kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fairview


Fairview kan hentyde til flere artikler:

Fiktive byer 
 Fairview (Desperate Housewives) – en fiktiv by, der er skabt til tv-serien Desperate Housewives.

Faktiske byer og steder

Canada 
 Fairview, Alberta
 Fairview, Division No. 2, Alberta
 Fairview Airport, Alberta
 Fairview No. 136, Alberta
 Fairview Subdivision, Alberta
 Fairview, Greater Vancouver Regional District, British Columbia
 Fairview, Okanagan-Similkameen Regional District, British Columbia
 Fairview, Manitoba
 Fairview Knoll, New Brunswick
 Fairview, Nova Scotia
 Fairview Station, Nova Scotia
 Fairview, Peel Regional Municipality, Ontario
 Fairview, Stormont, Dundas and Glengarry United Counties, Ontario
 Fairview, Elgin County, Ontario
 Fairview, Perth County, Ontario (on the Oxford County line)
 Fairview, Renfrew County, Ontario
 Fairview, Brant County, Ontario
 Fairview Heights, Ontario
 Fairview Island, Ontario
 Fairview, Prince Edward Island
 Fairview, Quebec
 Fairview, Saskatchewan

Republikken Irland 
 Fairview, Dublin

Sydafrika 
 Fairview, Gauteng

USA

Byer 
 Fairview, Alabama
 Fairview, Californien
 Fairview, Georgia
 Fairview, Illinois
 Fairview, Kansas
 Fairview, Kentucky
 Fairview, Michigan
 Fairview, Missouri
 Fairview, Montana
 Fairview, New Jersey
 Fairview, New York
 Fairview, North Carolina
 Fairview, Ohio
 Fairview, Oklahoma
 Fairview, Oregon
 Fairview, Pennsylvania
 Fairview, South Dakota
 Fairview, Tennessee
 Fairview, Texas
 Fairview, Utah
 Fairview, West Virginia
 Fairview, Wyoming

Steder 
 Fairview Heights, Illinois
 Fairview Park, Ohio
 Fairview Township, Minnesota
 Fairview Township, Pennsylvania
Tarragona

Tarragona er en by ved Middelhavet i det sydlige Catalonien i Nordøstspanien, 60 km. sydvest for Barcelona med  indbyggere.

Fortidsminder 
I romertiden hed byen Tarraco og var provinshovedstad i Hispania Tarraconensis. Mange rester af bygninger og anlæg fra den tid ses stadig, omend de har været flittigt anvendt som stenbrud af senere generationer. Det gælder bl.a. et amfiteater tæt på kysten, en akvædukt og et gravanlæg. Latinske og fønikiske sentenser ses på bygningsrester mange steder. Byen har UNESCO-status som World Heritage Site.

Erhverv 
Tarragona har en betydelig havn. Meget af områdets økonomiske aktiviteter er knyttet til kemisk industri. Der er højhastighedstog (AVE) til Madrid via Zaragoza og til Barcelona. Byens universitet, Universitat Rovira i Virgili, har 12.000 studerende. Nær byen er ferieområdet Salou og en af Europas største temaparker, Port Aventura.

Kulturelle begivenheder 
Tarragona International Dixieland Festival afholdes hvert år lige før påske. Første uge i juli er der i bugten Punta del Miracle fyrværkerikonkurrence mellem seks inviterede fyrværkere. I midten af september Santa Tecla Festival, en af de største traditionelle spanske festivaler.

Konkurrencen om at bygge det højeste mennesketårn afholdes ofte i Tarragona, hvor Castellers de Vilafranca har vundet flere gange, bl.a. i 2008.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Catalonien
Fønikien
Redningsberedskabet

Redningsberedskabet blev formelt dannet i 1992 da Folketinget vedtog beredskabsloven, som samlede det daværende kommunale brandvæsen og civilforsvar. Rammerne for redningsberedskabet er fastsat af Forsvarsministeriet i beredskabsloven:

§ 1 Redningsberedskabets opgave er at forebygge, begrænse og afhjælpe skader på personer, ejendom og miljøet ved ulykker og katastrofer, herunder krigshandlinger, eller overhængende fare herfor.Stk. 2. Redningsberedskabet omfatter det statslige redningsberedskab, herunder det statslige regionale redningsberedskab, og det kommunale redningsberedskab.  Niveauer 

Beredskabet er inddelt i tre niveauer:

Niveau 1 omfatter det lokale kommunale redningsberedskab – "brandvæsnet".

