kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vesten for måne

Vesten for måne er en roman fra 2002, skrevet af Jane Aamund.

Bogen er forfatterens dramatiske beretning om sin vestjyske familie – om sin stolte mormor, Ane Weibel, der stolede på kærlighedens og troens magt, og om livet i den tilsyneladende idylliske limfjordsby Lemvig.

Vi hører om egnens mennesker, der formes af den store natur og blæstens evige susen.

Romanen koncentrerer sig om Ane og Margrethe, der vokser op på gården Nørre Vinkel. Deres far er ene om at opdrage døtrene og har store planer for deres fremtid. Her ved tærsklen til det nye århundrede er en fars magt blot ikke længere, hvad den var engang.

Margrethe forelsker sig i en københavnerjournalist, og Ane, der som den ældste skal overtage gården, gifter sig med Johannes Weibel, en mild mand med drømme og fantasi.

Vesten for måne blev samlet med romanen Udlængsel og udgivet som Lemvigkrøniken i 2006.

Henvisninger 

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2002
Hank Williams

Hank Williams (17. september 1923 i Alabama – 1. januar 1953 i West Virginia) var en amerikansk countrymusiker og sangskriver. Han voksede op i fattigdom med en far der var veteran fra 1. verdenskrig og på grund af krigsskader ofte var indlagt. Hans musikalske baggrund var oldtimemusikken og de farvedes blues, som han hørte gademusikerne fremføre overalt. Han blev efter sigende gode venner med en af dem, Rufus Payne, med øgenavnet Tee-Tot, hvis indflydelse har givet Hanks sange et bluespræg.

Han begyndte i en tidlig alder at drikke alkohol og senere at tage stoffer. Som sekstenårig forlod han skolen og rejste rundt med sit band Drifting Cowboys, og han opnåede en stor lokal popularitet. I 1943 mødte han Audrey Shephard der blev hans manager, og han blev gift med hende året efter. Det var ikke et lykkeligt ægteskab, og hans mange sange om ulykkelig kærlighed er tydeligt inspireret af dette. Hun havde store ambitioner på hans vegne, og i 1946 fik hun et møde i stand med musikforlæggeren Fred Rose i Nashville. Han anerkendte, at det var et stort talent han nu havde her, og han sørgede for at han fik indspillet og udgivet plader. Han fik snart det ene hit efter det andet, betegnende hed en af dem "Lovesick Blues," for er der noget der er hovedtemaet hos ham, så er det længslen efter kærlighed.

Hans karriere fik mange afbrydelser på grund af hans misbrugsproblemer, men han kom altid tilbage med et hit.

I 1952 gik han på afvænning og der blev nu planlagt et større comeback for ham. Den første come-back koncert var planlagt til nytårsdag 1953, men på vej i bil til denne koncert tog et hjertestop livet af ham.

Han er en af de betydeligste kunstnere indenfor den countrystil, der kaldes honky-tonk og blandt hans mest kendte sange er "Honky Tonk Blues", "Your Cheatin' Heart" og "I'm So Lonesome I Could Cry".

Eksterne henvisninger

Noter 

Musikere fra USA
Sangere fra USA
Countrymusikere
Countrysangskrivere
Guitarister fra USA
Hollywood Walk of Fame
Lise Thomsen

Esther Louise "Lise" Thomsen (født 26. december 1914 i South Miami, Miami-Dade County i Florida, død 26. november 2003) var en dansk skuespiller.

Lise Thomsen blev uddannet på Det kongelige Teaters elevskole og blev knyttet til teatre og revyscener i København som Folketeatret, Det Ny Teater og Stig Lommers revyer.

Hun blev gift med musikeren Jørgen Rothenborg, fik i 1945 med professor, dr.phil. Martin Volodja Johansen en datter, skuespillerinden Lane Lind. I 1948-1955 var hun gift med kapelmester Svend Nicolaisen, og i 1960 blev hun gift med skuespilleren Bent Vejlby.

