kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gul krumkapsel

Gul krumkapsel (Homalothecium lutescens) er et ret almindeligt mos på tør og kalkholdig jordbund. Det videnskabelige navn lutescens betyder 'gullig' og hentyder ligesom det danske navn til mossets farve. Gul krumkapsel er tidligere blevet henført til slægten Camptothecium.

Gul krumkapsel har lyst gule, oprette eller opstigende, uregelmæssigt fjergrenede stængler. Bladene er kraftigt længdefoldede, smalt trekantede og 3-4 mm lange. Bladene har ribbe og er temmelig stive. De minder om bladene hos krybende silkemos. De krumme sporehuse ses sjældent. Derimod formerer mosset sig vegetativt, ligesom mange andre mosser, vha. især ubegrænset længdevækst, hvor de ældre dele af planten dør, og der dannes selvstændige, genetisk ens individer. 

Gul krumkapsel er udbredt i Europas tempererede områder mod nord til de sydlige dele af Norge, Sverige og Finland. Desuden er arten rapporteret fra Færøerne, Island, Marokko, Tyrkiet, Iran og Kaukasus.

Noter

Kilder 
 Andersen, A.G. et al. Den danske mosflora. I. Bladmosser, 1976, Gyldendal, .
 Christiansen, M. Skytte. Flora i farver 2. Sporeplanter, 1978, Politikens Forlag, .
 Smith, A. J. E. The Moss Flora of Britain and Ireland, 2004, Cambridge University Press, .

Eksterne henvisninger 

 www.biopix.dk Billeder

Planter i Danmark
Brachytheciaceae
Omnium

Omnium er et cykelløb med 6 forskellige discipliner. Historisk set, har omnium haft en række forskellige formater. Omnium blev genindført i VM som et løb med 5 discipliner for mænd i 2007 og for kvinder i 2009. Det blev ændret i 2010 af Den Internationale CykelUnion, UCI, til at omfatte udskilningsløb og distancekørsel og det skete for at favorisere udholdenhedscykelryttere.

Løbets afvikling 
UCI definerer løbet således:

Afvikles over 2 dage.

Dag 1:
1) Scratch løb
2) Individuelt forfølgelsesløb: 4000 meter for elite mænd, 3000 meter for junior mænd og elite kvinder, 2000 meter for junior kvinder
3) Udskilningsløb
Dag 2:
4) Tidskørsel: 1000 meter for mænd, 500 meter for kvinder 
5) Flyvende omgang (mod uret)
6) Pointløb: 40 km for senior mænd, 25 km for senior kvinder, 25 km for junior mænd og 20 km for junior kvinder

Nye pointregler

Den rytter, der slutter først i en begivenhed (de 5 første), modtager 40 point, den anden rytter får 38 point og så videre. Er der flere end 20 deltagerer modtager resten 1 point.

I pointløbet uddeles point i spurterne og man kan vinde 20 p ved at tage en omgang, mens en tabt omgang koster minus 20 point.

Vinderen er den rytter med flest point efter pointløbet.

Hvis to ryttere står uafgjort i pointstillingen, vil placeringen i pointløbet være afgørende. 

En rytter skal have gennemført hver begivenhed i omnium.
 
Omnium erstattede individuelt forfølgelsesløb, pointløb og parløb ved sommer-OL i 2012.

Referencer 

Cykelsportsdiscipliner
Banecykling (cykelsport)
Svømning under sommer-OL 2012 – 200m rygsvømning kvinder

200 meter rygsvømning for kvinder under Sommer-OL 2012 fandt sted 2. og 3. august i London Aquatics Centre.

Program

Resultater

Indledende heat

Semifinaler

Semifinale1

Semifinale 2

Finale

Referencer 

200m rygsvømning kvinder
Svømning for kvinder
Psykedelisk metal

Psykedelisk metal (også kaldet metal psykedelia, stoner rock eller stoner metal). er en undergenre af heavy metal som også bruger elementer fra psykedelisk rock, støjrock, NWOBHM, progressiv metal, doom metal og blues rock.

