kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hiawatha-krateret

Hiawatha-krateret er et stort nedslagskrater fundet under Hiawatha-gletsjerens isdække i Inglefield Land nord for Thule i det nordlige Grønland. Krateret er 31 kilometer i diameter og 300 meter dybt og er blandt de 25 største meteorkratere på jorden.

Meteoritten, der forårsagede krateret, har været af jern, vejet 12 milliarder ton og været omkring 1,2-1,5 kilometer i diameter. Nedslaget har udløst en energi svarende til 47 millioner gange Hiroshima atombomben. Oprindeligt blev der spekuleret på om Hiawatha-nedslaget kan have været årsagen til starten for ca. 12.800 år siden af den tidsperiode, der kaldes Yngre Dryas med klimaændringer, der bl.a. udryddede mammutterne og anden megafauna på den nordlige halvkugle og gjorde en ende på den amerikanske Clovis-kultur. Men det viser sig at krateret er 58 millioner år gammelt.

De store jernmeteoritter Ahnighito og Agpalilik, der er fundet i samme egn af Grønland, kan være brudstykker af Hiawatha-meteoren.

Opdagelsen af krateret er gjort af et forskerhold ledet af danske forskere.

Endnu et subglacialt krater 

Få måneder efter offentliggørelsen af fundet af Hiawatha-krateret er fundet af et andet muligt nedslagskrater under isen blevet offentliggjort. Dette mulige subglaciale krater ligger kun 183 km fra Hiawatha-krateret og er lidt større, 36 km i diameter. Det er formentlig ikke et tvillinge-krater, da erosionen tyder på at det er betydeligt ældre.

Flere kratere 

En teori gående ud på at Hiawatha-meteoritten blot var et mindre brudstykke af en endnu større meteorit eller asteroide, har fået fornyet opmærksomhed med opdagelsen af endnu et krater, denne gang i Sydamerika.

Henvisninger 

Nedslagskratere
Grønland
Natura 2000-område nr. 131 Gurre Sø

Natura 2000-område nr. 131 Gurre Sø ligger omkring og nord for Gurre Sø ca. 6 kilometer vest for Helsingør på Nordsjælland. Det består af et habitatområde H115 og har et areal på 450 hektar hvoraf selve Gurre Sø udgør ca. 210 ha. Det meste af området er statsejet og er en del af Nationalpark Kongernes Nordsjælland.

Områdebeskrivelse 
Natura 2000-området omfatter Gurre Sø og omgivende skove og moser. Området er udpeget for at
beskytte bl.a. søtyperne lobeliesø og kransnålalgesø, mosetyperne rigkær og hængesæk samt en række skovnaturtyper. Skovnaturtyperne i området er bøgeskove på muldbund, egeblandskov samt de to våde skovnaturtyper: elle- og askeskov samt skovbevoksede tørvemoser.

Gurre Sø er lavvandet, men har meget varierende dybdeforhold som følge af de talrige stenhobe og
stenrev på søbunden, som er dannet i forbindelse med isens afsmeltning under sidste istid. Søen
har engang været en meget ren lobeliesø. Den er i dag mere næringsrig og i større grad med
bevoksninger f.eks. af kransnålalger.
Søen er omgivet af en bredzone med rørskov, der er kraftigst ved dens vestside omkring fraløbet af Gurre Å. Stedvist rummer bredzonen også små hængesække og rigkær, ligesom en sø mod sydøst i
området er helt omgivet af flydende rørskov og hængesæk.
Gurre Søs nærmeste omgivelser udgøres mod nord og vest af skovområdet Horserød Hegn, og langs
den sydlige del Gurre Vang. Skoven domineres stedvist af bøg på muldbund og indeholder en
bræmme af mere våde skovnaturtyper langs søen. Sydvest for søen ligger den ret store tørvemose
Sømosen, der i dag mest har skovbevoksning, men også rummer enkelte lysåbne hængesække og
små åbne tørvegrave. Mod syd ligger Danstrup Hegn og Krogenberg Hegn og mod sydøst Nyrup Hegn der også er en del af Natura 2000-området

Natura 2000-området består af Habitatområde nr. H 115 og
ligger i Helsingør Kommune i Vandområdedistrikt II Sjælland i vandplanopland 2.3 Øresund

Fredninger 
Et areal på 67 hektar omkring Gurre Å ved vestenden af søen blev fredet i 1967.

