kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Flække

En flække (fra tysk Flecken) er historisk en by som ikke var købstad, men havde visse særrettigheder.

Danmark 

I midten af 1800-tallet blev Fredensborg og Hørsholm betegnet som flækker.

I dansk sammenhæng fandtes flækker endvidere i Slesvig (herunder Ærø).

I 1836 havde følgende slesvigske byer status af flække:
 Arnæs
 Augustenborg (siden 1764)
 Bredsted
 Christiansfeld (siden 1771)
 Højer (siden 1736)
 Kappel
 Lyksborg
 Løgumkloster (før 1739)
 Marstal på Ærø
 Nordborg på Als (siden 1680)
 Petersdorf på Femern
 Svavsted ved Frederiksstad
 Vyk på Før

Marstal fik i 1861 status af handelsplads. Augustenborg, Christiansfeld, Højer, Løgumkloster og Nordborg beholdt deres flækkestatus efter, at de var blevet danske i 1920. Augustenborg, Højer og Løgumkloster udtrådte i 1920'erne af amtskommunen, mens Christiansfeld og Nordborg forblev under deres respektive amtskommuner. Efter kommunalreformen 1970 skelnes der ikke imellem flækker og andre kommuner.

I dagligsproget betegner flække en lille, ubetydelig by. I denne betydning har ordet været anvendt om blandt andet Hals ved Limfjorden (J.P.Trap: Danmark, 1 udgave, 1859).

Begrebet handelsplads og det svenske begreb köping har stort set samme betydning som flække.

Eksterne henvisninger 

Ordbog over det danske sprog; opslag: Flække
Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind VIII, s. 304; opslag: Flække 

Bebyggelsestyper
Brøndby (flertydig)

Brøndby henviser til flere artikler:

Geografi 

 Brøndby Haveby – kolonihaveområde i Brøndby Kommune
 Brøndby Havn – havn i Køge Bugt Strandpark
 Brøndby Kommune – kommune i Region Hovedstaden
 Brøndby Nord – boligområde i Brøndbyøster
 Brøndby Strand – bydel i Brøndby Kommune
 Brøndbykredsen – opstillingskreds i Købehavns Omegns Storkreds
 Brøndbyskoven – skov ved Brøndbyøster
 Brøndbyvester – bydel i Brøndby Kommune
 Brøndbyøster – bydel i Brøndby Kommune

Kultur 

 Babylon i Brøndby – dokumentarfilm fra 1996
 Brøndby Musical – musical i Brøndby
 Brøndby Pop Club – spillested i Brøndbyøster
 Brøndbyvester Mølle – mølle i Brøndbyvester

Religion 

 Brøndby Strand Kirke – kirke i Brøndby Strand Sogn
 Brøndby Strand Sogn – sogn i Brøndby Kommune
 Brøndbyvester Kirke – kirke i Brøndbyvester Sogn
 Brøndbyvester Sogn – sogn i Brøndby Kommune
 Brøndbyøster Kirke – kirke i Brøndbyøster Sogn
 Brøndbyøster Sogn – sogn i Brøndby Kommune

Sport 

 Brøndby Cup – ungdomsfodboldturnering
 Brøndby Hallen – idrætshal i Brøndbyvester
 Brøndby IF – professionel fodboldklub for mænd
 Brøndby IF (kvinder) – professionel fodboldklub for kvinder
 Brøndby Masterclass – Brøndby IF's talentafdeling
 Brøndby Stadion – fodboldstadion i Brøndbyvester
 Brøndby Strands Idrætsklub – idrætsforening i Brøndby Strand
 Brøndby Support – fanklub
 Brøndbyernes Idrætsforening – amatørfodboldklub i Brøndby Kommune
 Brøndbyvester Idrætsforening – tidligere idrætsforening i Brøndbyvester

Transport 

 Brøndby Strand Station – S-togsstation i Brøndby Strand
 Brøndbyvester Station – fremtidig letbanestation i Brøndbyvester
 Brøndbyøster Station – S-togsstation i Brøndbyøster

