kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skåde

Skåde er en bydel i Højbjerg, beliggende ca. 6 km syd for Aarhus C.
Det gamle Skåde havde tidligere landsbypræg med kirke, kro og skole, men er nu mere domineret af supermarkeder omgivet af villakvarterer.

Området kendes også som Skåde Bakker, da det er relativt kuperet. Søsterhøj på 112 m huser Søsterhøjsenderen og Jelshøj er med sine 128 m det højeste naturlige punkt i Aarhus Kommune. Skåde Skov med det parklignende Hørhaven er del af Marselisborgskovene. Her er blandt andet mountainbike stier.

Moesgård ligger i Skåde.

Historie 
Skåde landsby bestod i 1682 af 9 gårde, 3 huse med jord og 1 hus uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 253,0 tønder land skyldsat til 42,65 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var tovangsbrug med omdriften 4/4 + 1 vang sås årligt.

Galleri

Se også 
 Skåde Sogn
 Holme Bjerge

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Bydele i Aarhus
Skæring

Skæring er en bydel i Aarhus beliggende ca. 10 km nordøst for Aarhus C og ét af de mest velhavende områder i Aarhusområdet.

Skæring er en del af Skæring-Egå med 10.200 indbyggere 1. jan 2018.

Skæring Sogn har pr. 1. januar 2006 4.977 indbyggere, hvoraf de 4.402 er medlemmer af den danske folkekirke. Der blev i 2005 født 57 børn i Skæring, og der var i alt 46 dødsfald.

Skæring har gode badestrande og en lystbådehavn (Kaløvig Bådelaug). Militæret har nu nedlagt et gammelt tysk skydeteræn, som nu bruges som rekreativt område. Området kaldes Mindelunden, et navn, der kommer af, at den tyske besættelsesmagt her på stedet den 2. december 1943 henrettede 5 modstandsfolk for deres deltagelse i sabotagen på broerne ved Langå. Sammen med Egå er Skæring et af de mest velhavende kvartere af Aarhus.

Se også 
 
 Aarhus Kommune
 Henrettelserne i Skæring

Noter 

Bydele i Aarhus
Lokaliteter i Danmark i 2. verdenskrig
Skaføgård

Skaføgård er en herregård i Hvilsager Sogn i Syddjurs Kommune, 3 km NØ for landsbyen Mørke, ca. 28 km NØ for Aarhus. Opført 1580-1582 af Jørgen Ottesen Rosenkrantz.

Bygningen er ikke blandt landets største herresæder, men et af de bedst bevarede: Der mangler nogle gavle på havesiden og et åbent galleri mod gården, der blev nedrevet 1811. I det indre findes måske den største herlighed - et kæmpemæssigt skab i egetræ. Skåret af den hollandske snedker Mikkel van Gronningen, hvis mest kendte værk er prædikestolen i Aarhus Domkirke. Skabet dækker 13 kvm på en væg, og regnes med sin detaljerigdom for et af de fornemste rennæssancemøbler i Nordeuropa. 

Jørgen Rosenkrantz havde to sønner, Otte og Holger, og da han havde midlerne, lod han opføre en gård til hver, Rosenholm og Skaføgård. Desværre døde Otte tidligt, hvorfor Skaføgård blev enkesæde for Jørgens hustru Dorthe Lange til hendes død 1613. Derefter gik gården videre til sønnen Holger. Hans søn Gunde Rosenkrantz måtte på grund af dårlig økonomi afhænde den 1647, hvorefter gården i det følgende århundreder ofte skiftede hænder. 

Blandt gårdens ejere er Jacob Brønnum Scavenius Estrup, der erhvervede den i 1852. Hans efterkommere ejer stadig Skaføgård.

Skaføgård Gods er på 999 hektar.

Ejere af Skaføgård 
(1492-1503) Erik Ottesen Rosenkrantz
(1503-1520) Holger Eriksen Rosenkrantz
(1520-1542) Otte Holgersen Rosenkrantz
(1542-1596) Jørgen Ottesen Rosenkrantz
(1596-1613) Dorthe Lange (enke)
(1613-1642) Holger Rosenkrantz "den lærde"
(1642-1647) Gunde Rosenkrantz
(1647-1666) Steen Bille
(1666-1681) Henrik Ditlev Holck
(1681-1712) Mette Steensdatter Bille gift Holck
(1712-1749) Thomas Nicolaj Nielsen Behr
(1749-1778) Niels Thomsen Behr
(1778-1779) Niels Thomsen Behrs dødsbo
(1779-1786) Poul Nielsen Behr
(1786-1797) Anna Jørgensdatter Mørch gift Behr
(1797-1852) Jørgen Mørch Secher
(1852-1907) Jacob Brønnum Scavenius Estrup
(1907-1939) Jacob Estrup (søn)
(1939-1967) Niels Rudolph Estrup (nevø)
(1967-1971) Hector Estrup / Vilhelm Estrup / Christian Estrup (Niels' 3 sønner)
(1971-2007) Hector Estrup
(2007-    ) Jacob Christen Estrup (søn)

Eksterne henvisninger 
 Skaføgård på 1001 fortællinger om Danmark

Herregårde i Syddjurs Kommune
Herregårde i Randers Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Eufemisme

En eufemisme er et ord, der bruges som omskrivning for et andet, der er uønsket eller tabu-belagt. Årsagen kan være, at det oprindelige ord opfattes som ubehageligt eller vulgært, eller at det opfattes som negativt eller nedsættende (et pejorativ).

Eksempler på eufemismer er: sove ind og "afgå ved døden" i stedet for at dø, adamskostume/evakostume i stedet for nøgenhed, lønmodtager i stedet for arbejder, og samspilsramt i stedet for adfærdsvanskelig eller miljøskadet, ældre i stedet for gammel, familietragedie i stedet for drab på familiemedlemmer.

Canadieren Steven Pinker har udviklet en teori, som han kalder eufemisme-trædemøllen. Ifølge den vil de negative associationer, der er forbundet med et ord, altid efter en vis periode blive overført til eufemismen. Det fører til dannelsen af en ny eufemisme. Nye ord bidrager ikke til at løse problemer. Det kan højst tilsløre dem og måske endda forsinke en virkelig løsning.

I nogle tilfælde ses den modsatte tendens. Det vil sige, at brugen af eufemismer bevidst afvises, og tingen kaldes ved "rette navn", ud fra en betragtning om, at "det ikke er noget at skamme sig over". Et eksempel på det har vi i 1970'erne, hvor kvindebevægelsen insisterede på brugen af ordet kvinde frem for dame og pige. Mange homoseksuelle insisterer på at bruge ordet bøsse, der tidligere var negativt og tabubelagt; det blev nu neutralt. Inden for nyere bevægelser såsom veganisme ser man ofte, at veganere forsøger at nedbryde eufemismer inden for dyreproduktion. Læder kaldes for dyrehud, hønseæg kaldes for sekræter, og bøffer og koteletter kaldes for døde grise og køer.

Eufemismer og krig 
Eufemismer er ofte anvendte i omtale af krig. Selve begrebet krig betegnes til tider som "aktivistisk udenrigspolitik", "militære operationer", "internationale missioner, "kampagner" etc., ligesom bombardementer omtales som "levering af bomber", hvis resultater ikke er dræbte mennesker, men "tab", eventuelt "civile tab". 

Systematiseret udryddelse af mennesker af jødisk oprindelige blev af nazisterne omtalt som "Den endelige løsning på det jødiske problem", og Fordrivelsen af tyskere efter 2. verdenskrig blev blandt andet betegnet som en "befolkningsoverførsel" osv.

Se også 
 Politisk korrekthed
 Nysprog

Noter 

Ordtyper
Stilistik
Forstbotanisk Have

Forstbotanisk Have, findes flere steder

 Forstbotanisk Have i Aarhus
 Forstbotanisk Have i Charlottenlund
 Forstbotanisk Have i Viborg
Stjerneanis (plante)

 
Stjerneanis (Illicium verum) – ikke at forveksle med den yderst giftige Illicium anisatum – er et lille til mellemstort stedsegrønt træ med en pyramidal vækstform. Alle dele af træet er aromatiske: barken, bladene, blomsterne og de blanke, brune frøkapsler.

Beskrivelse 
Barken er glat og gråhvid. Bladene er lancetformede, helrandede og blanke. Blomsterne har mange blomsterblade, men ingen forskel på bæger- og kronblade. De er grønligt-hvide med et lyserødt skær, og de minder om blomsterne hos Tulipantræ. Frugterne er mangerummede kapsler, der hver rummer et stort, blankt frø.

Højde x bredde: 18 × 8 m (stammediameter op til 25 cm).

Hjemsted 
Træet hører hjemme i de subtropiske egne af Kina og Vietnam, men er dyrket og naturaliseret i hele Sydkina og de sydligste dele af Japan. 

I hjemlandene findes træet vildtvoksende i skove på let, veldrænet, men fugtig jord. Her vokser det sammen med bl.a. Melaleuca cajuputi, Camellia olifera, Cunninghamia lanceoluta, Cassia siamea og Dipterocarpus alatus.

Anvendelse 
Frugterne bliver høstet og soltørret, før de er modne. De forhandles under navnet stjerneanis som hele eller stødt til pulver, og de bruges som krydderi. Olien kan udtrækkes med damp og bruges som smagsingrediens i forskellige drikkevarer.

Nytteplanter
Schisandraceae
Schisandraceae

Plantefamilien Schisandraceae er en lille familie, som er udbredt i subtropiske og tropiske egne af Østasien og Mellemamerika. Arterne er kendetegnet ved primitive blomster uden den forskel på bæger- og kronblade, som ellers er typisk for de tokimbladede. Her omtales alle slægter, selv om kun ganske få arter har økonomisk betydning.

 Kadsura
 Schisandra
 Stjerneanis-slægten (Illicium)

 
Austrobaileyales
Wolfgang Rihm

Wolfgang Rihm (født 13. marts 1952), i Karlsruhe, er en tysk komponist.

Han havde sit første kompositionsførsøg som 11-årig, og fik som 22-årig sit gennembrud som komponist. Wolfgang Rihm har skrevet orkesterværker og 8 symfonier, men også operaer, vokalværker, kammermusik og klaverværker.

Wolfgang Rihm er stadig bosiddende nær den franske og schweiziske grænse, hans lejlighed indeholder blandt andet en del billeder af den østrigske kunstner Kurt Kocherscheidt som han også er venner med, og har dedikeret flere af sine værker til.

Wolfgang Rihm er professor og underviser på musik akademiet i sin fødeby, og har blandt andet undervist Vykintas Baltakas og Jörg Widmann.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (1969) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (1975) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1976-1977) - for sopran, baryton, korog orkester
 "Vers une Symphonie Fleuve I" (Mod en flodsymfoni I) (1992-1995) - for orkester
 "Vers une Symphonie Fleuve II" (Mod en flodsymfoni II) (1992-1995) - for orkester
 "Vers une Symphonie Fleuve III" (Mod en flodsymfoni III) (1992-1995) - for orkester
 "Vers une Symphonie Fleuve IV (Mod en flodsymfoni IV) (1992-1997, Rev. 1998–2000) - for orkester 
 Symfoni "i nærheden af fjern" (2012) - for baryton og orkester

Komponister fra Tyskland
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Personer fra Karlsruhe
Hayden Christensen

Hayden Christensen (født 19. april 1981 i Vancouver, Canada), med danske rødder, er en skuespiller, som er mest kendt for sin rolle som unge Anakin Skywalker i Star Wars episoderne 2 og 3. Han har desuden spillet med i andre film, såsom Jumper hvor Rachel Bilson var hans medspiller, som senere blev hans daværende forlovede.
Han gør også en relativt kort entré i DVD-genudgivelsen fra 2004, Star Wars-trilogien, hvor han i slutningen af Return of the Jedi optræder som den spøgelsesagtige skikkelse af Anakin, ved siden af Yoda og Obi-Wan Kenobi.

Den 29. oktober 2014 blev Christensen og Rachel Bilson forældre til en pige, som fik navnet Briar Rose.

Filmografi 
 In the Mouth of Madness (1995)
 Strike! (1998)
 The Virgin Suicides (1999)
 Life as a House (2001)
 Star Wars Episode II: Klonernes angreb (2002)
 Shattered Glass (2003)
 Star Wars Episode VI: Jediridderen vender tilbage, dvd-genudgivelsen (2004) – (den originale film var fra 1983)
 Star Wars Episode III: Sith-fyrsternes hævn (2005)
 Factory Girl (2006)
 Awake (2007)
 Virgin Territory (2007)
 Jumper (2008)
 New York, I Love You (2009)
 Quantum Quest: A Cassini Space Odyssey (2010)
 Takers (2010)
 Vanishing on Seventh Street (2010)
 American Heist (2014)
 Outcast (2014)
 90 Minutes in Heaven (2015)
 First Kill (2017)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Skuespillere fra Canada
Personer fra Vancouver
Det Centrale Personregister

Det Centrale Personregister (CPR) er et landsdækkende statsligt folkeregister og indeholder grundlæggende personoplysninger om enhver, der har et personnummer (CPR-nummer). Registret blev oprettet den 2. april 1968.

I registret registreres personnummer, navn, adresse, fødselsregistrering, statsborgerskab, folkekirkeforhold, slægtskab, civilstand samt statusoplysninger for den enkelte personregistrering.

Registeret drives af CPR-kontoret, der er et kontor i Social- og Indenrigsministeriets departement.

De seks første cifre i personnummeret angiver personens fødselsdato i rækkefølgen dag (01-31), måned (01-12) og årstal uden århundrede. De sidste fire cifre i personnummeret udgør et løbenummer, idet sidste ciffer angiver, om der er tale om en mandlig (ulige nummer) eller en kvindelig (lige nummer) person. Indtil den 1. oktober 2007 opfyldte alle personnumre den såkaldte modulus 11 kontrol.

I nogle tilfælde tildeles et nyt nummer når personen juridisk skifter køn.

Eksterne henvisninger 
 Det Centrale Personregisters hjemmeside 
 Bekendtgørelse af lov om Det Centrale Personregister 

Danmarks grunddata
Danmarks registre
Hjælpemidler ved slægtsforskning
Anton Berntsen

Anton Berntsen (26. august 1873 – 16. februar 1953) var en dansk forfatter. Langt de fleste af hans værker er skrevet på jysk og indeholder og tolker det særlige jyske "sinnelaw". 
Blandt hans mest kendte fortællinger er Småfolks fånøwels (skreven i 1920) og digtene i Gjemmævvel (skreven 1922) og Udvalgte jyske digte 1-2 (1938-39).
I 1901 startede han en harmoniumfabrik i Vejle og byggede senere både violiner og en enkelt cello.

Teksteksempler 

Fra Fjale-Andes og andre jydske historier:

Hwodan æ skumagge bløw kurieret
Æ skumagges huws lo medt i æ by lii østen for æ gåådkjaer. Dæ wa ett møj stås ve et, de wa fåsømt bådde forudden å forinden, å de wa flie oer sien, æ haww wa bløwwen grawet. Æ skumagge sjel wa osse fåsømt, han wa en lille swot kåel å si te. Han håd swot hoer å swot fuldskekk, å han wa få de mjest swot bådde o hans hender å i hans ansegt. Di onng Pigge vild gjaan drell ham, di såå, han skuld wask sæ, men han swåår, te de kund ett betåål sæ, >>de wåer ett ott daww, inden en æ lii beskidt igjen<<.

Eksterne henvisninger 
 
 Anton Berntsen på Dansk Forfatterleksikon

Novelleforfattere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Tilst

Tilst er en bydel i Aarhus, beliggende 7-10 km nordvest for Aarhus C med postnummer 8381, Tilst har 15.145. indbyggere i (2017) og består reelt af selve Tilst og Brabrand Nord.

Etymologi 
Tilst blev indtil slutningen af 1900-tallet stavet og udtalt "Tiilst", altså med hørlig dobbeltvokal. Det oprindelige navn er Tislæst, af gudenavnet Tir og læst der er gammelt dansk ord for 'efterladenskab'.

Historien 

Der har været omkring 50 oldtidsmindesmærker omkring byen, men ingen er bevaret.

Landsbyen er kendt fra 1200-tallet og var en del af Tilst-Kasted Kommune. De ældste dele af Tilst Kirke er fra 1200-tallet. Kirken fik tårn i 1500-tallet. Døbefonten af granit er fra kirkens ældste tid. En del af gårdene tilhørte i slutningen af 1600-tallet Aarhus Domkapitel.

Tilst landsby bestod i 1682 af 14 gårde og et hus med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 761,0 tønder land skyldsat til 120,70 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Byen var oprindelig en lille landsby med nogle få hundrede beboere og hovedby i Tilst-Kasted Sognekommune, men i 1968 kom en stor befolkningstilvækst i Tilst, da Aabyhøj Boligforening byggede boligområdet Langkærparken med godt 800 lejligheder. Byen fik egen lille biograf (der senere er lukket) og butikstorv med nærkøbsbutikker.

En lige så stor omvæltning skete fra 1970, da varehuset Bilka - Danmarks største og første af sin slags - åbnede på bar mark ved hovedvejen Aarhus-Viborg lidt syd for Tilst. Varehuset var udelukkende baseret på kunder, der kom i bil. Området omkring Bilka er blevet til et megacenter med forretninger som JYSK, Elgiganten, Bauhaus, Toys "R" Us og flere banker. Også områdets posthus og Post Danmarks omdelingscenter er flyttet hertil i erhvervskvarteret Anelystparken.
Området er generelt ved at vokse til en regulær bydel med McDonald's, 7-Eleven og kulturelle institutioner.

Idrætsforeningen Tst er central for byens foreningsliv.

Omgivelserne 
Den vestligste del af Tilst kendes som Mundelstrup Stationsby, som er en del af landsbyen Mundelstrup, der nu er vokset sammen med Tilst. Lige nord for Mundelstrup Stationsby ligger Geding Sø og syd for, den nyrejste True Skov. Højeste punkt i området er Søndre Rakhøj på 84 meter.

I Tilst Sogn ligger vådområderne Tilst, Geding og Kasted Mose, samlet: Kasted Mose nogle kilometer nord for byen.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),

Eksterne henvisninger 

 Hjemmesiden Tilst gennem 200 år

Panorama af megacenter i Tilst  <center>    </center>
Vejlby

Vejlby er en bydel i Aarhus, beliggende ca. 5 km nord for Aarhus C.
 
Vejlby er en del af Vejlby-Risskov med 26.692 indbyggere 1. oktober 2018.

Historie 
Den var oprindelig en selvstændig by og fik sit navn (ældre dansk vedel 'vadested') på grund af Egåen, der i gamle dage oversvømmede de lavtliggende arealer i sognets nordøstlige hjørne. Bebyggelsens middealderlige kerne (og kirken) ligger på en ca. 50 meter høj bakke i sognets midte.

Vejlby landsby bestod i 1682 af 30 gårde og 7 huse med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 933,8 tønder land skyldsat til 185,04 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

På grund af sin nærhed til Aarhus voksede befolkningen eksplosivt i løbet af det 20. århundrede. Ikke mindst lavlandet ned mod Aarhus Bugten, det såkaldte Vejlby Fed, tiltrak mange nybyggere fra Aarhus. Den bebyggelse, der lå i sognets sydøstlige del, fik navnet Risskov efter skoven Riis Skov umiddelbart mod syd, men på den aarhusianske side. Sognekommunen blev herefter i 1929 omdøbt til Vejlby-Risskov Kommune. Den blev ved kommunesammenlægningen i 1970 indlemmet i Aarhus Kommune.

Litteratur 
 Steen Busck, Billeder af Vejlbys historie, Århus 1995.
 Regnar Knudsen, Vejlby-Risskov gennem Tiderne, Århus 1955.
 Arne Christiansen, Kåre Egholm og Paul Raarup, Det sandede fed, 1994.
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),

Eksterne henvisninger 
 Helge Georg Jensen, Vejlby Billeder (artikel), Vejlby 2005.
 Helge Georg Jensen, Vejlby Skole gennem 100 år (artikel), Vejlby 2003.

Noter

Eksterne links 

Kvarterer i Aarhus
Risskov
Aarhus N
Rawalpindi

Rawalpindi (Urdu: راولپنڈی) er en by i Potwar Plateau tæt ved den pakistanske hovedstad Islamabad, i provinsen Punjab. Indbyggertallet er cirka 2 millioner. Rawalpindi er den 4. største by i Pakistan efter Karachi, Lahore og Faisalabad. Lokalt kendt som Pindi, blev området hjem til forhistoriske soaniankultur indfødte til denne region.Talrige shoppingbasarer, parker og en kosmopolitisk befolkning tiltrækker kunder fra hele Pakistan og i udlandet.

Eksterne henvisninger
Folkeregister

Folkeregistre blev indført i Danmark ved lov 14. marts 1924. 

I 1963 blev der oprettet folkeregistre i Grønland. 

Folkeregistrene blev i 1968 omlagt til Det Centrale Personregister, og i 1978 bortfaldt pligten til at opbevare de gamle folkeregisterkort

Folkeregistrene blev etableret med det primære formål at dække behovet for personoplysninger i den kommunale administration, men herudover dog også at betjene statslige myndigheder og private, der ønskede oplysninger om aktuelle adresser.

Grundlaget for de folkeregistrene var en almindelig folkeoptælling den 5. november 1924, i København, Frederiksberg og Gentofte kommuner dog den 1. februar 1923.

Forløberen for folkeregistrene var politiets registerblade som blev ført i København fra 1890-1923. Med folkeregistrene blev registreringen fra registerbladene landsdækkende.

Folkeregisterkort 

Folkeregistrene var baseret på tre kartoteker: 
 Hovedkortregistret, der bestod af et kort for hver familie med bofællesskab eller for en enlig (over 15 år) og indeholdt alle de registrerede oplysninger for personerne, herunder de nødvendige oplysninger for at kunne fremstille valglisterne. 
 Afgangsregistret der indeholdt hovedkort for personer, der var fraflyttede eller døde
 Navneregistret der indeholdt oplysninger om navn og adresse og fungerede som index til hovedkortregistret.

Indtil 1978 blev følgende oplysninger registreret på folkeregisterkortene:
 Personoplysninger
For- og efternavn, pigenavn, navneændringer, fødselsdata, fødested, ægteskabelig stilling og vielsesmyndighed, erhverv, stabsborgerforhold, stilling i husstanden, trosbekendelse eller folkekirkeforhold, børn under 15 år herunder adoptivbørn, og fra 1968 CPR-nummer.
 Bopælsoplysninger:
Flytninger til og fra kommunen, adressebeskyttelse
 Andre oplysninger
Umyndiggørelse, konkurs (indtil 1956), straf (indtil 1956), fattighjælp (indtil 1962), skat (indtil 1973), lægdsrullenummer (1956-1973), folke- og invalidepension (1956-1973), børnebidragspligt (1956-1959), valgret (1956-1973), offentlig sygesikring (1935-1973), anmærkning om forældre samt andre mindre betydningsfulde oplysninger.