Niveau 2 omfatter mellemkommunal bistand, evt. suppleret med assistance fra et af de ni kommunale støttepunkter eller fem statslige beredskabscentre.

Niveau 3 omfatter de fem statslige beredskabscentre.

 Niveau 2 

Niveau 2 – "det statslige regionale'' redningsberedskab" – drives af det lokale, kommunale redningsberedskab i tæt samarbejde med Beredskabsstyrelsen, der betaler for driften, og omfatter i alt ni støttepunkter i følgende byer:
Fredensborg, Greve, Kalundborg, Nykøbing Falster, Odense, Fredericia, Esbjerg, Århus og Aalborg.

Støttepunkternes udstyrssammensætning er valgt ud fra lokale/regionale behov med hensyn til brand-, rednings- og/eller miljøindsatser og bemandes af personel på tilkald.

Som et resultat af den politiske aftale for redningsberedskabet 2013-2014, nedlægges støttepunkterme (og dermed niveau 2 beredskabet) pr. 1/1 2013.

Niveau 3 

Niveau 3 – "det statslige redningsberedskab" – er Beredskabsstyrelsens (tidligere kaldet Beredskabskorpset) seks operative centre:

Beredskabsstyrelsen Bornholm i Allinge, Beredskabsstyrelsen Sjælland i Næstved, Beredskabsstyrelsen Sydjylland i Haderslev, Beredskabsstyrelsen Midtjylland i Herning og Beredskabsstyrelsen Nordjylland i Thisted, samt Beredskabsstyrelsens Frivilligcenter i Hedehusene.

På hvert center er der etableret en fast udrykningsvagt bestående af værnepligtige og fastansatte befalingsmænd, som bemander bl.a. svært udstyr til rednings- og miljøindsatser, der kan afgå med 5-15 minutters varsel. Derudover kan der tilkaldes større mandskabsstyrker efter behov.

På frivilligcenteret er der mellem 200-300 statslige frivillige der efter 30 minutter kan afgå med en Automobilsprøjte og et mobilt kommunikations modul (MKM), efter 45 minutter med en redningscontainer med tungt redningsudstyr, og efter en time med yderligere rednings- og brandslukningsudstyr.

Se også 
 Brandslukning
 :Kategori:Redningskøretøjer
 Beredskabsstyrelsen
 Brandvæsen
 Redder

Eksterne henvisninger 
 Beredskabsloven
 Beredskabsstyrelsen
 BeredskabsInfo.dk – En hjemmeside med nyheder og baggrundsinformationer om redningsberedskabet

Beredskab

en:Danish National Rescue Preparedness
EM i håndbold 2000 (mænd)

Europamesterskabet i håndbold for herrer i 2000 var det fjerde EM i håndbold for mænd, og slutrunden blev afholdt i Kroatien i perioden 21. – 30. januar 2000.

Mesterskabet blev vundet af Sverige for anden gang i træk, og dermed nåede svenskerne op på tre EM-titler i alt. I finalen blev det til sejr over Rusland med 32-31 efter 2 gange forlænget spilletid. Den ordinære kamp endte 24-24, og efter forlænget spilletid var stillingen fortsat uafgjort, 27-27, og dermed måtte der endnu en forlængelse til for at afgøre mesterskabet. Spanien vandt medaljer for tredje EM i træk. Efter sølv i både 1996 og 1998 måtte spanierne denne gang "nøjes" med bronzemedaljer efter sejr over Frankrig i bronzekampen.

|

|}

Slutrunde

Format 
Slutrunden havde deltagelse af tolv landshold. Holdene var blevet inddelt i to grupper med seks hold, der spillede alle-mod-alle. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til semifinalerne. De to treere gik videre til placeringskampen om 5.-pladsen, mens de to firere gik videre til kampen om 7.-pladsen. Holdene, der sluttede på 5.-pladsen i grupperne, spillede om 9.-pladsen, mens placeringerne 11-12 blev afgjort i en kamp mellem de to hold, der sluttede på sidstepladserne i de to grupper.

