kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Voer Herred

Voer Herred var et herred, der i  Kong Valdemars Jordebog hed Horæhæreth (Oræhæreth), og i middelalderen hørte til Løversyssel, senere til Skanderborg Len og fra 1660 til det tidligere Skanderborg Amt.

Voer Herred grænser mod sydvest til Nim Herred, fra hvilket det til dels skilles ved Hansted Å, mod vest og nordvest grænser det til  Tyrsting Herred, hvor grænsen på et stykke dannes af Gudenå, mod nord til Hjelmslev Herred, hvor herredet berører Mossø og i øvrigt har Tåning Å og en Del af Skanderborg Sø til grænse; mod øst grænser det  til Hads Herred  og mod syd til Horsens Fjord og Vejle Amt (Hatting Herred).  I Voer Herred ligger det store bakkeparti hvor Danmarks højeste punkter, Møllehøj, Ejer Baunehøj og Yding Skovhøj,  befinder sig.
 
De flg. sogne ligger i Voer Herred (efter hvert sogn er nævnt, hvilken kommune dette sogn kom til at tilhøre efter Kommunalreformen i 1970):
 Gangsted Sogn (Gedved Kommune)
 Hansted Sogn (Horsens Kommune)
 Hylke Sogn (Skanderborg Kommune)
 Kattrup Sogn (Gedved Kommune)
 Lundum Sogn (Horsens Kommune)
 Nebel Sogn (Horsens Kommune)
 Ovsted Sogn (Skanderborg Kommune)
 Søvind Sogn (Gedved Kommune)
 Tolstrup Sogn (Gedved Kommune)
 Tåning Sogn (Skanderborg Kommune)
 Vedslet Sogn (Gedved Kommune)
 Vær Sogn (Horsens Kommune)
 Yding Sogn (Gedved Kommune)
 Ørridslev Sogn (Gedved Kommune)
 Østbirk Sogn (Gedved Kommune)
Efter Kommunalreformen (2007) ligger det meste af det tidligere herred i Horsens Kommune, kun Tåning, Hylke og Ovsted Sogn ligger i Skanderborg Kommune.

Eksterne kilder og henvisninger 

 
 

Herreder i Skanderborg Amt
Streng

En streng er det vibrerende element, der producerer lyd i strengeinstrumenter såsom guitar, harpe, klaver, og medlemmer af violinfamilien. Strenge er længder af et fleksibelt materiale, der holdes i spænd, så de kan vibrere frit, men kontrollerbart. Strenge kan være "almindelig" (der kun består af et enkelt materiale, som stål, nylon eller tarme). "Bundne" strenge, på den anden side har en "kerne" af ét materiale, med en omvikling af andre materialer. Dette er for at sikre at strengen vibrerer i den ønskede bane, og samtidig opretholde en lav profil og tilstrækkelig fleksibilitet med henblik på spilbarhed. Den kan ved ydre fysisk påvirkning med en finger, hammer eller spillebue sættes i svingninger, hvorved den frembringer en tone eller sender et udefrakommende objekt væk i en anden retning. Strenge bliver både brugt i sportens verden og musikkens verden.

I musikkens verden bruges strengene til at frembringe toner, enten ved direkte med berøring på strengen med hånden, som f.eks. ved en guitar, eller også ved et udefrakommende objekt, som f.eks. ved klaveret eller violinen. Et musikinstrument der bruger strenge, bliver kaldt et strengeinstrument.

I sportens verden bruges strengens/strengenes svingninger til at videresende et bestemt objekt i en retning, som er bestemt af det udstyr strengen bruges i. En ketsjer, som bruges i tennis og badminton, består af en ramme med et håndtag i bunden, hvor en masse strenge er spændt op i rammen så tæt, at det ketsjeren skal ramme ikke kan komme igennem rammen. I en bue bruges kun en enkelt streng, der bliver spændt bagud, hvorefter når man løsner spændingen, vil den sende pilen fremad.

Musik
Tråde
Strengeinstrument

Strengeinstrumenter er instrumenter, hvor lyden frembringes af streng(e), der vibrerer og frembringer lyd, oftest forstærket af en resonanskasse.

Strengeinstrumenters historie 
Strengeinstrumenter har været i brug igennem flere tusinde år, men det var først omkring barokken (ca. 1600-tallet), at man begyndte at udvikle og perfektionere lyden og formen til de forskellige musiske stilarter. Det var også i denne periode, at de fleste strengeinstrumenter, som vi kender dem, blev til.