Filmografi 
 Blaavand melder storm – 1938
 I dag begynder livet – 1939
 I de gode gamle dage – 1940
 Gå med mig hjem – 1941
 Wienerbarnet – 1941
 En forbryder – 1941
 Afsporet – 1942
 Diskret ophold – 1946
 Billet mrk. – 1946
 Lise kommer til byen – 1947
 Hvor er far? – 1948
 Unge piger forsvinder i København – 1951
 Nålen – 1951
 Sønnen fra Amerika – 1957
 Englen i sort – 1957
 Krudt og klunker – 1958
 Den hvide hingst – 1961
 Løgn og løvebrøl – 1961
 Støv for alle pengene – 1963
 Alt for kvinden – 1964
 Jensen længe leve – 1965
 Mor bag rattet – 1965
 Landmandsliv – 1965
 Jeg - en elsker – 1966
 Dyden går amok – 1966
 Mig og min lillebror – 1967
 Min kones ferie – 1967
 Jeg - en marki – 1967
 Dyrlægens plejebørn – 1968
 Jeg - en kvinde 2 – 1968
 Mig og min lillebror og storsmuglerne – 1968
 Nøddebo Præstegård (1974) – 1974
 Terror (film) – 1977

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Skuespillere fra Florida
Pelargonie

Pelargonie (Pelargonium) er en slægt, som omfatter ca. 200 arter af stauder, sukkulenter og buske. Arterne hører hjemme i det sydlige Afrika, og de tåler både tørke og varme, men kun ganske let frost. De langstilkede blade sidder som regel spredt og har ofte lyse eller mørke mønstre. De oprette stængler bærer de regelmæssige blomster i endestillede halvskærme.

Varieteterne, der kendes under navnet "zonalegruppen", er i store træk udviklet fra Pelargonium zonale og Pelargonium inquinans, mens de vedbendbladede hovedsagelig stammer fra Pelargonium peltatum. De såkaldte franske pelargonier er tiltrukket ud fra Pelargonium cucullatum og Pelargonium grandiflorum. De duftende pelargonier kaldes for det meste "duftgeranier", og de stammer fra en lang række arter, men mest Pelargonium graveolens. Her omtales kun de arter og hybrider, der dyrkes i Danmark.

 Citrongeranie (Pelargonium crispum)
 Engelsk pelargonie (Pelargonium grandiflorum)
 Hængepelargonie (Pelargonium peltatum)
 Rosengeranie (Pelargonium graveolens)
 Tandpelargonie (Pelargonium denticulatum)

 Pelargonium zonale (Pelargonium x hortorum)
 Rubladet pelargonie (Pelargonium x asperum)

Ekstern henvisning 

 Dansk Pelargonie Selskab

Planteslægter
Ánirnar

Ánirnar før 2011 Ánir  (dansk: Åerne) er en lille færøsk bygd på Borðoy. Det færøske ord ánir er en sjælden variant af vánir og betyder "håb". 
Bygden, ligger nord for Klaksvík og øst for tunnelen til Árnefjørður, blev grundlagt i 1840 da der på grund af det stigende folketal var brug for at opdyrke mere jord. Ánirnar råder over en moderne havn, som er en udvidelse af Klaksvíker Havn. Foruden at være en havn for fragt og fiskeri er den også reservehavn for Norröna. Siden den 3. oktober 2007 hedder den Norðhavnin ("Nordhavnen"). Havnen benyttes også om sommeren af krydstogtskibe. 2013 steg  bygdens folketal, efter at en række moderne boliger blev færdigbygget. 

 indb: 62 2016
 postnr: FO-726
 Kommune: Klaksvík

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
 http://www.faroeislands.dk/pages/Dk/AnirIndex.htm
 Ánirs Lokalrådsmedlemmer

Byer på Færøerne
Borðoy
Det Classenske Bibliotek

Det Classenske Bibliotek var generalmajor Johan Frederik Classens (11. februar 1725 – 24. marts 1792) privatbibliotek, men efter hans død efter testamentarisk bestemmelse gjort offentlig tilgængeligt 1795 i København. Det Classenske Fideicommis skulle årligt yde 300 rigsdaler til formålet, og Peter Hersleb Classen den ældre (1738–1825), bror til Johan Frederik, bekostede opførelsen af en biblioteksbygning i Amaliegade 38.

