kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dronningensgade

Dronningensgade er en gade mellem Christianshavns Vold og Bådsmandsstræde på Christianshavn i København. Gaden ligger parallelt med Christianshavns Kanal men med en række af husblokke imellem.

Gadens historie går tilbage til grundlæggelsen af Christianshavn i begyndelsen af 1600-tallet. Navnet var oprindelig en pendant til Kongensgade på den anden side af kanalen, men den gade blev omdøbt til Wildersgade, efter at Christianshavn blev indlemmet i København senere i 1600-tallet.

Kendte bygninger og beboere 
Nr. 3 blev bygget i 1848 og var en kombineret smedie og jernstøberi. Skorstenen blev tilføjet i 1860 og forhøjet i 1861. I 1900 blev stueetagen ombygget til butik, mens førstesalen blev bolig. I 1965 overtog Filmfonden bygningen, der blev benyttet til administration, Danmarks første filmskole og museum indtil åbningen af Det Danske Filminstitut i Gothersgade.

Nr. 67 blev bygget i 1778 som skole for fattige børn. I 1898 blev taget ændret til mansardtag. I 1913 blev bygningen ændret til at huse pigeskolen Christianshavns Døttreskole.

Nr. 75-77 tilhørte tidligere handelsvirksomheden Jensen & Møller. På bygningen fra 1913, der blev tegnet af Heinrich Hansen, kan man stadig se reklamer på facaden med de solgte produkter: "Sukkervarer - Biscuits - Konfekturer".

Noter

Eksterne henvisninger 

 Dronningensgade  på Indenforvoldene.dk

Gader i Indre By (København)
Store Kannikestræde

Store Kannikestræde er en gade mellem Frue Plads og Købmagergade i Indre By i København. Gadens historie er tæt forbundet med Københavns Universitet, og nogle af Københavns ældste bygninger til beboelse kan findes i gaden. Gaden har været gågade siden 1973.

I tilknytning til Store Kannikestræde ligger den korte Lille Kannikestræde som forbindelse til Skindergade.

Historie 
Gadens navn kommer af kannikker, domkapitlets medlemmer der var tilknyttet Vor Frue Kirke for enden af gaden.

Efter Reformationen i 1536 overtog Københavns Universitet Roskilde-bispernes ejendomme nord for kirken, hvorefter husene i Store Kannikestræde blev benyttet som boliger for universitetets professorer. Den mangeårige professor Ole Worm, der boede med sin familie på hjørnet af Store Kannikestræde og Fiolstræde, indrettede et museum med kuriosa i sit hjem i første halvdel af 1600-tallet.

I begyndelsen af 1700-tallet havde universitetet 11 boliger for professorer. De gik imidlertid alle til sammen med resten af husene i gaden under Københavns brand 1728. Fem af dem blev genopbygget i 1735, mens de andre seks ikke blev genopbygget før 1750'erne. Bygningerne blev alle tegnet af Joachim Frederik Ramus, der var professor i matematik. De var af betydelig størrelse og rummede hver en bolig, hvilket viste professorernes høje sociale status på den tid.

23. maj 1973 blev Store Kannikestræde gågade sammen med Købmagergade og Rosengården.

Kendte bygninger og beboere 

Tre af Københavns ældste bygninger til beboelse kan findes i gaden. Regensen blev grundlagt af Christian 4., men det er dog kun de to nederste etager langs østsiden af gaden, der er fra den oprindelige bygning fra 1623. Delen på vestsiden af gaden gik tabt under branden i 1728, men blev genopbygget i 1749. Den tredje etage blev tilføjet i 1777. Elers Kollegium i nr. 9 blev bygget i 1705 efter tegninger af den kongelige bygmester Johan Conrad Ernst. Interiøret blev ødelagt under branden i 1728, men blev genskabt af Johan Cornelius Krieger i 1730. Borchs Kollegium i nr. 12 blev ødelagt af branden i 1728 og igen under Københavns bombardement i 1807. Den nuværende bygning blev færdiggjort i 1825 efter tegninger af Peder Malling, der også stod for universitetets hovedbygning på Frue Plads.

Professorgården i nr. 11 blev bygget i 1753 som boliger for professorer. Andre fredede bygninger i gaden tæller nr. 6, nr. 8 fra 1730'erne, nr. 11, nr. 13 og nr. 15 fra 1829.