Se Også
Avantgarde metal
Progressiv metal
Teknisk dødsmetal
Musikgenrer
Metalgenrer
Margrethegård (Flensborg)

Margrethegård (på tysk Margarethenhof) er en tidligere herregård fra cirka 1720 i Sankt Jørgen-kvarteret i Flensborg. Den repræsentative bygning ligger kun få hundrede meter nordøst for Søndertorvet i Flensborgs midtby, ved foden af den banke, hvorpå den flensborgske bydel Jørgensgaard ligger. Gården befandt sig tidligere uden for Flensborgs byporte. Til gården hørte tidligere også en barokhave.

Gården blev i 1762 udbygget til et sukkerkogeri (Sukkergård) og fik dermed en mere industriel karakter. Bag udbygningen stod Handelsselskabet St. Croix fra Dansk Vestindien. Sukkergårdens lager fra 1820/1840 er endnu bevaret. I årene 1842 til 1928 havde endelig jernstøberiet Jepsen til huse her. Jernstøberiets produktion var i begyndelsen baseret på vandkraft, men blev senere afløst af dampdrift. Selve hovedbygning blev i 1882 til fabrikvilla. Hele komplekset er i dag restaureret og lavet om til moderne bylejligheder.

Gården fil sit navn efter svigermoren til jernstøberiets ejer N. Jepsen. Den til gården førende vej kaldes Am Margarethenhof / Ved Margrethegården.

Billeder

Eksterne henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Flensborg
Industrihistorie
Vægtløftning under sommer-OL 2012 – 69 kg kvinder

Kvindernes 69 kg vægtklasse i vægtløfting under Sommer-OL 2012 fandt sted den 1. august 2012 på ExCeL Exhibition Centre i London.

Resultater 
15 udøvere deltog.

Referencer 

69 kg kvinder
Kvindesport under OL
Sigurd Rambusch (arkivar)

Sigurd Rambusch (født 21. december 1931 i Esbjerg) er en dansk arkivar.

Sigurd Rambusch er søn af landsretssagfører og modstandsmand Hartvig H. Rambusch, blev student i Esbjerg i 1950 og tog så på Askov Højskole, hvor han var indtil 1951. Senere studerede han fra 1955 amerikansk historie på et Fulbright-legat ved universitetet i Kansas, USA, og afsluttede studiet med graden Master of Arts i 1957. Han blev i 1962 cand.mag. Året efter blev Sigurd Rambusch ansat ved Rigsarkivet, hvor han var ansat i 38 år, dvs. frem til sommeren 2000, og sluttede som overarkivar. Rambusch fik flere studieopgaver ved arkiver i Europa. I 1960'erne blev han sendt til  Sovjetunionen og Polen, og i løbet af 1970'erne til Vesttyskland og England.

Sigurd Rambusch har også været engageret sig i en række faglige foreninger; blandt andet har han siden 1986 været medlem af bestyrelsen for Selskabet for Historie, Litteratur og Kunst, og han var i en lang periode medlem af Udgiverselskabet for Danmarks Nyeste Historie. Sigurd Rambusch har ligeledes en stor interesse for lokalhistorie og kirkeanliggender, og har i den sammenhæng siden 1977 været medlem af Rødovre Sogns Menighedsråd og siden 1992 formand samme sted. 30. november 1988 blev han Ridder af Dannebrog.

Rambusch har forfattet bøger særligt om historiske og lokalhistoriske emner, og fra 1993 var han tilknyttet arbejdet på Den Store Danske Encyklopædi, hvor han han bidraget med artikler.

Han blev gift 12. august 1960 med arkitekt m.a.a. Marta Simon (29. april 1936 i Kapuvár, Ungarn – 2008), datter af Pál Simon og hustru Margit f. Horváth.