Biblioteket indeholdt særligt bøger om naturhistorie, militær, teknik og landbrug. Ved Classens død bestod det af ca. 20.000 bind, og i midten af 1800-tallet var samlingen vokset til ca. 30.000 bind. Det var det tredjestørste bibliotek i København, kun overgået af Det Kongelige Bibliotek og Københavns Universitetsbibliotek. I 1867 blev det slået sammen med Københavns Universitetsbibliotek, der i den anledning kom til at hedde "Københavns Universitetsbibliotek og det dermed forenede Classenske Bibliotek". I forbindelse med sammenlægningen blev bøgerne om landbrug overført til biblioteket ved Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole, DVJB.

Bygningen i Amaliegade blev fredet i 1918, og rummer i dag Det Konserveringsfaglige Videncenter (KViC), som er en del af KADK Biblioteket.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Det Classenske Bibliothek  i Claudius Rosenhoff: Kjøbenhavn. Illustreret Veiviser og Beskrivelse over Byen og Omegnen, Thiele:København 1857
Johan Frederik Classen  

Biblioteker i Danmark
Frederiksstaden
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Bibliotek
Biblioteker i København
Roald Dahl

Roald Dahl (født 13. september 1916, død 23. november 1990) var en britisk forfatter af norsk slægt, berømt for både sin børne- og voksenlitteratur. Hans mest kendte værker er Charlie og chokoladefabrikken, Jimmy og den store fersken, Heksene og Kiss Kiss.

Børnelitteratur

Historier for børn 
 The Gremlins (1943).
 James and the Giant Peach (1961), på dansk Jimmy og den store fersken.
 Charlie and the Chocolate Factory (1964), på dansk Charlie og chokoladefabrikken.
 Filmatiseringer: Willy Wonka & the Chocolate Factory (1971) og Charlie and the Chocolate Factory (2005).
 The Magic Finger (1966), på dansk Den magiske finger.
 Fantastic Mr Fox (1970), på dansk Mageløse hr. Mikkel og Den fantastiske hr. Ræv.
 Charlie and the Great Glass Elevator (1972), på dansk Charlie og den store glas elevator.
 Danny the Champion of the World (1975), på dansk Verdens bedste Danny.
 The Wonderful Story of Henry Sugar and Six More (1977).
 The Enormous Crocodile (1978), på dansk Den enorme krokodille.
 The Twits (1980).
 George's Marvelous Medicine (1981), på dansk Georgs mirakelmedicin.
 The BFG (1982), på dansk Sofie og Den Store Venlige Kæmpe.
 The Witches (1983), på dansk Heksene.
 Filmversion Heksene fra 1990.
 The Giraffe and the Pelly and Me (1985), på dansk Giraffen og Pelle og mig.
 Matilda (1988), på dansk Matilda.
 Esio Trot (1989).
 The Minpins (1991).
 The Vicar of Nibbleswicke (1991).

Børnepoesi 
 Revolting Rhymes (1982).
 Dirty Beasts (1983).
 Rhyme Stew (1989).

Voksenlitteratur

Romaner 
 Sometime Never: A Fable for Supermen (1948).
 My Uncle Oswald (1979).

