kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sörla þáttr

Sörla þáttr eller Sörla þáttr eða Heðins saga ok Högna (dansk: Totten om Sørli eller sagaen om Hedin og Høgna) er en kort fortælling fra Óláfs saga Tryggvasonar en mesta som er nedskrevet i Flatøbogen. Manuskriptet blev skrevet og udarbejdet af to kristne præster, Jon Thordson og Magnus Thorhalson, i slutningen af 1300-tallet. Fortællingen begynder 24 år efter Frode Fredegods død, og foregår i 800- og 900-tallet. Den er en sammensat fortælling som indeholder historien om hvordan Freja købte halskæden brisingamen fra dværgene med løfte om at sove med dem, hvordan det førte til en blodig krig, og hvordan Olav Tryggvason bragte fred til landet.

Historien er parallel med elementer fra Heimskringla, dele af digtet Lokasenna (også kendt som Lokes skænderi, hvor Loke anklager Gefion for at sove med en mand for en halskæde), deler af digtet Húsdrápa (Loke stjæler halskæden Brisingamen), og den evige kamp, Hjaðningavíg (Deors klagesang). I slutningen af historien, løser kristendommens indtog den gamle forbandelse som efter traditionen skulle vare indtil Ragnarok.

Inde i disse historier er der flettet historier om Sörli den stærke – en søn af kong Erling fra Oppland. Han fælder en Kong Halvdan i Danmark og bliver så dræbt af hans søn Hedin. Så følger sagnet om Hedin, Høgne og Hildr.

Sagaen er et udpræget litterært produkt der låner fra mange steder i kildelitteraturen – blandt andre Ynglingesagaen (begyndelsen), Gylfaginning (kap. 33) og Þorsteins þáttr uxafóts. Den er derfor næppe ældre end fra den første del af 1300-tallet. Den er blevet beskrevet som "post-klassisk" idet dens elementer inkluderer en beskrivelse af Loke som "snu", tilsyneladende uden ironi, Freja og Lokes roller som domsmænd, og den åbne beskrivelse af Frejas seksualitet. Benjamin Thorpe fra 1800-tallet, beskrev Frejas rolle i fortællingen som "temmelig akavet".

Freja og Dværgene 
Fortællingen begynder i Asien i et land kaldet, og det fortælles at Odin var konge her. Herefter berettes at Freja var datter af Njord og Odins konkubine, og at han elskede hende højt.

Fire dværge ved navn Álfrigg, Dvalinn (Dwalin), Berlingr og Grérr bliver introduceret, og da de var dværge var de dygtige håndværkere og levede i en stor sten. På tidspunktet for fortællingen omgik dog almindelige mennesker mere end i dag.

En dag så Freja, at dværgene lavede et smukt halssmykke. Hun tilbyder at købe det for både guld og sølv, men dværgene svarer at de ikke mangler penge. Det eneste hun kan tilbyde i stedet, som de er interesserede i, er at hun ligger en nat med dem hver. Hun ligger som aftalt en nat med dem hver, og efter fire nætter får hun halskæden og kan tage hjem.

Referencer 

Litteratur
 Lindow, John (2002). Norse Mythology: A Guide to the Gods, Heroes, Rituals, and Beliefs. Oxford University Press. 
 
 Thorpe, Benjamin (Trans.) (1866) The Elder Edda of Saemund Sigfusson. Norrœna Society.

Eksterne henvisninger 
 Originaltekst på hjemmesiden snerpa.is
 Norsk oversættelse på hjemmeside heimskringla.no
 Nora Kershaws oversættelse fra 1921

Nordiske sagaer
Barndommens land

"Barndommens land" er en tekst skrevet af Benny Andersen i 1981. Det var med på albummet Oven visse vande. Melodien/musikken lavede Benny Andersen i samarbejde med Povl Dissing.

Musik fra Danmark
Adrian Jacobsen

Johan Adrian Jacobsen (født 9. oktober 1853 på Risø ved Tromsø, død 18. januar 1947 i Tromsø) var en norsk etnografisk samler og opdagelsesrejsende.