Uddannelse 

 Brøndby Gymnasium – idrætsgymnasium i Brøndbyvester
 Brøndby Strandskole – folkeskole i Brøndby Strand
Krøs

En krøs, er egentlig den not som bunden/toppen sættes fast i på et kar som bødkeren er i færd med at fremstille. Men lige så vel navnet på den høvl der bruges til at lave noten med. Håndkrøs(e), Krøsbræt, Krydsbræt, Krøshøvl, Krøstræ, Amerikansk krøs, Krøsjern, Krusejern, Krøsmejern eller Krysmejern, samt Knivkrøs og Langkrøs. Fra Vendsyssel kendes ordet løgkrøs eller løjjern (løg er egl. det samme som lug = den del af et kar der er mellem bunden og kanten, uden for krøsen). På grund af formen tales ligeledes om en halvmåne(krøs), der skal være det samme som en amerikansk krøs. Sammenlign i øvrigt med lughøvl.

I moderne skolesløjd under emnet grøn sløjd fremstilles ofte grendåser, et udhulet stykke gren med en bund nedfældet i en rille, en krøsgang, og hertil anvendes en krøshøvl, der i denne sammenhæng har fået navnet en grendåsehøvl, som er udviklet på Dansk Sløjdlærerskole, og som forhandles gennem sløjdfirmaet Linå.

Ekstern Henvisning 
 http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 
 Salaman, R. A.: Dictionary of Woodworking tools 

Sløjd
Kulturteknik
Træværktøj
Kilende værktøj
Vinde

Vinde har flere betydninger:

 Bødkervinde
 Vind – blæst, i flertal "vinde"
 Vinde (Skive) – bydel i Skive

Se også
 Sejr – som er at "vinde" 
 Radstok – som også kaldes en "vinde"
Thyborøn-Harboøre Kommune

Thyborøn-Harboøre Kommune i Ringkøbing Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Lemvig Kommune.

Tidligere kommuner 
I 1954 opgav man planen om at lukke Thyborøn Kanal, der var opstået i 1860'erne, eller erstatte den med en sluse. Så der var udsigt til at der permanent ville være 1 km vand mellem Agger Tange og Harboøre Tange. Derfor blev Thyborøn Kommune og sogn oprettet syd for kanalen og udskilt fra Vestervig-Agger Kommune nord for kanalen.

Ved kommunalreformen blev Thyborøn-Harboøre Kommune dannet af 2 sognekommuner: Thyborøn med byen Thyborøn og Harboøre-Engbjerg med byen Harboøre. De to sognekommuner havde hhv. 2.403 og 2.229, tilsammen 4.632 indbyggere pr. 1. januar 1970.

Sogne                                                
Thyborøn-Harboøre Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Vandfuld Herred:
 Engbjerg Sogn
 Harboøre Sogn
 Thyborøn Sogn

Valgresultater

Borgmestre

Rådhus 
Thyborøn-Harboøre Kommunes rådhus lå på Ærøvej 3 i Thyborøn, men det er revet ned.

Noter 

 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Lemvig Kommune
Christoffer



Christoffer er et drengenavn, der stammer fra det græske "Christophoros", som ifølge legenden var en hellig mand, der bar Jesus gennem en flod. Navnet findes i en del forskellige varianter (antal bærere pr. 1. januar 2020):
 Christof (34)
 Chriistofer (2)
 Christoff (4)
 Christoffel (5)
 Christoffell (0)
 Christoffer (6.134)
 Christofher (1)
 Christoph (150)
 Christophe (95)
 Christopher (2.846)
 Christophpher (1)
 Chriztoffer (1)
 Cristoffer (14)
 Cristopher (4)
 Krestoffer (10)
 Kristof (37)
 Kristsf (0)
 Kristofer (28)
 Kristsfer (0)
 Kristofers (5)
 Kristoffer (4.253)
 Kristoffur (2)
 Kristoofer (1)
 Kristopher (53)
 Kristvfer (0)