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kort over området på miljoegis.mim.dk
 Naturplanen 
 Basisanalysen 2016-21

Natura 2000-planer
EU-habitatområder i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Lokaliteter i Helsingør Kommune
Gemäldegalerie (Berlin)

Gemäldegalerie er et kunstmuseum i Tysklands hovedstad, Berlin. Museet huser Berlins Statsmuseers (Staatliche Museen zu Berlin) primære samlinger. Museet rummer en af verdens førende samlinger europæisk malerkunst fra det 13. til det 18. århundrede: mesterværker af Albrecht Dürer, Lucas Cranach, Hans Holbein, Rogier van der Weyden, Jan van Eyck, Raphael, Botticelli, Titian, Caravaggio, Giambattista Pittoni, Peter Paul Rubens, David Teniers den Yngre, Rembrandt, Johannes Vermeer og Antonio Viviani.

Museet åbnede i 1830, og den nuværende, modernistiske bygning stod færdig i 1998. Museet ligger på Kulturforum vest for Potsdamer Platz.

Referencer 

Kunstmuseer i Berlin
Museer etableret i 1830
Berlins Statsmuseer

Berlins Statsmuseer () er en gruppe af kulturelle institutioner i Berlin, Tyskland, der omfatter 17 museer i fem klynger, flere forskningsinstitutioner, biblioteker og understøttende faciliteter. Berlins Statsmuseer er en del af Stiftung Preußischer Kulturbesitz og finansieres af Tysklands forbundsregering i samarbejde med de tyske delstater.

Museumskomplekset på Museumsøen blev i 1999 føjet til UNESCOs Verdensarvsliste. Berlins Statsmuseer voksede sig til det største kompleks af museer i Europa i 2007.

Generaldirektøren for Statsmuseerne er Michael Eissenhauer.

Referencer 

Museer i Berlin
Oliver Hansen

Oliver Hansen (født 16. Juli 2001) er en professionel dansk kitesurfer, der sejler på det danske sejlerlandshold. Han har i 2019 vundet medaljer ved både VM, EM og DM, sidst med en guld medalje ved EM i Italien.

Oliver er opvokset og bor i Holbæk.

Karrieren begyndte allerede som 10-årig 
Oliver startede med at kite da han var 10 år. Det var efter mange timers træning med faren Morten Hansen, som i dag har overleveret rollen som træner til Team Danmarks trænere.

Kom som første kitesurfer nogensinde på sejlerlandsholdet 
Oliver Hansen var i 2018 den første kitesurfer der kunne kalde sig medlem af Dansk Sejlunions Ungdomslandshold .

Mesterskabsoversigt

Kilder 

Sportsfolk fra Danmark
Heino Fikser Alt

Heino Fikser alt er en dansk tv-serie, om handymanden Heino Lange der hjælper børn med forskellige projekter. Serien er instrueret af Philip Th. Pedersen efter koncept af Lars Christiansen og manuskript af Sanne Munk. Den er produceret af Copenhagen Bombay for DR Ramasjang. 

Sæson 1 på 20 afsnit blev vist i 2018 på DR Ramasjang. Sæson 2 var en jule-special med titlen 'Heino fikser julen' der blev sendt på DR Ramasjang i julen 2018. 

Heino Lange karakteren vendte desuden tilbage i serien Heino og Vildmarksholdet der blev vist på DR Ramasjang i 2020. 

