kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Folketingssamling

Folketingssamling er betegnelsen for den periode, der forløber fra Folketingets åbning den første tirsdag i oktober måned til folketingsårets afslutning i det efterfølgende år, hvor Folketinget går på sommerferie. En folketingssamling vil således ofte være sammenfaldende med Folketingsåret.

I det tilfælde, at der i løbet af et folketingsår afholdes et folketingsvalg, deles folketingsåret op i to folketingssamlinger: Den første samling løber fra folketingsårets begyndelse og indtil valget; den anden folketingssamling løber fra tidspunktet, hvor det nyvalgte Folketing træder sammen og indtil folketingsåret igen slutter.

Henvisninger 
 Folketingets hjemmeside , leksikon artikel om Folketingssamling

Folketinget
Daniël Wyttenbach

Daniël Albert Wyttenbach (født 7. august 1746 i Bern, død 17. januar 1820 i Oesgeest) var en schweizisk-tysk-nederlandsk filolog. 

Efter at have studeret i Marburg og Göttingen vakte han 1769 opmærksomhed ved sin Epistola critica ad D. Ruhnkenium og begav sig derefter til Leyden, hvor han studerede under Ruhnken, hvis efterfølger som professor han blev 1799 efter tidligere (fra 1779) at have været professor i Amsterdam, dels i filologi, dels i filosofi. Hans hovedværk er en stor udgave af Plutarchs Moralia (8 bind, 1795—1830 og 1796—1835); af hans filosofiske skrifter kan nævnes Præcepta philosophiæ logicæ (1782). Efter hans død udkom hans Opuscula varii argumenti (2 bind, Leyden 1821).

Kilder 

 

Filologer fra Nederlandene
Ansatte ved Leidens Universitet
Faglitterære forfattere fra Nederlandene
Latinske forfattere
Personer fra Bern
Professorer fra Nederlandene
Nippon Telegraph and Telephone

(, , ), almindeligvis kendt som NTT er en japansk telekommunikationsvirksomhed. Koncernen har hovedsæde i Tokyo og målt på omsætning er det Japans største telekommunikationsvirksomhed. NTT har 219.343(2012) medarbejdere..

NTT er børsnoteret på børserne i Tokyo, New York og London, men den japanske stat ejer stadig 32,6 % af aktierne. Koncernen er reguleret af NTT-loven, som kræver at NTT skal tilbyde passende og stabil telekommunikation over hele Japan.

Historie 

I 1952 blev Nippon Telegraph and Telephone Public Corporation etableret som en statsejet-monopolvirksomhed. I 1985 blev virksomheden privatiseret for at fremme konkurrencen på telekommunikationsmarkedet.  I 1987 blev NTT børsnoteret for 36,8 mia. amerikanske dollar.

Eftersom NTT ejer størstedelen af kablerne ude nær slutkunderne, så blev koncernen i 1999 delt i et holdingselskab og tre teleselskaber (NTT East, NTT West og NTT Communications).

Datterselskaber 
NTT-koncernen består af følgende virksomheder der kan inddeles i fem segmenter. NTT East, NTT West, NTT Communications, NTT DoCoMo og NTT Data udgår de væsentligste datterselskaber. NTT DoCoMo og NTT Data er også børsnoterede selskaber.

Regionale 

NTT East
NTT West

Langdistance og internationale 
NTT Communications
NTT MSC
Dimension Data
Verio Inc
NTT America
NTT Europe
HKNet
Plala Networks

Mobiltelefoni 
NTT DoCoMo (60,24 %)

Data (systemintegration) 
NTT Data
NTT Comware
NTT Software
NTT IT

Informationssikkerhed 
 NTT Com Security (tidligere Integralis)

