kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Donald Leslie

Donald James Leslie (13. april 1911 i Danville, Illinois – 2. september 2004 i Altadena, Californien) skabte og fremstillede Leslie-højttaleren, som forbedrede lyden af Hammondorgelet og derved bidrog til at raffinere den elektroniske populærmusik.

Leslies arbejde var baseret på erfaringer, han havde fået på andre arbejdspladser, herunder reparation af radioer og arbejde på Naval Research Laboratory i Washington, DC under 2. verdenskrig.

Lesliehøjttaleren 
Da Leslie præsenterede Hammond-firmaet for sin håndbyggede orgelhøjttaler, afviste selskabet ham. Leslie valgte derefter selv at fremstille sin højttaler. Den skulle overvejende anvendes til liturgiske og evangeliske kirkeorgler og skabe tremolovirkning som i et kinoorgel. Den blev brugt i Hammond Tone Wheel Organ såvel som andre fra 1940'erne op til i dag. Den endelige version af Leslie-højttaleren har bashøjttaleren placeret over en roterende tragt, hvorigennem lyden spredes i rummet, mens diskanthøjttaleren er monteret i en spindende rotor med en smal åbning, hvilket giver en kinoorgel-agtig tremololyd. Lesliesystemet blev også anvendt i den psykedeliske musik og rock musik fra 1960'erne og 1970'erne. Det har siden vundet indpas i andre musikgenrer, herunder popmusik og jazz. Ikke før i 1980'erne begyndte Hammond at bygge Leslies højttalere ind i deres orgler.

Leslie blev optaget i American Music Conference Hall of Fame i 2003.

Opfindere fra USA
Otto M. Møller

Otto Martin Møller (født 3. oktober 1860 i København, død 25. maj 1898 sammesteds), var en dansk forfatter og kongelig translatør (portugisisk).

Møller debuterede som lyriker og dramatiker, men har dog især som forfatter af fortællinger og romaner været meget produktiv og for enkelte af sine bøger haft en stor læsekreds, ikke alene i Danmark, men også – gennem oversættelse – i Sverige, Tyskland, Holland, Italien, Frankrig, Rumænien og USA.

Hans mest kendte udgivelser er Reformatoren fra Galilæa, en fortælling fra det gamle Palæstina (1885) og romanen Guld og Ære (1895). Andre bøger af ham er Nina. En psykologisk Skildring (1883), Forlovede Eksistenser, Studier og Skizzer (1885), Unge Ægtefolk (1889), Lys over Landet (1892), Overmennesker (1897) og romanen Millionærens Pilegrimsfærd (1898).

Møller var forholdsvis kendt i sin samtid, men er siden hen blevet glemt af offentligheden, formentlig på grund af sin alt for tidlige død. Forfatteren synes dog at være genopdaget i det enogtyvende århundrede, med en genudgivelse af "Guld og Ære", både i almindelig bogudgave og som lydbog (2006), samt "Millionærens Pilegrimsfærd" som lydbog (2007).

Litteratur 
Dansk Biografisk Lexikon (1887-1905-udgave)

Københavns Politis Registerblade

P. R. Hvelplund: Oplysninger om 397 Translatører og Translatricer, der fik Bevilling i Aarene 1849-1907

R. Wolfert: Otto Martin Møllers Nina – ein dänischer „Lesbenroman“ aus dem Jahr 1883 und seine deutsche Übersetzung, i: Mitteilungen der Magnus-Hirschfeld-Gesellschaft Nr. 52 (mai 2015), S. 10-20.

Eksterne henvisninger 
 Otto M. Møller på Dansk Forfatterleksikon

Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Christian Ramus (biskop)

Christian Ramus (februar 1687 (eller 1688) i Trondheim - 14. december 1762) var en dansk biskop i Fyens Stift med hjemsted i Sankt Knuds Kirke i Odense . Faren, Melchior Ramus, var lektor theol.

