kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Trekantsuligheden

I matematikken er trekantsuligheden en sætning, der siger, at længden af en given side i en trekant er mindre eller lig med summen af de to andre siders længder, men større eller lig med forskellen mellem de to andre siders længder.

Trekantsuligheden er en sætning i rum, såsom de reelle tal, alle Euklidiske rum, Lp-rum (p ≥ 1), og vilkårlige indre produkt-rum. Den forekommer også som aksiom i definitionerne af flere af de matematiske strukturer i matematisk analyse og funktionsanalyse, såsom normerede vektorrum og metriske rum.

Normeret vektorrum 
I et normeret vektorrum, , siger trekantsuligheden, at
 .
Altså, at normen af summen af to vektorer maksimalt er lige så stor som summen af de to vektorers norm.

Den reelle talakse er et normeret vektorrum, med den absolutte værdi som norm, og således siger trekantsuligheden om reelle tal, at
 

Trekantsuligheden er i matematisk analyse nyttig til bestemmelse af den største øvre værdi en sum kan antage, givet størrelserne af summens indgående led.

Metrisk rum 
I et metrisk rum  siger trekantsuligheden, at
 
Altså at afstanden mellem to vilkårlige punkter  og  maksimalt er summen af afstandende fra  til  og  til .

Korollar 
Det følgende er en ofte nyttig konsekvens af trekantsuligheden, der giver information om nedre begrænsninger i stedet for øvre begrænsninger:
  eller for metriske rum .
Dette kræver at normen og afstandsfunktionen er 1-Lipschitzkontinuerte og dermed kontinuerte.

Se også 
 Cauchy-Schwarz' ulighed

Matematiske sætninger
Metrisk geometri
Hermann Amandus Schwarz

Karl Hermann Amandus Schwarz (født 25. januar 1843, død 30. november 1921) var en tysk matematiker, der var kendt for sit arbejde på kompleks analyse. Han blev født i Hermsdorf, Schlesien (nu Heřmanice, Polen).

Schwarz arbejdede i Halle, Göttingen, og til sidst i Berlin, på emner som funktionsteori, differentialgeometri og variationsregning.

Han var en af Karl Weierstrass' elever. Han blev professor på Humboldt-Universität zu Berlin i 1892, hvor han havde underviste bl.a. Lipot Fejer, Paul Koebe og Ernst Zermelo. Han døde i Berlin.

Matematikere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Atiba Hutchinson

Atiba Hutchinson (født 8. februar 1983) er en canadisk fodboldspiller, der spiller for Beşiktaş JK og det canadiske fodboldlandshold. Han spillede i perioden 2006-2010 for F.C. København, hvor han opnåede 215 kampe. 

Hutchinson er i stand til at dække en række positioner på banen og har gennem sin karriere spillet flere pladser. I sin tid i FCK spillede han både offensiv og defensiv midtbane og til tider tillige hængende angriber. I PSV spillede han midtbane og højre back og på det canadiske landshold har han spillet højreback og centerback.

Den 22. april 2010 blev det offentliggjort, at Hutchinson havde indgået en treårig kontrakt med den hollandske storklub PSV Eindhoven. Han skiftede fra FC København til PSV Eindhoven i sommeren 2010.

Ved Dansk Fodbold Award 2010 modtog han som den første nordamerikanske spiller prisen som "Årets superligaspiller".

Tidligere klubber: Brampton Braves, Toronto Lynx, Östers IF, Helsingborgs IF og FC København.

Noter

Ekstern henvisning 

 Atiba Hutchinsons spillerstatistik på FC Københavns hjemmeside 

Fodboldspillere fra Canada
Fodboldspillere fra Helsingborgs IF
Fodboldspillere fra FC København
Fodboldspillere fra Östers IF
Fodboldspillere fra PSV Eindhoven
Fodboldspillere fra Beşiktaş JK
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2022
Tobias Linderoth

Tobias Linderoth (født 21. april 1979) er en tidligere svensk fodboldspiller, der spillede på den centrale midtbane. Linderoth opnåede som aktiv spiller 76 landskampe for det svenske fodboldlandshold.

