Anna Klindt Sørensen

Anna Klindt Sørensen (født 9. august 1899 på Stensgård ved Ry, død 28. juli 1985 i Ry) var en dansk kunstner. Forældre gårdejer Anders Sørensen og hustru Inger Marie Andersen. Begravet på Gl. Ry Kirkegård.

Biografi 
Anna Klindt Sørensen blev i 1918 optaget på Albertine Wesenbergs Skole for Porcelænsmalerinder i København. I 1919 blev hun, efter forberedelse hos maleren Viggo Brandt, optaget på Det Kongelige Danske Kunstakademi, på Kunstskolen for Kvinder, hos professor Valdemar Irminger. I 1920 forlod hun skolen i protest, efter at maleren Sigurd Wandel blev udnævnt til Irmingers efterfølger, trods protester og elevstrejker. Herefter rejste hun i 1922 til Paris for at søge inspiration i eet af tidens mest banebrydende kunstmiljøer. Her studerede hun i de efterfølgende år på tre malerskoler, hos Marcel Gromaire, Fernand Legér og André Lhote. 

I 1961 arvede hun Villa Petersborg i Ry efter sin mor, og her var det hendes hensigt at etablere et museum for kvindelige kunstnere og en legatbolig for skandinaviske kvindelige kunstnere. Efter 1962 boede og arbejdede hun i villaen en stor del af året, indtil hun i 1979 flyttede til plejehjemmet Søkilde i Ry.

Museet for kvindelige kunstnere blev dog aldrig en realitet. I 1986 solgtes Villa Petersborg til Ry Kommune. Samme år afholdtes en mindeudstilling på Hotel Himmelbjerget. I 1987 oprettedes Anna Klindt Sørensens Fond, der forvalter hendes kunstneriske rettigheder til den efterladte samling af hendes malerier, grafiske værker og tegninger. Samlingen af Anna Klindt Sørensens værker er nu overdraget til Vardemuseerne.

Kunstnerisk praksis

De tidlige år 
Anna Klindt Sørensen arbejdede med lige stort nærvær og råstyrke i de forskellige genrer maleri, grafik og tegning. I tidlige landskabsmalerier ses inspiration fra eet af hendes kunstneriske forbilleder fra egnen ved Ry, maleren Pauline Thomsen (1858-1931). Efter tiden på Kunstakademiet i København søgte hun udfordringer i den moderne kunst, og under opholdene i Paris udviklede hendes malerier sig hurtigt til ekspressive storladne værker. Altid dog med en indledende disciplin i forhold til billedopbygningen. Særligt i de tidlige værker ses påvirkningen fra den franske skole. Men som Bent Irve udtrykker det i en anmeldelse af udstillingen med Anna Klindt Sørensen på Fuglsanghus i Hørsholm i 1999: "...Men i hvor høj grad der er tale om dybere forståelse af kubismen er dog diskutabelt, i hvert fald rummer billedkompositionerne en række kantede træk og forsøg på konstruktiv orden, som dog aldrig slår igennem. Kunstneren er gennemgående for impulsiv og uregerlig og må følge sin trang til at lade naturen - naturtalentet - gå over optugtelsen. Hun er tydeligvis ekspressionist, hvilket hendes værker på udstillingen i Fuglsanghus da også klart vidner om, men hendes ekspressionisme er let, charmerende, kapriciøs og gallisk præget. Det er udpræget på den ufortøvede, spontanistiske indstilling hun bygger sine billeder."

Grafik 
Omkring 1940 flyttede Anna Klindt Sørensen til København. Hun begyndte at komme på Grafisk Skole på Kunstakademiet og indledte gennem arbejdet med litografi og ætsning sit efterfølgende omfattende grafiske værk. Den daglige leder af Grafisk Skole, Holger J. Jensen, var medlem af Decembristerne, ligesom een af hendes venner fra den første tid i Paris, maleren Kay Christensen. I 1942 blev hun medlem af Decembristerne, som gruppens andet kvindelige medlem - det første var maleren Ebba Carstensen. Grafisk Skole og Decembristerne gav hende et levende kunstmiljø at færdes i, ligesom Kunstnernes Statsunderstøttede Croquisskole, hvor hun sammen med andre kunstnere arbejdede direkte over for modellen med en stadig registrering af det sete.

Den grafiske teknik med koldnålsraderinger gjorde det muligt for Anna Klindt Sørensen at arbejde med dette kunstneriske udtryk på sine mange rejser, fordi teknikken ikke kræver syrebade eller umiddelbar trykkeproces. Man kan dermed medtage, arbejde på og hjemtage de bearbejdede plader samt efterfølgende trykke på grafikværksteder. Anna Klindt Sørensen arbejdede med koldnålsgrafik blandt andet, da hun modtog på legatophold på Lysebu i Norge i 1949, 1952 og 1956.

Kvindelige kunstnere på Bornholm 
Under 2. verdenskrig umuliggjordes rejserne til udlandet, og Anna Klindt Sørensen rejste til Bornholm, hvor hun sammen med malerne Ellen Fischer, Olga Lau, Ebba Schou og Asta Ring Schultz dannede en lille koloni af kvindelige kunstnere.

Kvindesagen 
Anna Klindt Sørensen deltog i flere udstillinger sammen med Kvindelige Kunstneres Samfund. Desuden deltog hun i foreningens udflugter og julefester. Hun var stærkt optaget af den manglende ligestilling for kvindelige kunstnere. Sanne Kofod Olsen bringer i sin artikel "Gruppebillede med dame" et citat fra et interview i Ekstra Bladet 30. april 1942 med Anna Klindt Sørensen. Journalisten bemærker, at "det går bedre med tidens kunstsalg": "Ja, maaske", siger hun, "men det er sandelig ikke moderne kunst og frem for alt er det ikke malerindens arbejder. Mens kvinder paa andre felter faar samme betaling for deres arbejde som mandlige kolleger, tag f.eks. læger, tandlæger, jurister osv., saa maa malerinder nøjes med urimelig smaa priser, selvom deres kunst af kritikken for længst er placeret i plan med mænds. Jeg ved ikke hvorfor publikum stiller sig saaledes. Mener man monstro, at hos den kvindelige kunstner slukkes den hellige ild uvægerligt, naar hun gifter sig, at hendes interesse da opsluges af mand, hjem og eventuelle børn, eller mener man, at kvinden er for materialistisk indstillet til at kunne lade fantasien tage flugt. Jeg ved som sagt ikke, hvad der ligger til grund for den kulde, der vises os, men tro mig, vi lider under den baade aandeligt og fysisk, men vi bliver ogsaa ved at slaas for vor kunst og for tilværelsen i det hele taget."

Portrætter 
Portrætmaleri beskæftigede Anna Klindt Sørensen sig inderligt med. Een af de portrætterede, kunstkritikeren Pierre Lübecker, skrev til hendes udstilling på Sophienholm om hende. Fra artiklen citeres: "Mens hun malede, faldt det mig ofte ind, at hendes inspiration i høj grad var det lys, der omgav modellen, og at også den særlige farveholdning, hvormed hun forbandt sin opfattelse af ham, krævede hendes opmærksomhed. Derimod var det i mindre grad hans træk eller andre fysiognomiske kendeteg, som optog hende. Hans signalement blev ikke respekteret, ja, hun ænsede det næppe udover de grænser, som hendes helt subjektive indtryk havde sat. Og billedet selv nærmede sig egentlig heller ikke støt sin fuldendelse. Det var faktisk, som om Anna Klindt Sørensen bevidst undgik at nå et resultat for hele tiden at holde mulighederne åbne. Portrættet levede i spring, falmede og blussede op under hendes gentagne angreb og improvisationer, og på trods af min afslappede tilstand, der skyldtes de gode genstande, følte jeg mig næsten som en fæstning, der var under belejring. Blot var jeg ikke den, der kunne kapitulere... det tilkom billedet!"

Anna Klindt Sørensen portrætterede også maleren Gudrun Grove i årene fra 1945-49, samt malerne Holger J. Jensen og Jeppe Vontillius. Desuden portrætterede hun den navnkundige professor Tribini. Ved en konkurrence om det bedste maleri af Tribini vandt Anna Klindt Sørensen og modtog I. C. Jacobsens rejselegat i 1955. Hun malede i øvrigt et stort antal af sine øvrige medmennesker. Dr. phil. Ester Nyholm fortæller: ...Ofte når hun inden for dette område sine bedste kunstneriske resultater. Hendes frie forhold til virkeligheden gør hendes portrætter, såvel som hendes landskaber, til inspiration over et tema. Med sine løse strøg formår hun præcist at karakterisere den portrætterede.

Landskaber 
Anna Klindt Sørensen er måske mest kendt for sine monumentale og ekspressive landskabsmalerier fra syden og udsigter fra villaen i Ry. Malerierne rummer både viltre penselstrøg og vidsyn sammen med ornamentik og fragmenter af ubestemmelig karakter. De indeholder et væld af fortællinger og motiver, som for eksempel det meget store (205x336 cm) maleri "Kamelmarked i Tempelgården (skitseforslag til Bourgibas`mausoleum), ufærdig skitse", som titlen var i marts 1969, da det blev udstillet på Decembristerne. .

De senere år 
Kunstforeningen Gl. Strand viste i 1977 Anna Klindt Sørensens værker sammen med en ny generation af kvindelige kunstnere: Ursula Reuter Christiansen, Inge Ellegaard, Kirsten Justesen og Lene Adler Pedersen. Her oplevede de hende både personligt og kunstnerisk som en pioner for den frigørelse, som de selv kæmpede for.

Det grænseløse blik 
Udstillingen Det grænseløse blik på Sophienholm 2021 viste en række af Anna Klindt Sørensens værker og billedkunstneren Birgitte Ejdrup Kristensens visuelle refleksioner over hendes liv og kunst. Udstillingen blev kurateret af forfatter, cand.mag og ph.d. Eva Pohl, som i det tilhørende katalog skriver Anna Klindt Sørensens ukonventionelle selvportrætter, lysfyldte landskaber, farverige motiver med fokus på interiører og tærskel-billeder med overgange mellem inde og ude samt de meget ligefremme billeder med fyldige og frimodige kvindelige nøgenmodeller lader det grænseløse blik brænde igennem. Det er ofte øjeblikkets indtryk, der er udgangspunkt for den maleriske proces, hvor et element af evighed sniger sig ind som perspektiv. Gerne knyttet til dagslysets virkning. Værkerne vidner om kunstnerens bevidsthed om det væsentlige i dette syn. Mødet mellem nuet og det videre, mere overordnede perspektiv.

Man kan her komme til at tænke på en parallel i litteraturens verden, som det kan ses i den franske forfatter Marguerite Duras´ formulering om grænseløshed, hvor det hedder: "...et blik, der går ud over det, som det betragter..." (jfr. s. 55, Duras (1980)). Marguerite Duras (1914-1996) er netop optaget af eftertankens rum omkring sansninger og begivenheder, og hos Anna Klindt Sørensen mærker man ofte en anelse af en større indsigt og sammenhæng bag det billederne umiddelbart viser.

Værker 

 Udsigt over Øm Kloster, olie 1918
 Stensgård, akvarel 1919
 Ateliervindue, Rue Edouard Jacques ca. 1925
 Baggård i Paris 1925
 Selvportræt 1932
 Komposition, pige med hat 1932
 Den tre-fags i St. Kongensgade ca. 1940
 Sejrøbugten ca. 1941
 Badeanstalt 1941 (Göteborgs Konstmuseum)
 Tyren er løs 1942
 Høns i haven 1943 (Statens Museum for Kunst)
 Maleren Jeppe Vontillius 1944 (dep. Vejle Kunstmuseum)
 Maleren Holger J. Jensen ca. 1945 (dep. Vejle Kunstmuseum)
 Professor Tribini 1955 (vundet konkurrence, I. C. Jacobsens rejselegat)
 Pierre Lübecker ca. 1960
 Elefantineøen, Assuan 1960 (Ribe Kunstmuseum)
 Vinter i Ry 1962
 Mor i rosa og gråt 1962 (ARoS)
 Guds Fod i ørkenen ca. 1970
 Landskab fra Ry 1982 (ARoS)
 Raderinger i Kobberstiksamlingen, Statens Museum for Kunst

Udstillinger, grupper 

 Salon d`Automne, Paris (debut) 1925 og 1931
 Kunstnernes Efterårsudstilling 1928-30, 1935-37, 1941-42
 Charlottenborg Efterårsudstilling fra 1942 som medlem af Grafisk Kunstnersamfund
 Charlottenborgs Efterårsudstilling 1942, 1944, 1946-48, 1952-56, 1962, 1971
 Decembristerne 1942-48, 1952-57-1959-66, 1968-73, 1975-77, 1979, 1981, 1985-86 (mindeophængning)
 Dansk Grafik - fra Willumsen til i dag, Fyns Stiftsmuseum 1952
 Å-udstillingen 1957, 1964-65, 1975
 Le Club International Féminin, udstilling på Musée d´Art Moderne de la Ville, Paris, med Kvindelige Kunstneres Samfund 1958
 Åbo Konstmuseum, Finland, med Kvindelige Kunstneres Samfund 1961
 Aurora-gruppen 1969-71
 Surreelt Miljø, Århus Kunstbygning 1970
 Den fynske Forårsudstilling 1972
 Grafik gennem 150 år, Nordjyllands Kunstmuseum 1976
 Kvindelige Kunstneres Jubilæumsudstilling i Nikolaj, København 1976

Udstillinger, separat 

 Filosofgangen, Odense (sammen med Carl Trock-Madsen, Niels P. Jensen og Holger Havrehed) 1934
 Liljevalchs Konsthall, Stockholm (sammen med Olivia Holm-Møller, Jens Nielsen og Holger J. Jensen) 1946
 Gentofte Rådhus 1961
 Nikolaj, København 1968
 Sophienholm (retrospektiv) 1973
 Tistrup (sammen med Alix Haxthausen) 1977
 Århus Kunstbygning (retrospektiv) 1978
 Randers Kunstmuseum m.fl. (retrospektiv) 1988

Kunstnersammenslutninger 
Medlem af Decembristerne, Grafisk Kunstnersamfund og Kvindelige Kunstneres Samfund.

Litteratur 

 Kvindelige Kunstneres Samfund København. Indledning af Gudrun Poulsen, ill. kat.nr. 79. Udstillingskatalog for Kvindelige Kunstneres Samfunds udstilling på Åbo Konstmuseum, udgivet i 1961.
 Kvindelige Kunstneres Samfund 1916-1991. Tekst af Lise Funder, s.19, 28 og 31. Udstillingskatalog udgivet af Nikolaj i 1991. 
 Anna Klindt Sørensen af Finn Terman Frederiksen, Randers Kunstmuseums Forlag, udgivet i 1996. 
 Danske Kunstnersammenslutninger. Red. Marianne Barbusse og Nanna Hertoft, Anna Klindt Sørensen i Decembristerne s. 97. Forlaget Gyldendal i samarbejde med Kunstnersammenslutningernes Samråd. Udgivet i 1996. 
 Anna Klindt Sørensens Legat. Tekst af Troels Andersen og Lisbeth Tolstrup. Katalog til udstillingen af hidtidige legatmodtagere på KunstCentret Silkeborg Bad, udgivet i 1999. 
 Anna Klindt Sørensen. Citeret tekst fra 1976 af Pierre Lübecker: A.K.S.- Anna Klindt Sørensen. Katalog til udstilling på Fuglsanghus, Hørsholm Kunstforening. Privattryk.
 Tre stærke. Olivia Holm-Møller, Ebba Carstensen, Anna Klindt Sørensen. Tekster af Lene Burkard, Folke Kjems og Anne Højer Petersen. Kunsthallen Brandts Klædefabrik, udgivet i 2002. 
 Moderne Kvinder. Kvindelige malere i Norden 1910-1930. Tekst af Sanne Kofod Olsen "Gruppebillede med dame", s. 33-34 og Krestina Skirl biografi s. 111. Katalog til udstillingen på Gl. Strand, Göteborgs Konstmuseum og Trondheim Kunstmuseum, udgivet i 2006. 
 En plads i solen: Kvindelige danske kunstnere født mellem 1850 og 1930. Tekst af Eva Pohl, s. 161-162. Red. Bent Petersen, forlaget North, udgivet i 2007. 
 Anna Klindts 9 Haver af Birgitte Ejdrup Kristensen, udgivet i 2009.
 Anna Klindt Sørensen. 1899-1985. Tekst af Troels Andersen, Dorte Kirkeby Andersen og Dorthe Aggerholm, katalog til udstillingen på Rønnebæksholm og KunstCentret Silkeborg Bad, udgivet i 2014. 
 100 års øjeblikke - Kvindelige Kunstneres Samfund. Tekst af Eva Pohl, s.125-128. Kvindelige Kunstneres Samfund og forlaget Saxo. Red. Charlotte Glahn og Nina Marie Poulsen. Udgivet 2014. 
 Anna Klindt Sørensen, Det grafiske værk af Dorte Kirkeby Andersen på forlaget Hrymfaxe af Anna Klindt Sørensens Fond, udgivet i 2017.

Legater og hæderbevisninger 
 Hjelmstjerne-Rosencroneske Stiftelses Legat 1941-42
 Glashandler Johan Franz Ronges Fond 1941 og 1943
 Benny Claudi-Pedersen 1944
 Direktør Frederik Wilhelm Krafts Legat 1947
 Charlottenborgs Auktioners Legat 1947
 J.C. Jacobsens Mindelegat 1955
 Tagea Brandts Rejselegat 1963
 Eckersbergs Medaillen 1963
 Æresmedlem af Kvindelige Kunstneres Samfund 1970
 Thorvaldsens Medaillen 1976

Eksterne henvisninger 
 
 
 Dansk Kvindebiografisk Leksikon - Anna Klindt Sørensen



Referencer 

Kvindelige kunstnere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Skanderborg Kommune
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Modtagere af Thorvaldsen Medaillen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)