Ramus blev student fra Trondheim 1707 og studerede først medicin, men af økonomiske grunde valgte han senere det teologiske studium og tog sin embedseksamen 1710. Allerede 1711 under pesten fik han gejstlig ansættelse i København, førend han endnu havde nået den alder, loven kræver, først som hjælpepræst ved Garnisons Kirke, hvor sognepræsten var bortrejst af frygt for sygdommen, og dernæst som kapellan ved Holmens Kirke, hvor hans formand var død af samme sygdom. 1720 blev han meddirektør ved de fattiges væsen, 1728 præst i Vordingborg, provst over Baarse Herred og Konsistorialassessor. 1730 kaldtes han atter tilbage til hovedstaden som præst for Helliggejstes menighed, der efter branden 1728 holdt sin gudstjeneste i Holmens Kirke, og efter at han igen var indtrådt i bestyrelsen for fattigvæsenet, gjorde han sig fortjent ved at arbejde på at afhjælpe den store nød, der var fremkaldt ved branden, ligesom han også søgte at fremme Almueundervisningen igennem en udvidet Katekisation. 18. januar 1732 udnævntes han til biskop over Fyens Stift.

Ramus var ikke pietist, men de filantropiske bestræbelser, der udgik fra pietismen, støttede han fuldt ud. I Odense bar han særlig omhu for skole- og hospitalsvæsenet. Han øgede deres midler og udvidede deres virksomhed, og igennem en udstrakt godgørenhed satte han sig et smukt minde. I sine sidste år led han af stær og var en tid lang ganske blind, indtil han ved en heldig operation genvandt synet på det ene øje. Han døde 14. december 1762, kort efter at han havde fået sin søn Jacob udnævnt til vicebiskop. Han ægtede første gang (1712) Magdalene Cathrine Gosbruch (død 1713), en københavnsk bryggerdatter; anden gang (1713) Elisabeth Holst (død 1730), datter af tøjhusskriver Jac. Nielsen; tredje gang (1735) Sophie Seidelin (død 1741), datter af konferensråd Hans Seidelin og enke efter præsten I. Brinck.

Biskopper over Fyens Stift
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Eiler Christopher Kaasbøll

Eiler Christopher Kaasbøll, (2. maj 1682 – 13. marts 1754) var en norskfødt dansk præst.

Kaasbøll var søn af præsident Peter Kaasbøll (død 1693), blev født i Trondhjem. Han blev student fra Sorø Akademi 1701 og tog attestats 1707. I årene 1703-8 var han alumn på Borchs Kollegium. Sidstnævnte år blev han kateket ved den lutherske kirke i London. 1711 var han atter hjemme og blev nu nederste kapellan ved Vor Frue Kirke i København, i hvilket embede han forblev i 21 år. 1712 fik han magistergraden. 1732 forflyttedes han til sognekaldet ved Helligåndskirken i København og døde 13. Marts 1754.

Kaasbøll var en vel begavet prædikant, der nød anseelse som taler, men samtidig kendt som en meget verdsligsindet mand, der, når han havde lagt præstekjolen, kunne bande som den værste matros. Han var ivrig modstander af pietismen og havde en mængde stridigheder med dens tilhængere, bl.a. med præsten Enevold Ewald.

Han var 2 gange gift: 1. (1712) med Johanne Sophie født Møller (død 1713); 2. (1715) med Bodil Elisabeth født Hjorth (død 1767).

Kilder 
 Büsching, Nachrichten von d. Zustande der Wissenschaften II, 277 ff.
 Helveg, Den danske Kirkes Hist. eft. Reform., 2. Udg., II, 29 f.
 For Litteratur og Kritik III, 235.
 Personalhist. Tidsskr. III, 307 f.

A. Jantzen.

Præster fra Danmark
Personer i oplysningstiden
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Biblioteks- og informationsvidenskab

B&I også betegnet Biblioteks-, Dokumentations- og Informationsvidenskab, er et fagområde, der internationalt er etableret med egne institutioner, konferencer, tidsskrifter osv. og som i Danmark især dyrkes på Det Informationsvidenskabelige Akademi.

Historik 
I Tyskland blev det første professorat i biblioteksvidenskab ("Bibliothekswissenschaft") etableret i 1886 ved Göttingens Universitet (cf., Rohde 2003), men allerede i 1807 eksisterede der en lærebog i faget (Schrettinger, 1807). I USA etablerede Melvin Dewey i 1887 "School of Library Economy" med et tilsvarende professorat. 

I første halvdel af det 20. århundrede etablerede Paul Otlet (1868-1944) og Henri Lafontaine (1854-1943) den såkaldte dokumentationsbevægelse og termen dokumentation blev betegnelsen for den mere videnskabelige del af biblioteksvidenskaben. Denne terminologi er nu næsten forsvundet og erstattet af begrebet informationsvidenskab, der vandt indpas med computerens fremkomst. 