Kilder 
 Fødselsdagsomtale i 2001 i Kristeligt Dagblad

Sigurd
Arkivarer fra Danmark
Embedsmænd fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Faglitterære forfattere fra Danmark
Historikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer fra Esbjerg
Personer i Kraks Blå Bog
Jönköpings Södra IF

Jönköpings Södra IF er en svensk fodboldklub fra Jönköping i Småland, som siden 2006 har spillet i landets anden bedste liga, Superettan. Klubben spiller i den svenske række .

Klubben har spillet i alt ti sæsoner i landets bedste række Allsvenskan, med sæsonen i 1969 som den seneste. Bedste placering var en andenplads. 

Hjemmekampene bliver spillet på Stadsparksvallen, med en kapacitet til 5.200 tilskuere.

Eksterne henvisninger 

 Jönköpings Södra IFs officielle hjemmeside 

 
Etableret i 1922
Bølle (adelsslægt)

Bølle var en uddød dansk adelsslægt.

Slægten kendes fra begyndelsen af 15. århundrede og førte 4 sølvbølger i blåt felt og 2 sølvvinger på hjelmen. Ejler Madsen Bølle blev 1482 biskop i Aarhus, men måtte efter mange stridigheder med Aarhus by og kong Hans 1491 nedlægge sit embede og døde 1501, vistnok på Silkeborg Slot, som han havde forbeholdt sig på livstid. Hans brodersønner, Ejler Eriksen Bølle til Nakkebølle (død 1534) og Mads Eriksen Bølle til Orebygaard (død 1539) samt sidstnævntes søn, Erik Bølle til Tersløse og Orebygaard, sad alle tre i rigsrådet, men indtog alle en vaklende holdning i kampen mellem kongerne Christian II og Frederik I og i overgangen fra katolicisme til lutherdom. De to sidstnævnte førtes efter Grevefejden i tysk fangenskab, men togs 1536 til nåde af Christian III mod at forpligte sig til ikke at ville virke for genindførelsen af bisperegimentet. Erik Bølle døde 1562 som slægtens sidste mand. Hans datter Birgitte Bølle, som arvede Orebygaard og var gift med Christoffer Gøye til Gunderslevholm og Avnsbjerg, stiftede 1581 hospitalet i Sakskøbing.

Kilder 

 

Adelsslægter fra Danmark
Salmonsens
Birgitte Bølle

Birgitte Bølle (Bølge) (ca. 1532 – 1595) var en dansk adelsdame.

Hun var datter af Erik Bølle og altså halvsøster til den berømte Tyge Brahes fader Otte Brahe. Efter faderens død arvede hun Orebygaard, men var da for længst gift med Christoffer Gjøe til Gunderslevholm og Avnsbjærg, efter hvem hun blev enke 23. april 1584. 

Efter sagnet gjorde samtiden sig lystig over det overmodige hus, som ægteparret førte på Orebygaard, og en samtidig slægtebog kalder også fru Birgitte Bølle "de Brahers gale moster", men adskillige vidnesbyrd taler dog til hendes fordel. Hun, der som enke opbyggede Orebygaard af ny, har således 1581 funderet et betydeligt hospital i Saxkøbing; et ualmindelig stort antal indbydelser og deslige til hende fra standsfæller og andre er opbevaret til vore dage. Hvis dette ikke skyldes tilfældige omstændigheder, kunne man også i dem se en hyldest til hendes personlige gode egenskaber – eller til den barnløse frues store rigdom.

Kilder 

 

Godsejere fra Danmark
Danskere i 1500-tallet
Birgitte
Ejler Eriksen Bølle

Ejler Eriksen Bølle til Nakkebølle (død 1534) var en dansk rigsråd, søn af Erik Madsen Bølle og Anne Sivertsdatter (Blaa).

Ejler Eriksen Bølle blev omtrent 1503 gift med Anne Bild, jomfru hos dronning Christine, og var 1507-10 lensmand på dronningens livsejegods Tranekjær. Han blev rigsråd ved regeringsforandringen i 1523, men forekommer for øvrigt sjælden. I 1531, da Christian II ventedes, har han i forening med de øvrige fynske rigsråder i et brev til Frederik I givet en stærkt farvet skildring af almuens oprørske stemning og de foranstaltninger, der påtænktes til øens forsvar. 