Han var en af den danske Superligas bedste spillere, da han spillede for FC København mellem 2004 og 2007. Han har tidligere i karrieren været knyttet til IF Elfsborg, Stabæk og Everton F.C..

Tobias Linderoths spillestil var kendetegnet ved et stort løbepensum, ligesom ét af hans andre kendetegn var en meget fysisk spillestil. Linderoth spillede som anfører for FC København. Central defensiv midtbane var hans foretrukne position, men han kunne også spille central midtbane.

Han skiftede i sommeren 2007 til tyrkiske Galatasaray, hvor han spillede frem til 2010. Opholdet var dog plaget af skader.

Familie 

Tobias Linderoth er søn af den tidligere svenske landsholdsspiller Anders Linderoth, som i 2007 var træner for Viborg FF.

Tobias og Maria Linderoth blev den 26. oktober 2006 forældre til en pige.

Eksterne henvisninger 

 Linderoths spillerprofil på FC Københavns hjemmeside 

Fodboldspillere fra Sverige
Fodboldspillere fra FC København
Fodboldspillere fra Everton F.C.
Fodboldspillere fra Galatasaray SK
Fodboldspillere fra Stabæk Fotball
Fodboldspillere fra IF Elfsborg
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2002
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2008
Den sorte firkant

Den sorte firkant var en betegnelse for en del af Indre Nørrebro i København, afgrænset nordligt af Nørrebrogade, østligt af Peblinge Sø, sydligt af Åboulevard og vestligt af Kapelvej ved Assistens Kirkegård. Betegnelsen var alment kendt i 1960'erne, hvor en stor del af områdets beboere var socialt udsatte. Den sorte firkant er stort set sammenfaldende med det såkaldte rabarberkvarter med centrum på Blågårds Plads. Da der aldrig er foretaget nogen officiel inddeling af kvarteret, er inddelingen lavet efter de områder, der i 1960'erne og 1970'erne blev saneret af Københavns Kommune. Saneringen bestod mest af nedrivninger, og kvarteret forslummede yderligere. Overborgmester Egon Weidekamp sagde, at hele Nørrebro lignede en krigszone op gennem 1970'erne. 

Egon Weidekamp, der i februar 1977 præsenterede kommunens helhedsplan for saneringen, havde den som en mærkesag. Tiltaget blev da også af mange anset som rationelt, men der var en stemning for blandt mange beboere, at saneringen berøvede Nørrebro meget af bydelens sjæl. Weidekamp ignorerede i al væsentlighed disse indvendinger, og det kom til flere sammenstød, bl.a. ved Byggeren i 1980, der blev selve symbolet på modsætningen mellem nørrebroere og kommune i de turbulente år. Sammenstødene mellem beboergrupper og myndighederne var dog også typisk, hvis ikke fortrinsvis, præget af deltagelsen fra BZ-bevægelsen. Saneringen fik til sidst lov til at forløbe, og den erstattede de gamle bebyggelser med nyt elementbyggeri med almennyttige boliger. Senere saneringer, bl.a. på Vesterbro i 1990'erne, blev gennemført med langt større nænsomhed. 

Saneringen kan tænkes at have haft en stærk indvirkning på demografien i området, idet området omkring Blågårds Plads efter saneringen kom til at bestå af mange lejeboliger, hvor mange indvandrere blev genhuset. I kontrast til dette er kvarteret omkring Sankt Hans Torv på den anden side af Nørrebrogade præget af mange ejer- og andelsboliger og en befolkningssammensætning præget af etnisk-dansk middelklasse.