I sidste halvdel af 1960'erne begyndte biblioteksskoler at tilføje betegnelsen informationsvidenskab til deres navn. Den første, der gjorde dette var Universitetet i Pittsburgh i 1964. Flere skoler fulgte efter gennem 1970'erne og 1980'erne og i løbet af 1990'erne havde så godt som alle skoler i USA tilføjet "information science" til deres navn. En tilsvarende udvikling foregik internationalt og fx skiftede Danmarks Biblioteksskole i 1997 sin engelsksprogede betegnelse fra ‘The Royal School of Librarianship’ ‘The Royal School of Library and Information Science’. Den nyeste tendens er at skolerne/afdelingerne skipper bibliotekstermen og kalder sig "i-schools". Tilsvarende er der sket en udvikling hvor det er svært at skelne mellem biblioteksvidenskab, LIS og informationsvidenskab.

Delområder 
Forskningsområdet omfatter bl.a. Bibliografi, bibliometri, informationssøgning og vidensorganisation.

En mere omfattende oversigt over fagområdets begreber kan ses ved at klikke på linken Kategori: Biblioteks- og informationsvidenskab nedenfor.

Litteratur (introducerende) 
 Andersen J, Hjørland B, Hoel IAL, Ørnstrup KM, Larsen PS, Nielsen SSvB (2005). Informationsordbogen . Netversion Udgiverselskabet Informationsordbogen.

 Dansk Biblioteksforskning – Tidsskrift for informations- og kulturformidling

Referencer nævnt i teksten 

 Rohde, R. (1999). Zur Geschichte der bibliothekswissenschaftlichen Ausbildung in Berlin. Berlin: Humbolt Universität zu Berlin, Institut für Bibliothekswissenschaft. http://www.ib.hu-berlin.de/inf/geschbw.htm (gedruckt; Monographieauszug).

 Schrettinger, M. (1807): Versuch eines vollständigen Lehrbuchs der Bibliothekswissenschaft. Band 1-2. München.

Videregående uddannelser i Danmark
 
Akademiske discipliner
Vidensorganisation

Vidensorganisation er et begreb, der anvendes i forskellige fagområder, herunder Biblioteks- og informationsvidenskab (B&I), filosofi, psykologi, sociologi og ledelsesstudier. Denne artikel er skrevet ud fra et B&I-perspektiv, der i vid udstrækning forudsætter de øvrige perspektiver.

I B&I-perspektiv handler vidensorganisation om at gøre dokumenteret viden tilgængelig på en måde, hvor den let kan genfindes. Dette indbefatter blandt andet, at informationerne skal struktureres (katalogisering og klassifikation), og lagres på en hensigtsmæssig måde ved at udvikle værktøjer, systemer og processer, der muliggør informationssøgning.

I snæver forstand er sådanne systemer og processer afgrænset til biblioteker og informationssystemer. I videre forstand som fx arbejdsdelingen i samfundet.

Systemer 
Vidensorganiserende systemer omfatter i snæver forstand bibliografiske klassifikations- og indekseringssystemer, tesauri, ontologier m.v. I bred forstand videnskabelige discipliner, vidensorganisering i sprog, medier, begrebssystemer m.v.

Processer 
Vidensorganiserende processer omfatter i snæver forstand beskrivelse, klassifikation, indeksering og sammenfatning af dokumenter eller informative objekter. I bredere forstand omfatter det enhver form for social organisering med henblik på produktion, formidling og udnyttelse af viden.

Se også 
 Dewey Decimal Classification
 Folksonomi
 Tesaurus

Litteratur 
 Hodge, G. (2000): Systems of Knowledge Organization for Digital libraries. Beyond traditional authority files. Washington, DC: the Council on Library and Information Resources
 Taylor, Arlene G.(2004). The Organization of Information. 2. udgave. USA: Libraries Unlimited.

Eksterne henvisninger 
 ISKO Nordic chapter 
 Lifeboat for Knowledge Organization via web.archive.org

Biblioteks- og informationsvidenskab
FA Cup 2007-08

FA Cup 2007-08 var den 127. udgave af den engelske fodboldturnering, der dermed er verdens ældste. 731 klubber deltog, og kampene fandt sted fra den 18. august 2007 til den 17. maj 2008. 