På nr. 19's facade er der opsat en mindeplade for Ernst Henrich Berling, der grundlagde et trykkeri på stedet i 1734 og i 1749 avisen Kjøbenhavnske Danske Post Tidender, nu Berlingske. Over indgangen til nr. 15 er der opsat et relief af telegrafdirektøren og sangskriveren Peter Faber, der boede i bygningen fra 1845.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Store Kannikestræde  på indenforvoldene.dk

Gader i Indre By (København)
H.C. Ørsteds Vej

H.C. Ørsteds Vej er en gade på Frederiksberg i København. Gaden går fra Åboulevard som forlængelse af Griffenfeldsgade og til Gammel Kongevej, hvor den støder op til Alhambravej. Vejen er opkaldt efter naturvidenskabsmanden Hans Christian Ørsted (1771-1851). Han blev verdenskendt for at opdage elektromagnetismen.

Historie 

Den sydlige del af H.C. Ørsteds Vej blev bygget i 1852. I 1860 åbnede Det Danske Gaskompagni Frederiksbergs første gasværk i gaden. Det lukkede i 1890, da Frederiksberg Gasværk åbnede ved Flintholm nogle kilometer udenfor det voksende byområde.

Henning Wolf, der var Frederiksbergs første bygningsinspektør fra 1858 til 1869, skabte en plan for et kvarter med enfamilieshuse i området. I 1872 resulterede det i en forlængelse af H.C. Ørsteds Vej hele vejen til Ladegårdsåen på grænsen mellem Frederiksberg og Københavns Kommuner, hvor Parcelbroen forbandt gaden med Griffenfeldsgade på Nørrebro. Andre elementer i planen var en forlængelse af Kastanievej til H.C. Ørsteds Vej og etablering af Alhambravej, Uraniavej, Mynstersvej, Svanholmsvej og Forhåbningsholms Allé. De findes stadig i modsætning til Parcelbroen og Ladegårdsåen, sidstnævnte nu rørlagt under Åboulevard.

I 1873 åbnede M.I. Ballins Sønner (fra 1918 Ballin & Hertz), et garveri og fabrikant af lædervarer, en fabrik i nr. 48-50. Virksomheden flyttede til Valby i 1924 og dets bygninger på H.C. Ørsteds Vej blev senere revet ned.

Gaden blev i mange år krydset af Nordbanens og Klampenborgbanens spor, der afgrenede fra Vestbanens spor nær gaden. Overskæringen forsvandt efter åbningen af Boulevardbanen i 1917.

Kendte bygninger og beboere 

Bygningen på hjørnet af H.C. Ørsteds Vej og Kastanievej lagde navn til Johannes Jørgensens tidsskrift Tårnet. Han boede på øverste etage mellem 1891 og 1893.

Den fireetages funktionalistiske bygning i nr. 54 er fra 1934 og blev tegnet af Edvard Thomsen for hans far. Det rummer erhvervslokaler i stueetagen og lejligheder på de øvre etager. Tidligere var der posthus i stueetagen, men det lukkede i 2016.

Åhusene på hjørnet af Åboulevard blev tegnet af Ulrik Plesner og er fra 1936-1938.

Noter

Eksterne henvisninger 

Gader på Frederiksberg
Vej
Dorothea af Schwarzburg-Sondershausen

Dorothea af Schwarzburg-Sondershausen (23. august 1579 – 5. juli 1639) var en tysk prinsesse, der var hertuginde af Slesvig-Holsten-Sønderborg fra 1622 til 1627.

Hun var datter af grev Johan Günther af Schwarzburg-Sondershausen og gift med hertug Alexander af Slesvig-Holsten-Sønderborg.

Biografi 
Dorothea blev født den 23. august 1579 i Sondershausen som yngste barn af grev Johan Günther af Schwarzburg-Sondershausen i hans ægteskab med Anna af Oldenburg. Hun blev gift den 26. november 1604 i Oldenburg med hertug Alexander af Slesvig-Holsten-Sønderborg. De bosatte sig i første omgang på riddergodset Beck i bispedømmet Minden (i Westfalen). Senere opholdt de sig som oftest hos Alexanders fader på Sønderborg Slot. I ægteskabet blev der født 11 børn.

Hertug Alexander døde pinsemorgen 13. maj 1627 i Sønderborg. Dagen før sin død havde han gjort testamente og heri fastsat, at Dorothea skulle sidde i uskiftet bo for at få hertugdømmets store gæld betalt, mens deres ældste søn, Hans Christian, skulle arve hele lenet, men indtil videre forblive ugift. Enkehertuginde Dorothea forestod da også hertugdømmet i de følgende trange krigsår, men var ikke i stand til at afbetale gælden, som tværtimod stadig voksede. Hun gik derfor ind på, at brødrene 17. december 1633 sluttede en arveoverenskomst, efter hvilken Hans Christian tiltrådte hertugdømmet med betydelige forpligtelser til sin moder og søskende.

