kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Omega-3-fedtsyre

Omega-3-fedtsyre (også n-3 og ω-3) er betegnelsen for en familie af flerumættede fedtsyrer som har det til fælles, at de har en dobbeltbinding på kulstofatom nummer tre fra kulbrinteenden, den position på kulbrintekæden som kaldes ω-3 (omega-3).

Omega-3-fedtsyre kaldes også fiskeolie, men det er lidt misvisende, da fisk (kun) får omega-3-fedtsyre direkte eller indirekte fra alger. Opdrættede fisk har typisk et lavt indhold af omega-3-fedtsyre.

Ernæring 
Nogle af de vigtigste omega-3-fedtsyrer, ernæringsmæssigt set, er alfalinolensyre (ALA), icosapentaensyre (EPA) og docosahexaensyre (DHA).

Den menneskelige krop kan ikke syntetisere omega-3-fedtsyrer fra bunden, men den kan syntetisere alle de nødvendige omega-3-fedtsyrer ud fra den simple omega-3-fedtsyre alfalinolensyre (ALA), men kroppens evne til at lave denne konvertering, er begrænset. Derfor er alfalinolensyre (ALA) en essentiel fedtsyre som skal indtages med kosten. Men grundet kroppens begrænsede evne til at lave de andre omega-3-fedtsyrer (EPA, DHA) fra ALA, kaldes (EPA, DHA) også essentielle fedtsyrer.

Kilder til omega-3-fedtsyrer 

Gode kilder til omega-3-fedtsyrer er chiafrø, hørfrøolie, rapsolie, valnøddeolie og valnødder. Spiseolie baseret på industrihamp har også et højt indhold af omega-3-fedtsyre; omega-3:omega-6 (1:3).

En anden kilde til omega-3-fedtsyrer er (visse) alger (fx mikroalgen Schizochytrium). Vildtlevende fisk får netop deres omega-3-fedtsyrer fra disse alger - fx de vildtfangede fede fisk, som fx makrel, laks, sild, ansjoser og sardiner. Vildtfangede krill (og dermed krillolie) er også rig på omega-3-fedtsyrer.

Forskning i akvakultur (og muligvis akvaponi) producerede tilapia har afdækket, at de har lave niveauer af det gavnlige omega-3-fedtsyre (en essentiel ernæring, som er en vigtig grund til at diætister anbefaler fiskespisning) og et relativt høj indhold af omega-6-fedtsyre - omega-3:omega-6 forhold på 1:11, hvilket er meget mindre omega-3 end ønsket.
Rapporten foreslår, at grunden er, at opdrættet tilapia fodres med store mængder majs. Majs indeholder kortkædede omega-6-fedtsyrer, som bidrager til, at de opkoncentreres i fisken.

Kilder/referencer

Se også 
 Omega-6-fedtsyre

Ernæring
Metabolisme
Fedtsyrer
Sankt Hansblus på Skagen strand

Sankt Hansblus på Skagen strand er et maleri af  Peder Severin Krøyer  fra 1906. Det forestiller en Sankt Hans aften i Skagen, hvor hele P.S Krøyers familie og en del af hans venner nyder bålets varme og hyggelige glød. Billedet er et af Krøyers sidste. Det blev beskadiget ved en brand i 1948, men er restaureret. Siden 1957 hænger det i Skagens Museum.

Motivet 

I forgrunden står og sidder børn, stemningen er hyggelig og tryg.
I mellemgrunden står voksne venner og snakker og ser på hinanden. 
I baggrunden ses en mere dyster side af maleriet: mørket og månen, som er dækket af skyerne. Det kunne afspejle Marie og P.S. Krøyers problemer. Marie står tæt på Hugo Alfvén, som hun havde en affære med. Ilden fra bålet er vendt over mod parret. Symbolikken i det kan være P.S. Krøyers vrede og jalousi på Hugo Alfvén.