Indledende runde 

De tre første spilledage spillede gruppe A i Zagreb og gruppe B i Rijeka. Derefter byttede de to grupper spillested til de sidste to spilledage.

Placeringskampe

Semifinaler

Bronzekamp

Finale

Medaljevindere 

2000 (mænd)
Håndbold i 2000
EM i håndbold 1998 (mænd)

|}
Europamesterskabet i håndbold for herrer i 1998 var det tredje EM i håndbold for mænd, og slutrunden, som havde deltagelse af 12 hold, blev afholdt i Italien i perioden 29. maj – 7. juni 1998.

Mesterskabet blev vundet af Sverige, som i finalen vandt 25-23 over Spanien. Det var Sveriges anden EM-titel – den første blev vundet ved det første EM i 1994 – og Spanien vandt sølvmedaljer for andet EM i træk. Bronzemedaljerne gik til Tyskland, der dermed for første gang i EM sluttede blandt de tre bedste hold. I bronzekampen vandt tyskerne 30-28 over de forsvarende europamestre fra Rusland.

Danmark formåede ikke at kvalificere sig til slutrunden. I den afgørende kvalifikationsgruppe endte danskerne kun på tredjepladsen efter Ungarn og Sverige, og kun de to bedste hold gik videre til slutrunden.

Kvalifikation 
Danmark kvalificerede sig ikke, da de endte som treer i deres kvalifikationsgruppe efter Ungarn og Sverige.

Slutrunde

Format 
Slutrunden havde deltagelse af tolv landshold. Holdene var blevet inddelt i to grupper med seks hold, der spillede alle-mod-alle. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til semifinalerne. De to treere gik videre til placeringskampen om 5.-pladsen, mens de to firere gik videre til kampen om 7.-pladsen. Holdene, der sluttede på 5.-pladsen i grupperne, spillede om 9.-pladsen, mens placeringerne 11-12 blev afgjort i en kamp mellem de to hold, der sluttede på sidstepladserne i de to grupper.

Indledende runde

Placeringskampe

Semifinaler

Bronzekamp

Finale

Medaljevindere

Referencer 

1998 (mænd)
Håndbold i 1998
Fanefjord Kirke

Fanefjord Kirke, fra omkring 1300, er en hvidkalket kirke opført i munkesten ved Fanefjord, højt og frit beliggende på Vestmøn med udsigt over Fanefjord og Grønsund. Kirken er særlig kendt for sine mange kalkmalerier. Kirken er den yngste af Møns middelalderlige stenkirker. Den består af et langhus, et tårn i vest og et våbenhus i nord. Langhusets vestre del er det mere end syv meter høje kirkeskib bygget i sidste halvdel af 1200-tallet. De nuværende krydshvælv er fra slutningen af 1400-tallet og langhuskoret fra begyndelsen af 1500-tallet. Kirkens rundbuede vinduer stammer formentlig fra en istandsættelse i 1724. I 1825 blev kirken købt af Klintholm gods og var i godsets ejerskab i næsten 100 år.
En halv kilometer syd for kirken ligger den store langdysse Grønsalen (også kaldet Grønjægers Høj).

Kirkens inventar 
Prædikestolen er af samme type som Elmelunde Kirkes, og den er formentlig udført af samme billedskærer fra omkring 1645.
Døbefonten er senromansk (1175-1275) af gotlandsk, rød- og hvidflammet kalksten. Kummen er firkløverformet. Soklen har form som fire sammenstillede søjler. Foden er dækket af gulvet.