Frembringelse af lyd 

Som nævnt frembringes lyden, når strengene sættes i vibrationer ved, at man enten knipser (guitar), anslår (klaver) eller stryger (violin) dem med plektre, hammere eller buer. Strengenes svingninger (lyd) forplanter sig videre i lokalet.
Fordelen ved strenge er, at det er muligt at spille mange forskellige toner på hver streng ved at formindske eller forlænge strengens længde, så svingningerne bliver hurtigere eller langsommere. Det gøres ved at placere fingrene præcist nok på strengen, så tonen bliver ren. På en guitar fx er der sat såkaldte bånd på gribebrættet (stedet hvor fingrene placeres), så tonen altid bliver den samme, hvis strengen er stemt ens. Disse bånd vil altid sidde på omkring en 18ende del af strengens længde.

Buen og Froschen 

Buen til et strygeinstrument består af en frosch (egentlig en ”frø”), en stang og en spids, der tilsammmen danner fæste for et bundt hestehalehår.
Froschen sidder for enden af buen. Den spænder hårene ved hjælp af en skrue. Hårene er fæstnet til froschen ved hjælp af en lille træklods og en sølvring. Angiveligt var denne fastgøring tidligere temmelig ustabil, sådan at klodsen løsnedes og sprang ud som en frø.
For det meste er froschen lavet af ibenholt og pyntet med perlemor.

Forstærkning af lyden 
For at lyden, der kommer ud af strengen, skal kunne høres, bliver den forstærket med en resonanskasse eller kroppen. Kassen består grundlæggende af et hult stykke træ, hvor strengens svingninger forplanter sig og bliver forstærket. Se resonans.

Eksempler på strengeinstrumenter og -grupper 
 Strygere
 Violin
 Bratsch
 Cello
 Kontrabas
 Tangent-instrumenter
 Klaver
 Cembalo
 Dulcimer
 "Knipse"-instrumenter
 Guitar
 Akustisk guitar
 Westernguitar
 Elektrisk guitar
 Banjo
 Citar
 Harpe
 Andre
 Æolsharpe
 Nøgleharpe

Se også 
 Resonans
 Hertz
Tyngdepunkt

Tyngdepunktet er det punkt i et  legeme, hvor tyngdekraften ser ud til at virke eller, sagt på en anden måde, hvor tyngdekraften har angrebspunkt. Skønt tyngdekraften virker på hele legemet, vil den for et helt stift legeme nemlig være centreret om ét bestemt punkt, som resten af legemet vil forholde sig til. Simplificerer man et legeme til kun at bestå af dette punkt, men uden at reducere legemets masse, kan man derved beskrive legemets bevægelse i tyngdefeltet udelukkende ud fra dette punkt. Hvis tyngdefeltet er ensformigt, dvs. at tyngdekraften er lige stor overalt, vil tyngdepunktet være lig med massemidtpunktet.

Placering af tyngdepunkt 
Da tyngdepunktet beskriver, hvor tyngdekraften tilsyneladende virker, har dets placering betydning for, om et legeme er i balance. 
Placeres et objekt på en overflade i et tyngdefelt, og er tyngdepunktet placeret skævt i forhold til støtten på objektet, fx bunden af legemet, vil legemet tippe i tyngdekraftens retning. Et objekt med et tyngdepunkt placeret umiddelbart over støtten, vil modsat være i balance eller statisk ligevægt (se de to illustrationer nedenfor). Det samme kan observeres, hvis noget hænges op i en lodret snor; når objektet er i ligevægt, vil en linje fortsat fra snoren gå igennem tyngdepunktet. Hænges det samme objekt op, denne gang i en anden vinkel, vil man ligeledes kunne tegne en linje langs snoren og gennem tyngdepunktet. De to linjers skæringspunkt er da tyngdepunktets præcise placering.

Kildehenvisninger 

Klassisk mekanik
Angrebspunkt

Angrebspunktet er det punkt i et  legeme hvor en kraft "angriber". Et eksempel på et angrebspunkt kunne være tyngdepunktet, hvilket er det punkt i legemet hvor tyngdekraften angriber.

Naturvidenskab
Optimering (matematik)

Optimering er en matematisk metode til bestemmelse af optimale værdier af funktioner.

Generel formulering 

Et optimeringsproblem kan være et minimeringsproblem eller et maksimeringsproblem. I begge tilfælde handler problemet om at bestemme ekstremumspunkter af en funktion , hvor  er en mængde. Ofte kaldes denne funktion  for en omkostningsfunktion og  for "søgerummet".