"Den sorte firkant" 
Der er forskellige teorier om navnets oprindelse. Én teori bygger på, at kvarteret omkring Blågårds Plads var ualmindeligt sort og beskidt som følge af forurening fra Anker Heegaards Jernstøberi, der i perioden 1830 til omkring 1900 lå, hvor Blågårds Plads ligger i dag. En anden var, at politiet anvendte sorte nåle på kortet for at markere udrykninger til sager om børnemishandlinger; området omkring Den sorte firkant var dækket af sorte knappenåle. Endelig er der en tredje teori om, at man i et bysaneringskort fra 1972 havde markeret bydelen med en sortbrun farve. Før saneringen var det et af de kvarterer i hovedstaden med de ringeste sanitære forhold, lokum i gården, trange baggårde og brandfarlige korridorlejligheder (se branden i Stengade 20). Navnet er ikke mindst blevet alment kendt gennem Slumstormernes sang "Den Sorte Firkant" fra 1971.

Noter

Litteratur 
 Pernille Steensgaard, København – folk og kvarterer, Gyldendal.
Michael Varming, Byfornyelse En Debatbog, Gyldendal 1972

Eksterne henvisninger 
 http://www.b.dk/nationalt/saadan-saa-noerrebro-ud-i-gamle-dage#slide-11 

Kvarterer i Nørrebro
Borupgaard Gymnasium

Borupgaard Gymnasium er beliggende i Ballerup Kommune, ca. 15 km nordvest for København. Gymnasiet er dimensioneret til en 12-spors skole, der er opbygget af fem karakteristiske, kvadratiske bygninger – kaldet ”blokke”. Et stort kantineområde og studiecenter sammenbinder blokkene. Siden skoleåret 2009/10 er der startet 12 1.g klasser.

Skolen blev grundlagt i 1980 under navnet Amtsgymnasium Ballerup II i lokaler på den nedlagte Buddinge skole. I 1983 flyttede gymnasiet til Ballerup og fik navn efter den gård, som havde lagt jorder til de nyopførte bygninger. I 2004 afsluttedes en udbygning og modernisering, der bl.a. har betydet en ny bygning – ”blok 4” – nye og forbedrede fag- og klasselokaler, en ekstra idrætshal, et studiecenter kombineret med skolens bibliotek og studieområder i alle blokkene.

Skolens rektorer 

 1980-1990: Aase Herskind
 1990-1991: Kjeld Sørensen (konstitueret)
 1991-2000: Ralf Nielsen
 2000: Birgitte Jørgensen (konstitueret)
 2000-2005: Allan Kjær Andersen
 2005-2006: Birgitte Jørgensen (konstitueret) 
 2006-2007: Henry Nørgaard
 august 2007-marts 2008: Birgitte Jørgensen (konstitueret)
 april 2008-2023: Thomas Jørgensen
 2023: Karin Bøhrk (konstitueret) 
 2023-: Lars Viborg Jørgensen

Tal 
 Antal elever: >1.119
 Antal klasser: ~36
 Antal medarbejdere: Ca. 130 lærere + TAP'ere mv.

Gymnasier i Danmark
Ballerup
Etableret i 1980
Esbønderup Kirke

Esbønderup Kirke ligger i den nordsjællandske landsby Esbønderup.

De ældste dele af Esbønderup Kirke er mere end 850 år gamle. Esbønderup Kirkes ældste dele kan tidsfæstes til før 1130. Kirken er bygget af forskellige sten, udvidelserne med teglsten. Kirkeskibet og det nærmeste stykke af koret er opført i rundbuestil af kampesten og sandsten, de sidste uden tvivl hidførte fra Skåne. I den senere middelalder har den fået indbygget murstenshvælvinger og modtaget forskellige udvidelser og tilsætninger, således synes den oprindelige korrunding at have måttet vige pladsen for en firkantet forlængelse i øst. Endnu senere (omkring 1450) er et tårn tilbygget i vest; i nyere tider er der opført en større udbygning ved skibets nordre side.

Altertavlen er malet i 1840'erne af Albert Küchler, der var elev af Eckersberg: "Marie Bebudelse" (1841). Rammen er fra 1943. Alterbordet blev muret i 1943. Det gamle alterbord står nu i kirkens kapel.