Heino Lange er en meget selvsikker, men katastrofalt dårlig handyman, der tager ud og hjælper danske børn med forskellige byggeprojekter. Projekterne ender altid galt, men Heinos evne til at gøre tingene på en anderledes måde, gør at børnene bliver glade alligevel.

Medvirkende 
 Troels Thorsen - Heino Lange

Eksterne henvisninger 
 Heino fikser alt (TV-serie) på Internet Movie Database

Tv-serier
Børneserier fra Danmark
DR-serier
Figueres

Figueres (catalansk udtale: [fiɣeɾəs], catalansk for figentræer) er en by i det nordøstlige Spanien.

Byer i Catalonien
Rejsen til jordens indre (film fra 2008)

Rejsen til jordens indre (Journey to the Center of Earth) er en amerikansk fantasyfilm fra 2008 instrueret af Eric Brevig. Den blev udgivet den 11. juli 2008 i USA og den 29. maj 2009 i Danmark.

Eksterne henvisninger 
 

Fantasyfilm fra USA
Amerikanske film fra 2008
Villa Kampen

Villa Kampen er en fredet bygning i Aarhus, der er blevet opført af arkitekten Hack Kampmann mellem 1901 og 1902, mens han arbejdede som Kongelig bygningsinspektør i Nordjylland. Villaen ligger i kvarteret omkring Strandvejen nord for Marselisborg Slot. Den ligger ved siden af Havreballe Skov mod vest og med udsigt over Tangkrogen og Aarhus Bugt mod øst. Bygningen og grunden blev fredet den 2. marts 1983.

Den er opført i nationalromantisk stil.

Se også 
 Fredede bygninger i Aarhus Kommune

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Aarhus
Boligbyggeri i Aarhus
Hissfjorden

Hissfjorden er en del af Hardangerfjorden i Vestland fylke i Norge. Den  går fra  nordenden af Varaldsøy og 19 kilometer mod nordøst  til Jondal. Fjorden begynder i Kvinnherad kommune og følger så kommunegrænsen mellem Jondal og Kvam. Fjorden har to indløb, et på hver side af Varaldsøy. På nordsiden af øen  ligger Bondesund som går mod vest til Øynefjorden. Det andet indløb ligger mellem Varakjelen på Varaldsøy og Hammeren på fastlandssiden i Jondal i øst. På østsiden af Varaldsøy ligger Sildafjorden.

Lige  nord for Varaldsøy ligger  Omastranda på nordsiden af fjorden og længere mod nord i Strandebarmbugten ligger landsbyen Strandebarm. Innstranda ligger på østsiden av bugten. Der smalner fjorden ind til et sund med en bredde på cirka 1,5 kilometer. I den anden ende af det 5 kilometer lange sund ligger selve landsbyen  Jondal på østsiden og fra der begynner Ytre Samlafjorden.
Navnet Hissfjorden kommer af det  norrøne His,  der er det tidligere navn på Varaldsøy.

Kilder og henvisninger

Fjorde i Vestland
Kvinnherad
Kvam
Jondal
Samlafjorden

Samlafjorden er en del af Hardangerfjorden mellom kommunene Kvam, Jondal, Granvin og Ullensvang i Vestland  fylke i Norge. Fjorden strækker sig fra Hissfjorden i vest og 30 kilometer mod nordøst til der hvor Utnefjorden og Granvinsfjorden begynder. Samlafjorden er mellem 1,7 og 7 km bred og flere steder over 800 m dyb. Normalt bliver fjorden inddelt  i Ytre og Indre Samlafjorden. 

Norheimsund og Øystese ligger på nordsiden af Ytre Samlafjorden.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Vestland
Kvam
Jondal
Granvin
Ullensvang
Budapest Metro

Budapest Metro (ungarsk: Budapesti metró) er en undergrundsbane i den ungarske hovedstad Budapest. Det er et af de ældste elektrificerede underjordiske jernbanesystemer på det europæiske kontinent, og den tredjestørste elektrisk drevne underjordiske jernbane i verden, forfulgt af London Underground.

Transport i Ungarn
Metro
Fyksesund

Fyksesund er en fjordarm af Hardangerfjorden i Kvam kommune i Vestland fylke i Norge. Fjorden strækker sig 10,5 kilometer mod nordvest fra indløbet mellem Bjelkaneset og Varadaneset  nord for Kvamsøy.

Fjordarmens bredde varierer fra omkring  300 m i trange partier som ved Mjåsund til 700 m i den ydre del og 600 m i den indre del. To kilometer inde i fjorden ligger bygden Fykse, som fjorden har  sit navn efter. Her krydser riksvei 7 fjorden via den 344 meter lange hængebro Fyksesundbroen. Videre inde i fjorden ligger bygderne Porsmyr på vestsiden og Klyve på østsiden, og her smalner fjorden ind ved Mjåsund. Inderst i Fyksesund ligger bygderne Botnen og Flatabø. Den indre del af fjorden, fra Mjåsund og ind, har stejle og høje fjeldsider.

Hardangerfele har sin oprindelse på en gård ved Fyksesund

Kilder og henvisninger 

 Fyksesund  på snl.no
 Fyksesund Landskabspark 

Fjorde i Vestland
Kvam
Julia Günthel

Julia Günthel alias Zlata (født den 20. oktober 1984 i Kysylorda i Sovjetunionen (i det nuværende Kasakhstan) som Julia Akmaletdinova) er en russisk skuespillerinde og en af de mest fleksible kvinder i verden ("slangekvinde"). Som 16 årig flyttede hun til Tyskland, hvor hun slog sig ned i Leipzig.

Hun har som skuespiller medvirket i et par film, hvor hun viser sine evner til at indtage vanskelige kropsstillinger, ligesom har har medvirket i en række tv-shows i Tyskland og Rumænien. Hun er optaget i Guinness Book of World Records for at kunne åbne otte øl med fødderne (mens hun hviler på armene!) på ét minut.
 Hun har desuden tidligere haft flere andre rekorder.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Officiel hjemmeside

Personer fra Sovjetunionen
Søren Madsen (roer)

Søren Madsen (født 31. maj 1976 i Middelfart) er en dansk tidligere letvægtsroer, der er kendt fra "Guldfireren", hvor han var med til at vinde OL-bronze i 2000 og VM-sølv i 2001.

I den tidlige sommer 2000 døjede Thomas Poulsen fra letvægtsfireren med en skade, og det blev klart, at han ikke blev klar til OL samme år. I en test af flere roere blev Søren Madsen valgt som erstatning, skønt han ingen erfaring havde i denne båd; han havde hidtil roet single- og dobbeltsculler. Sammen med de øvrige fra båden, Eskild Ebbesen, Thomas Ebert og Thor Kristensen, skulle han nu forsøge at leve op til successen fra de foregående år, hvor den danske firer havde vundet guld ved alle VM og OL siden 1996. Det gik ikke helt så godt ved legene i Sydney, hvor danskerne måtte tage til takke med bronzemedaljer. Det gik bedre ved VM det følgende år, hvor båden fik sølv.

I løbet af sæsonen 2002 var det så Madsen, der fik rygproblemer, og derfor blev han skiftet ud i båden med Stephan Mølvig, og tidligt i 2003 måtte han indse, at han ikke kom tilbage i båden.

Efter afslutningen af elitekarrieren er Søren Madsen fortsat tilknyttet rosporten, og han blev i sommeren 2015 tilknyttet Holstebro Roklub som skole- og talenttræner.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Olympiske roere fra Danmark
Olympiske bronzemedaljevindere fra Danmark
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 2000
Utnefjorden

Utnefjorden er en del af Hardangerfjorden i Ullensvang kommune i Vestland fylke i Norge. Fjorden går 6 kilometer mod sydøst fra enden af Indre Samlafjorden til der hvor Hardangerfjorden deler sig i Sørfjorden og Eidfjorden. Nord for Utnefjorden ligger Granvinsfjorden som går mod nordøst. Landsbyen Utne ligger halvvejs langs fjorden på den  sydvestlige side og har givet navn til fjorden.

Fjorden har det ydre indløb mellem Streitet nord for Utne og Tjoflot på den nordlige   side. I den anden  ende slutter fjorden mellem Trones i sydvest og Slåttenes i nordøst. Lige sydøst for fjorden ligger Kinsarvik. På hver side af fjorden ligger to høje fjelde: Grimsnuten på 1.233 meter over havet ligger syd for Utne, mens Oksen på 1.241 meter over havet ligger ved Tjoflot.

Fra Utne går der færge mod nord til til Kvanndal og mod syd til Kinsarvik.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Vestland
Ullensvang
Sønder Løgum Klit

Sønder Løgum Klit (på tysk Süderlügumer Binnendünen) er er en op til syv meter høj fredet indlandsklit beliggende øst for byen Sønder Løgum i den slesvigske midslette syd for den dansk-tyske grænse. Det 41,5 hektar store område blev fredet i 1938. 

Klittens nuværende form opstod i 1900-tallet. I 1600-tallet kom byen Sønder Løgum i fare for at blive ødelagt af fygesand. For at binde sandet i klitterne og dæmpe sandflugt, blev vandreklitterne beplantet med sandhjælme. Sønder Løgum Klit er nu en af de tilbagestående rester af det tidligere udstrakte hedelandskab med lyng, skove, klitter og mose øst for Læk i det slesvigske midtslette. Lidt sydøst for Læk ved landsbyen Lilholm findes stadig et cirka 17 hektar stort område med lyngklitterne. I øst grænser Sønder Løgum Klit mod Svanemose og Tranemose ved landsbyen Vestre. 

Sandet i klitten stammer fra udvaskede istidsaflejringer inde i landet, så derfor er jorden meget fattig på kalk og næringsstoffer. Til gengæld betyder det varme og tørre klima, at specielle arter få gode leveforhold. Typisk for Sønder Løgum Klit er hedelyng, revling, bølget bunke og blåtop. Klitten er også levested for mange fugle- og dyrearter såsom sanglærke, sortstrubet bynkefugl, rødrygget tornskade, mark- og skovfirben og ikke mindst bier og sommerfugle.

Eksterne henvsisninger 

 Delstaten Slesvig-Holsten om Sønder Løgum indlandsklit 

Klitter
Sydslesvig
N.H. Rasmussen (gymnastikdirektør)

Niels Hansen Rasmussen (født 27. september 1854 i Birkende, død 1. august 1924 i Nyborg) var gymnastikdirektør og mest kendt for at have grundlagt Gymnastikhuset på Vodroffsvej på Frederiksberg i 1898, hvilket blev videreført af hans datter Helle Gotved under navnet Gotvedskolen.

N.H. Rasmussen var født på Vøjremosegaard som søn af gårdejer og sognefoged Rasmus Rasmussen (død 1873) og hustru Susanne, født Larsen (død 1890), og han blev i 1895 gift med præstedatteren Mette Marie Agnete Elisabeth Otterstrøm. Han er begravet på Solbjerg Parkkirkegård på Frederiksberg.

Efter at være blevet civilingeniør i 1880 var N.H. Rasmussen lærer ved Håndværkerskolen i Vallekilde 1880-83 og 1884-85. I året 1883-84 var han elev på Det kongelige gymnastiske Centralinstitut i Stockholm, hvortil han vendte tilbage 1885-87. Inspireret af opholdet i Stockholm indførte han den lingske gymnastik i Danmark, opkaldt efter svenskeren Pehr Henrik Ling.

Rasmussen var medlem af Gymnastikkommissionen i ti år, 1889-1899, og formand for landsforeningen Gymnastisk Selskab 1904-1916, men var også aktiv på andre felter end gymnastikken. Han var engageret i dansk sømandsmission og sønderjyske foreninger, herunder Grænseforeningen, Studenterforeningen og i kirkeligt arbejde (menighedsrådsmedlem).

Han var forfatter til gymnastikbøger, men var også medudgiver af en sangbog.

Han var ridder af Dannebrog af 1. grad og Dannebrogsmand m.m.

Referencer 

Gymnastik i Danmark
Sportsfolk fra Danmark
Pædagoger fra Danmark
Elin Hallagård

Elin Hallagård Karlsson (født 4. januar 1989 i Göteborg, Sverige) er en kvindelig svensk håndboldspiller som spiller for IK Sävehof og Sveriges kvindehåndboldlandshold.

Referencer 

Håndboldspillere fra Sverige
Håndboldspillere fra IK Sävehof
Johanna Forsberg

Johanna Forsberg (født 16. oktober 1995 i Göteborg, Sverige) er en kvindelig svensk håndboldspiller som spiller for IK Sävehof og det svenske landshold. Hun har tidligere spillet for BK Heid og Nykøbing Falster Håndboldklub. Hun er blevet kåret til den bedste stregspiller i den svenske liga i 2019 og 2020.

Referencer 

Håndboldspillere fra Sverige
Håndboldspillere fra IK Sävehof
Isabella Mouratidou

Isabella Mouratidou (født 5. august 1997 i Stockholm, Sverige) er en kvindelig svensk håndboldspiller som spiller for IK Sävehof.

Referencer 

Håndboldspillere fra Sverige
Håndboldspillere fra IK Sävehof
Trods Katholm

Trods Katholm er en tidligere herregård i Aarhus, Danmark. Huset blev opført i 1606 og blev fredet i 1994. Det ligger i Indre By på Fredens Torv ved Aarhus Å. Det er en af de ældste bygninger i byen og den har været anvendt til mange forskellige formål i tidens løb. Den blev opført som herregård i 1606 og det tilhørende pakhus stammer fra 1850.

Se også 
 Fredede bygninger i Aarhus Kommune

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Aarhus
Team JS.dk

Team JS.dk er et dansk cykelhold, som er registreret som et  DCU Elite Team. Holdet blev etableret i 2015 med hovedkvarter i Aarhus.

Holdet

2023

Damer

Herrer

2022

Damer

Herrer

Sejre

2021

2019

2018

Eksterne henvisninger 
 
 

DCU Elite Team
Etableret i 2015
Sport i Aarhus
Osafjorden

Osafjorden er en arm af Eidfjorden og Hardangerfjorden i Ulvik kommune i Vestland fylke i Norge. Den er tolv kilometer lang, og går i nordøstlig retning fra indløbet mellem Bruravik og Bagnsnes til fjordbunden ved bygden Osa.

Fra vestsiden går Ulvikfjorden mod nord ind til kommunecenteret Ulvik. Aller yderst kaldes fjorden Bagnsfjorden.

Fra Bruravik er der færge over Eidfjorden til Brimnes i Eidfjord kommune. Fra Bruravik går riksvei 572 inn langs vestsida av fjorden og videre langs Ulvikafjorden ind til Ulvik. Fra Ulvik kommer fylkesvei 300, som følger vestsiden af den inderste del af fjorden ind til Osa. Fjordens østside er uden veje, og den eneste bebyggelse her er bygden Bolstad yderst i fjorden.

Byplaner 
I 1918 havde Osa fossekompagni planen færdig for Osas forvandling fra bygd til et lille bysamfund. 5.000 personer skulle flyttes derind. Osa skulle få jernbane op til Finse, industri, forretninger, rådhus, sygehus, postkontor, parkanlæg, fodbold- og tennisbane. Bygdefolket troede også på Osabyen, og i anlægsperioden mellem 1915 og 1926 var 1.500 mand beskæftiget med at realisere det her industrieventyr. Der skulle arbejderboliger op, og villastrøg for funktionærerne. Men så svigtede konjunkturerne, og i 1926 slap Osa fossekompagni op for penge. Pr 2003 boede der omkring 30 personer på stedet.

På Hjadlane 90 meter over fjorden ligger et stort, hvidt murstenshus fra 1917, en gang bolig for konorchefen i Osa fossekompagni. Fra 1992 har det tjent som galleri.

Anden verdenskrig 
I 1940 fattede Wehrmacht interesse for vandfaldene. Deutsche Aluminium Aktiengesellshaft ville bygge et kraftværk og aluminiumsværk i fjordbunden. I 1941 blev 1.800 mand sat i sving, men rejste igen i 1944.

Stream nest 
Den kolossale skulptur Stream nest af japaneren Takamasa Kuniyasu, fremstillet til OL på Lillehammer, blev flyttet til Osa bagefter med alle sine 3.000 tømmerstokke og 23.000 mursten.

Noter

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Vestland
Ulvik
Sankt Severin Kirke (Kejtum)

Skt. Severin er en evangelisk-luthersk kirke i Kejtum Sogn på den nordfrisiske ø Sild i det nordlige Tyskland (Sydslesvig). Den fik sit navn fra en biskop fra det 4. århundrede "Severin von Köln". Kirken står lidt udenfor Kejtum på en gesthøj. På dette sted, blev den første kirke opført omkring 1020 på et førkristent kultsted. Efter sagnet blev kirke bygget af Knud den Store. Det skønnes at stedet var et blotsted for Odin. Kirken hørte under klostret i Odense og blev i 1188 viet til den hellige Knud. Den nuværende kirke er første gang nævnt på skrift i 1240. Undersøgelser i nutiden har vist, at tagkonstruktionen sandsynligvis kan dateres til 1216. Det er påfaldende, at kirkerne i Kejtum, i Niblum på Før (Sankt Johannes), på Pelvorm og i Tating på Ejdersted ligger på en ret linje med en indyrdes geografisk afstand på hver 17,6 km.

Kirkeskibet, det smalle kor og det halvrunde apsis er kirkens ældste dele, som stammer fra den romanske periode. Murværket består i det nederste område af granitblokke, derover blev der anvendt rhinske tufsten og mursten. Forskellige friser pryder væggene. Trappefriserne befinder sig umiddelbart under skibet og apsissens tagskæg. Byggematerialerne og grundstrukturerne genfindes også i den mindre nabokirke Skt. Morten i Morsum.

Det fra 1450 sengotiske tårn af røde mursten og tegltag adskiller sig tydelig fra de ældre bygningsdele. Tårnet er det eneste murstensgotiske byggemonument på Sild. I gammel tid blev det også brugt benyttet som tilflugtssted. Foruden at være et vigtigt sømærke. Indtil 1806 blev tårnet også benyttet som fængsel. Efter en ulykke i 1740 blev rummet tilmuret og først åbnet igen i 1981, det benyttes nu som kirkens indgangsrum.

På kirkens sydside er der tilføjet et lille blytækket forhus, som oprindelig sandsynligvis blev benyttet som opvarmningsrum. 1979 blev det ombygget til sakristi.

Eksterne henvisninger 
 Menighedens hjemmeside

Noter 

Sild (ø)
Tidligere danske kirker
Scandinavian Airlines Flight 1209

Scandinavian Airlines Flight 1209 var en flyulykke, der skete den 9. september 2007 på Aalborg lufthavn. Det var på vej fra Københavns lufthavn til Aalborg. 

Ulykken indtrådte, da flyets landingsstel brød sammen under landing. Ingen ombordværende kom til skade. 

Flyulykker og -hændelser i Danmark
Flyulykker og -hændelser i 2007
Transport i Aalborg