Efter at have taget navigationseksamen besøgte han blandt andet Grønland og Labrador som kommissionær for Carl Hagenbeck i Hamborg. 1881—83 fuldførte han, til dels under store vanskeligheder, en omfattende etnografisk indsamlingsrejse til Amerikas nordvestkyst og Alaska, hvortil han var engageret af Museum für Völkerkunde i Berlin. I erkendelse af Jacobsens fremragende egenskaber som samler udsendte museet ham allerede 1884 på en ny rejse, der førte gennem Sibirien, Korea, Japan og British Columbia. Endelig foretog han 1887—88 en tredje rejse, denne gang til de Indiske Øer. I alt har Jacobsen til Berlinermuseet indsamlet 18000 genstande. En betydelig samling er overdraget til Field Columbian-museet i Chicago; en værdifuld privatsamling skænkede han 1908 til universitetet i Kristiania. Adskillige afhandlinger af ham er trykt i tyske og amerikanske tidsskrifter, og på grundlag af hans optegnelser og meddelelser foreligger desuden Adrian Woldt, Capitän Jacobsens Reise an der Nordwestküste Amerikas (1884; norsk oversættelse 1887), samt Reise in die Inselwelt des Bandameeres, bearb. v. Roland (1896).

Kilder 

 

Etnografer
Opdagelsesrejsende fra Norge
Faglitterære forfattere fra Norge
Nordmænd i 1800-tallet
Nordmænd i 1900-tallet
Otto Thune Jacobsen

Otto Ludvig Thune Jacobsen (født 5. april 1871 i København, død 12. juni 1957) var en dansk teolog.

Jacobsen tog teologisk embedseksamen i 1894 fortsatte han sine studier blandt andet under et ophold i Lund 1897, hvor han blev bekendt med svensk teologisk arbejde. I 1898 blev han ansat ved Universitetsbiblioteket, men allerede i 1904 opgav han denne stilling for helt at kunne ofre sig for litterær virksomhed. I 1916 blev han viceprovst på Regensen og i 1918 han udnævnt til Dr. theol. hon. c. på universitetet i Lund.

Han var en flittig forfatter. Han skrev bl.a. Gennem Modsætninger. Et Forsøg paa at forstaa Tiden og Livet (1905) og Sandhedens Erkendelse. Et Bidrag til Belysning af Religionens Logik (1908), men skrev også om historieske emner, hvor han forsøgte at lede forskningen ind på nye baner ved bøger som Folkene og Sandheden. Grundtræk af det religiøse Aandslivs Udviklingshistorie (1909), Jesus og Evangelisterne. Synsforskellighederne hos Matthæus, Lukas og Johannes (1911) samt Født af en Kvinde (1914).

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Teologer fra Danmark
Religionsfilosoffer
Filosoffer fra Danmark
Æresdoktorer ved Lunds Universitet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Carsten Levinsen

Carsten Levinsen (født 5. april 1812 i Holbæk ved Randers, død 9. august 1873 i København) var en dansk præst.

Carsten Levinsens fader, Henrik Levinsen, var skolelærer. 15 år gammel blev han sat i bogtrykkerlære i Randers, og 1832 blev han bogtrykkersvend. Samme år kom han ved justitsråd, borgmester Neckelmanns hjælp i Randers lærde skole, og 1836 blev han student. I 1842 underkastede han sig den teologiske embedseksamen, og derpå var han i flere år lærer i Maribos skole og Danekvindeskolen. I 1849 blev han præst ved Frederiks Hospital og Fødselsstiftelsen, 1858 residerende kapellan for Trinitatis Sogn, og i dette embede blev han til sin død. Som præst lykkedes det ikke Levinsen at samle nogen større menighed, men ved forskellige litterære arbejder vandt han et navn i videre kredse. Under pseudonymet Immanuel udgav han 1844 2 digtninger, Julen og Juletræet, og 1856 en fortælling, Mads Hansens mærkelige Levnedsløb. I 1845 oversatte han Tholucks Andagtstimer (2. udgave 1847), og 1846-47 udgav han et udvalg af hans prædikener i oversættelse. Til den af C.A.H. Kalkar udgivne Pragtbibel
bearbejdede han evangelierne, Apostlenes Gerninger og Johannes' Breve, og 1847 vandt han en af Trykkefrihedsselskabet udsat præmie for en populær fremstilling af den kristne kirkes historie (udgivet 1848). Samtidig bearbejdede han Georg Webers lærebog i verdenshistorien til brug for danske skoler (1847) og skrev en Ledetraad for den historiske Undervisning paa Grundlag af Bredows Elementarbog (1848). Større betydning fik dog hans verbalkonkordans til det Nye Testamente (1856) og til udvalgte steder af det gamle (1858), der til dels kunne træde i steden for Enevold Ewalds, og som Ewald havde han også udarbejdet en realkonkordans med en tidstavle (1853).