Turneringen blev vundet af Portsmouth, der i finalen på Wembley Stadium slog Cardiff City med 1-0. Det var anden gang holdet vandt turneringen (første gang var i 1939). Sejren gav desuden Portsmouth adgang til UEFA Cuppen.

Oversigt

Runder

Tredje runde 
I turneringens tredje runde spillede holdene fra Premier League og The Championship deres første kampe. Lodtrækningen blev foretaget den 2. december 2007 af Kevin Beattie og Sammy Nelson. Kampene blev spillet den 5. og 6. januar 2008.

Fjerde runde 
Lodtrækningen til kampene i fjerde runde blev foretaget den 7. januar 2008 af Alan Cork og John Aldridge. Kampene blev spillet den 26. og 27. januar 2008. For første gang siden 1957 blev der ikke spillet omkampe i fjerde runde, da ingen af kampene endte uafgjort.

Femte runde 
Lodtrækningen til femte runde blev foretaget den 28. januar 2008 på Soho Square af Jimmy Case og Ray Wilkins. Kampene blev spillet den 16. og 17. februar 2008.

Kvartfinaler 
Lodtrækningen til kvarfinalerne blev foretaget den 18. februar 2008 på Soho Square af Geoff Thomas og Mark Bright. Kampene blev spillet den 8. og 9. marts 2008.

Den eneste kamp mellem to Premier League-hold stod mellem Manchester United og Portsmouth og blev vundet af sidstnævnte. Efter at have slået Liverpool i femte runde stod Barnsley for endnu en overraskelse, da de slog Chelsea 1-0 på hjemmebane. I de øvrige kampe vandt Cardiff City 2-0 over Middlesbrough, mens Bristol Rovers blev slået 1-5 af West Bromwich Albion.

Semifinaler 
Lodtrækningen til semifinalerne blev foretaget den 10. marts 2008 på Soho Square af Bryan Robson. Kampene blev spillet den 5. og 6. april 2008 på Wembley Stadium. 

West Bromwich Albion tabte 0-1 til Portsmouth, mens Cardiff City slog Barnsley med 1-0.

Finalen 
I finalen, der blev spillet den 17. maj 2008 på Wembley Stadium, vandt Portsmouth 1-0 over Cardiff City på et mål af Nwankwo Kanu.

Referencer

Eksterne henvisninger 
TheFA.com 

Sæsoner i FA Cup
Fodboldsæson 2007-08
Henrik H. Hansen

Henrik Hallenberg Hansen (HHH) (født 28. juli 1979) er en tidligere dansk fodboldspiller der sidst spillede for superliga-klubben SønderjyskE. Her var offensiv midtbanespiller og var fra sommeren 2011 frem til 2015 klubbens anfører. Han annoncerede sit karrierestop efter 2014/15 sæsonen og blev kort efter præsenteret som A+ træner i SønderjyskE. I vinteren 2017 blev han forfremmet til assistenttræner, da han tog over for Peter Enevoldsen, som skulle til Randers FC og være assistent. I sommeren 2017, fik han selskab af Niels Lodberg, som han nu danner trænertrio med, sammen med cheftræner Claus Nørgaard.

Henrik Hansen spillede i Næstved BK, Esbjerg fB og SønderjyskE før han i vinteren 2007 kom til AC Horsens. 6 måneder senere skiftede han til OB. Efter opholdet i OB vendte han tilbage til SønderjyskE på en lejeaftale, der senere blev vekslet til en permanent aftale. Desuden har han spillet en enkelt kamp for Danmarks Ligalandshold, hvor han scorede et enkelt mål.

Eksterne henvisninger 
 Superligastatistik på danskfodbold.com
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra SønderjyskE
Fodboldspillere fra Næstved BK
Fodboldspillere fra Esbjerg fB
Fodboldspillere fra AC Horsens
Fodboldspillere fra Odense Boldklub
Arioald

Arioald (? – 636) af slægten Coupas, var langobardisk konge af Italien der regerede fra 626 til 636. Han var hertug af Turin da han giftede sig med prinsesse Gundiberga, datter af kong Agilulf og dronning Theodelinda. I modsætning til hans forgænger og svigerfar var han kristen arianer og accepterede ikke katolicismem.

