kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Løgismose (sædegård)

Løgismose er en gammel sædegård, den nævnes første gang i 1333. Løgismose ligger i Hårby Sogn, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1575 og ombygget i 1640-1644-1726-1826-1883. Gennem århundreder var Løgismose en splittet herregård, hvor søskende og slægter delte ejerskabet.

Løgismose Gods er på 209 hektar

Ejere af Løgismose 

 (1330-1333) Jens Ingialdsen Revel
 (1333-1350) Peder Rytze
 (1350-1385) Peder Basse
 (1385-1392) Jens Pedersen Basse
 (1392-1410) Erik Sehested / Hartvig Sehested
 (1410-1435) Jens Pedersen Panter
 (1435-1440) Eiler Hardenberg
 (1440-1460) Engelbrecht Albrechtsen Bydelsbak
 (1460-1470) Jacob Hardenberg / Albrecht Bydelsbak / Grethe Bydelsbak
 (1470-1495) Claus Bryske
 (1495-1536) Mogens Gjøe
 (1536) Mette Mogensdatter Gjøe gift Oxe
 (1536-1569) Mouris Olufsen Krognos / Johan Oxe
 (1569-1571) Peder Oxe
 (1571-1590) Peder Oxe / Mette Rosenkrantz gift Oxe
 (1590-1593) Inger Oxe / Sidsel Oxe
 (1593-1609) Johan Rud
 (1609-1614) Erik Jensen Bille
 (1614-1656) Anders Eriksen Bille
 (1656-1667) Sophie Rosenkrantz gift Bille
 (1667-1670) Slægten Bille
 (1670-1694) Anders Eriksen Bille
 (1694-1704) Adam Frederik Trampe
 (1704-1734) Sophie Amalie Cortsdatter Adeler gift Trampe
 (1734-1735) Conrad Adamsen Trampe
 (1735-1736) Sophie Hedvig Adamsdatter Trampe / Frederikke Louise Adamsdatter Trampe
 (1736-1743) Frederikke Louise Adamsdatter Trampe
 (1743-1780) Sophie Hedvig Adamsdatter Trampe
 (1780-1800) Adam Frederik greve Trampe
 (1800-1809) Hans Frederik Uldall
 (1809-1824) Johannes Smith
 (1824-1831) R. Smith / F. L. Smith
 (1831-1851) Christen Hansen
 (1851) J. Th. Pedersen
 (1851-1880) Hans Hansen
 (1880-1883) Hans Hansen
 (1883-1886) V. J. N. Sønnichsen
 (1886-1895) Hans Hansen
 (1895-1915) Hans Slott Steensen
 (1915-1923) Enke Fru Steensen
 (1923-1944) J. Jessen
 (1944-1947) Niels Bukh
 (1947-1953) C. Christfort
 (1953-1965) Simon P. Korshøj / Erik Korshøj / Ejnar Ørnsholt
 (1965) Simon P. Korshøj
 (1965-1996) Sven Grønlykke ejer af ASA Film 1964-1972
 (1996-) Jeppe A. Grønlykke

Kilder og eksterne henvisninger 
 Løgismose - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Ejendomsværdiskat

Ejendomsværdiskatten er en årlig dansk skat pålagt ejerboliger. Den beregnes på grundlag af boligens ejendomsværdi. Satsen for ejendomsværdiskatten er fastsat i ejendomsværdiskatteloven og kan ikke variere fra kommune til kommune.

Beregning 

Udgangspunktet for beregning af ejendomsværdiskatten er den offentlige ejendomsvurdering. 

Det ejendomsværdibeløb som lægges til grund for skatteberegningen, er det laveste af 3 mulige værdier (eksempel pr. 2012):

 Ejendomsværdien pr. 1. oktober 2012 (for private ejerboliger er dette beløb i udgangspunktet samme beløb som 1. oktober 2011, jf. at den offentlige ejendomsvurdering er to-årig).
 Ejendomsværdien pr. 1. januar 2001 + 5 pct.
 Ejendomsværdien pr. 1. januar 2002

I 2012 er ejendomsværdiskatten 1 pct. af den del af ejendomsværdien, der ikke overstiger en progressionsgrænse på 3.040.000 kr. Af ejendomsværdien over progressionsgrænsen betales 3 pct. i ejendomsværdiskat. For ejendomme købt før 1. juli 1998 nedsættes ejendomsværdiskatten med 2 promille. Nedslaget bortfalder ved ejerskift.