Den generelle formulering af et minimeringsproblem er: Bestem en  således at det for alle  gælder at . Et sådant  kaldes da et minimum for .

Den generelle formulering af et maksimeringsproblem er: Bestem en  således at det for alle  gælder at . Et sådant  kaldes da et maksimum for .

Diskret og kontinuert optimering 

Et optimeringsproblem kan være diskret eller kontinuert, alt efter egenskaberne ved  og .

Et eksempel på et kontinuert optimeringsproblem er at minimere materialeforbruget ved produktion af en beholder: Hvis målet er at fremstille en metaldåse i form af en hul cylinder med given vægtykkelse, kan man for fastholdt volumen spørge sig, hvorledes dåsen skal dimensioneres for at gøre metalforbruget mindst muligt. Omkostningsfunktionen er her dåsens metalforbrug, der er en kontinuert funktion af dåsens højde og diameter.

En fysisk overvejelse viser at det gælder om at minimere dåsens overfladeareal, og ved optimering indses at målet nås når dåsens højde er lig dåsens diameter.

Et eksempel på et diskret optimeringsproblem er, givet et vejnet mellem en samling byer i Danmark og længderne af hver vej mellem hvert par af byer, at bestemme den korteste rute, der besøger hver by præcis én gang. Dette problem er også kendt som  Travelling salesman problem.

Lokale maksima og minima 

Hvis omkostningsfunktionen er defineret på et metrisk rum  med metrik , dvs. at , kan man tale om lokale minima og maksima.

Et lokalt minimum for  er et  således at der findes en omegn af diameter  hvor det for alle  med  gælder at . Et lokalt maksimum defineres tilsvarende; blot skal det her gælde for alle  med  at .

Referencer

Kilder 
 sciencenet.dk
Mjødurt

Slægten Mjødurt (Filipendula) tilhører Rosenfamilien og er udbredt med 15 arter i Europa, Asien og Nordamerika. To af arterne er vildtvoksende i Danmark.

Etymologi
Slægtsnavnet Filipendula kommer fra de latinske ord filum "tråd" og pendulus "hængende" og henviser til knoldet mjødurts stængelknolde, der er forbundet til hinanden med trådlignende underjordiske stængler.

Beskrivelse
Mjødurt er stauder med kraftige jordstængler, der grener sig sympodialt (dvs. det er sideskuddene, der fortsætter væksten, ikke hovedskuddet).  

Bladene er typisk fjersnitdelte. Blomsterne er samlet i en stor, endestillet stand med talrige, hvide eller lyserøde, regelmæssige blomster. Frugten er en tør flerfoldsfrugt, der dannes af frugtblade, der former enkeltrummede follikler eller nødder (achener), der sidder fast på blomsterbunden og kan være snoede omkring hinanden.

Taksonomi

Mjødurts blomster og blomsterstand er meget lig Spiræa, og indtil 1879 blev de da også henregnet til samme slægt i Rosenfamilien. Til Spiræa regnes nu kun arter med egentlig (opspringende) bælgfrugter. Molekylære studier af DNA-sekvenser har har ledt til at mjødurt og Spiræa nu regnes nu for at tilhøre hver sin underfamilie i Rosenfamilien. Mjødurt tilhører således underfamilien Rosoideae, som rose, jordbær og potentil også tilhører, medens Spiræa tilhører underfamilien Spiraeoideae, som bl.a. æble, slåen og tjørn tilhører.

Ifølge den seneste revision af slægten mjødurt findes der på verdensplan 15 arter fordelt på fire sektioner.. De to arter, der vokser i Danmark, tilhører samme sektion.

Sektion Filipendula
 Almindelig mjødurt (Filipendula ulmaria). Almindeligt forekommende i Danmark på fugtig-næringsrig bund.
 Knoldet mjødurt (Filipendula vulgaris). Relativt sjælden i Danmark på overdrev med tør, næringsfattig og kalkholdig bund.
 Filipendula vestita
 Filipendula festosa
 Filipendula megalocarpa

Sektion Albicoma
 Amerikansk mjødurt (Filipendula rubra)
 Palmemjødurt (Filipendula palmata)
 Filipendula angustiloba

Sektion Hypogyna
 Filipendula occidentalis

Sektion Schalameya
 Kæmpemjødurt (Filipendula camtschatica). Dyrkes som prydplante i Danmark og er sjældent fundet forvildet.
 Filipendula glaberrima
 Filipendula fomosa
 Filipendula multijuga
 Filipendula tsuguwoi
 Filipendula kiraishiensis

Galleri

Referencer

Rosen-familien
Knoldet mjødurt

 
Knoldet mjødurt (Filipendula vulgaris) er en 50-70 cm høj, rosetdannende, vintergrøn, flerårig urt med en flad, fingrenet vækstform og store toppe af hvide blomster fra Rosen-familien. På grund af de hvide blomster bliver arten dyrket i haver og parker.