Agilulfs søn Adaloald var konge af langobarderne indtil 626 hvor han blev skør og afsat af Arioald der fik opbakning til dette af den langobardiske adel. Efter at han var blevet kongekronet beskyldte han hans kone for hor og for at lægge planer mod ham med Tasso af Friuli, hvorefter han fik hende spærret inde på et kloster i tre år. Han genindførte også arianisme i langobardernes kongerige. Hans eneste dokumenteret krige var mod avarerne, som han med held fik smidt tilbage efter et forsøg på at invadere det nordøstlige Italien.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, fjerde bog

 

Langobardiske konger
Adaloald

Adaloald (602 – 626) var en langobardisk konge af Italien der regerede fra 616 til 626. Han var søn og arving til den tidligere konge Agilulf og hans katolske kone Theodelinda. Han havde en søster Gundiberga. Adaloald blev døbt kort efter hans fødsel i 602. Efter hans fars vilje blev han mens han stadig var barn medkonge under hans regentperiode. Da hans far døde blev han enekonge, men da han stadig kun var seksten reagerede han under hans mors supervision.

Adaloald blev skør og mistede opbakningen fra adelen. Han blev afsat i 626 af sin søsters mand Arioald. Adaloald døde kort efter under mystiske omstændigheder i den Byzantinske by Ravenna.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, fjerde bog

 

Langobardiske konger
Måleklodser

Måleklodser bruges til kalibrering af geometrisk måleudstyr såsom mikrometerskruer og måleure. De er lavet af stål, hårdmetal eller keramik og har en veldefineret længde mellem deres præcisionsbearbejdede planparallelle overflader. Måleklodser findes i forskellige kvaliteter som 00 (bedst), 0 og K der er nærmere defineret i den internationale standard ISO 3650. Længden er ofte i intervallet mellem 0,5 mm og 100 mm og den nøjagtige længde kan med et interferometer bestemmes med en måleusikkerhed fra ca. 0,025 mikrometer til ca. 0,045 mikrometer.

Måleinstrumenter
Enkeltlogaritmisk papir

Enkeltlogaritmisk papir er funktionspapir, hvorpå der er tegnet et koordinatsytem. Koordinatsystemets x-akse har almindelig skala, mens y-aksen har logaritmisk skala.

Y-aksens logaritmiske skala er inddelt i dekader, som hver består af ti underinddelinger.

En eksponentialfunktions graf danner en ret linje i et enkeltlogaritmisk koordinatsystem.

Referencer

Se også 
Dobbeltlogaritmisk papir er en type funktionspapir, hvorpå der er tegnet et koordinatsystem. Begge koordinatsystemets akser har logaritmisk skala.

Bog 

 Holth, Klaus m.fl. (1987): Matematik Grundbog 1. Forlaget Trip, Vejle.  s. 179-195

Eksterne hensvisninger 
 Enkeltlogaritmisk papir 

Teknisk tegning
Freaks

Freaks er en amerikansk gyserfilm fra 1932. Den er instrueret af Tod Browning og har Harry Earles i hovedrollen.

Handling 

Filmen fortæller – i en blanding af gys, soap opera og dokumentar – om intrigerne i et omrejsende cirkus. Lilleputten Hans forelsker sig hovedkuls i trapez-skønheden Cleopatra, der kun er ude efter hans penge. Hans kolleger gennemskuer straks Cleopatras egentlige motiver og særligt hans veninde, Frieda, prøver nænsomt at åbne Hans' øjne for Cleopatras falskhed. Det er dog først til brylluppet, hvor Cleopatra og hendes sammensvorne, den stærke mand Hercules, tilsviner Hans' vanskabte venner at hendes sande væsen går op for ham. Da hun tilmed prøver at slå Hans ihjel, for at arve hans penge, tager "freaks'ene" en grusom hævn, som Hans forgæves har prøvet at tale dem fra. Det hele ender dog godt for Hans, der, i skam over vennernes hævn på Cleopatra, har gemt sig i sit velhaverhjem. Han bliver genforenet med Frieda.

Det mærkes tydeligt på filmen at Tod Browning selv havde en fortid som medarbejder ved sideshows. 

Filmen blev overvejende negativt modtaget. Publikum udvandrede og anmeldelserne var lunkne for ikke at sige at visse var decideret dårlige. Folk ville nok se på "freaks"(=vanskabte mennesker) i cirkus'er og på markedspladser, men de skulle ikke fremstå som almindelige mennesker, med følelser og hverdagssituationer, på film. Metro-Goldwyn-Mayer, som producerede filmen, tog den ret hurtigt af plakaten, efter nogle forsøg med at omklippe den. Først i 1960'erne blev den fundet frem igen og gjort til kult-film. 