Den offentlige ejendomsvurdering er som udgangspunkt to-årig, men sker forskudt for private ejerboliger og erhvervsejendomme, hvilket påvirker værdien af den første af de tre mulige værdier, som ejendomsværdiskatten kan beregnes ud fra. Private ejerboliger vurderes pr. 1. oktober i ulige år, og resultatet offentliggøres i det efterfølgende (lige) år. Erhvervsejendomme vurderes pr. 1. oktober i lige år, og resultatet offentliggøres i det efterfølgende (ulige) år.

Ejendomsværdiskat og lejeværdi af egen bolig 

Ejendomsværdiskatten blev indført fra og med 2000 som et element i 1998-skattereformen (Pinsepakken). Den erstattede den hidtidige lejeværdi af egen bolig, der havde optrådt i det danske indkomstskattesystem fra indkomstskattens indførelse i 1903. I modsætning til lejeværdien af egen bolig, som var et tillæg til boligejerens kapitalindkomst og dermed indgik som et element i ejerens samlede indkomstskatte-beregning, beregnes ejendomsværdiskatten uafhængigt af boligejerens øvrige skatteforhold.

Ejendomsværdiskattens økonomiske begrundelse 
 
Fra et fagøkonomisk synspunkt betragtes ejendomsværdiskatten dog fortsat reelt som en skat på indkomst, nemlig den indirekte indkomst en boligejer har i form af sparet husleje. Denne såkaldte imputerede indkomst er ikke en indkomst, der faktisk udbetales, men den forøger alligevel boligejerens reelle forbrugsmuligheder på samme måde som anden indkomst og skal derfor ud fra denne tankegang også beskattes for at opretholde det vandrette lighedsprincip (jf. Skat). Af samme grund rubriceres indtægterne fra ejendomsværdiskatten af Danmarks Statistik under indkomstskatter.

Udbredelse 

I 2010 betalte godt to millioner danskere, svarende til ca. 40 % af alle skattepligtige personer, ejendomsværdiskat.

Referencer 

Skatter
Fast ejendom
Rentekammeret

Rentekammeret var betegnelsen for den funktion i den danske statsadministration, som varetog økonomiske og materielle anliggender under enevælden. Der var opgaver som bogholderi samt udbetalinger og told- og skatteopkrævning; det indbefattede også administration af statens ejendom som skove, veje og bygninger og udstedelse af kongelige privilegier. Rentekammeret blev nedlagt i 1848, da der blev indført ministerialstyre, og opgaverne blev da overdraget til de nyoprettede ministerier, hvoraf Finansministeriet fik hovedparten.

Oprindelig var rentekammeret ledet af en rentemester og en del af Danske Kancelli, men ved enevældens indførelse i 1660 ændredes navnet til skatkammerkollegiet. Det blev nu en mere selvstændig administrativ enhed, som blev ledet af en rigsskatmester, hvor Hannibal Sehested blev den første. 

I 1680 ændredes navnet tilbage til Rentekammeret.

Forandringer
Gennem tiden blev rentekammeret underkastet mange forandringer i takt med, at administrationen blev større. Der har været mange opsplitninger af funktionsområderne ved f.eks. oprettelse af: 

 Tyske sekretariat i 1699, som håndterede hertugdømmernes sager
 Kommercekollegiet i 1735, som håndterede erhvervssager
 Generaltoldkammeret i 1760, som overtog toldsager samt sager vedrørende de oversøiske kolonier
 Overskattedirektionen i 1762, som håndterede statens gæld
 Generallandvæsenskollegiet i 1768, som tog sig af landvæsen og veje.