Beskrivelse 
Knoldet mjødurt er en rosetdannende, vintergrøn flerårig urt med en flad, fingrenet vækstform. Bladene er mellembrudt fjersnitdelte (ses også hos f.eks. Kartoffel og Agermåne) med mellem 8 og 30 bladpar. Ribberne er lyse og stive, og bladranden er takket. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lyst grågrøn. Bladene er vintergrønne, dvs. at de holder sig friske til langt ud på vinteren. Blomsterne er 5-8-tallige og først lyseråde i knop og flødehvide som udsprungne. De sidder samlet i store stande for enden af høje, næsten bladløse stilke. Frøene, er hårede flerfoldsfrugter, som modner godt og spirer villigt på solåbent land.

Rodsystemet består af en lodret jordstængel og en kraftig og dybtgående pælerod med trævlede, siderødder, som bærer tykke knolde med oplagsnæring (her af navnet Knoldet).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,50 (25 x 2 cm/år), men blomsterstandene når dog op i 0,50-0,70 m højde.

Udbredelse 
Knoldet Mjødurt har sin hovedudbredelse fra Europa (mod Atlanterhavet) i vest til det sydvestlige Sibiren i øst, og fra det sydlige Skandinavien til Nordafrika. Findes også i Nordamerika, hvor den sandsynligvis har naturaliseret sig fra haver.

I Danmark findes den hist og her på Øerne og i Østjylland samt ved Limfjorden. Selv om i Den Danske Rødliste fra 2019 vurderes som Livskraftig, så er arten gået tilbage mellem 1965 og 2015, blandt andet i de indre dele af Sjælland.

Habitat 
Knoldet mjødurt er en typisk steppeplante, men vokser dog i Danmark på tørre, solrige græsarealer (overdrev), på skrænter, bakker og i tørre enge, hvor den findes sammen med andre flerårige urter og enkelte, tornede og giftige buske.

På Ørnebjerg nordøst for Tissø, Vestsjælland, findes arten i et fredet overdrev sammen med bl.a. alm. guldstjerne, alm. kamgræs, alm. knopurt, alm. kongepen, alm. kællingetand, blåklokke, dunet vejbred, hulkravet kodriver, hundeviol, hvidkløver, håret star, kantet perikon, kornet stenbræk, lancetvejbred, lægeærenpris, prikbladet perikon, rødkløver, tjærenellike, tyndakset gøgeurt, vellugtende gulaks og vårvikke.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 
 Knoldet Mjødurt på Arter.dk

Flerårige urter
Hvide blomster
Tørketålende planter
Kalkbundsplanter
Haveplanter
My Girl (The Temptations-sang)

"My Girl" er en sang af The Temptations fra 1964. Singlen blev udsendt på Motown Records. Sangen blev skrevet af Miracles medlemmerne Smokey Robinson og Ronald White og produceret af Robinson. Sangen blev Temptations' første nummer 1 single på den amerikanske hitliste. Robinsons kilde til inspiration for sangen var hans kæreste (senere kone), som også var medlem af The Miracles, Claudette Rogers.

Den indspillede version af "My Girl" var den første Temptations single med David Ruffin som forsanger. Tidligere havde Eddie Kendricks og Paul Williams sunget de fleste af gruppens sange, og Ruffin tilsluttede sig gruppen som erstatning for det tidligere Temptation-medlem Eldridge "Al" Bryant. Mens de var på turné som en del af Motortown Revue, så Smokey Robinson Temptations' del af showet. Gruppen havde inkluderet et soul medley med spot på Ruffin i showet. Robinson blev så imponeret, at han besluttede at få Temptations til at indspille "My Girl" i stedet for The Miracles, og hyrede Ruffin til at synge vokal.

"My Girl" fløj til tops på dem amerikanske hitliste efter den udkom i januar 1965, hvilket gjorde den til Temptations' første #1 hit. Denne singles succes førte til en stribe af hits sunget af Ruffin bl.a. "Since I Lost My Baby" og "Ain't Too Proud to Beg". Den tidligere baggrundsfigur var ved slutningen af året blevet gruppens forsanger.