R&D faciliteter 
Service innovation Laboratory Group
Service evolution Laboratories
Media intelligence Laboratories (Yokosuka)
Software innovation center (Yokosuka)
Secure Platform Laboratories
Information Network Laboratory Group
Network technology Laboratories(Musashino)
Network Service Systems Laboratories (Musashino)
Access Network Service Systems Laboratories (Tsukuba and Yokosuka)
Energy and Environment Systems Laboratories (Atsugi)
Science and Core Technology Laboratory Group
Network Innovation Laboratories (Yokosuka)
Microsystem Integration Laboratories (Atsugi)
Photonics Laboratories (Atsugi)
Communication Science Laboratories (Keihanna)
Basic Research Laboratories (Atsugi)

Kilder 

 Annual Report 2010 , Nippon Telegraph and Telephone Corporation, March 31, 2010.
 Japan's Telecom Privatization Finished

Eksterne henvisninger 
NTT Group 

Telekommunikationsvirksomheder fra Japan
Virksomheder i Tokyo
Etableret i 1985
Erik Bach (politiker)

Erik Bach (født 1959) er en dansk togfører og politiker. I 2008 tog Erik Bach initiativ til stiftelse af Folkesocialistisk Alternativ efter utilfredshed over Socialistisk Folkeparti. Han var før 2008 medlem af SF's hovedbestyrelse, men meldte sig ud af partiet i protest mod dets linje. I 2014 og 2019 opstillede Erik Bach som kandidat for Folkebevægelsen mod EU til Europa-Parlamentet.

Referencer

Henvisninger 
 Hjemmeside, erik-bach.dk 

Togførere fra Danmark
Tidligere folketingskandidater fra SF
Politikere fra Folkebevægelsen mod EU
Folkebevægelsens kandidater til EU-parlamentet 2014
Franz Bücheler

Franz Bücheler (født 3. juni 1837 i Rheinberg, død 3. maj 1908 i Bonn) var en tysk filolog. 

Bücheler studerede i Bonn fra 1852, habiliterede sig 1857, blev 1858 ekstraordinær professor i Freiburg, 1862 ordentlig professor sammesteds, forflyttedes 1866 til Greifswald og 1870 til Bonn. Han har udgivet Frontinus (Leipzig 1858); Pervigilium Veneris (Leipzig 1859); Petronius (Berlin 1862; tekstudgave af samme sidste gang 1904); Hymnus Homericus in Cererem (Leipzig 1869); Persius og Juvenal (3. udgave Berlin 1893); Recht von Gortyn (sammen med juristen Zitelmann) (Frankfurt 1885); Herondas (Bonn 1892); Carmina latina epigraphica (Anthologia latina II, 1—2) (Leipzig 1895—97). Vidnesbyrd om hans grammatiske studier er Grundriss der lateinischen Declination (Leipzig 1866; 2. udgave, ved J. Windekilde, Bonn 1879); om hans beskæftigelse med de italiske dialekter: Umbrica (Bonn 1883). Fra 1876 var han medudgiver af tidsskriftet Rheinisches Museum für klassische Philologie, hvortil han har leveret talrige bidrag. Büchelers arbejder er berømte for deres grundighed og nøjagtighed; formen er kortfattet til det yderste, men altid klar og elegant.

Kilder 

 

Filologer fra Tyskland
Klassiske filologer
Ansatte ved Freiburgs Universitet
Ansatte ved Greifswalds Universitet
Ansatte ved Bonns Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tysksprogede forfattere
Reinhard Gehlen

Reinhard Gehlen (født 3. april 1902 i Erfurt, død 8. juni 1979 i Berg) var en tysk general i Wehrmacht under 2. verdenskrig og leder for afdelingen Fremde Heere Ost (FHO) som drev militært efterretningsarbejde fra 1942. Efter krigen var han med til at opbygge Vesttysklands efterretningstjeneste Bundesnachrichtendienst, som han var den første chef for, mellem 1956 og 1968.

Henvisninger 
 Reinhard Gehlen gravsted, findagrave.com

Politifolk fra Tyskland
Personer fra Erfurt
Storstrejken 1909 (Sverige)

Storstrejken (eller Storstrejken 1909) var svensk generalstrejke som foregik mellem 4. august og 4. september 1909. Dette var den første store konflikten mellom den svenske fagbevægelses Landsorganisationen i Sverige (LO) og arbejdsgiverforeningen de svenske arbejdsgivere (SAF)

Lavkonjunkturen blev hård for mange mindre virksomheder og SAF ønsket derfor lønnedgang. For at presse dette krav gennem blev der gennemført lockout for 80-000 ansatte indenfor tekstil, savbrug, og papirindustrien. LO svarede med strejke på alle områder, som omfattede 300.000 ansatte over hele landet. Arbejdsgiverne anslås at have tabt 25 millioner svenske kroner på strejken.

Strejkekasserne var på dette tidspunkt dårligt økonomisk stillede og LO var efter en måned tvunget til at afblæse strejken. Dette førte til en masseflugt blandt fagbevægelsen medlemmer, halvdelen forsvandt i løbet af kort tid. Nogen fandt vejen til det nyetablerede SAC.

Arbejdsgiverne benyttede også anledningen til at opsige 20.000 ansatte, noget som kun bidrog til større medlemsnedgang for LO, fordi medlemmerne måtte melde sig ud af LO for at få et nyt job. Et andet resultat af konflikten var en øget udvandring fra Sverige til USA.

Sveriges historie
Sveriges politik
Begivenheder i 1909
Stefan Jacobsson

Stefan Jacobsson (født 30. december 1982 i Donsö, Sverige) er svensk politiker, som var leder for Svenskernes Parti. Han har tidligere været aktiv i det nynazistiske Svenska motståndsrörelsen.

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Sverige
David Ruhnken

David Ruhnken (2. januar 1723 i nærheden af Stolp i Pommern—14. maj 1798 i Leyden) var en nederlandsk filolog. 

Han studerede først i Wittenberg, men gik allerede 1744 til Leyden, hvor Hemsterhuis blev hans lærer, og følte sig snart mere som nederlænder end som tysker. Han blev 1757 lektor i græsk i Leyden og 1761 efter Oudendorps død professor i historie og veltalenhed. Af hans skrifter, der væsentlig behandler kritiske spørgsmål, kan nævnes hans Epistolæ criticæ (Leyden 1749 og 1751) og udgaver af Timæi Sophistæ Lexicon vocum Platonicarum (1754), Rutilius Lupus (1768), Vellejus Paterculus (1779) og den homeriske hymne til Demeter (1780 og 1782). Et mesterværk i formel henseende er hans Elogium Tiberii Hemsterhusii (1768). Hans udgave af scholierne til Platon blev udgivet efter hans død af Wyttenbach (1800), som desuden har beskrevet hans levned (Vita Ruhnkenii, 1799). Efter Ruhnkens død udgavs også hans Opuscula (2. oplag 1823) og hans Orationes, dissertationes, epistolæ (ved Friedemann, 2 bind, Braunschweig 1828).

Kilder 

 

Filologer fra Nederlandene
Klassiske filologer
Ansatte ved Leidens Universitet
Faglitterære forfattere fra Nederlandene
Latinske forfattere
Professorer fra Nederlandene
Per Thornit

Per Thornit (født 10. juni 1942 i Nykøbing Falster) er en dansk kammerherre og tidligere hofchef.

Thornit er uddannet jurist, og blev cand.jur fra Københavns Universitet i 1972. Herefter har han været fuldmægtig i Indenrigsministeriet, og blev så hofchef for Kronprins Frederik og Kronprinsesse Mary, men fratrådte ved udgangen af april 2010.

Han har ligeledes været sekretær for Ordenskapitlet, hvor han også stoppede i 2010.

Per Thornit er bosiddende i Kongens Lyngby.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Per Thornit på Den Store Danske Encyklopædi

Hofchefer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Personer fra Nykøbing Falster
Personer i Kraks Blå Bog
Storkors af Dannebrog
Alumni fra Københavns Universitet
Skulpturpark

En skulpturpark er en park eller et område med en permanent samling af skulpturer. Skulpturparker kan minde om Land art-områder, hvor idéen dog ofte er at der ikke sker nogen vedligeholdelse af skulpturerne.

Galleri

Se også 
 Land art
 Rømerhaven, en del af Mindeparken i Aarhus
 Rudolph Tegners Museum og Statuepark
 Tørskind grusgrav

Eksterne henvisninger 
  Wikimedia Commons har flere filer relaterede til Skulpturparker – Skulpturhaver – Sculpturhaver og -parker i Danmark – Udendørs skulpturer
Fasti Gerðarrættur

Fasti Gerðarrættur (på dansk den Faste Voldgiftsret) er en færøsk voldgiftsdomstol der behandler arbejdsmarkedskonflikter på det færøske arbejdsmarked svarende til de sager der i Danmark hører under Arbejdsretten eller faglig voldgift. 
Domstolen er oprettet ved overenskomst mellem de færøske arbejder- og arbejdsgiverorganisationer i 2006. Lagtinget har desuden vedtaget en lagtinglov om domstolen, hvorefter domstolen bl.a. modtager statsstøtte i det omfang dens drift ikke finansieres ved retsafgiften.

Kilder og henvisninger 
 Kapitel 5.1.2 i Arbejdsrettens årsberetning 2006
 Fasti Gerðarrætturs hjemmeside  (på færøsk)

Færøernes retsvæsen
Fares Fares

Fares Fares (født 29. april 1973) er en libanesisk-svensk skuespiller.

Filmografi

Eksterne henvisninger 
 

Filmskuespillere fra Sverige
Robertprisen for årets mandlige birolle
Sally El-hallak

Sally El-Hallak (født 1992) er en dansk skuespillerinde som har medvirket i forskellige teaterforestillinger samt i spillefilm.
Hendes seneste rolle, som karakteren Smila, er i Susanne Biers film En chance til fra 2014.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Europa Cup i ishockey 1969-70

Europa Cup 1969-70 var den femte udgave af Europa Cup'en i ishockey, arrangeret af International Ice Hockey Federation, og turneringen med deltagelse af 16 hold blev spillet i perioden fra september 1969 til 10. oktober 1970.

Turneringen blev vundet af HK CSKA Moskva fra Sovjetunionen, som i den rent sovjetiske finale besejrede HK Spartak Moskva.

Format og hold 

De nationale mestre i sæsonen 1968-69 i IIHF's medlemslande i Europa kunne deltage i turneringen, sammen med den forsvarende mester, HK CSKA Moskva. Turneringen blev afviklet som en cupturnering, hvor hvert opgør blev spillet over to kampe, idet holdene mødtes på både hjemme- og udebane. Opgørene blev afgjort i form at summen af de to resultater, og hvis stillingen var uafgjort, blev opgøret afgjort i straffeslagskonkurrence umiddelbart efter den anden kamp.

Resultater

Første runde

Anden runde

Kvartfinaler

Semifinaler 

I semifinalerne trådte de forsvarende mestre, HK CSKA Moskva, og de sovjetiske mestre HK Spartak Moskva, ind i turneringen.

Finale

Kilder / eksterne henvisninger 
 Hockey Archives - Coupe d'Europe 1969/70

Noter 

1969-70
Ishockey i 1969
Ishockey i 1970
Mette Abildgaard

Mette Abildgaard Juulsager (født 12. oktober 1988 i Føvling ved Brædstrup nær Horsens) er en dansk politiker, der er medlem af Folketinget og politisk ordfører, samt Ældreordfører for Det Konservative Folkeparti.

Baggrund 
Mette Abildgaard er uddannet i Offentlig Administration & Kommunikation fra Roskilde Universitet og har en Cand.soc., Master of Social Science (marts 2013).
Hun har tidligere haft ansættelse som tjener på Hotel Pejsegården, hjemmehjælper på Klovenhøj Centreret, kommunikationsmedarbejder for Solution Team og PR- og Kommunikationsmedarbejder ved Betty Nansen Teatret (2013–2015).

Abilgaard blev gift med journalisten Jens Jacob Juulsager i september 2016 i Vor Frelsers Kirke i København.

Politisk karriere 
Første gang Mette Abildgaard var opstillet, var ved Europa-Parlamentsvalget i 2009, hvor hun blev 2. suppleant med 14.996 personlige stemmer.
Hun blev valgt til regionsrådet den 19. november 2013 med 10.262 stemmer.

I regionsrådet var hun konservativ gruppeformand, medlem af Forretningsudvalget, formand for Kræftudvalget, medlem af Danske Regioners Sundhedsudvalg samt medlem af Region Hovedstadens Sundhedsudvalg og Psykiatriudvalg. Foruden disse hverv sad Mette Abildgaard i bestyrelserne for Patienterstatningen og Professionshøjskolen Metropol i periode 2014-2015.

Abildgaard stillede først gang op til Folketinget i 2010.
Hun blev valgt i Folketinget i Nordsjællands Storkreds den 18. juni 2015 med 3.206 personlige stemmer. og sidenhen genvalgt den 5. juni 2019 med 9101 personlige stemmer. . Hun har tidligere været ordfører for blandt andet energi, social, sundhed, tele, forbrug, ældre, mv, samt gruppeformand fra november 2016 til juni 2019.  

Abildgaard skabte i 2019 kontrovers og debat, da hun medbragte sit spædbarn i Folketingssalen. Hun blev derfor af Folketingets formand Pia Kjærsgaard bedt om at forlade salen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Mette Abildgaards hjemmeside
 

Nuværende folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Personer fra Horsens
Regionsrådsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Studenter fra Tørring Gymnasium
Personer i Kraks Blå Bog
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Folketingsmedlemmer i 2020'erne
John Howard Northrop

John Howard Northrop (5. juli 1891 i Yonkers – 27. maj 1987 i Wickenburg) var en amerikansk biokemiker, som vandt Nobelprisen i kemi 1946 sammen med James Batcheller Sumner og Wendell Meredith Stanley. De modtog prisen for at isolere og krystallisere enzymer, proteiner og viruser samt deres studier af disse. Northrop var professor i bakteriologi og medicinsk fysik på University of California, Berkeley. Han døde i 1987 ved at begå selvmord i Wickenberg, Arizona.

Referencer 

Kemikere fra USA
Nobelprismodtagere i kemi
Kristján Eldjárn

Kristján Eldjárn (6. december 1916 – 14. september 1982) var Islands tredje præsident fra 1968 til 1980. Fra 1949 og frem til han blev præsident var han direktør for Islands Nationalmuseum, som han var med til at grundlægge i 1945.
Forældrene til Kristján var Þórarinn Kr. Eldjárn som var bonde og lærer i Tjörn og hustruen Sigrún Sigurhjartardóttir. Han tog eksamen i arkæologi ved Københavns universitet og undervidste senere ved Háskóli Íslands (Islands universitet).

Under præsidentvalget i 1968 var hans modkandidat ambassadøren Gunnar Thoroddsen. Fra starten blev det antaget, at Thoroddsen ville vinde, fordi han lagde ud med 70 % af stemmerne, men Eldjárn havde ved valgets ende 65,6% af stemmerne. Ved dette valg var stemmeprocenten på 92,2%. Han blev genvalgt uden modkandidat i 1972 og 1976.

År 1974 tildeles han en æresdoktorgrad ved Syddansk Universitet og 1975 ved universitetet i Bergen.

Hans børn Þórarinn Eldjárn og Sigrún Eldjárn er begge forfattere.

Referencer 

Præsidenter fra Island
Arkæologer fra Island
Storkors af Sankt Olavs Orden
Storheia (Hadsel)

Storheia (503 moh.) er et fjeld på Hadseløya i Hadsel kommune i Nordland Norge. Fjeldet ligger cirka 2,5 km sydvest for kommunecentret Stokmarknes og godt 5 km nord/nord-øst for Melbu. Fra Storheia er der udsigt mod Gulstadelva, Husbydalen, Husbykollen, Møysalen på Hinnøya, Melbu og den nordligste del af Lofoten. Det vil i praksis sige den nordøstlige del af Austvågøy, og størstedelen af dette området vender mod Hadselfjorden og ligger indenfor grænserne af Hadsel kommune.

Storheia er et populært udflutsmål både sommer og vinter. Tilgængeligheden er nem, med gode stier både fra Stokmarknes, Lekang og Melbu på Hadseløyas sydside. På toppen af Storheia er det en radio- og TV-mast, hvortil der er en anlagt vej, der dog ikke er åben for almen færdsel.

Fjeldet er et af de fire, som skal besøges under turmarchen 4-toppersturen. Storheia er også meget benyttet af udøvere af paragliding.

En overgang var der planlægning af et skicenter på Storheia, hvor der skulle bygge en skilift til toppen af fjeldet, men disse planer blev skrinlagt i 2010.

Bjerge i Nordland
Lekang

Lekang er en lille bygd på Hadseløyas østside i Hadsel kommune i Nordland. Lekang var et vigtig område omkring forrige århundreskifte. Bygden består af mange små gårde og huse. Lekang grænser op til Hadsel Kirke. Kulturmindeparken viser Lekangs historie med Stjernemonumentet, vikingeboplads, høvdingesæde med bådehuse til langskibe. Bygden ligger omtrent midt mellem komunecentret Stokmarknes og Melbu.

Eksterne henvisninger 
 Lekangs hjemmeside 
 Kulturminneparkens hjemmeside

Nordlands geografi
Ásgeir Ásgeirsson

Ásgeir Ásgeirsson (født 13. maj 1894, død 15. september 1972) var Islands anden præsident fra 1952 til 1968. Under kongeriget Island var han statsminister fra 1932 til 1934. Han var medlem af partiet Framsóknarflokkurinn, men gik siden over til Islands Socialdemokratiske Parti.

Eksterne henvisninger 
 

Præsidenter fra Island
Statsministre fra Island
Altingsformænd
Elisabeth af Valois

Elisabeth af Valois (født 2. april 1545, død 3. oktober 1568) var spansk dronning, og den ældste datter af den franske kong Henrik 2. I 1559 blev hun viet til den 20 år ældre Filip 2. af Spanien i forbindelse med den afgørende fredsaftale i Cateau-Cambrésis mellem Frankrig og Spanien-Nederlandene-England, hvilket skaffede Elisabeth hendes spanske tilnavn, Isabel de la Paz (Fredens Elisabeth).

Dronninger af Spanien
Tiberius Hemsterhuis

Tiberius Hemsterhuis (født januar 1685 i Groningen, død 7. april 1766 i Leyden) var en hollandsk filolog. Han var far til Frans Hemsterhuis.

Hemsterhuis blev i 1704 professor i filosofi i Amsterdam, i 1717 i græsk i Franeker og i 1740 i Leyden. Han har særlig fortjeneste af studiet af græsk i Holland; mellem hans disciple tælles så berømte Mænd som Ruhnken og Valckenaer. Hans eget mest beundrede forbillede var den engelske kritiker Bentley. Han har udgivet Pollux (2 bind, 1706), udvalgte dialoger af Lukian (1708 og 1732) og Aristofanes' Plutus (1744), alt med kommentar; endvidere har han leveret anmærkninger til Ernestis udgave af Kallimachos (1761), til Burmans Properts (1780) og Albertis Hesychios (1746—66). Længe efter hans død udkom Anecdota Hemsterhusiana (ved Geel, 1825). Hans Orationes et Epistolæ er udgivne af Friedemann (2. udgave, 1839). I det hele virkede han mere som lærer end som forfatter.

Kilder 
 

Filologer fra Nederlandene
Klassiske filologer
Ansatte ved Leidens Universitet
Personer fra Groningen
Professorer fra Nederlandene
Samuel Byck

Samuel Joseph Byck (30. januar 1930 – 22. februar 1974) var en arbejdsløs tidligere dæksælger, som forsøgte at kapre et fly, der fløj fra Baltimore/Washington International Airport d. 22. februar 1974. Han havde planlagt at styre flyet ind Det Hvide Hus i håbet om at dræbe USAs præsident Richard Nixon.

Byck voksede op i en fattig jødisk familie og droppede ud af High School for at hjælpe sin familie økonomisk.

Kildeangivelser 

Personer fra Philadelphia
Terrorister
Jøder fra USA
Damhustorvet

Damhustorvet er et butikstorv i den syd-østlige ende af Rødovre. Torvet fungerer som parkeringsplads for handlende til butikkerne på og omkring torvet. Damhustorvet er et handelscentrum i lokalområdet, da der ligger en række detailbutikker bl.a. ALDI, døgnNetto, Sydbank, en bager og en cykelforhandler.

Der har i slutningen af 2013 været et borgermøde, hvor Rødovre Kommune bad om ideer fra borgere og handlende til udvikling af Damhustorvet. På borgermødet blev mange ideer til fremtidig udvikling af torvet bragt frem. Endnu er ingen af ideerne fra borgermødet blevet til mere.

Rødovre
Torve og pladser i København
Lorsch Kloster

Lorsch kloster er et tidligere benediktinerkloster i Lorsch i landkreis Bergstrasse i den tyske delstat Hessen. Klosterkirken og det tidligere kloster blev i 1991 opført på UNESCOs liste over verdens kulturarv.

Historie 
Klosteret blev grundlagt i 764 og var indtil højmiddelalderen både et centrum for samfundsmagt, kirke- og kulturliv. Lorsch Kloster var et sted hvor den antikke viden blev overleveret til europæisk kultur.

I 1232 kom klosteret under ærkestiftet Mainz. I 1461 blev det forpagtet til Rheinische Pfalzgrafschaft (Kurpfalz) som opløste klosteret i 1564.

Klosterskrifterne 
Klosterets historie indgår i Codex Lorsch (Codex Laureshamensis) en skriftsamling fra 1170'erne. Codex Lorsch som opbevares i statsarkivet i Würzburg, er et grundlæggende værk til forståelsen af tidlig tysk middelalder. Et andet kendt dokument fra Lorsch Kloster er Codex Aureus Laureshamensis som er en rigt illustreret og koloreret evangeliebog.

Arkitektur 
Klosterkirken med dens monumentale indgang, den berømte Torhalle (porthallen), er sjældne overleveringer fra den karolingske æra. Skulpturerne og malerierne fra denne periode er fremdeles i bemærkelsesværdig god stand.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Officiel hjemmeside Lorsch kloster

Klostre i Tyskland
Frans Hemsterhuis

Frans Hemsterhuis (født 27. december 1721 i Franeker, død 7. juli 1790 i Haag) var en hollandsk statsmand og filosof. Han var søn af Tiberius Hemsterhuis. 

Som filosof var Hemsterhuis ikke selvstændig, men optog tanker fra mange forskellige sider. Han var en skarp modstander af tidens materialisme. Hans definition af det skønne som det, der i den korteste tid kan give os den største mangfoldighed af forestillinger, fandt Goethes anerkendelse. Han skrev på fransk. Hans Œuvres er udgivet i 2 bind 1792, i en ny fuldstændigere udgave i 3 bind 1846—50.

Kilder 

 

Filosoffer fra Holland
Faglitterære forfattere fra Nederlandene
Fransksprogede forfattere