Hertuginde Dorothea overlevede sin mand med 12 år, før hun døde den 5. juli 1639 på sit enkesæde Gammelgård på Als. Hun blev begravet i gravkapellet på Sønderborg Slot.

Børn 
Alexander og Dorothea fik 11 børn:

Sønderborgske fyrstelige
Huset Schwarzburg
Hemmelig agent (flertydig)

Hemmelig agent har flere betydninger:
 Hovedbetydning: Hemmelig agent – siden anden halvdel af 1900-tallet bruges agent omtrent synonymt hermed.
 Sovende spion – anbragt spion til anvendelse i fremtiden.
 Hemmelig agent (film) - film af Alfred Hitchcock.
 Hemmelige agenter – Jumbobog nr. 255, udgivet i 2002 af Egmont Serieforlaget.
Inspiration (inspiratio)

Inspiration (af latin  inspiro , indblæse, genoplive) er en stimulus, der udløser mental aktivitet. Ordet bruges ofte om indgivelse af ideer hos kunstneren. I dagligdags sprog er ordet kommet til at betyde motivation eller kreativitet. Historisk set er ordet brugt af kristne til at beskrive en ansporing af Gud. Den traditionelle opfattelse blandt  kristne er, at Bibelen er forfattet af guddommelig inspiration (givet ved Helligånden).

Fra 1600-tallet er der forskellige teorier om inspiration. Disse omfatter verbalinspiration, hvorefter hvert ord er givet af Gud, dvs. også den eksterne sprogdragt har guddommelig autoritet (sammenlign biblicisme).
                                                                                                                                                                                            
I fysiologi betyder inspiration indånding.

Se også 

 Fantasi

Kognition
Æstetik
Pitahaya

Pitahaya, pitaya eller dragefrugt er frugterne fra flere arter fra slægten Selenicereus i kaktus-familien. Flere af disse arter kommer oprindeligt fra Mellemamerika. Pitahaya blev indført til Vietnam af franskmændene i kolonitiden og er senere blevet vældig udbredt i Vietnam og resten af Asien. De dyrkes i dag mest i Vietnam, Thailand, Gambia og lidt i Australien.

Frugten, som botanisk set er et bær, er oval og ofte på størrelse med en citron. Flere varianter har "bladrester" som stikker ud fra frugten. Frugtkødet er hos mange varianter hvidt, hos andre rødt, men altid med mange små, sorte frø på størrelse med sesamfrø. Der findes flere varianter af pitahaya. De almindeligste er formodentlig rød pitahaya og gul pitahaya:
 Pitahaya med rød skal findes i to varianter. Begge har bladrester:
 Hvid pitahaya, hvid pitaya, hvid dragefrugt, pitaya blanca - med hvidt frugtkød (S. undatus)
 Rød pitahaya, rød pitaya, rød dragefrugt, pitaya roja - med rødt frugtkød (S. costaricensis),
 Gul pitahaya, gul pitaya, gul dragefrugt, pitaya amarilla - er gul udenpå, mangler bladrester og har hvidt frugtkød (S. megalanthus).

Pitahaya spises sædvanligvis som frisk frugt, evt. med lidt ingefær. Den har en behagelig afbalanceret sødme og er ret fast i konsistensen. Frugtens smag bliver ofte sammenlignet med kiwi, men pitahaya er mindre syrlig.

Pitahayaerne med rød skal har relativt ringe aroma, dette skyldes at frugterne for det meste bliver høstet for tidligt i dyrkningslandene og at frugten ikke eftermodnes såsom eksempelvis bananer. Den gule pitahaya fra Colombia smager derimod altid sødt, smagen som minder om kiwi.

Dyrkede arter 
Nicaragua, Kina, Vietnam og Israel er de primære produktionslande.

Der er tre arter Pitahaya, der dyrkes på kommerciel basis:

 Selenicereus undatus (navn ændret 2017: tidligere Hylocereus undatus) med hvidt frugtkød og rød skal (Pitaya blanca).
 Selenicereus costaricensis (navn ændret 2017: tidligere Hylocereus costaricensis, Hylocereus polyrhizus) med rødt frugtkød og rød skal (Pitaya roja).
 Selenicereus megalanthus (navn ændret 2017: tidligere Hylocereus megalanthus) med hvidt frugtkød og gul skal (Pitaya amarilla).

Næringsværdi 
Pitahaya indeholder fibre og og en smule C-vitamin.

Næringsværdi per 100 gram:

    240 kJ (57 kcal)
    16 g kulhydrat
    0 g fedt
    0 g protein
    8,8 mg calcium
    0,65 mg jern
    0,045 mg vitamin B1
    9 mg vitamin C
    0,9 g fibre 

Bær
Kaktus-familien
Natura 2000-område nr. 72 Husby Sø og Nørresø

Natura 2000-område nr. 72 Husby Sø og Nørresø er et habitatområde (H188), der ligger i et gammelt marint forland syd for Nissum Fjord, og har et areal på i alt et areal på 352 hektar.
De lavvandede søer havde oprindelig forbindelse til Ringkøbing Fjord, men i forbindelse med et større afvandingsprojekt 1940 - 1949 blev de inddiget, og blev forbindelsen mod syd afbrudt, og har nu afløb til Nissum Fjord via en gravet kanal - Staby Kast. Søernes opland består hovedsageligt af afvandede landbrugsarealer (ca. 80%), hvorfra vandet pumpes ind i søerne via pumpestationer.

Husby Sø er på 168 ha og Nørresø (tidligere Aabjerg Sø) er på 114 ha og begge søer er omkranset af rørskov; habitatområdet omfatter derudover de omkringliggende mose- og engarealer.
Begge søer er blandt landets artsrigeste søer hvad planter angår.

Husby Sø 
I 2005 blev der fundet 54 plantearter, hvoraf der var 41 undervandsarter, 6 arter af kransnålalger, 1 art af mos og 7 arter af
flydebladsvegetation. Der blev registreret 14 af landets 19
vandaksarter samt 3 krydsninger af Vandaks. 10 arter af blomsterplanterne er med på den danske gulliste, dvs. arter med tilbagegang på landsplan de seneste år. Desuden findes arten Vandranke
der er på den danske rødliste (sårbar) og EU-ansvarsart.

Nørresø 
I Nørresø blev der i 2005 fundet 25
plantearter, heraf 19 arter af undervandsplanter, 2 arter af kransnålalger, og 4 arter af flydebladsvegetation. Det blev registreret 8 vandaksarter. 5 arter af vandplanterne er med på den danske gulliste.

Fredning 
Nørresø og dens omgivelser, et areal på 140 ha, blev fredet i 1956.

Videre forløb 
Natura 2000-planen blev vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne
og Naturstyrelsen udarbejdede bindende handleplaner for
gennemførelsen af planen. Planen videreføres og videreudvikles i anden planperiode 2016-21. Natura 2000-området ligger i Holstebro- og Ringkøbing-Skjern Kommune, og naturplanen koordineres med vandplanen for 1.4 Hovedvandopland Nissum Fjord.

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Eksterne kilder og henvisninger 

 Om naturplanen  på Naturstyrelsens websider
 Naturplanen
 Naturplanen 2016-2021
 Basisanalysen 2007
 Basisanalysen 2016-21

Natura 2000-planer
Lokaliteter i Ringkøbing-Skjern Kommune
Lokaliteter i Holstebro Kommune
EU-habitatområder i Danmark
Pierre Brice

Pierre Brice (født Pierre-Louis Baron de Bris den 6. februar 1929 i Brest, død den 6. juni 2015 i Paris) var en fransk skuespiller, der primært var kendt for sin rolle som den fiktive apache-høvding Winnetou i filmatiseringerne af den tyske forfatters Karl Mays bøger.

Eksterne links 

 
 Pierre Brice biografi på (re)Search my Trash. 
 Officiel hjemmeside. 

Skuespillere fra Frankrig
Liu Gang

Liu Gang (født 30. januar 1961) er en kinesisk-amerikansk matematiker, fysiker, og datalog, han blev en vigtig leder under Demonstrationerne på Den Himmelske Freds Plads i 1989. 

Liu blev uddannet fra Columbia University og New York University, som var en stor figur i optimering og økonomi.

Kilder 

Fysikere fra USA
Personer fra Kina
Videnskabsfolk fra Kina
Børge Raahauge Nielsen

Børge Raahauge Nielsen (født 26. marts 1920 i Køge, død 5. oktober 2010 i Odense) var tidligere politiinspektør i Odense.

Nielsen var ansat i politiet i 47 år og fra 1973 til 1989 var han leder af ordenspolitiet i Nyborg Politikreds.