Novellesamlinger 
 Over to You: Ten Stories of Flyers and Flying (1946).
 Someone Like You (1953).
 Kiss Kiss (1960).
 Twenty-Nine Kisses from Roald Dahl (1969).
 Switch Bitch (1974).
 Tales of the Unexpected (1979).
 More Tales of the Unexpected (1980).
 The Best of Roald Dahl (1978).
 Roald Dahl's Book of Ghost Stories (1983).
 Ah, Sweet Mystery of Life: The Country Stories of Roald Dahl (1989).
 The Collected Short Stories of Dahl (1991).
 Two Fables (1986). "Princess and the Poacher" og "Princess Mammalia".
 The Great Automatic Grammatizator (1997).
 The Mildenhall Treasure (2000).

Faglitteratur 
 Boy – Tales of Childhood (1984).
 Going Solo (1986).
 Memories with Food at Gipsy House (1991).
 Roald Dahl's Guide to Railway Safety (1991).
 My Year (1993).

Skuespil 
 The Honeys (1955).

Filmmanuskripter 
 You Only Live Twice (1967).
 Chitty Chitty Bang Bang (1968).
 The Night Digger (1971).
 Willy Wonka and the Chocolate Factory (1971).

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside
 Roald Dahl Foundation website
 Roald Dahl Museum
 

Børnebogsforfattere fra Storbritannien
Romanforfattere fra Storbritannien
Novelleforfattere fra Storbritannien
Faglitterære forfattere fra Storbritannien
Briter i 1900-tallet
Berchemia

Berchemia-slægten er udbredt i Østasien og Nordamerika. Her nævnes kun den ene art, som dyrkes i Danmark.

Eksterne henvisninger 

 Berchemia racemosa

Korsved-familien
Árnafjørður

Árnafjørður, dansk: Arnefjord) er en færøsk bygd med 75 indbyggere (2020), omgivet af høje fjelde og bugten Árnfjarðarvík på den nordlige ø Borðoy. Bygden ligger  mellem Klaksvík og Norðdepil. Bygden har altid været under Klaksvíkar kommuna, der blev oprettet 1908. Gennem tunneler har bygden vejforbindelse med Klaksvík i sydvest og Hvannasund og Viðareiði i nord.

De fleste af bygdens huse er gamle. Men i en ny udstykning er der bygget flere nye huse. Der er i Árnafjørður et havbrug med fiskeopdræt hvor der i perioder kan være ca. 25 beskæftigede. Der findes ingen andre virksomheder i bygden. Bygden er kendt for sin traditionsrige roklub. 1985 havde bygden 74 og 2015 55 indbyggere.
Fjorden Árnafjørður, også kaldt Árnfjarðarvík, strækker sig over 7 kilometer fra mundingen til fjordbunden.

Árnafjarðar kirkja blev indviet 1937. Kirken har tøndehvælv og malede paneler. Altertavlen er malet af Jógvan Waagstein i 1936 og er en kopi efter Bernhard Plockhorst. Kirken har plads til 120 personer.

Historie 
Árnafjørður er en af de ældste bygder på Nordøerne. I nærheden af bygden ligger det gamle tingsted uppí á Køtlum. 

1875 drev et forladt norsk skib i land ved Árnafjørður. Det var lastet med så meget tømmer, at da man solgte det på auktion kunne man købe tømmer nok til at bygge et hus for 25 kr. Tømmer har altid været kostbartt på Færøerne eftersom der ikke vokser træ naturlig på øerne, og det dermed må importeres.

1887 strandede et forladt norsk skib, ladet med træ. Lasten blev solgt på auktion. Det store udbud af træ, førte til en midlertidig sænkning af træpriserne på hele Færøerne.  

1904 Den 27 oktober blev skolen indviet.

1932 åbnede en købmandsforretning, som havde åbent hele døgnet. Kunderne kunne selv tage de varer de havde brug for, skrive en seddel og lægge pengene i en skuffe.

1937 Den nye kirke indvies.

1941 Folk flygter fra bygden på grund af løsrevne søminer, der eksploderer.

1967 Bygden får vejforbindelse, efter at en vej med to tunneller mellem Klaksvík og Norðepil er færdigbygget.

2000 fik bygden sit eget lokalråd, "Árnafjarðarnevndin" som har fem medlemmer.