I året 1894 fremdroges og opfriskedes en smuk, malet dekoration (vist fra 14. århundrede) på korets hvælving såvel som en Laurentius-figur ved siden af korbuen (Sankt Laurentius har måske været kirkens værnehelgen), den sidste vist endog malet efter reformationen.

Prædikestolen er fra 1602 og er et pragtfuldt stykke billedskærerarbejde.

Døbefonten af granit, vist stammende fra kirkens ældste dage, i kirken var i lang tid ikke den oprindelige, men den oprindelige døbefont blev fundet på en mark, hvor den blev brugt som vandskål til markens køer.

I forhallen under tårnet findes en mærkelig ligsten med latinsk indskrift over "Hr. Mikael, engang Præst paa dette Sted, som døde i Aaret 1330 7. Okt.".

Kirkeklokken fra 1406

Kirkens 850 års jubilæum blev fejret den 20. november 1977.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Esbønderup Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Esbønderup Kirke  hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Gribskov Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Kirke
Monas Verden

Monas verden er en dansk film fra 2001, instrueret af Jonas Elmer efter et manuskript af Nikolaj Peyk.

Medvirkende 

 Sidse Babett Knudsen
 Thomas Bo Larsen
 Mads Mikkelsen
 Jesper Asholt
 Klaus Bondam
 Bjarne Henriksen
 Bodil Udsen
 Mette Horn
 Asger Reher
 Nicolas Bro
 Anders Nyborg
 Michel Castenholt
 Therese Glahn
 Fritze Hedemann
 Henrik Vestergaard

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 2001
Film instrueret af Jonas Elmer
Dansksprogede film
Ørkenens juvel

Ørkenens juvel er en dansk film fra 2001.

Medvirkende
 Cecilie Egemose Østerby – Annie
 Kåve Pour – Oscar
 Niels Anders Thorn – Politimester Bent
 Amin Jensen – Lille Knud
 Arne Siemsen – Generalen
 Peter Hesse Overgaard – Detektiv Snudeskaft
 Preben Harris – Gunnar Far
 Andrea Vagn Jensen – Mor
 Gyrd Løfqvist – Dyrlæge
 Ulf Pilgaard – Didriks stemme

Eksterne henvisninger

 

Danske film fra 2001
Børnefilm fra Danmark
Familiefilm fra Danmark
Dansksprogede film
Elsker dig for evigt

Elsker dig for evigt er en dansk dogmefilm fra 2002, instrueret af Susanne Bier og skrevet af Bier og Anders Thomas Jensen.

Medvirkende 
 Sonja Richter
 Nikolaj Lie Kaas
 Mads Mikkelsen
 Paprika Steen
 Birthe Neumann
 Stine Bjerregaard
 Niels Olsen
 Ulf Pilgaard
 Anders Nyborg
 Ida Dwinger
 Michel Castenholt
 Susanne Juhasz
 Birgitte Prins
 Tina Gylling Mortensen
 Hanne Windfeld

Genre 
"Elsker dig for evigt" er som dogmefilm diskuteret. Argumenter for at det ikke skulle være en dogmefilm er, at der bliver brugt baggrundsmusik, hvilket ikke er tilladt ifølge de meget klare regler for Dogme95-film. Musikken blev skrevet af komponisterne Jesper Winge Leisner og Niels Brinck (under kunstnernavnet Ivory). Musikken blev afspillet i real time under optagelserne, hvilket skulle kunne forsvares. Der blev endvidere udgivet et internationalt soundtrack Open Hearts, skrevet af de to ovennævnte komponister og produceret af Brinck. Soundtrackets sange blev sunget af den fransk/indonesiske sangerinde Anggun.

Teaterforestilling 
I november 2017 premierede Elsker dig for evigt som en moderne dans-forestilling på Takkelloftet på Det Kongelige Teater i København. Forestillingen var en co-produktion mellem Musikhuset Aarhus og dansekompagniet Black Box Dance Company, og forestillingen fik støtte fra Europæisk Kulturhovedstad Aarhus 2017. Koreograf Marie Brolin-Tani stod for koreografien, som blev udført af Black Box Dance Company, og sangerinde og sangskriver Pernille Rosendahl leverede musikken til forestillingen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Dogmefilm
Danske film fra 2002
Film instrueret af Susanne Bier
Bodilprisen for bedste danske film
Robertprisen for årets danske spillefilm
Dansksprogede film
Jeg er Dina

Jeg er Dina (engelsk titel: I Am Dina) er en dansk-svensk-norsk film fra 2002. Den er instrueret af Ole Bornedal. Jonas Cornell har skrevet manuskriptet efter Herbjørg Wassmos Dinas bog.

Plot 
Dina vokser op i 1860'erne i det nordlige Norge. Da hun er 5 år gammel sker der et uheld som forårsager hendes mors død. Hendes far har svært ved at tilgive hende og de isolerer sig fra hinanden. Noget tid efter ansætter faren, den danske huslærer, Lorch. Han giver hende den omsorg, som hun mangler fra sin far og han lærer hende at spille cello. Den tid de tilbringer sammen er lykkelig for Dinas vedkommende.

Da hun er 16 år bliver hun gift med Jacob Grønlev, som er på alder med hendes far og en god ven af samme person. Da de har været gift et stykke tid forårsager Dina Jacobs død. Hun indleder derefter et forhold til barndomsvennen, Tomas. Hun bliver gravid med sønnen Benjamin kort tid herefter og der sås tvivl om hvem der er far til barnet – Jacob eller Tomas?

Dina møder også en russisk mand ved navn Leo Zhukovsky. De indleder med tiden et forhold, som får en tragisk afslutning med Benjamin som vidne.

Dina har levet i sin egen verden siden hun var 5 år. Hun snakker med sin afdøde mor og har et voldsomt temperament samt en stærk erotisk længsel.

Medvirkende 
 Maria Bonnevie – Dina 
 Gérard Depardieu – Jacob Grønlev
 Christopher Eccleston – Leo Zhukovsky 
 Pernilla August – Hjertrud, Dinas mor
 Bjørn Floberg – Edvard Dinas far
 Hans Matheson – Tomas 
 Jørgen Langhelle – Anders 
 Mads Mikkelsen – Niels 
 Søren Sætter-Lassen – Lorch 
 Oscar Frostad Udbye – Benjamin, Dinas søn
 Bodil Udsen – Oline 
 Kate Hardie – Stina, Benjamins amme
 Anette Hoff – Dagny 
 Henning Jensen – Gentleman
 Jørgen Reenberg – Merchant 1

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 2002
Film instrueret af Ole Bornedal
Dramafilm fra Sverige
Dramafilm fra Norge
Film fra Danmark (administrationskategori)
Svenske film fra 2002
Norske film fra 2002
Hund (flertydig)

En hund kan være:

 Hund – et dyr
 Hund (redskab) – et redskab

Se også
 Hundedagene – perioden fra 23. juli til 23. august
 Hundefamilien – dyr i familie med hunden, ulve, ræve mv.
 Hundegalskab – en virussygdom (rabies), der forårsager akut hjernebetændelse hos både dyr og mennesker
 Hundehoved (mytologi) – et fabelmenneske med hundehoved
 Hundehoved – en roman fra 2005 af den danske forfatter Morten Ramsland
 Hunderacer – liste
 Hundestilling – en samlejestilling hvor kvinden støtter på knæ og hænder
 Lille Hund – et stjernebillede på den nordlige himmelkugle
 Store Hund – et stjernebillede på den sydlige himmelkugle
 Tore Hund – (990–1036) en norsk vikingehøvding
 Hunden - et magasin som udgives af Dansk Kennel Klub
Den pythagoræiske læresætning

Den pythagoræiske læresætning beskriver forholdet mellem sidelængderne i en retvinklet trekant. Det er en af de grundlæggende sætninger i den euklidiske geometri. Den siger, at i alle retvinklede trekanter er summen af kateternes kvadrat lig hypotenusens kvadrat. Sætningen kan også udtrykkes som ligning, idet kateternes længder benævnes  og  og hypotenusens benævnes , ligesom på illustrationen:

Det er derfor muligt at beregne en sidelængde i en retvinklet trekant, når de to andre sidelængder er kendte. Fx findes hypotenusen  ved at tage kvadratroden af summen af  og s kvadrater, altså 

Læresætningen er opkaldt efter Pythagoras. Princippet var velkendt både for egyptere og babylonere længe før Pythagoras' tid, når det gjaldt en trekant med målene 3, 4 og 5; men Pythagoras beviste, at princippet gjaldt i alle tilfælde. 

Sæt af heltalige løsninger til den pythagoræiske læresætning kaldes pythagoræiske tal.

Beviser 
Der findes flere måder at bevise den pythagoræiske læresætning på.

Bevis ud fra arealer 

Det omskrevne kvadrat har arealet:

Det samme areal kan beregnes som summen af arealerne af de fire trekanter og arealet af det indskrevne kvadrat:

Disse to forskellige udtryk for det samme areal sættes lig hinanden:

Denne ligning reduceres til:

Hermed er sætningen bevist.

Anvender ensvinklede trekanter 

Fra billedet . Og ved at erstatte ligninger (1) og (2):

Mangedobling for c:

Den udvidede pythagoræiske læresætning 
Der findes imidlertid også en udvidet pythagoræisk læresætning, som gælder for alle trekanter, ikke kun de retvinklede. Denne kaldes cosinusrelationen. Den kaldes den udvidede Pythagoras, da den for det første i sin opbygning minder meget om Pythagoras' læresætning og desuden er beviset for sætningen baseret herpå.

Cosinusrelationerne er givet ved
,

hvor  er vinklen mellem linjerne  og . Her er det lige meget hvilke af siderne der benævnes med ,  og .

Pythagoras' omvendte sætning 
Den omvendte sætning af den pythagoræiske læresætning er også sand. Det vil sige at hvis længden af siderne i en trekant opfylder: :, så er vinkel C en ret vinkel, og derfor er trekanten retvinklet.

Referencer

Se også 
 Retvinklet trekant
 Sinusrelation
 Cosinusrelation.

Bog 

 Holth, Klaus m.fl. (1987): Matematik Grundbog 1. Forlaget Trip, Vejle.

Eksterne henvisninger 

 Bevis fra Hans Christian Andersen: Formens evige Magie 

Trekant geometri
Matematiske sætninger
Vinkel
Areal
Øjenvippe

Øjenvipperne er en af de ting der er til for at beskytte øjet.

Øjenvipperne er en række hår på øjenlåget, som er meget følsomme. De får øjet til at lukke sig ved den mindste berøring.

Se også 

Hår
Lys Assia

Rosa Mina Schärer med kunstnernavnet Lys Assia (født 3. marts 1924 i Lenzburg, Schweiz, død 24. marts 2018 i Zürich) var en schweizisk sangerinde.

Lys Assia startede sin sangkarriere i 1940 og fik sit første store gennembrud i 1954 med singlen "Oh, Mein Papa".

I 1956 blev hun den første vinder af Eurovision Song Contest med sangen "Refrain". Hun vandt også den schweiziske finale i 1957 og 1958, hvor det blev til en 8.- og en 2.-plads i den europæiske finale.

I 1963 blev Lys Assia gift med danskeren Oscar Pedersen. Parret flyttede senere til Frankrig, hvor Oscar Pedersen døde i en bilulykke i 1995.

Lys Assia var til sin død en aktiv musiker. Hendes seneste album kom i 2005 i forbindelse med Eurovision Song Contests 50 års fødselsdag, hvor hun også selv deltog i jubilæumsshowet Congratulations i København.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Lys Assia synger "Refrain" ved Eurovision 1956 

Sangere fra Schweiz
Vindere af Eurovision Song Contest
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1956
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1957
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1958
Schweiz' Eurovision Song Contest-deltagere
Ulrich Zwingli

Ulrich Zwingli (eller Huldrych Zwingli) (født 1. januar 1484 i Wildhaus, Schweiz, død 11. oktober 1531 i Kappel am Albis) var en teolog, der regnes som grundlægger af den reformerte kirke.

Zwingli studerede i Wien og Basel og gjorde tjeneste som præst i Zürich fra 1519. Han var fra begyndelsen af tilhænger af Erasmus af Rotterdam, men udviklede efter 1519 en reformatorisk opfattelse i forbindelse med sine studier af Paulus og Augustin. Efter nogle disputter med katolikkerne anerkendte magistraten Zwinglis standpunkt som det rette, og reformationen blev gennemført i Zürich.

I 1530 havde Zwinglis reformation spredt sig til Bern, Basel, Bodensø-området og Strasbourg. Derimod mislykkedes forsøget på at udbrede den med magt til de katolske kantoner i Schweiz. Zwingli faldt i slaget ved Kappeln den 11. oktober 1531, hvor han deltog som feltpræst.

Forsøget på at nå et fælles standpunkt med Martin Luther ved Religionssamtalerne i Marburg (Marburger Religionsgespräche) i 1529 mislykkedes på grund af uenighed om nadveren. Zwingli så på nadveren som en symbolsk handling, mens Luther mente, at Jesu Kristi kød og blod virkelig er til stede i brød og vin (realpræsens).

Gennem Heinrich Bullinger, Zwinglis efterfølger som leder for kirken i Zürich, virkede Zwinglis lære videre og øvede indflydelse på den reformerte teologi, dog i mindre omfang end Jean Calvin.

Værker 
 De vera et falsa religione (Zürich 1525)
 Amica exegesis (1527)
 Fidei ratio (Zürich 1530) 
 Christianae fidei brevis et clara expositio ad regem christianum (Zürich 1536)
 Sämtliche Werke (Zürich 1545 u. 1581)

Litteratur 
 Hottinger, Huldreich Zwingli und seine Zeit (Zürich 1842)
 Tichler, Zwingli, de kerkhervormer (Utr. 1857-58, 2 Bde.)
 Christoffel, Zwinglis Leben und ausgewählte Schriften (Elberf. 1857, 2 Bde.)
 Mörikofer, Ulrich Zwingli (Leipz. 1867-69, 2 Bde.)
 Zeller, Das theologische System Zwinglis (Tübing. 1853)
 Sigwart, Ulrich Zwingli (Stuttg. 1855)
 Spörri, Zwingli-Studien (Leipz. 1866)
 Werder, Zwingli als politischer Reformator (Basel 1882)
 A. Baur, Zwinglis Theologie (Halle 1885- 89, 2 Bde.)
 Witz, Ulrich Zwingli, Vorträge (Gotha 1884).
 Ulrich Gäbler, Huldrych Zwingli. Eine Einführung in sein Leben und sein Werk, Evangelische Verlagsanstalt: Berlin 1985.

Eksterne henvisninger 

 Zwingli-Seite des Kirchlichen Informationsdienstes der Ev.-ref. Landeskirche des Kantons Zürich
 Texte von Zwingli 

Reformatorer
Præster fra Schweiz
Faglitterære forfattere fra Schweiz
Reformerte teologer
Calvinistiske præster
Clairauts sætning

I matematisk analyse siger Clairauts sætning, at, hvis en funktion

,

hvor , har kontinuerte partielle afledede af anden orden i hele , så gælder for alle  og alle , at

Med andre ord, de partielle afledede af funktionen kommuterer i punktet . Sætningen er opkaldt efter den franske matematiker Alexis Clairaut.

Matematisk analyse
Matematiske sætninger
Allergen

Et allergen er et stof, som kan frembringe allergi. Blandt allergener kan nævnes nogle tungmetaller, hvor især nikkel og krom er stærkt allergifremkaldende. Ligeledes kan proteiner i fødevarer og pollen fremkalde allergi, ligesom dyrehår og husstøvmider kan det.

Se også

 Luftfrisker

Allergi