Nu om dage bliver "My Girl" betragtet som et klassisk Motown nummer. Den er blevet sunget meget ofte siden 1960'erne. Den har også været med i en række film bl.a. filmen My Girl fra 1991, som blev opkaldt efter sangen.

Det danske Shu-Bi-Dua har skrevet en dansk tekst og udgivet den med titlen "Michael" på albummet Shu-bi-du@ 16 fra 1997.

Detaljer 
 Vokal af David Ruffin
 Harmoni og baggrundsvokaler af Eddie Kendricks, Melvin Franklin, Paul Williams og Otis Williams

 Skrevet af William "Smokey" Robinson og Ronald White
 Produceret af Smokey Robinson
 Instrumentering af The Funk Brothers

Hitlister 

Popsange
Motown-singler
Singler fra 1964
Hærværk

Hærværk var oprindeligt betegnelsen for en flok væbnede mænds overfald på en mand og hans hus; forsætlig ødelæggelse. Gammel dansk: hærwærk, hærwærki, hærwirkæ. Norsk: hærverk. Oldnordisk: hervirki; hærgen, voldsgerning. Oldengelsk: hereweorc. Sammenlign med værk og virke.

Den generelle betydning, forsætlig og nytteløs ødelæggelse af andres ejendom og gadeinventar, bruges endnu. Hærværk er strafbart efter straffelovens § 291.

Straffeloven (pr. 2019) 

§ 291. Den, der ødelægger, beskadiger eller bortskaffer ting, der tilhører en anden, straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder.

Stk. 2. Øves der hærværk af betydeligt omfang eller af mere systematisk eller organiseret karakter, eller er gerningsmanden tidligere fundet skyldig efter nærværende paragraf eller efter § 180, § 181, § 183, stk. 1 og 2, § 184, stk. 1, § 193 eller § 194, kan straffen stige til fængsel i 6 år.

Stk. 3. Forvoldes skaden under de i stk. 2 nævnte omstændigheder af grov uagtsomhed, er straffen bøde eller fængsel indtil 6 måneder.

Stk. 4. Ved fastsættelse af straffen efter stk. 1 og 2 skal det indgå som en skærpende omstændighed, at forholdet er begået, mens eller i umiddelbar forlængelse af at der i området foregår grov forstyrrelse af ro og orden på offentligt sted, eller at hærværk er begået mod ting, der tjener til at forebygge eller bekæmpe kriminalitet. Det skal ved fastsættelse af straffen efter stk. 1 og 2 endvidere indgå som skærpende omstændighed, at forholdet er begået mod ting, der tilhører en af de i § 119 nævnte personer, når gerningen har baggrund i den forurettedes udførelse af offentlig tjeneste eller hverv.

 
Juridiske begreber
Iben

Iben er et dansk pigenavn. Navnets oprindelse er uvist, men der er flere teorier:

Iben stammer måske fra træsorten ibenholt og betyder "mørk lød"!
 Iben er måske et kælenavn af navnet Ivo, som på gammeltysk (måske oldfrankisk) betyder bue eller nåletræ/takstræ.
 Iben stammer måske fra ordet eibe som på oldfrankisk betyder bue af ibenholdt. Iben kan i denne forbindelse betyde bueskytte.
Iben er sandsynligvis opstået som en kvindelig form af drengenavnet Ib, der igen er en forkortning af Jakob. Der er dog ingen kilder på denne forbindelse, så det er muligt, at de to navne endte tilfældigt at ligne hinanden. 

I 2008 er der ifølge Danmarks Statistik 3796 kvinder ved navn Iben i Danmark.

Kendte personer med navnet 
 Iben Hjejle, skuespiller
 Iben Tinning, golfspiller
 Iben Maria Zeuthen, tv- og radiovært
 Iben Wurbs, skuespiller og dukkefører
Iben Mondrup, forfatterinde

Navnet anvendt i fiktion 
 Iben Skjold-Hansen, senere "Iben Skjern" er en figur i Matador. Hun spilles af Ulla Henningsen.

Se også 
 Træsorten ibenholt
 Poptrioen ibens

Noter 

Pigenavne
Kommunikationskanal

En kommunikationskanal er grundlæggende den vej, to parter bruger, når der overføres information fra den ene til den anden.

Begrebet bruges i flere sammenhænge:
 Teknisk kommunikationskanal. Fx telefonsamtale, brevpost, e-post, radiokanal eller en fjernsynskanal.
 Salgsmæssig kommunikationskanal.