Kilder 

 

Præster fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Matthew Prior

Matthew Prior (født 21. juli 1664 i Middlesex, død 18. september 1721 i Wimpole) var en engelsk digter.

Prior mistede tidlig sin fader og kom i huset hos en onkel, der havde et bekendt værtshus. Her så jarlen af Dorset ham, syntes godt om hans opvakte væsen og lod ham studere i Cambridge. Efter at have fuldendt sine studier vendte han tilbage til London, hvor han sluttede sig til Whiggerne og gjorde sig bekendt ved digtet: The City and Country Mouse (1687), en vittig parodi på Drydens Hind and Panther, skrevet sammen med Charles Montague, Lord Halifax. I 1700 blev han valgt ind i parlamentet, hvor han efter at have forladt Whiggerne sluttede sig til Torierne, der flere gange benyttede ham i diplomatiske sendelser, blandt andet gjorde ham til gesandt i Paris. Som digter er han en god repræsentant for sin tid. Han skriver letløbende vers om forskrllige emner, men uden nogen ejendommelighed; bedst er hans humoristiske og satiriske digte. Af enkelte digte kan foruden det ovennævnte anføres: Alma, or the Progress of the Mind, Solomon samt en omdigtning af den gamle folkevise The nutbrown maid under titelen Henry and Emma.

Kilder 

 

Digtere fra England
Forfattere fra England før 1707
Engelsksprogede forfattere
Briter i 1700-tallet
Vilhelm Maar

Edvard Vilhelm Emil Maar (født 8. juni 1871 i Odense, død 18. maj 1940) var en dansk fysiolog og medicinhistoriker.

Maar tog medicinsk eksamen 1896, arbejdede som assistent ved fysiologisk laboratorium 1900—11, var 1901—10 læge ved et brystsygesanatorium og gjorde 1902—03 den sædvanlige kandidattjeneste. Han tog doktorgraden 1902 med en afhandling: Om Nervesystemets Indflydelse paa Kirtelsekretionen med særligt Hensyn til Forholdene i Lungerne; 1911 blev han docent, 1916 professor i lægevidenskabens historie. Maar har skrevet en del fysiologiske arbejder, men er særlig bekendt som en omhyggelig udgiver (L'autobiographie de J. B. Winslow, 1912; Holger Jacobæus' Rejsebog, 1910; Thomas Bartholins Vasa lymphatica med mere). Hans hovedarbejde er dog udgaven af Stenos værker (Nicolai Stenonis Opera philosophica, I—II 1910), forud for hvilken var gået et par oversættelser af enkelte af denne forfatters mest berømte værker ("Om faste Legemer", med August Krogh 1902; "Foredraget om Hjernens Anatomi" 1903). Som selvstændig forfatter var hans virksomhed af mindre betydning, idet der kun foreligger et lille antal afhandlinger fra Maars hånd.

Kilder 

 

Fysiologer fra Danmark
Medicinhistorikere fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Odense
Studenter fra Københavns Åbne Gymnasium
Vjatsjeslav Maltsev

Vjatsjeslav Vjatsjeslavovitsj Maltsev (, ; født 7. juni 1964) er en russisk politiker. Han er medlem af det politiske parti PARNAS.

I maj 2016 vandt Maltsev primærvalget i Folkets Frihedsparti, PARNAS og blev tildelt 2. plads på partiets valgliste ved Parlamentsvalget i Rusland 2016.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Rusland
Personer fra Saratov
Kapucinerabe

Kapucineraben (Cebus capucinus), også kaldet hvidhalset kapucinerabe, er en art blandt den nye verdens aber (vestaber). Den er hjemmehørende i skovene i Mellemamerika og den aller nordligste del af Sydamerika. Kapucineraben er blandt de bedst kendte aber. Den er mest sort, men med et lyserødt ansigt og med hvid pels på meget af kroppens forside.

Noter

Eksterne henvisninger 

 
Pelsaber
Brunhovedet kapucinerabe

Den brunhovedede kapucinerabe (Sapajus apella) er en art i underfamilien kapucineraber. Den findes især i Brasilien, både i tropeskove og i tørre bjergskove. Den vejer i gennemsnit 3 kg med en kropslængde på 50 centimeter. Hunnen er mindre end hannen.