Eksterne henvisninger 

 Steffen Heiberg: "Rigsråd, kongemagt og statsfinanser i 1630'erne" (Historisk Tidsskrift, 13. række, Bind 3; 1976)
 Holger Hjelholt: "Et forspil til den store landbokommissions nedsættelse" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 5; 1939)
 Edvard Holm: "Bidrag til Karakteristik af den Guldbergske Kabinetsstyrelse" (Historisk Tidsskrift, 7. række, Bind 5; 1904)
 Harald Jørgensen: "Finansforvaltningens Omdannelse i 1816. Bidrag til Centraladministrationens Historie under Frederik VI" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 1; 1930)
 Kersten Krüger: "Rentemesterregnskaber og overslag: Problemer inden for dansk finanshistorie omkring 1600" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 10; 1972)
 Christian III’s Rentemesterregnskaber (digital udgivelse) 

Danske myndigheder under enevælden
Danmarks økonomiske historie
Ophørt i 1848
Danmarks finanspolitik
Birthe Wilke

Birthe Wilke (født 19. marts 1936) er en dansk sangerinde og skuespiller. Hun debuterede i 1950'erne med Bruno Henriksens orkester. Da Bruno Henriksen kort efter startede Philips Grammofonplader i Danmark, blev Birthe Wilke hurtigt en af selskabets topsangere. De bedst kendte sange fra denne periode er Håndklaver og Charme og Den Gamle Gartner. Det blev til en hel stribe succeser i tidens schlager-stil, men også jazz og visesang mestrede hun.

I 1957 blev hun og Gustav Winckler nummer tre ved det internationale Melodi Grand Prix med sangen "Skibet skal sejle i nat", og trods hjemlig kritik i begyndelsen er det 50 år efter et af de største grandprix-hits, Danmark har haft. Wilke bidrog senere med andre grand-prix-numre. Fra midten af 1960'erne droslede hun sangkarrieren ned, men dukkede alligevel sporadisk op i 1970'erne og begyndelsen af 1980'erne. Hun uddannede sig til stenograf og advokatsekretær, og arbejdede i en årrække i bankverdenen.
Birthe Wilke er i de senere år blevet en anerkendt foredragsholder. Hendes foredrag begyndte i Melodi Grand Prix Fanklubben [Eurofans Denmark] (http://www.eurosong.dk). I 2007 debuterede hun som forfatter med digtsamlingen "Fluen og andre strøtanker". I 2010 udsendtes en dobbelt-CD med Birthe Wilkes favoritsange fra 1950'erne. I 2012 fulgte en CD med danske viser, oprindeligt i 1976 udgivet på "Hør selv records".

Wilke var en overgang gift med cykelrytter Otto Olsen.

Film 
 Jeg elsker dig (1957).
 Soldaterkammerater (1958).
 Jetpiloter (1961).
 Reptilicus (1961).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Danskere i 1900-tallet
Sangere fra Danmark
Vindere af Dansk Melodi Grand Prix
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1957
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1959
Danmarks Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1957
Popsangere
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1961
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1958
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1959
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1962
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1963
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1965
Krægeblomme

Krægeblomme er de små, blommeagtige stenfrugter af Kræge (Prunus domestica ssp. insititia), som er en underart af Blomme. Frugterne kan minde en del om Slåens frugter, men her er de større, stenen er aflang med spidse ender, og – ikke mindst – frugten smager godt.

Krægeblomme kan bruges, hvor man ellers ville bruge blommer: til syltetøj, henkogning og i desserter og kager.

Stenfrugter
Blomme
Ricin

Ricin er et giftigt protein, produceret af planten Ricinus communis kaldet kristpalme eller castorbønne. Ricin er et kulhydrat-bindende protein, et lectin, som først blev renfremstillet af Peter Hermann Stillmark i 1888.

Proteinet er yderst giftigt – 6000 gange stærkere end blåsyre og dobbelt så stærk som kobraslangens gift. Dødelig dosis er således 0,2 milligram og der findes ingen kendt modgift. Castorbønner er vidt udbredt, da planten dyrkes til udvinding af ricinusolie, der benyttes i fremstillingen af bl.a. nylon, bremsevæske og hydraulisk væske.