Formodentlig allerede da gammel og svagelig, forekommer han slet ikke i de følgende store herredage og rigsrådsmøder. Både efter gravskriften i Aastrup Kirke i Fyn og i hans dattersøn Eiler Brockenhuus’ kalenderoptegnelser sættes hans død til 1. januar 1534. Huitfeldt lader ham derimod 1534 i juli måned blive ført som fange fra Nakkebølle til Svendborg, hvor han nødtvungen måtte anerkende Christian II. Om dette beror på en forveksling med hans svigersøn Claus Eriksen Ravensberg, der fik Nakkebølle med Susanne Bølle (senere gift med Jacob Brockenhuus), eller om dagsangivelsen på gravstenen er urigtig, kan næppe afgøres.

Kilder 

 

Rigsråder fra Danmark
Lensmænd fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1500-tallet
Ejler Eriksen
Erik Bølle

Erik Bølle, (o.1495-1562), Rigsråd, Søn af Mads Bølle, var i 1523 en af de adelsmænd, til hvem kong Christian 2. havde betroet Københavns forsvar, men efter byens overgivelse sluttede han sig til Kong Frederiks Parti, og året efter er han blandt de adelsmænd, som forpligte sig til at modarbejde lutheranismen. 

Omkring 1527-28 tilgiftede han sig med Hr. Tyge Brahes Enke, Sophie Jørgensdatter Rud, ikke blot Hovedgården Elved, men også Isholt Len i Halland, som hun havde i pant af Kronen. Året efter blev han, der her skjuler sig under navnet Erik Vaagen (Vove, Slægt våbenet var 4 Bølger), med mange flere tilsagt at følge Kongen udenrigs, men af den Kongerejse blev der intet. 
Derimod blev han under Grevens Fejde ligesom faderen ført i tysk fangenskab på grev Christoffers foranledning, og begge måtte de efter hjemkomsten udstede troskabsreverser til kong Christian 3. og forpligte sig til ikke at virke for Genindførelse af det i Mellemtiden afskaffede Bisperegimente. 

Efter Faderens død 1539 arvede Erik Bølle Tersløse og Orebygaard og fik også faderens Len Tureby, Spanager og Egby, påhvile han 1505 med sine forældre havde fået livsbrev af Roskilde Biskop, men som dog blev ham fratagne i 1556, samt Nagelsti Birk på Lolland, som han beholdt til sin død. 

I 1540 blev han derefter udnævnt til Rigsrådet, men spillede ikke mere nogen fremtrædende rolle, ja synes endog før sin død at have nedlagt sin værdighed som Rigsråd. Fru Sophie Rud døde 1. marts 1555, i hvilken anledning Peder Palladius dedicerede til ham sin oversættelse af Melanchtons Traktat om de dødes opstandelse; han måtte da forlade Elved, som tilfaldt hans stifbørn. 

31. august 1561 giftede han sig med Margrethe Axelsdatter Urup, der senere ægtede Jacob Sparre. Erik Bølle havde kun 2 døtre af sit første ægteskab og var sidste mand af sin slægt. 
Han døde 1562 på Tersløse, i hvis sognekirke han ligger begravet.

Kilder 

 

Rigsråder fra Danmark
Danskere i 1500-tallet
Erik
Godsejere fra Danmark
Lensmænd fra Danmark
Mads Eriksen Bølle

Mads Eriksen Bølle (–1539) var en dansk rigsråd, lensmand og godsejer, som holdtes fanget i reformationstiden.

Broder til Eiler Eriksen Bølle, arvede Orebygård efter sin mor og blev 1505 af sin slægtning biskop Johan Jepsen (Ravensberg) i Roskilde for sin, sin hustrus og sin søn Eriks livstid forlenet med Tureby, Spanager og Egby, der hørte til bispegodset, samt fra 1507-15 tillige med St. Agnetes Kloster i Roskilde.