Folkeregisterkortene hører til kommunernes arkiver, og er derfor ikke alle afleveret til Statens Arkiver, nu Rigsarkivet.

Noter

Litteratur 
 Skaaning, Jytte og Bente Klercke Rasmussen, Find din slægt – og gør den levende, Forlaget Bonderosen 2003
 Worsøe, Hans H., Politikens håndbog i slægtshistorie, Politiken 1994

Eksterne henvisninger 
 Det Centrale Personregister 
 Om Københavns folkeregisterkort 1923-1968 hos Københavns Stadsarkiv

Danmarks grunddata
Danmarks registre
Hjælpemidler ved slægtsforskning
Kristen Bjørnkjær

Kristen Bjørnkjær (født 28. november 1943 i Hasselholt ved Vinderup) er journalist og forfatter.

Han voksede op i landsbyen Fløjstrup syd for Aarhus som søn af en gårdejer, et univers, der spillede en rolle i hans tidlige digte, blandt andet "Min landbrugsleksikale barndom", der er poesi formet som et leksikon. Han kom på Aarhus Katedralskole, hvorfra han blev samfundssproglig student i 1963. Allerede her skrev han digte, som blev optaget i forskellige tidsskrifter, og som var inspireret af tegneserier, sport og popkultur. 

I 1965 debuterede han med digtsamlingen "Ny dansk politik", en titel, der vidner om en ny og anderledes tilgang end den traditionelle lyrik. Det førte til, at han blev medlem af redaktionen af tidsskriftet ta', hvor han kom i kunstnerisk selskab med Hans-Jørgen Nielsen, Jørgen Leth, Vagn Lundbye, Erik Thygesen, Henning Christiansen og Per Kirkeby, den tids avantgarde. 

Sideløbende blev han uddannet som journalist på den socialdemokratiske avis i Aarhus, Demokraten. Herfra kom han til Jyllands-Posten og siden til Aktuelt i København, hvorefter han stoppede for at blive fuldtidsforfatter, men samtidig bevarede forbindelsen til avisverdenen som tv- og lyrikanmelder på Politiken.

Han skrev flere digtsamlinger og fik i 1976 med "Kærestesorg" om et følelsesmæssigt kaos et gennembrud til et større publikum. Den udkom i 17 oplag og cirka 50.000 eksemplarer. Han skrev desuden manuskripter til tv, radio, film, teatre, revy- og kabaretscener samt bøger af mere journalistisk karakter, herunder to rejsebøger "Tokyo Boheme" efter et ophold i Japan og "Øst for Suez" om en rejse med et af rederiet Mærsks skibe.

Bjørnkjær har desuden skrevet et antal danske sangtekster. I 1983 var han ophavsmand til hovedparten af teksterne på musikalbummet Spring Ud med musikeren Klaus Kjellerup, herunder teksten til sangen, "Hvis du forlader mig", som er en let bearbejdning af et af de centrale digte fra Kærestesorg-samlingen. 

I 1993 blev han ansat på Dagbladet Information, hvor han arbejdede indtil 2013 som blandt andet kulturredaktør, kronik- og debatreaktør, lederskribent og stedfortrædende chefredaktør.

Hædersbevisninger 
 Flere arbejdslegater og engangsydelse fra Statens Kunstfond første gang 1968
 1972 Carl Møllers Legat
 1973 Statens Kunstfond. 3-årigt stipendium
 1976 Holger Drachmann-legatet
 1987 Forfatterne Harald Kiddes og Astrid Ehrencron-Kiddes Legat
 1988 Det anckerske Legat

Referencer

Eksterne links 
 Kristen Bjørnkjær  på Bibliografi.dk
 Biografi  på Litteratursiden.dk
 Kristen Bjørnkjær på discogs

Digtere fra Danmark
Journalister ved Dagbladet Information
Redaktører fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog