kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sydsidens Vilde

"Sydsidens Vilde" er en dansk rapsang, der optræder på hiphopgruppen Hvid Sjokolades 2. album Levende poeters klub fra 1997. Sangen er en feature, med Hvid Sjokolade (Tommy Bredsted, Lasse Lindholm Nielsen, Niels Henrik Gerts), Kenneth Kold (fra rapgruppen Klart Dér!), Hast/Tobias, og graffitimalerne CMP og Spin. Dette nummer var sammen med tracket "Endu en MC", den eneste feat. på det album. På nummeret medvirker også Martin Lærke som congas. Nummeret blev produceret af Hvid Sjokolade selv og Saqib Hassan.

Nummeret blev inspillet, mixet og mastered i Focus Recording i september i 1997. Nummeret blev remasteret sammen med CD'en Levende Poeters Klub af Nage (Niels Henrik Gerts) i The Planet i midten af 2006.

Om sangen 
Hvid Sjokolade lavede nummeret som en hyldest til deres hjemby Næstved, hvor de var vokset op og havde mødt hinanden. CMP og Spin, havde utrolig meget respekt i den lille by og intoducerede de unge mænd for hiphopkulturen. De var ikke særlig gode til at rappe og havde overhovedet ingen erfaring med det, men Hvid Sjokolade mente at de var værd at have med på et track.

 – Tommy Bredsted (Onkel Tom).

Rent teknisk, er nummeret ikke særlig gennemført. Den erfarne Tommy Bredsted starter og slutter nummeret med en strofe, og midten består af de andre fra hans rapgruppe, og de øvrige artiser der medvirker på nummeret. CMP og Spins vers er ikke særlig rytmiske. Den dag i dag synes Hvid Sjokolade at nummeret er yderst vellykket og de beragter det som en af deres bedste hits til dato.

 – Niels Henrik Gerts (Nage).

Sangen er meget overfladisk og en hardcore sang, der beskæftiger sig med hver og én af kunsterens kvaliteter. Titlen Sydsidens Vilde skal forstille at indikere kunsterne, der alle er fra byen Næstved der ligger på Sydsjælland.

Sange fra 1997
Hvid Sjokolade
Hiphop-sange
Det Bedste

Det Bedste fra Reader's Digest, ofte blot kaldet Det Bedste var den danske udgave af det amerikanske månedsblad Reader's Digest. Den danske udgave af magasinet indeholdt i dansk oversættelse "Det bedste" fra magasinet og udkom fra marts 1946 til oktober 2005.

Det Bedste fra Readers Digest blev fra starten udgivet af det danske "Det Bedste" A/S, men fra 1993 og frem til 2005 overtog Egmont rettigheden til udgivelsen i Danmark. Egmont havde i perioder stået for trykningen af bladet. Reader's Digest, der også er bladets navn i mange lande, udgiver blade af samme type i 47 lande. Bladet er verdens mest solgte månedsblad med et oplag på omkring 25 mio.

Reader's Digest blev grundlagt af DeWitt Wallace i 1922, og det har hele tiden værets bladets mål både at underholde og informere. Mange af artiklerne er populærvidenskabelige indenfor emner som medicin, geografi, historie, politik, familie, religion og humor. Indholdet er overvejende redigeret og valgt ud fra et konservativt amerikansk ideal, og dermed præget af kommunistforskrækkelsen. Bladets artikler var indtil Sovjetunionens opløsning og Berlinmurens fald præget af kritik af kommunismen.

Den danske udgave bestod både af oversatte artikler fra den amerikanske udgave og danske bidrag. Bladet udkom i lommeformat og siden 1955 delvist i farver. Dets oplagsmæssige storhedstid var i 1950'erne, hvor det udkom i 300.000 eksemplarer. Efter 1970'erne gik det ned ad bakke samtidig med at tv blev en væsentlig konkurrent som formidler af populærvidenskab. I 1995 var tallet faldet til 115.000. Det faldende oplag forårsagede bladets lukning i 2005. På lukningstidspunktet blev bladet trykt i blot 12.000 eksemplarer.

Ekstern henvisning 
 Readers Digest, amerikansk hjemmeside 

Tidsskrifter fra USA
Tidsskrifter fra Danmark
Kraichbach

Kraichbach er en flod i den tyske delstat Baden-Württemberg og en af Rhinens bifloder fra højre  med en længde på  50 km. Den har sit udspring ved Sternenfels mellem Schwarzwald og Odenwald, og løber gennem Kraichtal og Hockenheim, før den munder ud i Rhinen ved Ketsch.

Rhinens bifloder
Floder i Baden-Württemberg
Saalbach (flod)

Saalbach er en flod i  den tyske delstat Baden-Württemberg, og en af Rhinens bifloder fra højre. Den  har sit udspring ved Bretten, hvor floderne Weißach og Salzach løber sammen. Ved byen Philippsburg munder den ud i Rhinen. 

Rhinens bifloder
Floder i Baden-Württemberg
Engelsk Wikipedia

Den blev grundlagt den 15. januar 2001, og nåede to millioner artikler omkring september 2007.  I januar 2019 var der over 5.780.000 artikler. I 2007 var omtrent en fjerdedel af alle artikler på Wikipedia på engelsk, den andel er faldet støt siden 2003 på grund af væksten i de andre sprogudgaver af Wikipedia.

Den engelsksprogede Wikipedia er i januar 2019 fortsat den største Wikipedia med omkring 400.000 artikler mere end den næststørste, Cebuano Wikipedia.

Pionerredigering 

Den engelske Wikipedia var den første udgave af Wikipedia som blev etableret, og er forblevet den største. Den har været en pioner for den politik og opsætning som siden er blevet adopteret af andre Wikipedia-udgaver, og den har på nogle punkter adopteret ideer fra tysk Wikipedia og fra andre mindre udgaver også. Dette inkluderer "anbefalede artikler", neutralitetspolitik, navigering, sortering af korte "stub"-artikler i subkategorier, diskutere løsningsmekanismer, så som fredsmægling og høringer, og ugens samarbejde.

Mange af de mest aktive støttepiller i Wikimedia Foundation og udviklere af MediaWikisoftwaren, der driver Wikipedia, er også brugere på engelsk Wikipedia.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Wikipedia efter sprog
Singaporeanske dollar

En singaporeansk dollar (SGD) er møntfoden i Singapore. Kursen på 1 singaporeansk dollar ligger omkring 4,80 DKK.

Se også 
 Dollar

Eksterne henvisninger 

 Valutakurser på Nationalbankens hjemmeside

Møntenheder fra Asien
Dollar
Taleboble

En taleboble er en boble eller lignende, der illustrerer, hvad en person i en tegneserie siger med bogstaver. Talebobler kan også bruges til at illustrere hvad en tegneseriefigur tænker, hvilket giver boblen en anden form.

Forskellige udformninger af boblen kan bruges til at tydeliggøre tegneseriefigurens toneleje fx råb eller syngende.

Tegneserier
Sprogforskning
Cadogan Hall

Cadogan Hall er en koncertsal med 900 sæder i Chelsea i London. Den er hovedsalen til Royal Philharmonic Orchestra. 

Bygningerne blev opført af Christian Science, og stod færdig i 1907. Inden 1996 havde antallet af medlemmer gået kraftigt ned, og bygningen var ikke længere i brug. Den blev købt af Cadogan Estates Ltd., og omindrettet som koncertsal.

Bygninger, konstruktioner og anlæg i London
Koncertsale i Storbritannien
Canary Wharf

Canary Wharf er et erhvervsområde på Isle of Dogs i Tower Hamlets i London. Det ligger på de gamle West India Docks i Docklands.

Området er en stor rival til Londons traditionelle finanscentrum, City of London. De tre højeste bygninger i Storbritannien står her: One Canada Square (235,1 m), HSBC Tower (199,5 m) og Citigroup Centre (199,5 m).

Fra 1802 til 1980 var området en af verdens travleste havne med op til 50.000 ansatte. Navnet kommer fra de Kanariske Øer (Canary Islands), som der var meget handel med fra havnen. Det var et lingvistisk sammentræf at disse øer har deres navn fra latin canis, "hund"; Canary Wharf har altså navn fra "Dog Islands" og ligger på Isle of Dogs.

Under 2. verdenskrig blev området kraftigt bombet, og næsten alle lagerbygninger blev ødelagt eller meget beskadiget. Efter en opgangsperiode i 1950'erne fulgte nedgangstider for havnen. Londons havne blev for indeklemt og for lidt fleksible til at klare konkurrencen med Felixstowe og Harwich, og inden 1980 var hele anlægget lukket.

Projektet med at revitalisere havneområdet begyndte I 1981, da London Docklands Development Corporation blev grundlagt af Margaret Thatchers regering. Den oprindelige plan var at satse på let industri, og det største selskab som var med fra starten af var TV-produktionsselskabet Limehouse Studios.

I 1980'erne begyndte flere selskaber at trække mod området, og i 1988 startede fase 1 af Canary Wharf som det fremstår i dag.

Tower Hamlets
University of Westminster

University of Westminster er et universitet i London. Det blev grundlagt i 1838 som Royal Polytechnic Institution. I 1971 blev flere institutioner slået sammen med højskolen, som skiftede navn til London Polytechnic. I 1992 fik den universitetsstatus og sit nuværende navn. 

Hovedbygningen ligger i Regent Street, mens resten af universitetet er fordelt på fire campuser. Tre ligger i det centrale London, mens den fjerde er i Harrow. Der er også flere studentboligkomplekser omkring i byen. 

Universitetet har en afdeling i Tashkent, Westminster International University, som blev oprettet i 2002 i samarbejde med Usbekistans regering. 

Diplomatic Academy of London er en del af University of Westminster.

Westminster
Uddannelse i London
Regent Street

Regent Street er en central handelsgade og gennemfartsvej i det centrale London. Den har navn efter prinsregenten, den senere George 4., og var en del af byplanen fra 1811 tegnet af John Nash. Gaden tilhører formelt kronen, men vedligeholdes af Londons myndigheder.

Den starter som Lower Regent Street i krydset med Charles II Street og Waterloo Place, går nordover til Piccadilly Circus. Selve Regent Street begynder fra Piccadilly Circus og går i en kvart cirkelbue til Oxford Circus. På oversiden af Oxford Circus begynder Upper Regent Street, som slutter ved krydset med Langham Place, Cavendish Place og Mortimer Street.

Gaden er kendt for en række store forretningskæders flagskibsbutikker som Hamleys legetøjsbutik, som indtil 1990'erne var verdens største, med seks etager. Tæt ved ligger Liberty's, et af de ældste varehuse i byen, Austin Reed, Apple Store, Jaeger og Superdry.
Aquascutums første butik lå ligeledes på Regent street.
London Underground har en station i hver ende af Regent Street: Oxford Circus (Bakerloo line, Central line og Victoria line) og Piccadilly Circus (Piccadilly line og Bakerloo line).

Eksterne henvisninger 

 

Veje i London
London South Bank University

London South Bank University er et universitet i London. Det blev grundlagt som Borough Polytechnic Institute i 1892. I 1971 ændrede det navn til Polytechnic of South Bank, og i 1989 til South Bank Polytechnic. I 1992 fik det universitetsstatus og fik navnet South Bank University; dette blev ændret til det nuværende navn i 2003. 

Universitetet omfatter National Bakery School, som blev grundlagt i 1894 og er den ældste bagerskole i Storbritannien. 

Hovedcampus ligger i The Borough, omkring fem minutters gang fra South Bank. To mindre campuser ligger på Whipps Cross Hospital i Waltham Forest og Harold Wood Hospital i Havering.

Universiteter i Storbritannien
Uddannelse i London
St. George's Cathedral (Southwark)

St. George's Cathedral i Southwark i London er domkirken til det katolske Southwark ærkebispedømme. Den ligger på Lambeth Road, lige ovenfor Imperial War Museum, og er viet til Sankt Jørgen. 

Den første katedral stod færdig i 1848 og var tegnet af Augustin Pugin. Den blev meget beskadiget under 2. verdenskrig, og den nuværende katedral blev indviet i 1958. 

London South Bank University bruger hver sommer katedralen til sin afslutningsceremoni.

George's Cathedral, St. (Southwark)
Kirker i London
Southwark
Lægeloven

Bekendtgørelse af lov om udøvelse af lægegerning (i daglig tale blot Lægeloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori lægernes – inklusiv turnuslægernes og speciallægernes – virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Lægeloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor lægers virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 27-46.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 19. april 2001 af lov om udøvelse af lægegerning (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., §§ 27-46 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Sygeplejerskeloven

Bekendtgørelse af lov om sygeplejersker (i daglig tale blot Sygeplejerskeloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori sygeplejerskernes – inklusiv sundhedsplejerskernes – virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Sygeplejerskeloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor sygeplejerskers og sundhedsplejerskers virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 54.

Se også 
Der er også rammer for sygeplejerskers (og andre sundhedspersoners) virke beskrevet i Sundhedsloven, samt i nogen grad i Serviceloven.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Bekendtgørelse af 14. november 1990 af lov om sygeplejersker (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 54 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Fodterapeutloven

Bekendtgørelse af lov om fodterapeuter (i daglig tale blot Fodterapeutloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori fodterapeuternes virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Fodterapeutloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor fodterapeuters virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 70.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 26. april 1972 af lov om fodterapeuter (gældende indtil 1. januar 2007) 
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 70 (gældende siden 1. januar 2007) 

Danmarks love
Borgmesteren i London

Borgmesteren i London er en relativt ny politisk position i London, Storbritannien. Hvervet, som blev oprettet i 2000, indehaves for tiden af Labours Sadiq Khan, som har haft posten siden han i 2016 vandt over det Konservative Partis kandidat, Zac Goldsmith med 56,8% af stemmerne.

Borgmesteren i London bliver valgt for en fireårsperiode, og har ansvar for budgetter og strategisk planlægning for hele London. Ansvaret inkluderer transport, politi og brand, kulturelle strategier og økonomisk udvikling.

I år 2000 fik London sin første direkte valgte borgmester. Efter en begivenhedsrig valgkamp blev Ken Livingstone valgt. Livingstone stillede som uafhængig kandidat efter at have blevet vraget som partiet Labours kandidat. Før valget i 2004 blev han taget ind i varmen igen, og han stillede som kandidat for partiet. Denne gang vandt han med 55,4% af stemmerne.

Den Konservative kandidat og senere Premierminister Boris Johnson slog Livingstone ved valgene i 2008 og 2012. Ved valget i 2016 blev Sadiq Khan valgt til posten.

Referencer 

Storbritanniens politik
Britiske myndigheder
Tandlægeloven

Bekendtgørelse af lov om tandlæger (i daglig tale blot Tandlægeloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori tandlægernes – inklusiv specialtandlægernes – virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Tandlægeloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor tandlægers virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 47-51.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 26. maj 1976 af lov om tandlæger (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 47-51 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Sundhedspolitik
Jordemoderloven

Bekendtgørelse af lov om jordemødre (i daglig tale blot Jordemoderloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori jordemødrenes virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Jordemoderloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor jordemødres virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 55-57.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 13. december 1978 af lov om jordemødre (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 55-57 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Tandteknikerloven

Bekendtgørelse af lov om kliniske tandteknikere (i daglig tale blot Tandteknikerloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori kliniske tandteknikeres virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Tandteknikerloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor tandteknikernes virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 64.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 14. marts 1979 af lov om kliniske tandteknikere (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 64 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Tandplejerloven

Lov om tandplejere (i daglig tale blot Tandplejerloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori tandplejernes virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Tandplejerloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor tandplejeres virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 65-66.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 12. juni 1996 af lov om tandplejere (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 65-65 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Tandplejere
Optikerloven

Bekendtgørelse af lov om optikere (i daglig tale blot Optikerloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori optikernes (optometristernes) og kontaktlinseoptikernes (kontaktlinseoptometristernes) virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Optikerloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor optikeres og kontaktlinseoptikeres virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 67-69.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 18. maj 1994 af lov om optikere (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 67-69 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Diætistloven

Bekendtgørelse af lov om kliniske diætister (i daglig tale blot Diætistloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori kliniske diætisters virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Diætistloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor diætisternes virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 61.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 24. april 1996 af lov om kliniske diætister (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 61 (gældende siden 1. januar 2007) 

Danmarks love
Bioanalytikerloven

Bekendtgørelse af lov om bioanalytikere (i daglig tale blot Bioanalytikerloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori bioanalytikernes og visse laboranters virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Bioanalytikerloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor bioanalytikeres virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 60.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 8. maj 2002 af lov om bioanalytikere (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 60 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Bioanalytiker
Radiografloven

Bekendtgørelse af lov om radiografer (i daglig tale blot Radiografloven) var indtil 1. januar 2007 den lov, hvori radiografernes virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser var beskrevet.

1. januar 2007 blev Radiografloven afløst af Autorisationsloven – Lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed – hvor radiografers virke samt autorisations- og videreuddannelsesbestemmelser beskrives i § 62.

Eksterne kilder og henvisninger
 Bekendtgørelse af 8. maj 2002 af lov om radiografer (gældende indtil 1. januar 2007)
 Bekendtgørelse af 22. maj 2006 af lov om autorisation af sundhedspersoner m.m., § 62 (gældende siden 1. januar 2007)

Danmarks love
Radiografi
Jakobsklausuler

I de såkaldte Jakobsklausuler er de beslutninger sammenfattet vedrørende hedningekristne, som man nåede frem til på Apostelmødet i Jerusalem omkring år 50. Kilderne i Det Nye Testamente hertil findes i Galaterbrevet (-10) med Paulus' beretning om mødet, og i Apostlenes Gerninger (), hvor Lukas gengiver de fire klausuler.

For urmenigheden i Jerusalem rejste der sig et problem ved oprettelsen af nye menigheder i en ikke-jødisk omverden, beboet af hedninger,  en mission der især blev varetaget af Paulus: hvordan skulle jødekristne og hedningekristne kunne leve sammen i fremtiden med hensyn til omskærelse og renhedslovene. Et af resultaterne fra apostelmødet var, at der kunne drives mission blandt hedninger uden krav om omskærelse ...

Men om de hedninger, der er blevet troende, har vi udsendt en skrivelse med bestemmelse om, at de skal vogte sig for kød, der ofres til afguder, og for blod og for kød af kvalte dyr og for utugt. ()

Muligvis handler disse klausuler om foreløbige retningslinjer for den hedningekristne menighed i Antiokia ().

Det drejede sig altså om at undgå:
 Kød der ofres til afguder
 Blod
 Kvalte dyr, dvs. dyr hvor blodet ikke har kunnet løbe af.
 Utugt

Sammenlign hertil renhedsforskrifterne efter den gammeltestamentlige jødiske "fremmedlov" -18 der foreskriver et minimum hvad angår den rituelle renhed for ikke-jøder.

Referencer 

Det Nye Testamente
Kristendom i antikken
Woolwich

Woolwich (udtales som Woolitch) er et sted i det sydøstlige London, i bydelen Greenwich. Det ligger på sydsiden af Themsen, med en lille eksklave, North Woolwich, som nu er omfordelt til bydelen Newham, på nordsiden af floden.

Indtil 1965 var Woolwich en del af den selvtændige kommune Metropolitan Borough of Woolwich.

Der går færge over Themsen ved Woolwich, og der er også en fodgængerundergang som giver forbindelse til nordsiden.

Stedet har en lang tilknytning til militæret. I 1512 blev marineværftet Woolwich Dockyard grundlagt der, i 1671 kom Woolwich Arsenal og i 1741 kom Royal Military Academy. Det er fortsat en militærbase og et militært museum i Woolwich.

Fodboldklubben Arsenal FC blev grundlagt i Woolwich i 1886 af arbejdere ved det militære arsenal. Den hed oprindelig Dial Square, blev så Woolwich Arsenal og en gang efter 1891 bare Arsenal. Klubben flyttede til Highbury i det nordlige London i 1913.

University of Greenwich blev grundlagt i 1892 som Woolwich Polytechnic. Det skiftede navn til Thames Polytechnic i 1970, og fik universitetsstatus i 1992.

I 1974 blev McDonald's første restaurant i Storbritannien åbnet i Woolwich.

Eksterne henvisninger 

 "Hidden London" information om Woolwich 

Greenwich
Newham
Londons postområder

Londons postområder er de postområder som tilhører postbyen London. De fik egne postkoder før nationale koder blev indført. Områderne dækker omkring 40% af Greater London, mens resten af regionen er fordelt på 63 andre postbyer.

Den første inddeling i ti distrikter identificeret med bogstaver blev udført af sir Rowland Hill og indført i 1857 og 1858. I 1917 blev der indført nummererede underdistrikter på grund af krigen. De blev beholdt, og bogstav- og talkoden udgør tilsammen første halvdel af den moderne postkode. 

Distrikterne blev inddelt efter sektorer, og så nummereret indenfor hver sektor. 
 Det centrale London: WC og EC.
 Resten af London: N, NW, SW, SE, W og E.

Postområder