Galleri

Eksterne henvisninger og kilder

faroeisland.dk
Bygdens hjemmeside 
Árnafjørður Kirkja 

Byer på Færøerne
National Security Agency

NSA (National Security Agency / Central Security Service NSA/CSS) er en af USA's sikkerhedstjenester (efterretningstjenester). NSA har især til opgave at aflytte, indsamle og analysere alle former for kommunikation.

NSA er underlagt forsvarsministeriet. Etatens budget er hemmeligstemplet, men det antages at være betragtelig større end CIA's. NSA er verdens største arbejdsgiver for matematikere. Hovedkvarteret ligger på militærbasen Fort George G. Meade i Maryland udenfor Washington D.C.

NSA samarbejder med øvrige NATO-landes efterretningstjenester. Som led i NSA's verdensomspændende net af elektronisk spionageanlæg er der bygget lytte- og pejlestationer også i Norge og Danmark – bl.a. på Bornholm.

NSA er specielt kendt for efterretningsnetværket Echelon.

NSA er også med i Dan Browns bog "Tankados Kode"(originaltitel: "Digital Fortress")

Kilder

Eksterne henvisninger 

  

USA's efterretningstjenester
Classens Have

Classens Have er navnet på et haveanlæg mellem Classensgade og Arendalsgade på Østerbro. Det blev anlagt af stadsgartner Valdemar Fabricius Hansen i 1925 i forbindelse med boligkomplekset Ved Classens Have. 24. marts 1942 blev der rejst en mindeobelisk for generalmajor Johan Frederik Classen i anlægget. 

Ejendommen Ved Classens Have er opført 1922-24 for KAB ved arkitekterne Povl Baumann, Peter Nielsen og Ole Falkentorp efter projekt af Hans Koch og Carl Petersen. Den er et nyklassicistisk hovedværk og er fredet.

Tidligere var Classens Have navnet på en større ejendom på Østerbro i København. Dens areal begrænsedes omtrent af de nuværende gader Østerbrogade, Classensgade, Gefionsgade og Rosenvængets Allé. Sit navn havde den fået efter sin sidste ejer, generalmajor Johan Frederik Classen (1725–1792), som ved sin død skænkede den, tillige med sine øvrige efterladenskaber, til Det Classenske Fideicommis. Dette lod senere ejendommen udparcellere og bortsælge. Den nuværende have og bygningen Ved Classens Have blev anlagt og opført af Det Classenske Fideikommis, men på en grund, som blev erhvervet i 1884, og haven og den nuværende bygning har derfor kun navnet til fælles med den oprindelige have. 

Den oprindelige Classens Have udgjorde længe en samlet ejendom og skiftede navn med de skiftende ejere. 1658 kaldtes den Verner Klaumans Have og nævnes som sådan i belejringens historie. Senere kaldtes den Laurvigens Have og Ahlefeldts Have, indtil den sidst i 1700-tallet fik det navn, den bar, da den blev udparcelleret: Classens Have. 

Mest kendt blev Classens Have ved udfaldet gennem Kastelsporten mod den engelske belejringshær 31. august 1807. Styrken talte mere end 2.000 soldater fra Kongens Livjægerkorps under major Frederik Conrad von Holstein, Danske Livregiment, Den Kongelige Livgarde samt herregårdsskytter og soldater fra Holmen. Udfaldet drev englænderne tilbage og haven blev ryddet for de træer og bygninger, der spærrede for udsynet. Det successrige udfald havde dog ringe betydning for belejringens videre forløb. Lystejendommen Justinenborg fra 1795 blev under kampen ødelagt og haven henlå som vildnis i flere år. Flere af gadenavnene i det nu bebyggede kvarter minder om denne begivenhed (Holsteinsgade, Livjægergade).

Noter 

Østerbro
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Englandskrigene
Fredede palæer, borgerhuse og lejlighedskomplekser i Danmark
Parker i København
Hans Egede Budtz

Hans Egede Budtz (8. august 1889 i Slagelse – 29. juni 1968 på Frederiksberg) var en dansk skuespiller.