Kalkmalerier 
I 1929 blev der på korbuen afdækket flere højgotiske kalkmalerier fra omkring 1350 med blandt andet fire cirkler med evangelisterne. Omkring år 1500 har Elmelundemesteren og hans medhjælpere dekoreret vægge og de otte hvælv med motiver fra “Biblia Pauperum”, fattigmandsbibelen. Elmelundemesteren er en af de kendteste kalkmalerimestre fra middelalderen og renæssancen. Han har også udført billeder i Keldby Kirke, Elmelunde Kirke, Tingsted Kirke, Nørre Alslev Kirke og Aastrup Kirke.

Kirkegården 
På kirkegården ligger digteren Hans Thomesen Stege begravet. Han var præst her fra 1610 til sin død i 1628. Johan Paludan var sognepræst her 1788-1821. Johan Paludan rejste i 1791 på kirkegården en granitstøtte til minde om sin far, sognepræst Hans Jacob Paludan. Fra kirkegården er der udsigt over Fanefjord, der fra Grønsund snor sig næsten helt ind til kirken.

Litteratur 

 Scavenius, Annett (2010): Elmelundemesteren i Fanefjord Kirke. Forlaget Vandkunsten, Kbh. 
 Bent Schiermer Andersen (2020): Fanefjord Kirke. Informationshæfte, fås i kirken på dansk, tysk og engelsk, 36 sider

Eksterne henvisninger 

 Fanefjord Kirke  hos DenStoreDanske.dk
 Fanefjord Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Fanefjord Kirke  i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Galleri 

Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Præstø Amt
Kirker på Møn
Carlo Azeglio Ciampi

Carlo Azeglio Ciampi (født 9. december 1920 i Firenze, Italien, død 16. september 2016 i Rom) var Italiens præsident fra 1999 til 2006.

Han indtrådte i maj 1999 efter sin forgænger Nicola Mancino og trak sig ved valget i maj 2006 efter 7 år på posten. 

Han har tidligere arbejdet for Banca d'Italia, den italienske nationalbank, hvor han var i 47 år. I perioden 1979-93 var han endog direktør. Derefter gik han ind i italiensk politik, og en overgang (1996-99) sad han som finansminister (ministro del tesoro).

Eksterne henvisninger 

Italiens præsidenter
Italiens premierministre
Politikere fra Italien
Brandbil

En brandbil er et køretøj, der anvendes af redningsberedskabet i forbindelse med indsats mod ildebrande – altså brandslukning.

Mest anvendt og kendt er formentlig automobilsprøjten – eller blot "sprøjten" – der anses som det mest alsidige køretøj i brandberedskabet, da det medbringer vand, skum, slanger, stiger, samt forskellige former for værktøj. Ydermere medbringes i mange kommuner hydraulikværktøj til frigørelse af fastklemte personer – f.eks. i forbindelse med færdselsuheld – og udstyr til miljøindsatser.

Autosprøjten er bemandet med 3 mand og en holdleder eller 5 mand og en holdleder (4 røgdykkere, en chauffør og en holdleder), alt efter hvor meget mandskab der skal afsættes til fremføring af de øvrige køretøjer.

Drejestigen er mere et redningskøretøj, da dens fornemeste opgave er at foretage personredning i højden. Men ofte medbringer køretøjet også vandkanon til brandslukning fra oven eller lysmateriel til oplysning af brandstedet.

En drejestige er oftest bemandet med 2 brandmænd.

Vandtankvognens primære opgave er vandforsyning, ved mobil fremføring af store mængder vand (mellem 6.000-20.000 liter). Vandtankvognen kan i visse situationer benyttes som selvstændigt slukningskøretøj, da de fleste nye vandtankvogne har egen pumpe og vandkanon. Ligeledes er den i nogle kommuner udstyret med en højtryksslange, så man kan slukke brande i mindre målestok.

En vandtankvogn er oftest bemandet med 2 brandmænd.