Allerede i Kong Hans' tid optaget i Rigsrådet blev han kort efter Christian 2.'s tronbestigelse ridder. 1523 deltog han i Københavns belejring på Frederik 1.'s side.

Da Christian 2. 1531 ventedes, var han blandt de rigsråder, der førte befalingen i København, og udvirkede tillige med flere andre rigsråder på samme tid, at Frue Kirke atter gaves tilbage til katolikkerne.
Han må således anses for at høre til rigsrådets katolsksindede flertal, om han end på Herredagen 1533 efter Frederik 1.'s død ikke synes at have deltaget i de mest yderliggående katolske skridt.

Under Grevefejden måtte han ligesom de øvrige østdanske råder slutte sig til Grev Christoffer, men blev alligevel i jan. 1535 tillige med sin søn Erik og en del andre adelsmænd ført som fange til København.
Senere stævnede han Sakskøbings borgere, fordi de havde røvet hans gods, formodentlig på Orebygaard.
I København holdtes han i varetægt, indtil han i begyndelsen af 1536 tillige med de øvrige adelsmænd sendtes som fange til Meklenborg.
Først efter Københavns overgivelse løslodes han her fra, men overleveredes til Christian 3.'s varetægt,
hvis nåde han først genvandt ved en revers af 28. okt. samme år.
Af sær kongelig nåde beholdt han sine forleninger, men genoptoges ikke i rigsrådet.

Familie 
Gift med Birgitte Clausdatter Daa fra Ravnstrup.
Far til ovenstående rigsråd Erik Bølle og en datter, Dorthe, gift med rigsråd Knud Rud til Vedbygaard.

Kilder 

 

Rigsråder fra Danmark
Danskere i 1500-tallet
Mads Eriksen
Godsejere fra Danmark
Lensmænd fra Danmark
Riddere fra Danmark
Jo Hermann

Jo Hermann (født 1961 i København) er en dansk forfatter, redaktør og oversætter. Hermann er formand for Dansk Forfatterforening.

Hermanns forfatterskab omfatter skønlitteratur, essays og undervisningsmateriale. Hun er uddannet i latin fra Syddansk Universitet.

Bibliografi

Skønlitteratur 
 Kejserens klarsyn, 2011, Arzig (roman)
 Hos Hades, 2006, Forlaget Modtryk (roman)
 Under tøjet, 2004, Modtryk (roman)
 Idyl, 1999, Modtryk (novelle)

Faglitteratur 
 Litteraturstøtte i praksis, 2011, Arzig
 Hvis Gud er svaret, hvad er så spørgsmålet (essays), 2007, Det Andersenske Forlag
 Alfabetas grammatik, 2005, Alfabeta Forlag
 Latinsk grammatik på dansk, 2001 og senere, Akademisk Forlag
 Minigrammatik, 1996, Modtryk
 Inside pocket guide to Denmark, 1992, APA Publications

Eksterne henvisninger 
Jo Hermanns hjemmeside 
litteratursiden.dk

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Formænd for Dansk Forfatterforening
Personer fra Vordingborg
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Husum Mølleå

Husum Mølleå (også Husum Å eller på tysk Husumer Mühlenau) er en å i det nordlige Tyskland, der har sit udspring cirka 14 kilometer øst for Husum ved Øster Ørsted. Herfra løber åen mod vest til byhavnen i Husum, hvor den krydses af en lille fodgængerbro og en større kombineret vej- og jernbaneklapbro. På det sidste stykke før mundingen i Nordsøen passerer åen et sø-spærreværk, som beskytter Husum mod stormfloder. I vadehavet fortsætter åen som søgat (Gammel Hever).

Floder i Slesvig-Holsten
Mølleå
Autotypi

En autotypi er en kliché til bogtryk, der i stedet for ensfarvede streger kan gengive tonværdier ved at opdele billedet i små punkter af varierende størrelse.