Gennemgik Det kongelige Teaters elevskole.

Han var tilknyttet Det kongelige Teater 1913-1918.

I 1918-1927 var han engageret på Det Ny Teater.

Herefter en kortere periode ved Odense Teater og så igen tilbage i København med ansættelse på bl.a. Nørrebros Teater og Scala.

Udvalgte film 
Blandt de film han medvirkede i kan nævnes:

 Nøddebo Præstegård – 1934
 Alarm – 1938
 I dag begynder livet – 1939
 Wienerbarnet – 1941
 Ta' briller på – 1942
 En pige uden lige – 1943
 De tre skolekammerater – 1944
 Ta', hvad du vil ha' – 1947
 Det hændte i København – 1949
 Kampen mod uretten – 1949
 Nålen – 1951
 Fløjtespilleren – 1953
 Der kom en dag – 1955
 Ild og Jord – 1955

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Sceneinstruktører fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Slagelse
Sjal

Et sjal er et stykke tekstil (ofte trekantet eller rektangulært) beregnet som skulderdække til kvinder til evt. at tage om skuldrene på kolde dage. Sjalet er typisk større end et tørklæde. 

Selve sjalet stammer fra Orienten og er gennem tiderne blevet udført i ofte kostbare stoffer, eventuel med fornem udsmykning. Det danske ord sjal stammer fra engelsk shawl. 

I 1800-tallet var det på højeste mode og en vigtig del af beklædningen. Ofte blev det også båret i hånden eller over armen, da måden at bære det på også var en del af moden. 
Sjalet bliver brugt den dag i dag og bæremåden er stadig nøje bestemt af moden.

Overtøj
Danmarks Miljøundersøgelser

Danmarks Miljøundersøgelser (DMU) var en dansk forskningsinstitution, der beskæftigede sig med det ydre miljø, det vil sige vand, jord, luft, natur mv.

Historie 
Danmarks Miljøundersøgelser blev dannet i 1989 ved sammenlægning af bl.a. Havforureningslaboratoriet, Luftforureningslaboratoriet og Ferskvandslaboratoriet under Miljøministeriet, samt Vildtbiologisk Station under Landbrugsministeriet. I 1995 blev også Grønlands Miljøundersøgelser lagt ind under DMU. Fysisk blev DMU placeret med afdelinger på Risø udenfor Roskilde, Silkeborg og Kalø Gods ved Rønde.

Indtil 1. januar 2007 hørte DMU til Miljøministeriet, men med universitetsreformen blev det en del af Aarhus Universitet. Den 1. juli 2011 blev DMU nedlagt og opgaverne fordelt på tre enheder: DCE Nationalt Center for Miljø og Energi samt opgaver fordelt til Institut for Bioscience og Institut for Miljøvidenskab, alle ved Aarhus Universitet. DCE udfører den faglige rådgivning, overvågning af natur og miljø samt anvendt og strategisk forskning.

Direktør for DMU var i alle år Henrik Sandbech.

Opgaver 
DMU’s formål var at fremskaffe et fagligt og videnskabeligt grundlag for de beslutninger om miljø og natur, der skal træffes af regering og Folketing, af ministerier, regioner og kommuner, og i den øvrige del af samfundet og i EU.

Derimod havde DMU ikke til opgave at iværksætte love og regler, og i stedet indsamler, bearbejder og vurderer man oplysninger om naturen og miljøet, sådan at denne viden kan bruges som baggrund for uafhængig, faglig rådgivning af beslutningstagere og administratorer.

Udgivelser 
Danmarks Miljøundersøgelser udgav bøger og rapporter i en række serie: 
Faglige rapport, Arbejdsrapport, bogserien MiljøBiblioteket, temarapporter og tekniske anvisninger.
Der er nu tilgængelige i digital form fra Aarhus Universitets hjemmeside.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Økologi
Miljøpolitik
Aarhus Universitet
Ophørt i 2011
Kåbe

Kåben er varmt overtøj af skind, typisk, men ikke kun, båret af kvinder. Skindkåber bliver brugt om vinteren og fx ved store selskaber hos de kongelige og andre begivenheder.

I tidens løb har længden skiftet. 

I dag bruges ordet om en morgenkåbe eller slåbrok, der er for begge køn.
Luffe

Luffe har flere betydninger:

 Luffe (handske) – en form for vante.
 Luffe (sejlbåd) – en sejlbådstype.
 Luffe (anatomi) - lemmer, der på havdyr er udviklet til svømmeredskaber, hvor fingre/tæer er sammenvokset under fælles hud (forefindes eksempelvis hos hvaler, sæler, pingviner og havskildpadder).
 Luffe - en sæl der bor i en hule i julemandens værksted i tv-julekalenderen Nissebanden i Grønland.
Norðdepil

Norðdepil er en bygd på øen Borðoy på den nordlige del af Færøerne.

I 1963 blev Borðoy og Norðdepil med en dæmning forbundet med Hvannasund på Viðoy, og med 2 tunneller har Norðepil siden 1967 haft vejforbindelse til Klaksvík. Fra Norðdepil er der parallelt med Borðoys østkyst vejforbindelse til den lille bygd Múli.

Norðdepil er en af Færøernes yngste bygder, grundlagt i 1866, da familien Sivertsen åbnede en købmandsforretning på stedet. Bygden udviklede sig fra omkring 1900 hurtigt på grund af det mere effektive langlinefiskeri, lidt før sluppernes fjernfiskeri fik betydning i mellemkrigstiden.

 I 1895 blev skolen indviet. Børnene fra Hvannasund blev roet over sundet i en færøbåd.
 I 1897 fik bygden en hvalfangerstation, der igen blev nedlagt i 1912, da fangsten af storhvaler var faldet med en fjerdedel siden 1908.
 Fra 1960 til 1990 fik opførelsen af filetfabrikken Frostvirkið afgørende betydning for områdets vækst. I 1990 blev fabrikken ramt af den økonomiske krise, som hærgede overalt på Færøerne, og blev lukket. Der er senere gjort flere forsøg på at få en ferskvandsfiskeproduktion til at fungere.
 I 1983 inviedes en ny skole med syv klasser, der er fælles med Hvannasund.

Ekstern henvisning 

 Faroeislands.dk

Byer på Færøerne
Borðoy
Jesper Christiansen (maler)

Jesper Christian Christiansen (født 5. juni 1955) er en dansk maler og grafiker. 

Jesper Christiansen er fra 2003 professor ved Det Kongelige Danske Kunstakademi. 

Han var formand for Statens Kunstfonds Bestyrelse, Udvalg for Kunst i det Offentlige Rum og Det Billedkunstneriske Indkøbs- og legatudvalg i 2005-2007.

Christiansen skabte i 2010  et stort vægmaleri i kronprinseparrets palæ på Amalienborg Slot i form af et verdenskort med tankevækkende noter.

Christiansen blev tildelt KulturBornholms kunstpris 2010.

Jesper Christiansen har modtaget livsvarig kunstnerydelse siden 2009. 

Han er gift med Anna Grue.

Hædersbevisninger 
 1999: Eckersberg Medaillen
 2009: Livsvarig kunstnerydelse
 2010: Ridderkorset af Dannebrogordenen

Referencer

Eksterne links 
 Statens Kunstfonds begrundelse for indstilling til livsvarig ydelse (2009)
 Curriculum Vitae
 Interview med Jesper Christiansen fra marts 2009 på kopenhagen.dk
 

Malere fra Danmark
Billedkunstnere fra Danmark
Kunstnere på finansloven
Riddere af Dannebrog
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Ansatte ved Det Kongelige Danske Kunstakademi
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Medlemmer af Den Frie
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra København