens "brændpunkt" normalt omtales som dens centrum. Hvis man lægger en kugle i et kegle-formet "bæger", og derefter som snitplan vælger et tangentplan til kuglen, så vil kuglens røringspunkt med snitplanet netop være keglesnittets brændpunkt (eller, for ellipsens og hyperblens vedkommende: det ene af dem).

Bog 

 Schultz, Jonny (1990): Matematik højniveau 1 - plangeometri og rumgeometri. Forlaget Trip, Vejle.  s. 111-130

Referencer 

 
Geometriske former
Analytisk geometri
Natravnfugle

Natravnfugle (latin: Caprimulgiformes) er en orden af fugle med fire familier, hvoraf kun Natravne er repræsenteret i Danmark. Der findes cirka 119 arter.

Klassifikation 
Natravnfuglenes systematik er meget omdiskuteret . Her ses den almindeligste inddeling af ordenen vha. et kladogram .

Familien Uglesvaler Aegothelidae regnes her for en del af ordenen Sejlere (Apodiformes). Nogle steder bliver Natravnfugle delt i de to underordener Aegotheli og Caprimulgi

Noter

Kilder 
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2012. IOC World Bird Names (v 3.2). www.worldbirdnames.org
Uglesvaler

Uglesvaler (latin: Aegotheli) er en underorden af ugle-ordenen.

Klassifikation 
Underorden: Uglesvaler Aegotheli
 Familie Uglesvaler Aegothelidae
 Hvidbrystet uglesvale, Aegotheles insignis
 Australsk uglesvale, Aegotheles cristatus
 Ny Caledonisk-uglesvale, Aegotheles savesi
 Vatret uglesvale, Aegotheles bennettii
 Småplettet uglesvale, Aegotheles wallacii
 Dværguglesvale, Aegotheles archboldi
 Lille uglesvale, Aegotheles albertisi
 Floduglesvale, Aegotheles tatei
 Molukuglesvale, Aegotheles crinifrons

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Suborder Aegotheli

Ugler
Potuer

Potuer (latin: Nyctibiidae) er en fuglefamilie med en enkelt slægt Nyctibius.

 Familie Potuer Nyctibiidae
 Stor potu (Nyctibius grandis)
 Langhalet potu (Nyctibius aethereus)
 Nordlig potu (Nyctibius jamaicensis)
 Potu (Nyctibius griseus)
 Andespotu (Nyctibius maculosus)
 Hvidvinget potu (Nyctibius leucopterus)
 Kastanjepotu (Nyctibius bracteatus)

Natravnfugle
Hyperbel

En hyperbel er i geometrien en plan kurve og et af de fire keglesnit. Hyperbelen kan defineres som det geometriske sted som opfylder at forskellen mellem afstanden fra to faste punkter er konstant. Ophavsmanden til betegnelsen hyperbel var Apollonius.

Hyperbelen har to grene. De to faste punkter kaldes brændpunkter, linjesegmentet mellem brændpunkterne kaldes hyperbelens reelle akse, midtpunktet på den reelle akse kaldes hyperbelens centrum, og hyperbelgrenenes skæringspunkter med den reelle akse kaldes toppunkter. Vælges x-aksen langs den reelle akse og y-aksen gennem hyperbelens centrum, med toppunkter i  og brændpunkter i , får hyperbelen ligningen

Her er . Størrelsen  kaldes hyperbelens imaginære akse. Er , er hyperbelen ligesidet. Sammenfalder i stedet for hyperbelens reelle akse med y-aksen, får hyperbelen ligningen

Disse hyperbler kaldes konjugerte. En hyperbels excentriciteten  er defineret som forholdet mellem halvdelen af den reelle akse og afstanden fra centrum til et toppunkt. For hyperbelen er .
Hyperbelens asymptoter har ligningen

Eksempler 

En ligesidet hyperbel med asymptoter langs koordinataksene har ligningen

Litteratur

Se også 
 Hyperbolske funktioner
 De 3 andre typer Keglesnit: cirkel, ellipse, parabel

Keglesnit
Kurver
Kontaktor

En kontaktor minder i anvendelse om et relæ, men er bedre egnet til at slutte en større strøm end et relæ, da kontakterne i en kontaktor bevæger sig hurtigere og med en større styrke end et relæ; det mindsker faren for, at kontaktsættet svejser sammen.

Virkemåde 
En kontaktor består af en elektromagnet (solenoide), et anker, en fjeder og et større eller mindre antal kontaktsæt.

Når der sendes elektrisk strøm gennem elektromagnetens vikling, tiltrækkes ankeret af magnetfeltet.
Den ene side af kontaktsættet er fastgjort til ankeret og trækkes derfor med stor kraft imod den anden side af kontaktsættet.

Når strømmen afbrydes, skubber fjederen den ene side af kontaktsættet tilbage i udgangsstillingen, fjederen skubber med en kraft og hastighed, så en svejsning af kontaktsættene undgås.

Anvendelse 
En kontaktor bruges, hvor en stor strøm skal styres af en mindre strøm, f.eks. hvor en el-motor skal kunne startes/stoppes med en elektrisk styring.

Elektrisk symbol

Se også 
 Motorværn
 El-dokumentation

Relæer
Neurokirurgi

Neurokirurgi eller hjernekirurgi er et medicinsk speciale, som beskæftiger sig med kirurgisk behandling af lidelser i nervesystemet.

Den første neurokirurgiske afdeling i Danmark blev oprettet i 1934 med Eduard Busch som chef. I begyndelsen var der blot 11 sengepladser og én operationsstue. Busch uddannede en række andre hjernekirurger blandt andet Richard Malmros, Bendt Broager og Knud Palle Taarnhøj (1946-1953).

Hjernekirurgien er skildret i Nils Malmros film At kende sandheden og i Lars von Triers tv-serie Riget.

Se også 
 Neuroanatomi
 Neurofysiologi
 Neuromedicin
 Neuropsykologi

Kilder 
 Flemming Gjerris, Eduard A.V. Busch (1899-1982), 2000.

Eksterne henvisninger 

 Dansk Neurokirurgisk Selskab

 NeuroWiki

Neurologi
Kirurgiske specialer