Teknik 
Ved fremstillingen af negativet til en autotypi belyses filmen gennem et gitter, et raster, der er anbragt i en nøje beregnet afstand foran filmen. Afhængigt af lysmængden bliver de sorte punkter større eller mindre i udbredelsen (filmen er en hård film, der ikke gengiver gråtoner, kun sort eller hvidt). 

Gitteret er fremstillet af to glasplader med et antal linjer, der er ætset i glasset og fyldt med sort farve. Pladerne er limet sammen, så linjerne krydser hinanden i en ret vinkel. Rasterets finhed angives i linjer pr. cm (i England og USA i linjer pr. tomme). Et groft raster bruges til avistryk, et finere raster kræver glattere papir, men gengiver bedre fine detaljer. Begrebet er gået videre til billeder på laserprintere og andre moderne trykformer.

Metalpladen belyses som sædvanligt gennem det fremkaldte negativ og ætses som beskrevet under opslaget kliché.

Kilder/referencer 
 Klichefremstilling i: Bogtrykkerbogen. – København 1946 / J. Zedeler, A. Bakøy & E. Reimer Nielsen. 1946 

Bogtryk
Trykning og typografi
Kommunikation
Teknologi
Kliche (tryk)

En kliché er inden for bogtrykket et trykelement for billeder i højt relief frembragt ved ætsning i metal eller fremstillet i plastik.

Teknik 
Metalklichéer blev oprindeligt fremstillet ved at tegne direkte på en metalplade med en fed, syrefast tusch eller kridt og så ætse pladen. Man kunne også lave tegningen på særligt papir og så overføre tegningen til metalpladen. Tegningen kan derved fremstilles retvendt. Men ret hurtigt udviklede man den fotografiske reproteknik. 

Man fremstillede først et hårdt (uden gråtoner) negativ i samme størrelse som klichéen i et stort reprokamera. Dette kunne være flere meter langt. Negativet skulle vendes om for at det færdige tryk kunne blive retvendt. Dette skete med et spejl eller et prisme. 

Negativet blev fremkaldt og kontaktkopieret på en metalplade belagt med en lysfølsom hinde. Som metal brugte man som oftest zink, men til større oplag eller til særligt fine tryk brugte man messing eller kobber. Den lysfølsomme hinde var æggehvide eller fiskelim tilsat ammoniumbikromat. Shellak kunne også bruges. Når hinden blev belyst, garvedes de belyste dele og blev uopløselige. Man påførte et lag farve og vaskede de ubelyste partier af hinden bort. Efter tørring pudredes hinden med asfaltpulver og pladen opvarmes, så asfalten smeltede sammen med hinden. Brugtes fiskelim, smeltede limen til en art syrefast emalje. Bagsiden af pladen blev beskyttet med et lag shellak.

Pladen ætsedes derpå, enten i en skål eller i en ætsemaskine, der kastede ætsevæsken mod pladen. Zinkklichéer ætsedes med salpetersyre, kobber og messing med jernkloridopløsning.

Undervejs måtte ætsningen afbrydes for at stregerne ikke skulle underætses og derved blive for tynde. Man skyllede og tørrede klichéen, valsede den over med farve og pudrede igen med asfaltpulver. Der varmedes og farven løb ned på siden af stregerne og beskyttede disse.

Derved fik stregerne efterhånden en facon som trappetrin. Man sluttede derfor med at fjerne den beskyttende farve, påføre et nyt lag farve og så rundætsede man stregerne. 

Hvis der er tale om en stregkliché (klichéen består kun af streger og farvede flader), skulle der ætses til en stor dybde. En autotypi skulle derimod ikke ætses så dybt. 

I de senere år af bogtrykket udviklede man klichéer af en plastikmasse, der hærdede ved lyspåvirkning, hvorefter de ubelyste områder kunne udvaskes med vand. Massen hærdedes derpå ved at blive ”bagt”. Det er de såkaldte gummiklichéer, der er bøjelige. Der fandtes også hårde plastikklichéer. 

Klichéen monteredes på en træ eller jernklods klar til tryk. En plastikkliché kunne monteres på blindmateriale.

Kilder/referencer 
 Klichefremstilling i: Bogtrykkerbogen. – København 1946 / J. Zedeler, A. Bakøy & E. Reimer Nielsen. 1946 

Bogtryk
Trykning og typografi
Kommunikation
Teknologi
Scherer

Navnet Scherer kan henvise til flere personer:
 Wilhelm Scherer
 Helena Schmidt-Scherer
 Julie Schmidt-Scherer
 Jean Marie Maurice Schérer
 Roy Harold Scherer, Jr.
Svømning under sommer-OL 2012 – 100m butterfly kvinder

100 meter butterfly for kvinder under sommer-OL 2012 fandt sted 28. juli og 29. juli i London Aquatics Centre.

Program

Resultater

Indledende heat

Semifinaler

Semifinale 1

Semifinale 2

Finale

Referencer 

100m butterfly kvinder
Svømning for kvinder
Rottehale

Rottehale har flere betydninger:

Hovedbetydning
 Rottehale – Rottens hale.

Frisure
 Rottehale (frisure)

Dyr
 Rottehale (larve)

Planter
 Rottehale (Phleum)
 Rottehale radise

Værktøj
 Rottehale (fil)
Rottehale (larve)

En rottehalelarve eller rottehale er larver af nogle arter af svirrefluer, almindeligvis Eristalis tenax. En rottehales kendetegn er en rørlignende, teleskopisk åndesiphon i enden af rottehalen.
 
Denne fungerer ligesom en snorkel, der tillader larven at ånde luft når den er neddykket. Siphonen er sædvanligvis ligeså lang som larvens krop (20 mm når voksen), men kan forlænges til så langt som 15 cm. Det er dette organ som har givet larven dets almindelige navn. Larven lever typisk i stillestående og iltfattigt vand, med et højt organisk indhold. Larven er ret tolerant overfor forurening og kan leve i kloak lagooner.

Kommerciel anvendelse 
Disse larver kaldes almindeligvis "mousies" og de opdrættes og sælges som agn. De er specielt populære til isfiskeri.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 youtube.com: Rat tailed maggot – video af rottehaler.
 University of Florida: Rat-tailed maggot

Svirrefluer
Udviklingsbiologi
Agn (flertydig)

Agn har flere betydninger:
 Agn – madding
 AGN (aktiv galakse)
 IATA-kode for Air Gabon
Camille Muffat

Camille Muffat (28. oktober 1989 i Nice, Alpes-Maritimes - 9. marts 2015 ved Villa Castelli, Argentina) var en fransk kvindelig svømmer. Hun havde siden 2010 specialiseret sig i disciplinen fri. Den 29. juli 2012 vandt hun en olympisk guldmedalje ved OL i London i 400 meter fri og blev derved den fjerde franskmand, der opnåede dette.

Hun svømmede i svømmeklubben Olympic Nice Natation.

I 2014 annoncerede hun, at hun indstillede sin karriere, efter en uoverensstemmelse med sin træner. Hun døde i 2015 i en helikopterulykke ved Villa Castelli i Argentina, 25 år gammel.

Eksterne henvisninger

Kilder 

Svømmere fra Frankrig
Medaljevindere ved sommer-OL 2012
Olympiske mestre fra Frankrig
Yannick Agnel

Yannick Agnel (født 9. juni 1992 i Nîmes, Frankrig) er fransk svømmer, der har specialiseret sig i fri på 100 m og 400 m. Han har siden 2006 svømmet i den sydfranske svømmeklub Olympic Nice Natation.

Eksterne henvisninger 

 
 
 
 

Svømmere fra Frankrig
Olympiske mestre fra Frankrig
Olympiske sølvmedaljevindere fra Frankrig
Personer fra Nîmes