Bakterietoxinet verotoksin minder i struktur og funktion meget om ricin. Det er også et protein bestående af to subunits, der er ansvarlige for indtrængen i cellen og inaktivering af proteinsyntesen.
 
Ricin har været brugt ved likvideringer og er på listen over potentielle terrorredskaber. Det er blevet brugt på linje med miltbrand ved at sende det i breve til personer eller instutioner.
Det såkaldt paraplymord på Georgi Markov skete med ricin.
I 2013 blev et brev til en amerikansk senator testet positiv for ricin.
Et lignende brev med spor af ricin blev samme dag sendt til Det Hvide Hus med Barack Obama som modtager.
Ingen af brevene nåede dog frem til modtagerne.

Ricin er også blevet brugt i den amerikanske tv-serie Breaking Bad, hvor de to hovedpersoner Walt og Jesse forsøger at slå en række personer ihjel med giften.

Se også 
 Toksin

Eksterne kilder/henvisninger 

 Giftige planter og dyr kan bruges i medicin. Videnskab.dk

Organiske forbindelser
Gift

Proteiner
Oregaard

Oregaard er en gammel kongsgård, den nævnes første gang i 1231 og kaldt Orebirk. Oregaard ligger i Ore Sogn, Skovby Herred, Nordfyns Kommune. Hovedbygningen er opført i 1600. Danmarks Husdyrpark er på Oregaard.

Oregaard er på 43,6 hektar med Karensminde

Ejere af Oregaard 

 (1231-1471) Kronen
 (1471-1501) Ebbe Andersen Ulfeldt
 (1501-1527) Anders Ebbesen Ulfeldt
 (1527-1534) Hartvig Andersen Ulfeldt
 (1534-1539) Kronen
 (1539-1546) Poul Henriksen von Ahlefeldt
 (1546-1585) Henrik Poulsen von Ahlefeldt (døde 1583)
 (1585-1588) Abel Henriksdatter von Ahlefeldt
 (1588-1596) Hans Johansen Lindenov
 (1596-1635) Laurids Hansen Lindenov
 (1635-1657) Anne Friis gift Lindenov
 (1657) Sophie Hansdatter Lindenov (døde 1666) gift Rantzau 
 (1657-1661) Henrik Frantsen Rantzau (døde 1674)
 (1661-1672) Henrik Ottesen Lindenov
 (1672) Kirsten Henriksdatter Lindenov gift Banner
 (1672-1687) Erik Ottesen Banner
 (1687) Erik Banners dødsbo
 (1687-1694) Thomas Iversen
 (1694-1700) Ditlev Reventlow
 (1700-1704) Cai Hansen Rantzau (døde 1704)
(1704-1711) Cai Caisen Rantzau 
 (1711-1712) Kronen
 (1712-1716) Cai Caisen Rantzau / Otto Blome
 (1716-1719) Christian Carl Gabel
 (1719-1749) Jean Henri lensgreve Huguetan-Gyldensteen
 (1749-1752) Marguerite Marice Francoise Isdore Jeansdatter lensgrevinde Huguetan-Gyldensteen gift von Knuth
 (1752-1802) Johan Henrik Eggertsen lensgreve von Knuth-Gyldensteen
 (1802-1827) Constance Henriette Frederikke Johansdatter lensgrevinde von Knuth-Gyldensteen gift (1) Bernstorff (2) Stolberg (3) Rantzau (4) de Wansonwitz
 (1827-1837) Andreas Erich Heinrich Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen
 (1837-1898) Johan Hartvig Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen
 (1898-1922) Hugo Kuno Georg lensgreve Bernstorff-Gyldensteen
 (1922-1943) Den Danske Stat
 (1943-1976) Svend Jepsen
 (1976-2006) Gorm Rosencrone von Benzon
 (2006-) Birthe von Benzon

Eksterne henvisninger 

 Oregaard Husdyrpark

Herregårde i Nordfyns Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Nordfyns Kommune
Foreningen til Fremskaffelse af Boliger for Ældre og Enlige

Foreningen til Fremskaffelse af Boliger for Ældre og Enlige blev stiftet d. 11. nov. 1954 af 
 Den Almindelige Danske Lægeforening
 Danske Bankfunktionærers Landsforening (nu: Finansforbundet)
 Dansk Samvirke (nu: Danes Worldwide)
 Dansk Sygeplejeråd
 Gymnasieskolernes Lærerforening

Foreningen blev stiftet for at skaffe boliger til organisationernes medlemmerne, men også til andre ældre og enlige, hvis boligerne ikke var blev optaget af organisationernes egne medlemmer. Foreningen har ønsket at skabe visionære nye boligtyper der specielt var velegnede til ældre og andre enlige. Dette er bl.a. tilstræbt ved opføre byggeri med et bredt udsnit af kollektive faciliteter.

Foreningen har i sin levetid opført:
 Adelaide, Gentofte
 Antvorskov, Slagelse
 Bagatelle, Gentofte
 Birkebo, Helsingør
 Esbjerg Kollektivhus, Esbjerg
 Fredensborghusene, Fredensborg
 Frederiksgården, Frederiksberg
 Hareskovbo, Gladsaxe
 Hellebo, Helsingør
 Holstebro Kollektivhus, Holstebro
 Langenæsbo, Århus
 Langenæshus, Århus
 Margrethe Hjemmet, Roskilde
 Margrethegården, Roskilde
 Randers Kollektivhus, Randers
 Ryetbo, Værløse
 Sandmarksbo, Køge
 Silkeborghus, Silkeborg
 Skansedal, Hillerød
 Sophie Amalie Gården, Frederiksberg
 Aabenraa Kollektivhus, Aabenraa

Ekstern kilde/henvisning 
 Foreningen til Fremskaffelse af Boliger for Ældre og Enlige – officiel website 

Foreninger fra Danmark
Etableret i 1954
Finansforbundet

Der er for få kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.

Finansforbundet er et fagforbund for alle ansatte i den finansielle sektor. Forbundet organiserer hele paletten af medarbejdere fra rengøringsassistenten i filialen til dealeren i hovedsædet. Finansforbundet forhandler overenskomster, rådgiver medlemmer og udbyder kurser, uddannelse og medlemstilbud af forskellig art.

Historie 
Finansforbundet har to forløbere:

 Danske Bankfunktionærers Landsforening (DBL), som blev etableret i 1938.
 Danske Sparekassefunktionærers Landsforening (DSfL), der blev stiftet i 1939.

De to organisationer fusionerede i 1992 og dannede derved Finansforbundet.

Organisation 
Finansforbundet er opbygget af en række virksomhedskredse og finanskredse. Forbundet har cirka 2.100 tillidsrepræsentanter, arbejdsmiljørepræsentanter og kontaktpersoner, der er fordelt over hele landet. Der er omkring 130 ansatte i forbundshuset i København og kredsenes sekretariater rundt om i landet, som yder service til medlemmer og tillidsvalgte.

Kredse 
Finansforbundet har i alt ni kredse - seks virksomhedskredse og tre finanskredse. I virksomheder med over 1.200 medlemmer dannes der en virksomhedskreds, og medlemmerne i mindre virksomheder hører til geografiske finanskredse. Hver kreds har en kredsbestyrelse, der vælges af kredsens medlemmer på en generalforsamling.

 Finansforbundet - Kreds Vest
 Finansforbundet - Kreds Øst
 Finansforbundet i Danske Bank (Kirsten Ebbe Brich var formand i 2018.)
 Finansforbundet i Nordea (Dorrit Brandt var formand i 2020.)
 Finansforbundet Jyske Bank Kreds (uden år: formand Marianne Lillevang)
 Finansforbundet NYKREDS (i 2020 var Kristina Andersen Skiøld formand.)
 Finansforbundet Assurandør Kredsen
 Finansforbundet Sydbank Kreds (uden år: formand Jarl Oxlund)
 Finansforbundet Spar Nord Kreds (i 2020 var Jannie Skovsen formand.)

Medlemmer 
Finansforbundet organiserer medarbejdere i banker, sparekasser, realkreditinstitutter, børsmæglerselskaber, leasing- og finansieringsselskaber, finanssektorens edb-centraler og de virksomheder, som sektoren ejer i fællesskab. Finansforbundet organiserer alle medarbejdergrupper i de finansielle virksomheder.

Den 1. januar 2019 havde Finansforbundet et medlemstal på 53.647 personer, hvoraf 43.569 var aktive på arbejdsmarkedet, og heraf var 1.191 personer ledige.

Størstedelen af Finansforbundets medlemmer er erhvervsaktive, og de arbejder bl.a. som bankrådgivere, dealere, IT-medarbejdere, ledere, specialister, projektledere, jurister mv.

Referencer 

Fagforbund uden hovedorganisation
Etableret i 1992
Mandal

Mandal er en by og tidligere kystkommune i det tidligere Vest-Agder, nu Agder fylke i Norge. Den blev, sammen med Marnardal, en del af Lindesnes kommune 1. januar 2020, i forbindelse med Kommunereformen i Norge.Den tidligere kommune grænsede i vest og nordvest til Lindesnes, i nord til Marnardal og i øst til Søgne. Kommunen har ca. 14.000 indbyggere og var den næststørste i Vest-Agder.

Mandal fik som ladested eget formandskab og kommunalt selvstyre i 1837. Kommunen fik bystatus i 1921. I 1964 blev kommunen slået sammen med Halse og Harkmark og Holum kommuner til Mandal kommune, som den er i dag.

Kommunen har mange strande; selvom Sjøsanden er den mest kendte, findes der flere andre, sådan at man kan vælge strand efter vindforhold. Skærgården omkring Mandal er velegnet for bådturister. Specielt er området omkring Nordfjorden med mange øer, holme og skær. Kommunen har også en marina i elven, midt i byen.

Mandalselven, som er en lakseelv, deler byen i to, før den løber ud i havet. Tre laks er valgt som motiv i byvåbnet.

Centrum har mange hvidmalede sørlandshuse og en lang promenade langs elven. I centrum ligger en gågade.

Mandal kirke fra 1810 er Norges største trækirke. Den er bygget i empirestil.

Det nye kulturhus i byen, Buen kulturhus (åbnet 2012) tjener mange kulturelle formål som et bibliotek, biograf, koncertsal, teater og kunstgalleri. Huset er tegnet af det danske arkitekt firma 3XN.

Mandal har fra begyndelsen af 1950'erne været et centrum for udvikling og bygning af hurtigbåde i Norge. Det var Toralf Westermoen, som startede dette arbejde. Siden er der løbende bygget og udviklet nye hurtigbådskoncepter i byen. For tiden er Søforsvarets nye missiltorpedobåde af «Skjold»-klassen under bygning i Mandal.

Norges sydligste punkt, et lille skær, Pysen ligger ved  i Mandal kommune sydøst for byen.

Bygninger i Mandal 
 Buen kulturhus
 Hatholmen fyr
 Ryvingen fyr

Festivaler 
 Skaldyrfestivalen anden weekend i august hvert år
 Mandal Jazzfestival

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Detaljert statistikk for Mandal
 Mandal
på snl.no
 Kultur i Mandal på kort fra Kulturnett.no 
 Historiske fotografier fra Mandal og omegn i Nationalbibliotekets arkiv

 
Tidligere kommuner i Norge
Kommuner i Vest-Agder
Byer i Norge
Agders geografi
Jolle

Jolle bruges ofte som betegnelse for en lille robåd eller en mindre båd med en lille motor. En sådan jolle kan bruges til at komme på land fra større skibe eller som redningsfartøj ved havari på større skibe.

Sejljoller 
Udtrykket kan også bruges om sejljoller. I dette tilfælde er forskellen på en sejljolle og et sejlskib at jollen er mindre og har en sværd i stedet for en køl. Sværdet kan hæves og sænkes, mens sejlskibet har en fast køl.