Noter

Eksterne henvisninger 

Pelsaber
Toksicitet

Toksicitet, fra græsk toxikon, "pilegift", er den grad hvortil et stof kan skade en organisme, og derfor en måde at måle stoffets giftighed. Giftstoffer af biologisk oprindelse kaldes ofte toksiner.

Et centralt punkt indenfor toksikologi er toksicitet afhænger af dosering. Selv stoffer, der normalt ikke betragtes som giftige kan have en giftvirkning i meget høje doser. Eksempelvis kan vand forårsage vandforgiftning. En anvendt målemetode er LD50, der beskriver den dosering, som ville slå halvdelen af de testede individer ihjel.

Toksikologi
Jón Þorkelsson (født 1859)

Jón Þorkelsson forni (født 16. april 1859 i Skaftártunga, død 10. februar 1924) var en islandsk litteraturhistoriker. Hans digternavn var "Fornólfur".

Jón Þorkelsson blev student 1882, dr.phil. 1888 og landsarkivar i Reykjavik 1900. Han udgav doktorafhandlingen Digtningen paa Island i 15. og 16. Aarhundrede (1888), bind II-IV af "Diplomatarium Islandicum" samt adskillige personalhistoriske og genealogiske arbejder. Endvidere udgav han Stefán Ólafssons digte og 1891-1896 det illustrerede månedsskrift Sunnanfari.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
  kun med oplysning om dødsåret 1924
 Thorkelsson (Þorkelsson), Jón i Salmonsens Konversationsleksikon, bind 23, side 385 af Finnur Jónsson.

 

Videnskabsfolk fra Island
Genealoger
EZ

EZ kan betyde flere ting:

 EZ (kode)
 EZ (vægtstang)
 E-Z notation - kemisk begreb
 Eurozonen
 Sun-Air of Scandinavias IATA-kode
Njord Law Firm

NJORD Law Firm, formelt NJORD Advokatpartnerselskab, er en dansk advokatvirksomhed, der primært opererer i Norden, de baltiske lande og Tyskland. 

NJORD Law Firm har eksisteret siden 2002, og gennem en række fusioner mellem danske, svenske og baltiske advokatfirmaer har NJORD Law Firm etableret sig som en nordisk advokatvirksomhed.

NJORD Law Firm har 200 medarbejdere på fem kontorer i Aarhus, København, Tallinn, Riga og Vilnius heraf 80 advokater og andre jurister, samt over 100 fra øvrige faggrupper.

Navn 
Navnet NJORD kommer fra den nordiske mytologi. Njord er den nordiske gud for søfart, handel og velstand. Njords magiske skib Skidbladner har altid medvind på havet og kan foldes sammen til et lommetørklæde.

Generel beskrivelse 
NJORD Law Firm beskæftiger sig med alle erhvervsjuridiske specialer med særligt fokus på forretningsnær rådgivning inden for selskabsret, ansættelsesret, immaterialret, transportret, fast ejendom, entrepriseret, bank og finans samt life science og healthcare.  

NJORD Law Firm yder rådgivning til private virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder både nationalt og internationalt inden for i alt 28 forretningsområder.

Historie 
Advokatvirksomheden NJORD Law Firms blev grundlagt i 2002, da der blev gennemført en fusion mellem et svensk advokatfirma (Magnusson Wahlin) og et dansk advokatfirma (Qvist Stanbrook). Frem til 2015 drev de et nordisk advokatvirksomhed under navnet MAQS Law Firm. I 2015 blev MAQS navnet på et svensk advokatfirma, mens afdelingerne i Danmark og de tre baltiske lande fortsatte under et nyt navn, NJORD Law Firm.

Vurdering 
I 2016 blev NJORD Law Firm af Legal 500 rangeret som et fremtrædende advokatfirma inden for EU- og konkurrenceret, og to af virksomhedens partnere, Thomas Ryhl og Ulla Fabricius, er udnævnt som ’Leading individuals’ inden for henholdsvis EU- og konkurrenceret samt sø- og transportret. 

Partner Erik Hørlyck blev i 2015 udnævnt til æresdoktor af Aarhus Universitet.

Noter 

Advokatvirksomheder i Danmark
RPC

RPC har flere betydninger:
 Remote procedure call - en inter-process communication teknik indenfor networked computing.
 JSON-RPC - en "JSON kodet" variant.
 XML-RPC - en "XML kodet" variant.
 Acorn Risc PC - britisk produceret computer mellem slut 1980'erne og ca. år 2000.
 Role-playing karakter
 Role-playing Convention - en årlig begivenhed i Køln, Tyskland.
 Root Path Costs - et felt i en Bridge Protocol Data Unit-pakke fra Spanning Tree Protocol.
Urbanskolen, Afdeling R

Urbanskolen, Afdeling R (også kendt som Urban R) er en folkeskole i Esbjerg, der blev opført i 1932 og er dermed en af de ældste i byen. Skolen skiftede navn i august 2015 fra Rørkjær Skole, i forbindelse med organisatoriske omlægninger af hele folkeskoleområdet i kommunen.

Skolen under besættelsen 

Da skolen blev bygget i 1932, blev skolens to store bygninger opført med et fladt betontag. Da Danmark blev besat af den tyske besættelsesmagt I 1940, beslaglagdes bygningerne for at omdanne den til en kaserne. Undervisningen blev flyttet til Danmarksgades Skole.

Tyskerne anbragte antiluftskyts på taget af bygningen ved Ringen. Efter befrielsen opdagede man, at skydningen med kanonerne havde forårsaget, at der var revner i murene. For at forhindre vandskader, blev der I 1946 foretaget en nødvendig reparation hvor man byggede et tag med lav rejsning. Skolen blev herefter genindviet som folkeskole.

Ulykken i 1968 

I 1968 blæste en meget kraftig storm fra vest ind over Esbjerg. Imens der var frikvarter, opstod der et meget voldsomt lufttryk, der forplantede sig ind under forbygningens ret flade tag. Efter reparationen i 1946 var tagets hjørne ikke forankret forsvarligt og vestfløjens tag røg derfor af, hvilket resulterede i at to meget store tagflader fra forbygningen faldt ned i skolegården. Nogle elever nåede at flygte, imens nogle blev blæst væk, da pladerne faldt, men flere andre blev ramt af taget.

Ifølge Politiken der udkom dagen efter medførte tagulykken 3 dræbte og 16 kvæstede. 9 elever blev indlagt med kvæstelser i hovedet og benbrud. Yderligere 2 elever blev overført til Odense med svære hjernelæsioner. Fra Centralsygehuset i Esbjerg kunne 6 sendes hjem efter behandling.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Afdelingens officielle websted

Folkeskoler i Esbjerg Kommune
Etableret i 1932
Finlands uafhængighedsdag

Finlands uafhængighedsdag fejres den 6. december. Dagen regnes for Finlands nationaldag og er flagdag. Den 6. december 1917 erklærede Finland sig uafhængigt af Rusland.

Blandt de tilbagevendende festligheder på denne dag findes den økumeniske festgudstjeneste i Helsingfors, der transmitteres direkte i tv, og andre gudstjenester landet over samt militærparader, koncerter, fester arrangeret af kommunerne, studenterforeningernes faneoptog til soldatergravene om aftenen samt præsidentens kur, hvor Finlands præsident modtager et stort antal kendte finner i sin residens og desuden udenlandske statsborgere, som i årets løb har gjort noget særligt for Finland. Mange finner sætter to levende lys i vinduerne om aftenen. Præsidentens kur udsendes i tv og har altid høje seertal.

På uafhængighedsdagen uddeler præsidenten offentlige hæderstegn, og Finlands forsvar forfremmer officerer.

Historie 

Finland blev selvstændigt fra Rusland den 6. december 1917. Bolsjevikkerne havde taget magten ved oktoberrevolutionen i Rusland den 7. - 8. november 1917 og den 4. december 1917 afgav Pehr Evind Svinhufvud som leder af senatet Finlands selvstændighedserklæring. Parlamentet godkendte selvstændighedserklæringen den 6. december med stemmerne 100-88.

I de tidlige stadier af selvstændigheden var der forskellige meninger om selvstændighedsdagen. Højre mente, at Finland havde frigjort sig fra Rusland allerede tidligere efter borgerkrigen, og de ville markere selvstændighedsdagen med den hvide hærs sejrsparade den 16. maj. Venstre på sin side, anså som selvstændighedsdagen den 15. november, eftersom demokratiet repræsenteret ved rigsdagen havde erklæret sig som højeste forvalter af magten den 15. november 1917. Et år efter antagelsen af selvstændighedserklæringen, den 6. december 1918, markerede den akademiske verden, især E.N. Setälä, årsdagen med en banket. Fra 1919 har den 6. december markeret selvstændighedsdagen: regeringen under statsminister, agraren J.H. Vennola besluttede i november som kompromis at gøre det til en helligdag for statslige kontorer, skoler og domstole.

I 1929 fastlagdes dagen som en almindelig betalt feriedag.
 
I 1937 blev vedtaget en lov som fastlagde selvstændighedsdagen til markering, som betalt fridag eller - for dem, der ikke kunne tage dagen fri - som en dag hvorpå der ydedes en særlig høj betaling.

Årsparadesteder siden 1993 

 1993: Seinäjoki
 1994: Lohja
 1995: Kajaani
 1996: Mikkeli
 1997: Oulu
 1998: Jyväskylä
 1999: Huittinen
 2000: Lahti
 2001: Joensuu
 2002: Lohja
 2003: Turku
 2004: Mikkeli
 2005: Lahti
 2006: Jyväskylä
 2007: Hämeenlinna
 2008: Turku
 2009: Riihimäki
 2010: Kuopio
 2011: Tampere
 2012: Kouvola
 2013: Mikkeli
 2014: Hämeenlinna
 2015: Jyväskylä
 2016: Kajaani
 2017: Kuopio
 2018: Mikkeli

Noter

Eksterne henvisninger 

Nationaldage
Uafhængighedsdag
Safranpandekage

Safranpandekage eller gotlandsk pandekage (på gutamål: saffranspannkake, saffranspannkakå) en en gotlandsk dessert. Ingredienserne er grødris, fløde, mælk, sukker, æg, hakkede mandler og safran, og kagen bages i en bradepande. Kagen spises lun eller kold og serveres traditionelt med korbærsyltetøj (salmbärssylt) og flødeskum.

Historie 
Ovnbagte pandekager var festmad og kendes på Gotland siden 1700-tallet. Festmad blev de i kraft af tilsætningen af fint mel og æg. I 1800-tallet blev det mere almindeligt med sukker i pandekagerne, og også safran og rosiner. Safranpandekager i den nuværende form (lavet af grødris og bagt i ovnen) hører til kategorien af buddinger, der blev almindelige desserter i 1800-tallet, da brændekomfuret gjorde det enklere at tilberede mad i ovnen. Safranpandekagen havde særlig forbindelse med julen, hvor den blev lavet af tiloversbleven risengrød, men i 1800- og 1900-tallet begyndte man også at servere den på årsdage og ved bryllupper og begravelser. Syltetøjet, der spises til pandekagen, er også en skik fra 1800-tallet, da sukkeret blev billigere, og syltetøj blev et meget populært tilbehør til desserter.

I dag vides det ikke, om safranpandekagen er opstået på Gotland, eller om den er bragt til øen udefra. Safranpandekagens råvarer har rødder tilbage til middelalderens og renæssancens tilsmagte og farvede risengrød, som forekom i de højere samfundslag. Netop kombinationen af ris, mandler, safran og sukker gjorde retten meget eksklusiv, ligesom safranbrød, der kendes siden 1500-tallet. I den senere del af 1900-tallet er safranpandekagen blevet et velkendt turistsymbol for Gotland og serveres gerne på sommeråbne turistrestauranter og i andre sammenhænge, hvor øens lokale mad fremhæves.

Noter 

Pandekager
Desserter
Gotland
Mad fra Sverige
Clueless

Clueless er en amerikansk romantisk komedie fra 1995 med en handling som til dels er baseret på romanen Emma af Jane Austen.

Medvirkende 
Alicia Silverstone som Cher Horowitz
Stacey Dash som Dionne
Brittany Murphy som Tai fraiser
Paul Rudd som Josh
Donald Adeosun Faison som Murray
Breckin Meyer som Travis Birkenstock
Jeremy Sisto som Elton
Dan Hedaya som Mel Horowitz
Aida Linares som Lucy

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 

Romantiske komediefilm fra USA
Amerikanske film fra 1995
Komediefilm
Filippo Taglioni

Filippo Taglioni født 5. november 1777, død 11. februar 1871 var en italiensk balletdanser, koreograf og personlig lærer for sin datter, den berømte romantiske ballerina Marie Taglioni. Hans søn Paul Taglioni dansede også ballet. Og selvom August Bournonvilles versionen er bedre kendt, var det Taglioni der var den oprindelige koreograf af Sylfiden, i 1832.

Kilde 

Balletkoreografer
Personer fra Milano
Balletdansere