Sport 

Nielsen spillede blandt andet i boldklubben i barndomsbyen Køge, hvor han var med til at vinde både de danske og de
nordiske mesterskaber samt var medlem af Køge Roklub

Ved OL i 1948 i London vandt Nielsen bronze-medalje som roer i firer med styrmand, en bådtype, der siden 1992 ikke deltager ved OL.

Se også 

 Kaproning

Eksterne henvisninger og kilder

Henvisninger 
 Børge Raahauge Nielsen's nekrolog
 Børge Raahauge Nielsen's dødsannonce
 

Politifolk fra Danmark
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 1948
Olympiske roere fra Danmark
Olympiske bronzemedaljevindere fra Danmark
Centerring (Randers)

Centerring O1 er en indre ringvej, der går rundt om Randers Centrum.
Vejen består af Tørvebryggen – Vestervold – Markedsgade – Dragonvej – Rosenørnsgade – Havnegade og ender til sidst i Tørvebryggen igen.. 

Centerring skal lede gennemkørende trafik uden om Randers Centrum og fungere som en alternativ rute for dem, der har ærinder inde i den indre by. Vejen er også en gevinst for de handlende, så der ikke kommer så meget gennemkørende trafik ind gennem midtbyen.

Kilder 

Transport i Randers
Centerringe og Cityringe i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Randers
Ring 2 (Vejle)

Ring 2  ofte benævnt O2 er en ydre ringvej, der går rundt om  Vejle midtby.

Vejen består af Damhaven (rute 28) – Boulevarden - Vardevej - Vesterbrogade - Skovgade -  Skyttehusgade - Østerbrogade- Windfeld Hansens Gade - Toldbodvej - Fredericiavej - Damhaven (rute 28).
. 

Ring 2 tager meget af trafikken der skal ind til indre Vejle. Ringvejen er med til at fordele trafikken ud til de store indfaldsveje, som E45 Østjyske Motorvej mellem Aarhus og Kolding, primærrute 28 Bredstenvej som er en motortrafikvej og går til Billund og Billund Lufthavn, samt primærrute 28 Børkopvej som er en motortrafikvej til Fredericia .

Noter 

Gader i Vejle
Ringveje i Danmark
O1

O1 har flere betydninger:

Vejsystemer 
 O1 – Ring 1 (Brønderslev) – er en indre ringvej, der går rundt om Brønderslev Centrum.
 O1 – Ring 1 (Helsingør) – er en indre ringvej, der går rundt om Helsingør Centrum.
 O1 – Ring 1 (Roskilde)- er en indre ringvej der går rundt om Roskilde Centrum.
 O1 – Ring 1 (Aalborg) – er en er indre ringvej der går rundt om Aalborg Centrum.
 O1 – Ring 1 (Aarhus) – er en er indre ringvej der går rundt om Aarhus Centrum.
 O1 – Centerring (Randers) – er en indre ringvej, der går rundt om Randers Centrum.
 O1 – Cityring (Billund) – er en indre ringvej, der går rundt om Billund Centrum.
 O1 – Cityring (Horsens) – er en indre ringvej, der går rundt om Horsens Centrum.
 O1 – Cityring (Odense) – er en cirka 5,4 km lang indre ringvej, der går rundt om Odense Centrum.
 O1 – Cityring (Vejle) – er en indre ringvej, der går rundt om det Vejle Centrum.
Gudrun Franck

Gudrun Franck (født 12. september 1906 på Frederiksberg, død 9. april 1956 sammesteds) var en dansk børnebibliotekar og ophavsmand til Frederiksbergordningen, der etablerede et udstrakt samarbejde mellem børne- og skolebiblioteker. Hun deltog også bredere i udviklingen af børnebibliotekerne på Frederiksberg (ledende børnebibliotekar fra 1937 til sin død) og på landsplan, blandt andet som lærer på børnebibliotekarernes specialuddannelse og som medstifter af tidsskriftet Børn og Bøger.

Gudrun Franck var datter af skoledirektør Sofus Franck (1873-1945) og Magna, født Schou (1873-1964). Hun var fra 1938 gift med bibliotekar, senere biblioteksdirektør, Erik Allerslev Jensen, med hvem hun fik to døtre.