Christophpher-sagen 
Ovenstående lidt mærkelige stavemåde "Christophpher" blev første gang givet en baby i 1987, hvilket afstedkom den såkaldte "Christophpher-sag", hvor barnets moder, Pia Agergaard, i syv år fik dagbøder for at insistere på at give sit barn dette, på det tidspunkt, ulovlige fornavn. I 1995 blev sagen endelig færdigbehandlet og kendt ulovlig i retten, og familien Agergaard blev truet med endnu højere dagbøder. Nyheden om sagen gik pga. sin bemærkelsesværdighed derefter verden rundt. Den 6. juni 1996 greb indenrigs- og kirkeminister Birte Weiss imidlertid ind og lempede på navnecirkulæret, så navnet blev gjort lovligt.

Det skal her bemærkes at dette kun gælder den aktuelle sag. Det er stadigvæk ikke lovligt at kalde sin søn Christophpher ifølge navneloven

Kendte personer med navnet 

 Christoffer 1., dansk konge
 Christoffer 2., dansk konge
 Christoffer af Bayern, dansk konge
 Christoffer Boe, dansk filminstruktør
 Christoffer Bro, dansk skuespiller
 Christoffer Columbus, italiensk opdagelsesrejsende
 Christoffer Wilhelm Eckersberg, dansk kunstmaler
 Christopher (sanger), dansk sanger
 Sankt Christopher, helgen

Navnet anvendt i fiktion 
 Lykkelige Kristoffer er titlen på en roman af Martin A. Hansen.

Øvrige betydninger 
 "Kristoffer" er et af kælenavnene for en slags høvl.

Se også 
 Navnelov

Referencer 

Drengenavne
Sealand

Fyrstedømmet Sealand er en mikronation beliggende i Nordsøen ud for byen Harwich. Sealand påberåber sig suverænitet som et selvstændigt fyrstendømme, men er dog ikke anerkendt af noget medlem af FN. Landet består af to betonpiller, der bærer en stålplatform. Sealand har desuden sin egen lille helikopterlandingsplads med plads til én helikopter.

Under anden verdenskrig oprettede det britiske militær syv forter, kaldet Maunsell Forts, i havet ud for Essex i England. De var udstyret med radar og luftværnskanoner, deriblandt Bofors-kanoner. De skulle hindre fly fra Nazityskland i at udlægge miner ud for de vigtige havne som f.eks. Harwich/Felixstowe/Ipswich.

De syv forter var:
  
 Rough Sands (Navy Fort), som nu huser Sealand
 Sunk Head (Navy Fort)
 Knock John (Navy Fort)
 Tongue Sands (Navy Fort)
 Shivering Sands (Army Fort)
 Red Sands (Army Fort)
 Nore (Army Fort)

Galleri

Eksterne henvisninger 
 The Official Principality of Sealand Homepage
 Sealand The Mystery Solved - Part One - Four

Mikronationer
Jordbær

Jordbær kan hentyde til flere artikler:

Jordbær (frugt) – bærret fra en jordbærplante
Jordbær-slægten – en planteslægt
Have-Jordbær – den mest almindeligt dyrkede variant af jordbær på verdensplan
Personlig identitet

Denne artikel omhandler en filosofisk vinkel på personlig identitet, for en psykologisk se jeg'et.

Personlig identitet henregnes  i filosofien til metafysikken. Spørgsmålet er, under hvilke betingelser en person på et tidspunkt er den samme person på et andet tidspunkt, og hvad der i så fald er bærer af denne (numeriske) identitet. Diskussionen overlapper naturligt problemet om identitet samt sjæl-legeme problemet.

Spørgsmålet er blevet behandlet meget tidligt og meget udførligt inden for den østerlandske filosofiske tradition. Inden for den moderne og klassiske filosofi er der tre grundlæggende positioner.

Reduktionismen 
Jeg'et eller sjælen (få filosoffer skelner) ses ikke som eksisterende i sig selv, men udelukkende som et resultat af andre, for det meste fysiske, årsager. En normal forklaring på vores oplevelse af at have et jeg, er de fuldt ud materielle, komplicerede, processer i hjernen. 

Indenfor analytisk filosofi er der blevet fremført sprogfilosofiske argumenter mod eksistensen af jeg'et: Begrebet 'jeg' skulle henvise til noget, som jeg netop som den eneste skulle kende betydningen af. F.eks. Ludwig Wittgestein hævder, at det er en selvmodsigelse, at det offentlige sprog skulle kunne ytre noget så strengt privat. Derfor har ordet 'jeg' ingen betydning udover: 'Denne person, der ytrer dette ord', hvor der med "person" menes det offentlige – fysiske – individ.

Benægtelse
Der er filosoffer, der benægter, at der findes nogen kontinuert eksisterende person, men som heller ikke reducerer personen til noget underliggende. Det hævdes f.eks. (David Hume og Ernst Mach) at hvad der findes er en konstant strøm af oplevelser.

Non-reduktionismen 
Her henviser man til at alle almindelige mennesker handler som om og forstår verden ud fra, at de har et jeg. Således er der en gigantisk subjektiv forskel på, om jeg eller min tvilling bliver kørt ned i trafikken, selv om der objektivt-fysisk set kun er lille forskel,- hvis nogen. Desuden inddeler vi fx tiden og til dels rummet ud fra vores eget jeg i fortid, nutid og fremtid og fx 'her'. Hvis vi således ikke tror på jeg'ets egentlige (dvs. 'ontologiske') eksistens, så bliver alle disse begreber fundamentalt set meningsløse. Men da vi bruger begreberne meningsfuldt kan de ikke være meningsløse, ergo må der findes en kontinuert identitet for personen.

Metafysik

fi:Identiteetti
sl:Identiteta
Kropsskema

Kropsskemaet er inden for en psykologisk og filosofisk tradition betegnelsen for kroppens sub-personlige, ikke-bevidste og anonyme fungeren i verden. Ved skema forstås ikke en idé eller repræsentation af kroppen, men en prækonceptuel, taktisk handleviden om kroppens aktuelle og mulige position i det levede rum. Det er kropsskemaet, der styrer os gennem haven med dens forhindringer samtidig med, at vi ubesværet kan tale med vores ledsager om gårsdagens hændelser. Kropsskemaet er vores tavse viden om kroppen som en funktionel, virksom helhed rettet mod og ind af den omverden, det er taktisk greb om.  

Vi ved, hvor vores lemmer er og deres indbyrdes placering og kender deres funktionelle værdi, uden at vi behøver at kigge efter dem eller indgå i reflekterede overvejelser herom. 

Kroppen er ikke udstukket i et objektivt rum, men oplevet med reference til den måde, hvorpå den som en funktionel helhed indgår i specifikke projekter i omverdenen.

Kropsskemaet er samtidig dynamisk derved, at når man lærer noget nyt, eksempelvis en kompleks sensomotorisk aktivitet som at gå, udvides skemaet sammen med ens taktiske viden eller mulighedsfelt. Dele af kropsskemaet svarer således til, hvad der undertiden kaldes for procedural viden. 

Kropsskemaet må opstå i et samspil mellem synssansen, stillingssansen og berøringssansen samt motoriken. 

I denne sammenhæng er det vigtigt at understrege forskellen mellem kropsskemaet og det såkaldte kropsbillede. Kropsbilledet refererer til subjektets perceptuelle oplevelse af sin egen krop samt hans konceptuelle (herunder mytologiske og/eller videnskabelige viden) og emotionelle holdning til sin egen krop.

Psykologi
Fantomlem

Et fantomlem er et neurologisk fænomen, der optræder hos folk, der har mistet et af deres lemmer (være sig det er et ben eller en arm), men desuagtet handler, som var de stadig i besiddelse af det.

Derudover kan nogen også føle denne manglende legemsdel, som om den stadig var der, og fx have fantomsmerter i det.

Syndromer
Neurologiske sygdomme
Psykologi
Hallucinationer
The Walt Disney Company

The Walt Disney Company (eller Disney) er et amerikansk multinationalt massemedieselskab med hovedkvarter i Walt Disney Studios i Burbank i Californien. Det anses for indtægtsmæssigt at være den største mediekoncern i verden. Ved grundlæggelsen den 16. oktober 1923 af Walt og Roy Disney som Disney Brothers Cartoon Studio var Walt Disney Productions foregangsselskab inden for den amerikanske animationsindustri, før det inddrog live-action-filmproduktion, fjernsyn og rejser. Da selskabet ændrede navn til det nuværende i 1986, udvidede The Walt Disney Company med teater, radio, musik, bogforlag og online medier. Derudover har selskabet også skabt nye områder inden for selskabet for at udvide målgruppen, som hovedsagelig var småbørn og børnefamilier. 

Selskabet er nok bedst kendt for filmstudiet, Walt Disney Studios, som i dag er et af de største og mest kendte i USA. Disney ejer og administrerer ABC-tv-transmissionsnetværk som kabeltv-kanalerne Disney Channel, ESPN, A+E Networks og ABC Family; bogforlag, merchandise og teaterafdelinger. Og ejer og administrerer 14 tema- og forlystelsesparker rundt omkring i verden. Selskabet har haft en succesfuld musikafdeling, ligesom det har haft samarbejde med Dow Jones Industrial Average siden 6. maj, 1991. En af firmaets første og mest kendte tegnefilmsfigurer Mickey Mouse er The Walt Disney Companys officielle maskot.

Se også 
 Disneys klassikere

Eksterne henvisning 

 Disneyzonen 
 Disneycover i massevis
 Dansk Donaldist-Forening

Referencer 

 
Etableret i 1923
Konglomerater fra USA
Virksomheder i Los Angeles
Freddy Milton

Freddy Milton Larsen (født 18. april 1948) er en dansk tegneserieskaber. Hans professionelle karriere startede i 1972, hvor han og broderen Ingo Miltons avisstribe Zenit begyndte at blive udgivet i Jyllands-Posten.

I 1974 startede Milton fanzinet Carl Barks & Co., der hyldede Anders And-tegner og -forfatter Carl Barks. Året efter begyndte han at skrive Anders And-historier til det hollandske forlag Oberon, og i 1980'erne arbejdede han på album med Søren Spætte og sin egen serie om dragefamilien Gnuff.

Fra 1992 til 2000 udkom Miltons store albumserie Dekalog over janteloven.

Siden 2001 er der udkommet seks album i serien Jomsvikingerne.

Eksterne henvisninger 
 www.Freddymilton.dk  – Freddy Miltons egen hjemmeside åbnet på Carl Barks' 105 års fødselsdag, 27. marts 2006.
 Tegneseriemuseets biografi over Freddy Milton 
 Komplet indeks over Freddy Miltons Disney-arbejde 
 ComicWiki om Freddy Milton 
 

Tegneserietegnere fra Danmark
Flammehøvl

Flammehøvl eller Flammelistehøvl

Ordet stammer fra tysk flamm(leisten)hobel ODS angiver at ordet er "nu næppe brugt" (bindet er rentrykt 1922), men at det er en "høvl til at frembringe "flammer" i træ med", og med flammer forstås uensfarvet, at overfladen frembyder tegninger eller farvespil, der minder om flammer.

Hvad der menes med flammehøvl er derfor tilsyneladende usikkert. Det er ikke lykkedes at opspore fænomenet i nogen værktøjskataloger. Formentlig er der dog tale om en springlistehøvl (omtalt hos Norman 1954). En sådan er i brug på Nationalmuseets Konserveringsafdeling i Brede. Det er en rekonstruktion, fremstillet af Jan Brøndsted. Høvlen er taget under grundig behandling af Greber (1956). Flamme(liste)høvlen er udviklet i renæssancen eller den tidlige baroktid, hvor bølgede lister eller søjler kom på mode. Sådanne kunne fremstilles ved billedskæring, men er selvfølgelig langt lettere at lave "på maskine" – og flammehøvlen er mere en maskine end et egl. håndværktøj.

Det er så heldigt at vi kender opfinderen, en kunstsnedker og kolbemager ved navn Johann Schwanhardt (✝ 1612) der en overgang boede i Nürnberg hvor også høvlebænken blev opfundet. Opfinderen har ikke selv efterladt sig skriftligt vidnesbyrd, men tre forskellige, omtrent samtidige kilder, nævner ham som ophavsmand (jf. Greber 1956).

Værktøjet lader sig vanskeligt beskrive i få ord, men består i hovedsagen af et stativ hvori det profilerede høvljern er fastgjort, og i hvilket listen der skal høvles bevæges frem og tilbage under jernet. Emnet bringes til at bevæge sig i horisontal og/eller i vertikal retning ved hjælp at et håndsving på siden af stativet og et i toppen.

Selve udformningen kan være inspireret af Leonhard Danners 4,3 m lange og 30 cm brede "Profilleistenziehbank" fra 1665 (Greber 1956), se kelhøvl.

Ekstern Henvisning 
 Greber, Josef M: Die Geschichte des Hobels. Zürich 1956. Senere udgave: Repr. nach dem Orig. aus dem Jahre 1956. – Hannover : Schäfer, 1987. – 398 S. : Ill. – (Edition "libri rari"). – 
 Ordbog over det Danske Sprog
 http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html  Træsmedens Håndværktøj
 Høvelens Historie,	G. A. Norman, Lillehammer, 1954

Træhøvle
Kortspilsudtryk

I kortspil bruges en række specielle udtryk. Nogle af disse udtryk er specifikke for et eller flere spil, og nogle udtryk bruges også i overført betydning.

Liste over kortspilsudtryk 
 Renonce – det at mangle kort i en bestemt farve.
 Sans – melding, som betyder "uden trumf".
 Forhånd – den spiller der får først kort som regel spilleren til venstre for kortgiveren. Forhånden har i de fleste spil første udspil.
 Udspil – at spille et kort til bordet.
 Talon – den bunke kort spillerne tager nye kort fra eller trækker kort fra, når de køber.
 Stiktvang – regel i stikspil om at en spiller der kan stikke et udspillet kort skal gøre det 
 Bekende kulør – spille i den udspillede kulør (farve), hvis man kan
 Pas – meddelelse om at man ikke vil afgive en melding
 Spilfører – den spiller, der har fået meldingen

Kortspil
Schwingen

Schwingen er en form for brydning, hvis oprindelse stammer fra Schweiz.

Se også 

Brydning
Stanislaw Leszczynski

Stanislaw Leszczynski (født 20. oktober 1677, død 23. februar 1766) var konge af den polsk-litauiske realunion og hertug af Lothringen.

Han blev indsat 1704 af Karl 12. af Sverige under Den store nordiske krig, indtil han 1709 efter svenskernes nederlag i Slaget ved Poltava igen måtte overlade tronen til August 2. 

Han var kortvarigt på tronen igen 1734-1736 efter August 2.s død under den Polske Arvefølgekrig.

Efter krigen blev han hertug af Lothringen, en titel han beholdt til sin død i 1766.

Eksterne henvisninger 

Konger af Polen
Storfyrster fra Litauen
Hertuger af Lothringen
Polakker
Personer i Den Store Nordiske Krig
Personer fra Lviv
Lorraine

Lorraine (fransk) eller Lothringen (tysk) er et område, som i dag ligger i det nordøstlige Frankrig. Lorraine var en fransk region indtil 1. januar 2016, hvor den blev slået sammen med Alsace og Champagne-Ardenne, for at danne den nye region Alsace-Champagne-Ardenne-Lorraine. 

Departementer :
 Meurthe-et-Moselle (hovedstad : Nancy).
 Meuse (hovedstad : Bar-le-Duc).
 Moselle (hovedstad : Metz).
 Vosges (hovedstad : Épinal).