Eksterne henvisninger 
 

Malerier fra 1906
Malerier af P.S. Krøyer
Malerier fra Skagens Kunstmuseer
Almindelig brandbæger

 
Almindelig Brandbæger (Senecio vulgaris) eller Stolt-Henriks Brandbæger er en 5-40 cm høj urt, der i Danmark vokser meget almindeligt på lysåben jord. Den betragtes af mange som et besværligt ukrudt. Blomsterkurven mangler oftest de gule randkroner eller de er kun 1 mm lange. Hele planten er stærkt giftig.

Beskrivelse 
Alm. Brandbæger er en lav, enårig urt med en løst forgrenet, opret vækst. Stænglerne er glatte eller spredt gråhårede og meget skrøblige. Bladene sidder spredt, og de er lancetformede med bugtet-fliget eller fjersnitdelt rand. Oversiden er glat, mens undersiden er dækket af spindelvævsagtige, grå hår.

Blomstringen sker i marts-november, men kan også foregå i milde perioder af vinteren. De enkelte blomster er gule og rørformede, og de er samlet i små kurve, der mangler randkroner. Frugterne er nødder ned håragtig fnok.

Rodnettet består af en dybtgående hovedrod med mange, trævlede siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,15 m (25 x 15 cm/år).

Voksested 
Alm. Brandbæger var oprindelig en pionerplante i Nord- og Mellemeuropa, men den er fulgt med dyrkede afgrøder og findes i dag naturaliseret i næsten alle tempererede og subtropiske egne. Overalt optræder den som ruderatplante og som et frygtet markukrudt.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Ukrudtsplanter
Omega-6-fedtsyre

Omega-6-fedtsyre (også n-6 og ω-6) er betegnelsen for en familie af fedtsyrer som har det til fælles, at de har en dobbeltbinding på kulstofatom nummer seks fra kulbrinteenden, den position på kulbrintekæden som kaldes ω-6 (omega-6).

Omega-6-fedtsyrernes biologiske effekt skyldes hovedsageligt deres interaktion med omega-3-fedtsyrer.

Linolsyre (18:2), den korteste omega-6-fedtsyre, er en essentiel fedtsyre. Arakidonsyre (20:4) en fysiologisk vigtig omega-6-fedtsyre, da den bliver omdannet til prostaglandiner og andre fysiologisk betydningsfulde molekyler.

Medicinsk forskning tyder på at indtagelse af store mængder omega-6-fedtsyrer i forhold til omega-3-fedtsyrer øger risikoen for en række sygdomme og depression. Moderne vestlig kost har typisk et forhold af omega-6/omega-3 på 10 til 1, nogle steder op til 30 til 1. Det menes at det optimale forhold bør være 4 til 1, eller endnu lavere. 

Fødevarekilder til omega-6-fedtsyrer inkluderer:
 nødder
 kornprodukter
 fuldkornsbrød
 de fleste vegetabilske olier
 Æg og fjerkræ

Forskellige omega-6-fedtsyrer

Se også 
 Omega-3-fedtsyre
 Omega-9-fedtsyre

Eksterne henvisninger 
 Vigtigheden af forholdet mellem omega-3- og omega-6-fedtsyrer.
 Omega-6-fedtsyrer forårsager cellevækst i prostatatumorer 
 Omega-6-fedtsyrer forbindes med depressioner

Noter 

Ernæring
Metabolisme
Fedtsyrer
Kamille (Tripleurospermum)

Kamille (Tripleurospermum) er en lille slægt med under 10 arter, som er udbredt i tempererede egne af Europa, Asien og Nordamerika. Det er glatte, urteagtige planter, der har 3-dobbelt fjersnitdelte blade med trådagtige småblade. Kurvesvøbet består af taglagte blade og kurvebunden er hvælvet og svampeagtig. Kurvenes blomster består af rørformede, gule skivekroner og tungeformede, hvide randkroner. Frugterne er nødder uden fnok. Der er betydelig forvirring om forholdet mellem arterne inden for gruppen "Kamille", men de kan adskilles ved, at arter af slægten Tripleurospermum har 3 ribber på langs ad hvert frø, mens frø hos arterne af Matricaria har 4 eller 5.

Her omtales kun de arter, som er almindeligt forekommende i Danmark.

 Lugtløs Kamille (Tripleurospermum perforatum) – syn.: Matricaria inodora eller Matricaria perforata
 Strand-Kamille (Tripleurospermum maritimum)
 Tripleurospermum caucasicum

Kurvblomst-familien
Plejer

En plejer var uddannet til at tage sig af den grundlæggende psykiske pleje af patienter på psykiatriske afdelinger. Uddannelsen og jobbet var i starten udelukkende besat af mænd, da man mente at jobbet var farligt (ligesom jobbet som fængselsbetjent). Det var ofte håndværkere der søgte denne uddannelse.

Senere blev det krav for at blive plejer, at man først var uddannet som sygehjælper. Faggruppen blev efterhånden domineret af kvinder, da mændene ofte ikke ønskede at uddanne sig til sygehjælper først, inden de kunne tage plejeruddannelsen.

Stillingen blev officielt afskaffet i 1991 med oprettelsen af social- og sundhedsuddannelserne. Mange plejere efteruddannede sig i den forbindelse til social- og sundhedsassistenter, omend der stadig findes plejere rundt omkring på psykiatriske afdelinger. 

Stillingsbetegnelser inden for sundhed
Sygepleje
Uddannelser
Wharton School

Wharton School er University of Pennsylvanias business school. Skolen blev grundlagt i 1881, og anses for at være en af verdens allerbedste skoler af sin art. Wharton placeres således konsekvent i toppen, når der foretages internationale rangeringer af universiteter.

Referencer 

Universiteter i Pennsylvania
Etableret i 1881
Skovbrand

Skovbrand er en ulykke, der opstår, når enten skovens overetage (træer og buske) eller skovbunden brænder. Skovbrande forekommer derfor især, når vegetationen og jordoverfladen er meget tør, i kombination med en meget lav luftfugtighed. Branden kan opstå spontant, dvs. på grund af lynnedslag eller på grund af selvantændelse i plantemateriale. Det sker også, at branden opstår, når nogen er uforsigtige med åben ild, smider et cigaretskod eller påsætter ilden. Ilden breder sig med vinden og ofte med stor hastighed, især når ilden har fat i tørre trækroner. Slukning af skovbrand er en helt speciel disciplin indenfor brandslukning, og til dette anvendes brandfolk, køretøjer, fly og helikoptere samt modbrande. 

Skovbrande er et udbredt fænomen i Californien og om sommeren i Sydeuropa. I sommeren 2008 døde 65 mennesker på få dage i meget omfattende skovbrande i Grækenland.

Australien er også meget plaget af skovbrande. Ved skovbrandene i 2009 mistede 173 mennesker livet.

Skovbrænde er vanskelige at slukke på grund af deres omfang, og fordi de ofte ligger langt fra steder hvor almindelige brandslukningsapparater kan nå. Ofte benyttes helikoptere eller flyvemaskiner til at overflyve de ramte områder og kaste vand udover. Der kan også benyttes vand fra søer og åer, men dette kræver pumper. Særligt flade områder kan slukkes med en såkaldt branddasker, der er udviklet til at slukke ild på græs- eller hedeområder.

I 2018 udbrød der på grund af lange perioder med tørke voldsomme skovbrande i Sverige, Grækenland og Californien. Selv om denne delstat i USA ofte rammes af skovbrande, betegnes brandene i 2018 som de mest voldsomme i statens historie.

Noter

Eksterne henvisninger/kilder 

 Skovbrande i Portugal 

Naturbrande
Bonnie Tyler

Bonnie Tyler (født som Gaynor Hopkins 8. juni 1951 i Skewen, Neath) er en walisisk sanger, som er kendt for sange for sin hæse stemme. Hun fik sit gennembrud i 1977 med albummet The World Starts Tonight med singlehits som "Lost in France" og "More Than a Lover". Hendes single fra 1978, "It's a Heartache", nåede en fjerdeplads på den engelske hitliste og en tredjeplads i USA. 

I 1980'erne begyndte Tyler at arbejde sammen med sangskriveren og produceren Jim Steinman. Han skrev hendes største hit, "Total Eclipse of the Heart", det første singleudspil fra succesalbummet Faster Than the Speed of Night fra 1983 samt hendes andet store 1980'er-hit "Holding Out to a Hero". I 1990'erne havde Bonnie Tyler især succes på det europæiske fastland i et samarbejde med Dieter Bohlen, der skrev og producerede hendes hit "Bitterblue". I 2003 genindspillede Tyler "Total Eclipse of the Heart" sammen med sangeren Kareen Antonn, hvilket gav en topplacering på hitlisten i Frankrig.

Albummet Rocks and Honey fra 2013 indeholdt sangen "Believe in Me", der var det britiske bidrag til Eurovision Song Contest 2013 i Malmø. Såvel "Total Eclipse of the Heart" og "It's a Heartache" er blandt de bedst sælgende singler gennem tiden med mere end seks millioner kopier af hver.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Bonnietyler.com

Sangere fra Storbritannien
Storbritanniens Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Eurovision Song Contest 2013
Inerti

Inerti er et fænomen inden for fysikken og betyder egentlig træghed (latin: iners = doven).
Med andre ord betyder det, at alle legemer, der har en bestemt jævn retlinet fart, vil fortsætte dermed, indtil det bliver påvirket af en kraft, som får det til enten at miste hastighed (negativ acceleration = f.eks. bremseeffekten i en bil, der bremses), at øge sin hastighed (positiv acceleration = f.eks. når man giver et køretøj gas) eller får legemet til at skifte retning (sideværts acceleration = f.eks. når man drejer på rattet i en bil og hjulenes friktion mod vejbanen får bilen til at skifte retning)

Et typisk eksempel på inerti, altså en retlinet bevægelse der sker uden kraftpåvirkning, er en billardkugle, der netop er blevet stødt af sted. Først når kuglen rammer banden eller en anden kugle, skifter den hastighed og retning under påvirkning af den kraftpåvirkning (reaktion), der finder sted ved mødet med det objekt, den støder ind i.

Det skal bemærkes, at man endnu ikke ved hvad der forårsager inerti.

Linear inerti 
Loven om inerti er Newtons første lov. Den siger, at

Et legeme, der ikke er påvirket af nogen resulterende kraft, vil enten være i hvile eller udføre en retlinet, jævn bevægelse.

Der kræves ikke nogen kraft at holde en bevægelse i gang. Tvært imod kræves der kraft for at standse eller hæmme bevægelsen. Tænker man sig et rumfartøj, der bevæger sig uden for jordens (og solens og alle andre himmellegemers) gravitation, vil rumfartøjet kunne fortsætte i det uendelige med samme hastighed i samme retning uden motorkraft, indtil det påvirkes af andre kræfter.

Betingelsen for at en bil bevæger sig med konstant hastighed, er, at bilens motorkraft præcis er stor nok til at overvinde de kræfter i modsat retning af bilens bevægelsesretning, der hæmmer bevægelsen, såsom luftmodstand og gnidningsmodstand samt eventuel modstand forårsaget af tyngdekraften, hvis bilen bevæger sig op ad bakke.

Det fremgår nemlig af Newtons anden lov, at når et legeme er under påvirkning af en resulterende kraft, forekommer der en acceleration. Ved kraftpåvirkning ændrer et legeme altså fart og/eller retning. Uden kraftpåvirkning holder legemet sin hastighed.

Rotationel inerti 

Et legeme som bringes til at rotere om sit eget massemidtpunkt, vil fortsætte med at rotere så længe inertimomentet ikke omsættes til f.eks. friktion eller tappes på anden vis.

Et svinghjul er et eksempel på et legeme, som er designet til at kunne gemme energi i form af rotationsenergi.

Se også 
 acceleration
 bremse
 tyngdekraft
 massetiltrækning
 ballistik
 planet

Kilder/referencer
Smeden og Bageren

Smeden og Bageren er et digt af Johan Herman Wessel. Det er en humoristisk fortælling, som kritiserer retsvæsenet og manglen på fornuft i samfundet. Digtet blev skrevet i 1770'erne og trykt for første gang i 1784 i Wessels ugeblad på vers, Votre Serviteur Otiosis.

Handling 
Handlingen finder sted i en lille by, hvor der bor to bagere og en smed. Smeden dræber en mand og bliver stillet for retten. Fire af borgerne i byen siger til dommeren, at der kun er én smed i byen, og derfor bør dommeren lade smeden gå. Siden byen har to bagere, og den ene er gammel og skrøbelig, er det bedre at han bliver straffet i stedet for smeden. Og sådan går det: Bageren bliver uskyldig dømt til døden, mens den skyldige smed får lov at gå. Altså: (i stedet) "for Smed at rette Bager".

Moralen i fortællingen er, at man altid skal være forberedt på døden. Moralen kan ses som en parodi på Ludvig Holberg, hvis komedier altid afsluttes med en morale, som læseren/tilskueren lærer noget af.

Flere steder i digtet henvender forfatteren sig til læseren med spøjse personlige bemærkninger.

Tidlige versioner af historien 
Flere beretninger fra Orienten giver os anekdoten i en oprindeligere form. Eunukken Karakush (d. 1201) var under sultan Saladdin (d. 1193) en af Egyptens mægtigste mænd. En indædt fjende af Karakush, ibn Mammati, forfattede et smædeskrift, hvori han fremstillede Karakush som den rene idiot. Figuren Karagöz (= Sortøjet) i tyrkisk skyggeteater har delvis sit ophav i denne fremstilling af en af ibn Mammatis anekdoter forlød det, at staldkarlen hos Karakush havde begået et mord. Da drabsmanden var beslagsmed, fandt Karakush hurtigt ud af, at ham kunne han ikke skille sig af med. I stedet fik han en bur-fabrikant hængt for drabet. Her er det igen en smed, der undgår en lovmæssig dødstraf. Pointen er dog kun halvt gennemført, idet bur-fabrikanten er en helt tilfældig syndebuk, simpelthen fordi  han var den, tyrannen først fik øje på. 

Den arabiske forfatter Nuwairi (1279 - 1332) fortæller om Djengis Khans sønnesøn Hulagu Khan  som døde i 1265 efter at have raseret Bagdad: En væver, der fremstillede guldbroderet klæde, slog øjet ud på en mand i et slagsmål. Offeret klagede sagen ind for Hulagu, der lod den skyldige gå fri - men til gengæld lod et øje rive ud på en helt uskyldig pilefabrikant. Det begrundede khanen med, at væveren behøvede begge sine øjne til arbejdet, mens en pilesmed kun har brug for ét øje - eftersom han lukker det andet, når han undersøger, om pilen er lige.  I denne version er der ikke tale om dødsstraf, men om lemlæstelse; og pointen er videreudviklet til at dreje sig om den skyldiges uundværlighed modsat offerets undværlighed. I denne form kendes også de senere, spanske versioner fra 1600-tallet, samt en fransk fortælling hos Antoine Le Metel d’Ouville.

Henvisninger

Digte fra Norge
Erik Trigger Olesen

Erik Trigger Olesen (født 20. august 1960 i Esbjerg ) er digter, lærer, havnearbejder og bosiddende i Esbjerg.

Efter job som kontorassistent i et fiskeeksportfirma begyndte han i 1982 som havnearbejder. Trigger Olesen startede tidligt med at skrive digte, som 18-årig sendte han sin første digtsamling til et forlag, men blev afvist. Første efter 13 år fik han debut i 1991 og havde da forsøgt gentagne gange og blandt andet fået optaget en række enkeltstående digte i Hvedekorn.

Trigger Olesen har siden 1997 haft tillidshverv i Dansk Forfatterforening.

I 2014 oprettede han sin egen forlagsvirksomhed, ANARKI, hvorfra han har udgivet to bøger.

Bibliografi 
 1991, Asfaltbark (digte) 
 1994, Helvedshunden (digte) 
 1996, Savnbærerne (digte) 
 1998, Pestskibet (digte) 
 2000, VI digte (digte)
 2002, Måneelevatoren (børnerim) 
 2004, Rimfiskeremser – fiskenes ABC (børnerim)
 2012, Friske fiskerim -  (børnerim)
 2014, Cirkus Svimmel - (børnerim)
 2015, The Road Works - (tekster til Celebrating the Last Waltz)
 2015, Over havet under himlen (roman)
 2016, Drømmedyr (børnerim)
 2017, Mørkets journaler (digte)
 2018, Guldklumpen - og andre havnehistorier (noveller)

Personer fra Esbjerg
Digtere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Mandlige forfattere i det 21. århundrede
Modtagere af Forfatter Martin Jensen og hustru Manja Jensen Legat
Den ukendte

Den ukendte er en roman af Benn Q. Holm fra 2005.

Synopsis 
Romanen handler om en ung mands rejse mod samfundets top, og en moderne rastløs identitetsfabel om hvem vi egentlig er. 

Atten år gammel forlader hovedpersonen Gustav sine plejeforældre og opsøger sin mor Lilly. Hun giver ham et cigaretetui af sølv med initialerne "Wvl". Etuiet har tilhørt Gustavs ukendte far. Med dette spor begynder lykkeridderen og charmetrolden Gustavs jagt på den far, som han er overbevist om er adelig og styrtende rig.

Romaner fra Danmark
Møbeldesign

Møbeldesign er en betegnelse for det formgivende arbejde, der udføres af en designer eller arkitekt inden for møbelkunst. Danmark er kendt for sit møbeldesign gennem en lang række af internationalt kendte kunstnere, såsom Børge Mogensen og Hans Wegner.

Yderligere er design blevet et nyt indhold i skolernes sløjdundervisning. Fra 2007 tilbyder de danske seminarier et nyt fag, materiel design, som omfatter elementer fra faget design og fra de tidligere fag sløjd og håndarbejde og til dels formning/billedkunst. Fra 2014 er faget håndværk og design nyt i folkeskolen.

En tilsvarende udvikling som i Danmark ser vi i Tyskland: Sløjd = Werkunterricht er på vej mod materiel design = Designpädagogik – og der er tale om formålsbestemt, pædagogisk tilrettelagt værkstedsundervisning, der adskiller sig fra husflid = Basteln.

Kendte danske møbeldesignere  
 Børge Mogensen
 Hans Wegner
 Arne Jacobsen
 Kaare Klint
 Kai Kristiansen

Se også 
 Dansk design
Andries van Dam

Andries "Andy" van Dam (født 8. december 1938) er professor i datalogi ved Brown University i Providence, RI. Han var som professor i anvendt matematik en af grundlæggerne af universitetets Computer Science Department. Van Damm var blot den anden person der modtog en Ph.D. i Computer Science (1966).

Van Dam er nok mest kendt for at have skabt det første hypertekstsystem, HES, men selve begrebet hypertext, blev skabt af Ted Nelson, der arbejdede sammen med van Dam på det tidspunkt hvor HES blev udviklet. 

Han er også kendt som medforfatter til Computer Graphics: Principles and Practice sammen med J.D. Foley, S.K. Feiner, og J.F. Hughes. Bogen betragtes som en af de vigtigste om computergrafik.

I 1967 va professor van Dam med til at grundlægge ACM SIGGRAPH. 

Professor van Dam underviser nu i computer grafik ved Brown University. Desuden har han oftest hvert semester et introduktionskurus til computer science.

Figuren Andy i filmen "Toy Story" er anses af nogen for opkaldt efter Andy Van Dam. Det siges at folkene bag filmen, der for manges vedkommende havde haft Andy som professor, ønskede at hylde hans pionerarbejde indenfor computergrafik. Historien fortælles på Brown University og ses også på siden IMDB trivia for Toy Story. Andy benægter rygtet og der er da også tvivlsomt om at det er sandt, idet de der arbejdede hos Pixar og som havde haft Andy som professor, formentlig ikke havde indflydelse på historiens opbygning, idet de for det meste arbejdede med tekniske opgaver. Rygtet kan være opstået fordi bogen Computer Graphics: Principles and Practice ses i Andy's reol i filmen "Toy Story".

Referencer

Links 
 Andries van Dam's Homepage
 Critical Review evaluations  of Professor van Dam
 Brown University

Dataloger fra USA
Hypertekst
Banesynsvidde

Banesynsvidde (ofte forkortet RVR for Runway Visual Range) er en værdi der oplyses til fly under indflyvning til landing på en lufthavn ved lav meteorologisk sigtbarhed. Til forskel fra sigtbarhed er banesynsvidden målt af optiske instrumenter placeret ved selve banen, og værdien kan aflæses på en skærm i kontroltårnet. Herfra videregives de til flyene over radio, og til vejrtjenesten, som laver en præcis vejrudsigt, kaldet METAR, med forholdene netop nu, som kan aflæses via computer.

Banesynsvidden er bestemmende for, om en anflyvning til den pågældende bane må påbegyndes. Hvis værdien er for lav, dvs. synsvidden nede ved banen er for ringe, må flyet enten vente til forholdene bedres eller finde en anden lufthavn. Med moderne landingssystemer som ILS er det dog sjældent, at landing slet ikke kan lade sig gøre på store veludstyrede lufthavne.

Sigtbarhedsmålerne, der måler banesynsvidden, er ofte placeret ved siden af landingsbanen ud for banens threshold – dér hvor flyene ideelt set sætter hjulene. Der står en sigtbarhedsmåler ud for hver baneende, da vindretningen bestemmer, hvilken ende indflyvningen sker i. Banen er jo flere kilometer lang og sigtbarheden i enderne behøver ikke at være den samme.

Lufthavnes indretning
Luftfart
Hypertext Editing System

Hypertext Editing System, (HES), var et tidligt hypertekst forskningsprojekt, udført ved Brown University i 1967 af Andries van Dam, Ted Nelson og en række studerende. HES var et pionerarbejde med hypertekst, der organiserede data i to hovedtyper: links og (branching?) tekst.
 
HES blev afviklet på en IBM System/360/50 mainframe computer, der ikke var særlig effektiv til at afvikle et så revolutionerende system. Selv om HES var forløber for mange moderne hypertekstkoncepter, var hovedvægten lagt på tekstformattering og udskrivning. HES blev finansieret af IBM, men udviklingen blev standset i 1969. Programmet blev anvendt af NASA's Houston Manned Spacecraft Center til dokumentation af Apollo programmet. HES blev opgivet og erstatttet FRESS (File Retrieval and Editing System).

Referencer 

Carmody, Steven; Gross, Walter; Nelson, Theodor H.; Rice, David; van Dam, Andries (1969, April) A Hypertext Editing System for the /360, Center for Computer & Information Sciences, Brown University, Providence, Rhode Island, File Number HES360-0, Form AVD-6903-0, pages 26–27 
van Dam, Andries. (1988, July). Hypertext '87 keynote address. Communications of the ACM, 31, 887–895.

World Wide Web
Hypertekst