Kilder 
 Gudrun Franck i Dansk Biografisk Leksikon, 3. udgave
 Gudrun Franck i Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Eksternt link 
 ”Mit navn er Gudrun Franck” af Anna Mee Allerslev i Jyllands-Posten, 5. juni 2015

Bibliotekarer fra Danmark
Mapillary

Mapillary er en service udviklet af et svensk firma fra Malmö, der crowdsourcer geotaggede billedsekvenser (typisk 1 billede hver 2 sek) primært optaget på vejnettet ved hjælp af almindelige Smartphones monteret i forruden i frivilliges biler. Servicen bruges primært af diverse projekter/kunder til kortlægningsaktiviter, men kan også bruges af almindelige brugere som "gadefotos" eller fremvisning af f.eks. Mountainbike spor, Turistattraktioner eller andre områder af generel interesse.

Mapillary er ejet af Meta Platforms, Inc..

Baggrund
Projektet startede i september 2013 med en app til iPhone, der blev udgivet i november 2013, denne blev efterfulgt af en app til Android i januar 2014.

Mapillary fik rejst $1,5 million i startkapital gennem en gruppe investorer ledet af Sequoia Capital i januar 2015

Funktioner
Mapillarys services består henholdsvis af en hjemmeside og apps til Android & IPhone

Mapillary nåede 5. October 2017 200 million fotos. Der er en live tæller på Mapillarys hjemmeside.

Mapillary fotos, millioner

Licens 
Billederne på Mapillary udgives under Creative Commons CC-BY-SA 4.0.. Der er explicit tilladelse til afledning af data fra billederne ved bidrag til OpenStreetMap og Wikimedia Commons.

Anvendelse 
 I de 2 vigtigste OSM editorer (iD & JOSM) er Mapillary integreret således at man kan se og bruge billederne direkte i  dem.
 Mapillary er integreret i Open source navigationsappen OsmAnd, således at man på afstand kan få et indtryk af de veje & stier mm man evt påtænker at bruge.
 Brugere af vejviseren krak.dk kan se "gadefotos" (se funktion nederst i højre hjørne).
 Brugere af navigationstjenesten HERE (firma)'s Map Creator kan anvende Mapillary billeder

Lignende services 
 Street View

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside 
 Mapillary præsentionsvideo på Youtube 
 Mapillary til WindowsPhone  
 Mapillary til Android
 Mapillary til iOS
 Mapillary på OSM wiki 

Mobilsoftware
Etableret i 2014
Navigation
Kartografi
Meta Platforms
Mae Jemison

Mae Carol Jemison (født 17. oktober 1956) er en amerikansk tidligere astronaut. Hun var den første kvindelige afro-amerikanske astronaut. Hun blev udvalgt som astronaut i 1987 og var på sin første rummission med STS-47 fem år senere, som "Mission Specialist".

Jemison er født i Decatur, Alabama, men voksede op i Chicago. I 1993 blev hun indskrevet i Kvindernes æresgalleri i USA.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 NASA Biografi

Astronauter fra USA
Kvindernes æresgalleri i USA
Personer fra Alabama
Personer fra Chicago
Evidens

Evidens for noget er at det antages at være indtil "vished grænsende sandsynligt", men ikke er et faktum.

Videnskabelig evidens er observationer og eksperimentelle resultater, der støtter, afviser eller ændrer en videnskabelig hypotese eller teori, når de indsamles og tolkes i overensstemmelse med den videnskabelige metode.

I filosofien er evidens tæt knyttet til erkendelsesteori, der beskæftiger sig med den menneskelige videns natur og hvordan viden kan erhverves.

Forudsætninger/baggrund 

Ændres forudsætningerne kan evidens ændres i modsat retning. Eksempelvis er kostpyramiden ændret flere gange og foreslået "vendt på hovedet"(kulhydrat/fedt).

Konsensus evidens er noget "de fleste (eksperter) er enige om". Statistisk sandsynlig (konkluderet), fra korrelation (gensidig afhængige størrelser), relation (forbindelse (evt. formodet)) og endelig anekdotisk evidens hvor "det er ganske vist" (fra enkeltstående tilfælde – "vi" godt kan lide).

Undersøges rigtig mange ting (loven om virkelig store tal), så vil der tilfældigt dukke sammenhænge op, selvom der reelt set ikke er en sammenhæng.

Inden for de senere år er man i stigende grad begyndt at anvende evidensbaseret praksis inden for sundhedsvæsenet. Det vil sige at behandling bygger på den bedste videnskabelige evidens.

Referencer

Se også 
 Evidensbaseret medicin
 Statistik
 Årsag
 Anekdotisk evidens

Eksterne henvisninger 
 

Videnskabsteori
Filosofi
Filosofiske grundbegreber