Det historiske Lothringen 
 
Ved rigsdelingen i Verdun i 843 blev Lothringen en del af et stort vesteuropæisk rige, kendt som Mellemfranken, og som går fra Nordsøen (mellem floderne Rhinen og Ems) og langt ned i Italien. Området er markeret med gult på kortet. Kongen af dette rige var også romersk kejser. 

Allerede i 855 blev riget delt i tre:
 Italien (den nordlige og midterste del af nutidens Italien)
 Burgund (den sydøstlige del af Frankrig og den vestlige del af Schweiz)
 Lothringen (den nordøstlige del af Frankrig, Benelux-landene samt den nordvestlige del af Tyskland)
  
Hertugdømmet Lothringen blev i 959 delt i Hertugdømmet Øvre Lothringen (det nuværende Lorraine) og Hertugdømmet Neder Lothringen (områderne ved Nordsøen og ved Rhinens nedre løb). Efterhånden gik betegnelsen Neder Lothringen af brug, og navnet Lothringen bruges i dag kun om den franske region.

Under Tyskland 
Før Lorraine kom under fransk styre i 1600-tallet, hørte området under Det tysk-romerske Rige. I 1871-1918 og 1940-1944 kom Elsass og dele af Lothringen (departementet Moselle) igen under tysk styre.

 

Frankrigs tidligere regioner
Frankrigs tidligere provinser
 
Forhenværende hertugdømmer
Rød skovsnegl

Den røde skovsnegl (Arion rufus) er en snegleart. Rød skovsnegl er indført til Silkeborg i 1913 fra Harzen. Den blev udsat omkring Silkeborg Papirfabrik. Ved menneskers hjælp har den fra Silkeborg udbredt sig til store dele af Østjylland.

Rød skovsnegl er orange-rødlig. Den skal ikke forveksles med spansk skovsnegl som oftest er brun-rødlig.

Ekstern kilde/henvisning 
 Info på TV 2 Vejret

Snegle
Asserbo Slotsruin

Asserbo kloster (senere: Asserbo slot og i dag Asserbo slotsruin eller Asserbo borgruin) blev grundlagt af Biskop Absalon i 1100-tallets sidste halvdel, der inviterede franske munke fra karteuserordenen til at bebo det. Slottet lå på Absalons slægt, Hvideslægtens, jordbesiddelser i Nordsjælland lige nord for Arresø.

Asserbo slot blev i 1500-1600-tallet ramt af den store sandflugt og formodentlig forladt i begyndelsen af 1700-tallet. Slottet blev udgravet i 1849 og voldanlægget blev genskabt i 1972. Asserbo slot bestod af en hovedbygning, tårn med kælderrum, mere kælder og nogle bindingsværkshuse. Det nederste af bygningerne er bygget af store mursten – også kaldet munkesten. Asserbo slot var omgivet af en vold og man fik adgang til slottet fra nord via en vindebro.
Vest og syd for slottet ligger det gamle havbundsområde der strækker sig fra kysten via Holløse bredning til Arresø, slottet har i middelalderen været omgivet af vådområder og derfor ret utilgængeligt fra syd. Dette område er nu fyldt med sommerhuse og skov.

Se også 
 Asser Rig
 Gurre slot
 Søborg Slot
 Sankt Helene 
 Tisvilde Hegn
 Liste over borge og slotte i Danmark

Eksterne kilder/henvisninger 
 
Asserbo Slotsruin i Tisvilde Hegn
 Tisvilde Hegn  Citat: "...Asserbo Kloster, som det var i starten, blev bygget af Biskop Absalon i 1100-tallet..."
 Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre – Middelalder – ordbog Citat: "...I ca. 1163 kom karteusermunke til Danmark. De bosatte sig i Asserbo..."
 ORDINIS HELENIUM. THE COMPILATION OF SAINT HELENA 
 Hvide-slægten

Bygninger, konstruktioner og anlæg fra middelalderen i Danmark
Slotte i Danmark
Borgruiner i Danmark
Liseleje
Fredede fortidsminder i Danmark
Herregårde i Frederiksborg Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Gribskov Kommune