Sejljolle er blot en overordnet betegnelse for joller med sejl. De i Danmark mest kendte forskellige typer af sejljoller, der findes, er listet nedenfor.
 A-Cat
 29er
 405 – en to-mandsjolle med en idealvægt på omkring 100 kg tilsammen.
 420
 470
 49er
 505
 Contender
 Enterprise
 Europa
 Finnjolle
 Firefly
 Flash
 Flipperjolle
 Flying Dutchman
 Flying Junior
 International 14
 Laser
 Laser Standard
 Laser Radial
 Laser 4.7
 Meginjolle
 Mirror
 Moth
 Mørebas Duett
 OK-jolle
 Open Bic
 Optimistjolle
 Piratjolle
 RS Feva
 RS Tera
 Sjægt – fiskerjolle fra Limfjorden
 Snipe
 Splash
 Sunfish
 Topper
 Trapezjolle
 Wayfarer
 Zoom 8
 Aalborgjolle, tegnet 1929 af Aage Utzon, Jørn Utzons far, til brug for søspejderne i Aalborg. Inspireret af Limfjordens klassiske fiskerjolle, Sjægten
Asystoli

Asystoli ("ingen systole") er den tilstand i hjertet, når det er gået helt i stå, og ingen elektisk impuls bliver dannet. På en EKG vises det som en flad linje. Der findes dog også asystoli med p-takker, hvor atrierne stadigvæk trækker sig sammen men impulsen når ikke videre (av-blok) og av-knuden udsender ikke selv sine egne impulser, så ventriklerne trækker sig ikke sammen men står stille. På en EKG vises det som en flad linje med små takker.
Man kan ikke defibrillere mod asystoli. I stedet behandles med atropin og adrenalin, disse medikamenter kan ændre asystolien til en ventrikelflimmer, dette er muligt at defibrillere, og herved forhåbentligt opnår en normal hjerterytme.

Symptomer
Hjertesygdomme
Kardiologi
Dødsårsager
Oregård

Oregård eller Oregaard kan henvise til forskellige artikler:

 Oregård (Ore Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Ore Sogn, Nordfyns Kommune
 Oregård (gård) – et ejerlav og en landbrugsejendom i Kastrup Sogn, Vordingborg Kommune
 Oregaard – gammel kongsgård ved Bogense.
 Oregård Mark – område seks km sydvest for Bogense.
Korsør Skov

Korsør Skov (Korsør Lystskov), skovområde beliggende ca. tre km øst for Korsørs centrum.

Skoven er en blanding af produktionsskov og rekreative områder.

Privatskove i Danmark
Skov
HSP

HSP, akronymet kan henvise til forskellige artikler:

 Host Signal Processing – HSP, udtrykket anvendes i forbindelse med hardware i relation til blandt andet et modem.
 Hrvatska Stranka Prava – kroatisk politisk parti på højrefløjen.
 HSP – "Højsensitiv personer" eller "Hyper-Sensitive Personer", også kaldet Særligt Sensitive Personer - særligt karaktertræk, der tit forveksles med generthed, hæmmethed, angst, frygt og indadvendthed.
 HSP – Heriditær spastisk paraplegi, en arvelig nervesygdom
Gymnasieskolernes Lærerforening

Gymnasieskolernes Lærerforening (GL) er en dansk faglig organisation, der blev stiftet i 1890. GL har i dag ca. 14.500 medlemmer.

GL's medlemmer er karakteriseret ved, at de underviser eller ønsker at undervise ved de gymnasiale uddannelser (stx, hhx, htx, 2 årigt hf, enkeltfags-hf og studenterkurser).

GL har til formål at virke til gavn for uddannelser på det gymnasiale niveau og at varetage medlemmernes økonomiske, tjenstlige og faglige interesser.

Eksterne henvisninger 
 Gymnasieskolernes Lærerforening

Litteratur 
 Carl-Johan Bryld et al., GL 100. Skole Stand Forening, Gyldendal (1990). .

Etableret i 1890
Fagforbund under AC