kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nijmegen

Nijmegen er en kommune og by i det østlige Nederland nær den tyske grænse. Den ligger i provinsen Gelderland. Byen har 159.556 indbyggere (2006).

Byen hævder at være Nederlandenes ældste by, grundlagt af romerne som Noviomagus

Historie 

Nijmegen blev grundlagt af romerne og var den første hollandske by, der fik romerske byrettigheder. Området omkring Maastricht har været beboet længere, men modtog ikke byrettigheder, og de to byer har derfor været i strid om retten til at kalde sig Hollands ældste by. Byen fejrede sit 2000 års jubilæum i 2005.

Freden i Nijmegen 
1678-79 sluttede Frankrig ved Freden i Nijmegen tre traktater, henholdsvis med Nederlandene, Spanien og Østrig. Ved freden fik Frankrig særlig en række byer i de spanske Nederlande (Valenciennes, Condé, Cambrai, Saint-Omer, Mau-beuge med flere) samt den endelige besiddelse over Franche-Comté og en stor del af Lothringen.

Ved en fjerde traktat oktober 1679 endtes krigen mellem Frankrigs forbundsfælle Sverige og
Nederlandene. 1794 blev Nijmegen besat af Pichegru.

Klima

Uddannelse 
Byen rummer Radboud University Nijmegen, der blev etableret i 1923. Det har syv fakulteter og har i dag knapt 20.000 studerende.

Attraktioner og seværdigheder 

Nijmegen har en række museer Anatomisch Museum, Museum Het Valkhof, muZIEum, Natuurmuseum Nijmegen, Nijmeegs Volkenkundig Museum, Stratemakerstoren, Velorama (cykelmusem) og Huis van de Nijmeegse Geschiedenis. Centralt i byens park Kronenburgerpark, ligger Kruittoren (krudttårnet), der blev opført i 1426.

Byen er ligeledes hjemsted for Hollands største middelaldermarked. Byen har desuden en blide, der er en kopi, af en blide bygget på Middelaldercentret ved Nykøbing Falster i Danmark. Bliden bliver affyret mod Kruittoren med bløde projektiler under festivalen.

Firedagsmarch 

Byen er internationalt kendt for sin traditionsrige firedagsmarch (ned.: "De Nijmeegse Vierdaagse") der siden 1909 med få afbrydelser under verdenskrigene har været en årlig begivenhed. De starter den tredje tirsdag i juli, og dagsdistancerne er mellem 30 og 50 km.
Marchen i 2006 blev aflyst efter førstedagen på grund af sommerheden.

Firedagsmarchen er vokset sig til verdens største flerdags vandrings-event i verden. Flere end 42.000 deltagere går rundt i Nijmegen og det omkringliggende landskab igennem fire dage, hvor de, afhængig af køn og alder, går 120, 160 eller 200 kilometer. Hvert år deltager omkring 5000 soldater fra alle verdens lande. I år (2013) var Danmark det tredje største deltagende land, kun overhalet af Holland og England.

Eksterne henvisninger 

 Byens hjemmeside  – Byens hjemmeside  
 Om Noviomagus, den romerske by  – (engelsk)
 Virtuel rundtur i Nijmegen 
 Byhistorie af Hylke Roodenburg: Städtebauliche Geschichte 
 Historisches Nijmegen 
 Romersk Nijmegen fra Livius.org

 "De Vierdaagse", historien om firedagsmarchen : International Four Days Marches

Noter 

Kommuner i Gelderland
Byer i Gelderland
Frie rigsstæder
Hanse
Hengelo

Hengelo () er en kommune og by i det østlige Nederland i provinsen Overijssel.

For at skelne mellem Hengelo i Overijssel og det langt mindre Hengelo i naboprovinsen Gelderland skrives oftest Hengelo (O) og Hengelo (G).

Byen er mellemstation på togstrækningen Amsterdam-Hannover-Berlin.

Byen havde i 2004 et indbyggertal på ca. 80.000.

Byer i Overijssel
Kommuner i Overijssel
Tilburg

Tilburg ()er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene. 

Byen har 212.943 indbyggere (1. april 2016). Den 18 årige kvinde Sophie van Schaik havde æren af at være indbygger nummer 200.000 den 24 januar 2005. Hun var student på Rockakademiet Fontys i Tilburg, som er kendt for rockgruppen Krezip.

Galleri

Se også 
 Tilburgse Kermis

Referencer

Eksterne links 
 Statistikker om kommunen 

Byer i Nord-Brabant
Kommuner i Nord-Brabant
Kompagni (militær)

Et kompagni (afledt af : companium for 'brødfællesskab') er en landmilitær enhed med normalt omkring 100 soldater, der er samlet i et antal delinger. Flere kompagnier udgør en bataljon. I artilleriet betegnes et kompagni som regel batteri. Hos rytteriet og pansertropperne betegnes beredne enheder henholdsvis egentlige kampvognsenheder som eskadroner.

Danmark 
I den danske hær er et kompagni (forkortet: KMP) en enhed af klassen underafdeling (UAFD), og der går 4-5 kompagnier til en bataljon/afdeling. Chefen for kompagniet har graden af kaptajn eller major – i forbindelse med udsendelse af enheder vil graden så godt som altid være major. Næstkommanderende er typisk en premierløjtnant eller kaptajn.

Se også 
 Hær

Militære enheder
Kampvogn

En kampvogn er et svært pansret, militært køretøj udstyret med en kanon. Kampvognens fremdrift sker sædvanligvis med bælter. En kampvogn omtales ofte ved anglicismen "tank", mens bælterne kan omtales "larvefødder". 

Siden de første kampvogne blev sat i drift under 1. verdenskrig, er der løbende sket opgraderinger i takt med den teknologiske udvikling. De kampvogne, som Tyskland, Frankrig og Storbritannien indledte kampene med under 2. verdenskrig, var relativt let pansrede og bevæbnet med kanoner af en beskeden kaliber. I løbet af krigen udviklede de stridende parter imidlertid kampvogne af en betydelig vægt og kanoner med et kaliber på op mod 100 mm. Eksempelvis den tyske 88 mm luftværnskanon, som viste sig at være en fremragende kampvognskanon. Nazi-Tyskland arbejdede fra midten af 1943 på et udviklingsprojekt med fremstilling af en over 10 meter lang og 185 tons tung kampvogn, Panzer VIII Maus, udrustet med en primær 128 mm anti-tank-kanon samt en sekundær 75 mm kanon. Et par af udviklingsmodellerne, der blev erobret af russerne, er sat sammen til en udstillingsversion, der er udstillet på Kubinka Kampvognsmuseum i Kubinka vest for Moskva.

Kampvognene er efter 2. verdenskrig blevet udstyret med stadig kraftigere kanoner, som ofte er gyrostabiliserede, hvilket gør det muligt at opnå træfning ved skydning under kørsel. Legeringerne, som anvendes til pansringen, har været under konstant udvikling, ligesom forskellige former for tillægspanser er udviklet. En af metoderne er reaktivt panser.

Under 1. verdenskrig benyttede englænderne dæknavnet tank for deres kampvogn, så tyskerne skulle tro, at der var tale om en mobil vandtank. Således betegnes køretøjet fortsat på engelsk tank, ligesom betegnelsen har bredt sig til andre sprog – herunder dansk.

Svagheder 

Som udgangspunkt burde kampvogne være uovervindelige. Men et højt brændstof- og ammunitionsforbrug stiller krav til logistikken, der er sårbar. Desuden betyder deres størrelse og vægt, at de kan have problemer med at færdes i visse typer af terræn. Vægten er afgørende ved f.eks. bropassage. Disse faktorer indskrænker deres brug (især de tunge typer) i uvejsomt eller bjergrigt terræn.

De fleste kampvogne kan kun skyde i én retning ad gangen, så flere kampvogne skal anvendes samtidigt. Men i større formationer kan de være ret udsatte over for angreb fra luften, og i særdeleshed såfremt modstanderen har luftoverlegenhed.

Panserminer hensigtsmæssigt placeret kan standse eller sinke en kampvognsstyrkes fremtrængen. 

Ikke mindst er kampvogne udsatte for mandbårne panserværnsvåben, da besætningens udsyn er dårligt. Selvom besætningen og motoren ikke nødvendigvis påvirkes, så er bælterne meget udsatte og kan være svære at reparere. Det kan blive nødvendigt at løfte kampvognen fri af underlaget for at få reserveled under vejhjulene. En operation, der er yderst vanskelig under beskydning.

Se også 

 Pansret mandskabsvogn
 Infanterikampkøretøj

Kilder
Jules Bacon

Jules Bacon (8. juli 1917 – 13. januar 2007) var en amerikansk professionel bodybuilder, der vandt titlen Mr. America i 1943. Hans vægt (79 kg) og
højde (170 cm) kom ikke op på siden af hvad datidens professionelle bodybuildere kunne opvise, men hans ikke blot muskuløse, men også enestående harmoniske skikkelse gjorde udslaget.

Det er interessant nok, at i 1940'erne, da bodybuilding endnu var noget forholdsvis nyt, nærede dens udøvere tilsyneladende ikke store betænkeligheder ved lejlighedsvis at blive fotograferet uden at have en trævl på. At dette skulle blive anset usømmeligt, synes ikke dengang at være faldet nogen ind.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Strong man: vintage photos of a masculine icon, edited and with an introduction by Robert Mainardi; foreword by Jules Bacon. 1st ed. San Francisco, 2001. 
 Jules Bacon set forfra, helt nøgen og i fuld figur; flekser armmuskel (ca. 1942) 
 "Jules Bacon, Mr. American 1943, passed away" www.davewraper.com, 19. januar 2007

Bodybuildere fra USA
Median

Medianen er den midterste værdi i et sorteret datasæt. Hvis der er et lige antal observationer i datasættet er medianen lig gennemsnittet af de to midterste værdier. Ligesom middelværdien og typetallet er medianen en måde at beskrive middeltendensen i et datasæt. Medianen benævnes også 2. kvartil eller medianværdien.

Bestemmelse af median 
 I et ordnet datasæt med n elementer, hvor n er ulige, vil medianen kunne findes som element nummer .

 I et ordnet datasæt med n elementer, hvor n er lige, kan medianen være en af de to midterste talværdier og enhver talværdi der imellem.

Eksempler 
I datasættet {1,2,2,2,3,5,6,7,8} er medianen 3 – der er fire elementer/tal med værdier større end 3 og fire elementer/tal med værdier mindre end 3. Gennemsnittet af samme datasæt er 4, og typetallet er 2.

I datasættet {1,2,3,4} med lige antal elementer kan således ethvert tal i intervallet [2;3] benyttes som median for datasættet. Denne flydende værdi kan i praksis ikke anvendes til præsentation, og man vil så typisk vælge et tal, der passer til det, tallene skal vise. I mange tilfælde giver det mening at tage gennemsnittet af de to midterste tal, (2+3)/2 = 2,5. Hvis datasættet beskriver, hvor mange børn hver person har, vil man enten vælge 2 eller 3 som resultat, da man ikke kan have 2,5 børn.

Stabilitet 
Fordelen ved at bruge median i forhold til middelværdi er, at median er stabil overfor ekstreme observationer (som blandt andet kan fremkomme ved målefejl). Hvis man for eksempel har målt højder i meter, men har glemt at sætte komma i nogle af målingerne, vil det påvirke gennemsnittet meget, mens medianen ikke bliver påvirket i samme grad. Har man målingerne 1,74, 180 og 1,86, vil gennemsnittet blive 61,2, mens medianen er 1,86. Her er medianen tæt på den rigtige middelværdi, som ville have været 1,8 uden fejlmålingen.

Medianen kan også være at foretrække i målinger, selv om der ikke er målefejl. Det vil typisk være tilfældet, hvis en variabel har en lille gruppe målinger med meget høje værdier. Et eksempel på dette er personlig indkomst. Hvis en gruppe af fem venner tjener henholdsvis 20.000 kr., 22.000 kr., 25.000 kr., 30.000 kr. og 90.000 kr. om måneden, så vil den gennemsnitlige indkomst være 37.500 kr. om måneden, mens medianen vil være 25.000 kr. om måneden. Her er medianen typisk en meget bedre indikator for indkomstniveauet i gruppen. Der er kun én af vennerne, hvis indkomstniveau afviger meget fra medianen. Hvis man i stedet havde brugt gennemsnittet, ville man have vurderet indkomstniveauet for højt for fire af vennerne og alt for lavt for den sidste af dem. Gennemsnittet giver derfor ikke særlig brugbar information om gruppen.

Median i geometri 
I geometrien betegner median et linjestykke, som forbinder en af en trekants vinkelspidser med midtpunktet af den modstående side.

Se også 
 Middelværdi
 Typetal

Referencer 

Middelværdier
Type

Ordet type har flere betydninger eller specialiseringer:
Type (biologi)
Datatype
Type (statistik)
Joshua Reynolds

Sir Joshua Reynolds (født 16. juli 1723, død 23. februar 1792) var en af de mest indflydelsesrige malere i 1700-tallets England. Han var medstifter af og første formand for the Royal Academy. Georg 3. af England satte ham højt og adlede ham i 1769.

Reynolds blev født i Plympton St. Maurice i Devon i England og stod i 1740 i lære hos den populære portrætmaler Thomas Hudson, hos hvem han blev til 1743. Fra 1749 til 1752 tilbragte Reynolds over to år i Italien, primært i Rom, hvor han studerede de gamle mestre og fik smag for "The Grand Style". Fra 1753  boede og arbejdede han i London. Han blev en nær ven af Dr. Johnson, Oliver Goldsmith, Edmund Burke, Henry Thrale, David Garrick og James Boswell. 

Han og Thomas Gainsborough var de dominerende engelske portrætmalere i anden halvdel af det 18. århundrede. I 1789 mistede han synet på sit venstre øje, og 23. februar 1792 døde han i sit hus i Leicester Fields i London. Han ligger begravet i St. Paul's Cathedral.

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra England
Briter i 1700-tallet
Personer i oplysningstiden
Hofmalere fra England og Storbritannien (Principal Painters in Ordinary)
Medlemmer af Royal Academy of Arts
David Garrick

David Garrick (født 19. februar 1717, død 20. januar 1779) var en engelsk skuespiller, dramatiker, teaterchef og elev og ven af Samuel Johnson.

Garrick blev født i Hereford i England og var som Johnson uddannet i Lichfield. Johnson lærte ham senere den klassiske litteratur at kende, og i 1737 rejste de til London for at gøre karriere. Efter et forgæves forsøg i juraen gik han over til skuespillet, og det lykkedes. I 1741 blev han vidt berømmet for sin fremstilling af Shakespeares Richard III. Senere blev han direktør for Drury Lane-teatret og stod på engelsk skuespils top de næste 30 år.

Garrick søgte at fremstille sine personer som mennesker, snarere end melodramatiske karikaturer. Han opfordrede sine skuespillere til ikke at være opblæste, men opføre sig som i det virkelige liv.

Sammen med bl.a. Samuel Johnson, Oliver Goldsmith, Edmund Burke og James Boswell tilhørte Garrick "The Club" – en klub af flere blandt de intellektuelle kulturpersonligheder, der prægede den engelske oplysningstid. En klub og en gade i London bærer hans navn.

David Garrick døde i London og er begravet i Poets' Corner i Westminster Abbey. Der er et monument til hans ære i Lichfield Cathedral.

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra England
Personer i oplysningstiden
Personer fra Hereford
Drury Lane-teatret

Drury Lane teatret (i dag egentlig Theatre Royal, Drury Lane) er et af de ældste (i flere inkarnationer) og mest prestigiøse teatre i London.

Det første teater på stedet åbnede under Jakob 1. af England. I 1662 gav Karl 2. af England tilladelse til, at et nyt teater kunne opføres på stedet (alle teatre blev lukket under Oliver Cromwell's puritanske styre 1649-1660). I 1672 brændte teatret, men allerede i 1674 stod en ny bygning klar, tegnet af arkitekten Christopher Wren.

Den nuværende bygning, kendt som Theatre Royal, stammer fra 1812. Teatret er et af Londons største, med plads til et publikum på over 2000. Det bruges i dag primært til store musicalproduktioner som f.eks. Miss Saigon og My Fair Lady.

Den store engelske skuespiller David Garrick var direktør for teatret i en længere periode i 1700-tallet, og her opførte han bl.a. størstedelen af Shakespeares værker.

Teatre i Storbritannien
Kultur i London
Bygninger, konstruktioner og anlæg i London
Lawrencium

Lawrencium (Lr) er et syntetisk grundstof med atomnummer 103 i det periodiske system. Dets mest stabile isotop er 262Lr, med en halveringstid på ca. 4 timer. Lawrencium syntetiseres fra californium.

Karakteristika 
Dette grundstofs udseende er ukendt, men det er formentlig sølvhvidt eller gråt og metallisk. Der vides meget lidt om dets kemiske egenskaber, men forskning tyder på at det opfører sig som de andre actinider.

Grundstof 103 hører til d-blokken, og det grupperes derfor ofte både sammen med overgangsmetallerne og actiniderne i det periodiske system.

Historie 
Lawrencium blev for første gang fremstillet af Albert Ghiorso, Torbjørn Sikkeland, Almon Larsh and Robert M. Latimer i februar 1961. Det blev syntetiseret ved at bombardere tre milligram af en blanding af tre forskellige californiumisotoper (grundstof nr. 98) med bor-10 and bor-11-ioner (grundstof nr. 5) i en tungatoms lineær accelerator (HILAC). Det blev rapporteret at isotopen 257Lr henfaldt med en halveringstid på 4,2 sekunder. Siden er flere isotoper af grundstoffet kommet til, bl.a. 256Lr med en halveringstid på 30 s, der blev fundet af Flerov m.fl. ved Dubna-laboratorierne.

Lawrencium er opkaldt efter cyklotronens opfinder, Ernest O. Lawrence. Oprindelig blev symbolet Lw brugt, men det blev senere ændret til Lr. Indtil 1997 blev navnet unniltrium (Unt) stadig brugt som midlertidigt navn.

Kilder 
 Los Alamos National Laboratory's Chemistry Division: Det periodiske System – Lawrencium 
 Guide to the Elements – Revised Edition, Albert Stwertka, (Oxford University Press; 1998)

Eksterne henvisninger 

 WebElements.com – Lawrencium

Actinider
Transuraner
Biavler

En biavler er en person der holder honningbier. I modsætning til andre dyr, der avles af mennesker, er bierne ikke under avlerens fulde kontrol. Bierne holdes ikke indespærret. Biavleren har normalt heller ikke avlen under fuld kontrol.

Biavleren tilbyder efter bedste evne bifamilierne de optimale bolig- og leveforhold. Han høster deres indsamlede vinterforråd (honning) og giver som erstatning sukker.

De fleste danske biavlere er organiseret i Danmarks Biavlerforening, der er den ældste biavlerforening i Danmark. I dag er næsten alle hobbybiavlere organiseret hér, mens de mere erhvervsbetonede er organiseret i Danske Biavleres Landsforening og i Sammenslutningen af Danske Erhvervsbiavlere.

Eksterne henvisninger
Danmarks Biavlerforening
Danske Biavleres Landsforening
Sammenslutningen af Danske Erhvervsbiavlere 

Stillingsbetegnelser
Biavl
Bisværm

Honningbien danner nye familier ved sværmning. Henved halvdelen af bierne forlader bifamilien sammen med den gamle dronning. Mens sværmen søger efter en passende hule at bo i, samler bierne sig omkring dronningen i en klump i et træ, en busk eller lignende.

Spejderbier søger efter en bolig. Finder de noget interessant, udfører de deres dans på biklumpens overflade på samme måde, som de normalt gør det på bistadets tavler. Hvis sværmen hænger i en passende højde, kan denne spændende adfærd bekvemt iagttages.

Hvis sværmen får lov til at hænge, men ikke har fundet en permanent bolig, vil den ofte flyve til et andet midlertidigt sted, ofte i lidt større højde. Bierne vil efter nogle dage begynde at bygge vokstavler, men da de ikke kan bygge tag, kan de ikke vedvarende bo under åben himmel. Der er dog eksempler på, at en sværm kan klare sig i et par måneder i et træ.

En bisværm kan variere meget i størrelse, men kan bestå af om­kring 20.000 arbejder­bier, et par hun­drede dro­ner (han­ner) og én dron­ning. Der er dog set eksempler på at sværme kan slå sig sammen. De svageste dronninger (færrest feromoner) bliver indnøglet og dræbt inden sværmen tager sit nye bo i brug. Når sværmen er i sit nye bo er der kun en dronning tilbage, så der er nogen egentlig effekt af de ekstra dronninger udover at bringe flere bier til boet. Sværmen vejer om­kring 3,5 kilo.

Da det er den gamle dronning, der forlader moderfamilien, er hun parret og kan begynde at lægge æg kort efter, at sværmen har fundet en bolig. Der kan dog blive udklækket flere dronninger i moderfamilien inden for få dage. Derfor kan der også afgå flere sværme fra familien. Senere sværme vil være mindre, og dronningen vil ikke være parret. Derfor vil en sådan sværm være længere om at begynde at yngle.

Indfangning 

Ofte vil en biavler søge at indfange sværmen. Dette kan ske ved at ryste bierne ned foran en kasse eller bikube anbragt under sværmen.

Hvis bierne finder, at der er tale om en passende bolig, vil særlige spejderbier stille sig op ved indgangen med bagkroppen i vejret og med vingerne blæse luft ud mod de øvrige bier. De udskiller samtidig duftstoffer fra kirtler på bagkroppen. Når de øvrige bier mærker duften, følger de den og marcherer i samlet flok ind i kuben eller kassen. Hvis dronningen ikke er blandt de bier, der er gået ind i kuben, vil bierne dog efter nogen tid forlade den igen og atter klumpe sig sammen omkring dronningen.

Da bier i sværmtilstand har fyldt maverne med al den honning de kan bære og derfor ikke kan krumme sig sammen og stikke, kan denne adfærd i ro og mag iagttages på nært hold.

Bier i en bisværm har 'glemt', hvor de kommer fra. De flyver derfor ikke tilbage til stadet, hvor de kommer fra. Bierne vil orientere sig på ny, og det er derfor, i modsætning til en etableret bifamilie, muligt at flytte en bisværm over både korte og lange afstande.

Se også 

Entomologi
Biavl
Waalwijk

Waalwijk (; Brabantsk: Wólluk) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene. 

I 2003 havde byen 45.607 indbyggere. Byen er hjemsted for fodboldklubben RKC Waalwijk.

Galleri

Eksterne links 

Byer i Nord-Brabant
Kommuner i Nord-Brabant
Bifamilie

Honningbier er sociale insekter, der lever i store samfund, bifamilier. En bifamilie består af én dronning (æglæggende hun), nogle hundrede droner (hanner) og 30.000 – 60.000 arbejderbier (golde hunner). Se i øvrigt honningbi.

Honningbier
Lårbensknogle

Lårbensknoglen eller femur (lat. os femoris ) omfatter bl.a. caput (hoved), collum (hals) og corpus (krop). Derudover findes trochanter major, trochanter minor, epicondylus lateralis et medialis. Lårbensknoglen danner to led: hofteleddet og knæleddet. lårbenshovedet (lat. caput femoris) artikulerer med hofteskålen (lat. acetabulum).

Lårbensknoglen er den længste knogle i kroppen (udgør ca. 26% af kroppens samlede højde).

Referencer

Eksterne henvisninger 

Skelet
Underben

Underbenet (latin: crus ) er den del af kroppen, der går fra anklen til knæet og udgøres af knoglerne tibia og fibula. Tibia, skinnebenet, er den stærkeste og mest anteriore (forrest beliggende) af de to knogler. Ender ved "gaflen" på foden med malleolus medialis (den inderste kno). Fibula, lægbenet, ligger lateralt og ender i malleolus lateralis. Sammen danner de to knogler fodgaflen, som danner anklen med talus i foden. De 2 knogler holdes sammen af syndesmosen, som ved forvridning kan beskadiges. Desuden forløber mange muskler i underbenet, og disse indeles i fleksorer og ekstensorer. Fleksorerne ligger posteriort og ekstensorerne ligger anteriort. Begge muskelgrupper er med til at ekstendere og flektere i fodledet.

Se også 
 Lægben

Referencer 

Bevægeapparatets anatomi
Synsnerve

Synsnerven (lægelatin nervus opticus) kaldes også den 2. kranienerve. Den transmitterer signaler fra nethinden (retina) til synscortex i occipitallappen bagerst i hjernen. Dette område kaldes også ''area striata.

Dele af nerven krydser, under sit forløb, side og derfor vil en énsidig læsion af nervus opticus ikke medføre et fuldstændigt tab af syn på ipsilaterale (samme) side. Forløbet af nervus opticus inddeles i følgende: nervus opticus, chiasma opticum, tractus opticus, radiatio optica til area V1.

Se også 
 Synssans

Nervesystemets anatomi
Øjets anatomi
Sinusrytme

Sinusrytmen er den rytme, der er genereret af Pacemakercellerne i Sinus-atrial knuden, som ligger ved hjertets højre forkammer (atrium). Ved et hjerteblok kan transmissionen gennem AV-knuden (atrio-ventrikulær knuden) blokeres, og derved når impulsen ikke frem til ventriklerne. Disse genererer derefter en egen rytme, som er langsommere end sinusrytmen. Hjerteblok kan inddeles i 3 grader alt efter om der kun er partielt blok eller komplet blok.
Andre celler kan have Pacemaker-aktivitet – herunder AV-knuden og det Hisske bundt.

Hjerte
Kurash

Kurash er traditionel uzbekisk brydning, der er ca. 3500 år gammel. Det dyrkes stående iført en traditionel brydedragt.

Siden 1990'erne er reglerne blevet standardiserede i et forsøg på at udbrede brydningen ud over centralasiens grænser. Således er Kurash kun stående – armlåse, stranguleringer og greb under bæltestedet er forbudt.

Kampsport