"Freaks'ene" i filmen blev, i øvrigt, spillet af nogle af de mest prominente "freaks" på den tid – og som det siges på ekstramaterialet til DVD-udgivelsen er det urealistisk på den måde at så mange topnavne normalt ikke var samlet i ét program.

Medvirkende 
 Hans: Harry Earles
 Cleopatra: Olga Baclanova
 Frieda: Daisy Earles
 Hercules: Henry Victor
 Venus: Leila Hyams
 Phroso: Wallace Ford
 Siamesisk tvilling: Daisy Hilton
 Siamesisk tvilling: Violet Hilton
 Halv-fyr: Johnny Eck
 Det meneskelige skelet: Peter Robinson
 Pinhead: Schlitze
 Den levende torso: Prince Randian
 Angeleno: Angelo Rossitto

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1932
Gyserfilm fra USA
Film instrueret af Tod Browning
Rodoald

Rodoald (også Rodwald; ? – 653) var en langobardisk konge af Italien der regerede fra 652 til 653. Han var søn og arving til den tidligere konge Rothari og ligesom ham kristen arianer. Rodoald blev beskyldt for at bedrive hor med en anden langobarders hustru og blev dræbt af denne efter kun 5 måneder og 7 dage på tronen. Han blev efterfulgt af Aripert, der havde den katolske kirkes opbakning.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, fjerde bog

 

Langobardiske konger
Tjek fødselsår
Aripert 1.

Aripert 1. (også Aribert, Chairibert; ? – 661) var en langobardisk konge af Italien der regerede fra 653 til 661. Aripert var søn af Gundoald, hertug af Asti, som havde krydset Alperne fra Bayern med hans søster, og tidligere langobardisk dronning, Theodelinda. Han er grundlæggeren af det Bayerske dynasti.

Aripert var den første katolik til at være konge over langobarderne. Og er mest kendt for at have spredt katolicismen til det langobardiske folk og opført Frelserkirken i langobardernes hovedstad Pavia. Aripert sørgede for fred med byzantinerne og efterlod kongeriget i fred og opfordrede folket til at vælge begge sine sønner, Perctarit og Godepert, som hans efterfølgere; hvilket de gjorde. Blandt frankerne var det almindelig praksis at opdele kongedømmet til alle kongesønnerne, men bland langobarderne skete dette kun denne ene gang.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, fjerde bog

 

Langobardiske konger
Godepert

Godepert (? – 662, Pavia) var en langobardisk konge af Italien der regerede fra 661 til 662. Han var ældste søn og arving til den tidligere konge Aripert 1. Navnet "Godepert" staves også Godebert, Godipert, Gotebert, Gottbert, Gotbert, Gotebert, Gotpert, Gosbert, Godpert, Gundipert, latiniseret : Godebertus – af oldhøjtysk "got" for Gud og "beraht" for strålende.

Godepert og hans bror Perctarit var på deres fars opfordring blevet valgt til sammen at regere som konger over langobarderne. Godepert der var tilhænger af den oprindelige langobardiske arianske kristne tro, havde sit kongesæde i den gamle hovedstad Pavia, mens hans bror, der var katolik, regerede fra Milano. Efter farens død udbrød der straks stridheder mellem de to konger. Godepert søgte – ved hertugen af Torino Garibaldo som mellemmand – hertugen af Benevento Grimoalds opbakning, med løfte om at give ham sin søster som kone som betaling. Men i stedet for hjælp marcherede Grimoald med sine tropper til det nordlige Italien og lod Godepert snigmyrdede i paladset i Pavia og satte sig selv på tronen. Godeperts bror og medkonge Perctarit flygtede straks til udlandet. Godepert havde en ung søn Raginpert der undslap og senere skulle blive kronet, men først efter Grimoald.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, fjerde bog

 

Langobardiske konger
Tjek fødselsår
Myrdede regenter
Kommuner i Alpes-Maritimes

Liste over de 163 kommuner i departementet Alpes-Maritimes i alfabetisk rækkefølge, med deres INSEE kode og deres postnummer. I parentes står hvilket kommunesamarbejde de deltager i og deres demonym.

Interne links 
 Alpes-Maritimes

Eksterne links 
 Demonymer i Alpes-Maritimes  på fransk fra Habitants.fr.

Alpes-Maritimes
Kommuner i Frankrig