Informationsteori
Dværgflodhest

Dværgflodhesten (Hexaprotodon liberiensis) er en flodhest, der har hjemme i Vestafrika.

Udbredelse: Spredt forekomst i lavlandsregnskovene i Vestafrika, i Liberia, Sierra Leone, Guinea og Elfenbenskysten

Højde: 77 – 83 cm
Længde: 140 – 160 cm
Vægt: 180 – 260 kg

Kønsmoden: 4 – 5 år.
Parringstid: Ukendt i naturen. I fangenskab kan der fødes unger hele året rundt.
Drægtighedsperiode: 194 – 204 dage
Antal unger: 1, sjældent 2.

Levetid: Op til 42 år
Social adfærd: Lever normalt alene, kan dog samles i små familiegrupper
Føde: Vandplanter, blade, frugt, græs og urter
Zoo-menu: Frugt & grønt, græs, hø, valset byg, valset havre, horsebalance, racing mineral

Status: Alvorligt truet i naturen, primært på grund af ødelæggelse af levesteder.

Kilder 
 :wikispecies:Hexaprotodon liberiensis
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Hexaprotodon liberiensis 

Flodheste
Guldcypres

Guldcypres (Callitropsis) er en lille slægt med kun to arter. DNA-undersøgelser fra 2004 har vist, at slægten står tæt på Enebær og Cypres-slægten, men ikke på Ædelcypres. 

 Nutkacypres (Callitropsis nootkatensis)
 Vietnamesisk guldcypres (Callitropsis vietnamensis)

 
Planteslægter
Klokkeblomst-familien

Klokkeblomst-familien (Campanulaceae) er udbredt med ca. 2300 arter i alle dele af verden fra de koldeste til de varmeste egne. Arterne er oftest urteagtige, men træer og buske forekommer. Alle planter har mælkesaft. Urterne er for det meste stauder, som har en grundstillet bladroset. Stængelbladene er oftest spredtstillede, men arter med modsatte og kransstillede blade findes. Bladene er stilkede, usammensatte eller finnede og altid uden kirtler. Her nævnes kun de slægter, som er repræsenteret ved arter, der er vildtvoksende eller dyrket i Danmark.

 Blåmunke (Jasione)
 Klokke-slægten (Campanula)
 Lobelie (Lobelia)
 Rapunsel (Phyteuma)
 Stilkklokke (Wahlenbergia)

 
Kurvblomst-ordenen
Osj

Osj eller Osh (kirgisisk: Ош) er den 2. største by i Kirgisistan by med omkring 281.900 indbyggere. Byen er beliggende i den sydvestlige del af landet, cirka 300 km. fra den kirgisiske hovedstad, Bisjkek.

Byen er anslået, at være mere end 3000 år gammel, og er dermed landets ældste.

Referencer 

Byer i Kirgisistan
Nim Herred

Nim Herred var et herred i Skanderborg Amt.
I Kong Valdemars Jordebog hed det Nymhæreth og   hørte i middelalderen under Loversyssel. I 1451 var det under Bygholm Len der fra 1617 kaldtes Stjernholm Len, og fra 1660 Stjernholm Amt.

Nim Herred er det sydligste i amtet, og grænse mod nordøst til Voer-,
Tyrsting- og Vrads Herreder,  mod
sydvest og syd af Vejle Amt
(Nørvang- og Hatting Herred); mod sydøst berører det det inderste af Horsens Fjord.
Nordvestgrænsen dannes af Gudenå, på
en del af østgrænsen løber Store Hansted Å
og på  en del af Sydgrænsen Bygholm Å. 
                                                                       
Købstaden Horsens og de flg. sogne ligger i Nim Herred (efter hvert sogn er nævnt, hvilken kommune dette sogn kom til at tilhøre efter Kommunalreformen i 1970):
 Endelave Sogn (Horsens Kommune)
 Hornborg Sogn (Tørring-Uldum Kommune)
 Hvirring Sogn (Tørring-Uldum Kommune)
 Horsens Kloster Sogn (Horsens Kommune) (Ej vist på kort)
 Nim Sogn (Brædstrup Kommune)
 Sønderbro Sogn (Horsens Kommune) (Ej vist på kort)
 Tamdrup Sogn (Horsens Kommune)
 Underup Sogn (Brædstrup Kommune)
 Vor Frelsers Sogn (Horsens Kommune) (Ej vist på kort)

Eksterne kilder og henvisninger 

  
 

Herreder i Skanderborg Amt