Slangetenderen medbringer egen pumpe, samt typisk 500-600 meter slange, så man kan få vand fra eksempelvis en branddam, hvis der ikke er en brandhane i nærheden. Ligedes kan den foretage en kørende udlægning og i nødstilfælde anvendes som selvstændigt slukningskøretøj, såfremt der er tilstrækkelig vandforsyning indenfor rækkevidde.
I 2002 frafaldt lovkravet om at kommuner skulle have en slangetender, og derfor er det nu meget få kommuner der har en slangetender, og de fleste der har en slangetender har den af den simple årsag, at de ikke har kunnet sælge den da lovændringen blev vedtaget.
De fleste slangetendere bliver nu brugt som alt-muligt køretøjer af kommunernes vejservice og til blandt andet brandhanesyn.

En slangetender er oftest bemandet med 2 brandmænd.

Indsatsledervognen føres af indsatslederen, som har til ansvar at lede indsatsen, men medbringer kun slukningsmidler i form af diverse håndslukkere. I København og Århus har indsatslederen egen chauffør på køretøjet.

En samlet brandudrykning kaldes et slukningstog og kan f.eks. sammensættes typisk af en automobilsprøjte, en stigevogn (i byzone) eller en vandtankvogn (i landzone), samt en indsatsledervogn. Ved udrykning udenfor byerne kan der indgå en slangetender.

Eksterne henvisninger 
 Bekendtgørelse om det kommunale redningsberedskabs organisation, virksomhed, materiel og dimensionering

Litteratur 
 Søren Rislund, Bogfabrikken Fakta:
 Brandbiler i Danmark – vor tids sluknings- og redningskøretøjer, 1991 
 Brandbiler i Europa – sluknings- og redningskøretøjer i Den Europæiske Union, 1994 

Redningskøretøjer
Brandslukningsudstyr
Inkubationstid

Inkubationstiden betegner den periode, der går, fra man er smittet med en sygdomsfremkaldende organisme til man viser symptomer på sygdommen. Det kan gå ganske hurtigt (få minutter) eller meget langsomt (30 år for Creutzfeldt-Jakob). Inkubationstiden varierer meget fra person til person, og derfor angiver man den helst som middeltallet og den 10. og 90. percentil.

Den sorte død anses i dag for at have været en bakterieinfektion forårsaget af bacillen Yersinia pestis, og man blev hurtigt klar over, at perioden fra smitte til død lå på ca. 37 dage. Den præcise inkubationstid var derimod ukendt, så man fik først bugt med sygdommen, da man indførte streng karantæne i 40 dage. I nutiden kan inkubationstiden for denne sygdom beregnes sådan: Fra smitte til de første tegn på sygdommen gik der 10-12 dage (den egentlige inkubationstid). Dernæst var man smittefarlig i 21 dage, men først i de sidste 5 dage kunne andre se åbenlyse tegn på sygdommen.

Mange mennesker er skjulte smittebærere, fordi de er smittede, men ikke viser symptomer på sygdommen.

Eksempler på inkubationstiden for forskellige sygdomme 

Det må tages i betragtning, at i mange tilfælde er inkubationstiden længere hos voksne end hos børn.

Infektionssygdomme
Videnskabelige fremtidsprognoser
Epidemiologi
Elephant

Elephant er navnet på The White Stripes fjerde album.

Albummet er dedikeret til "Death of the Sweetheart" og er det eneste af The White Stripes' album, der er optaget i et studie. Det tog syv dage og foregik i et gammelt studie i England. Det er krediteret på coveret, at der ikke er brugt computere til sangskrivning, indspilning eller redigering af albummet. 

På albummet findes sangene: Seven Nation Army, Black Math, Theres No Home For You Here, I just Dont Know What To Do With Myself -B. Bacharach cover. In The Cold Cold Night-sunget af Meg White, I want To Be The Boy To Warm Your Mothers Heart, You've Got her In your Pocket, Ball and Buiscuit – med syv minutter og atten sekunder er det den længeste sang The White Stripes nogensinde har indspillet. The Hardest Button to Button, Little Acorns, Hypnotize- oprindeligt skrevet af Jack White til et andet band fra Detroit. The Air Near My Fingers, Girl, You Have No Faith In Medicin og Well its True That We Love One Another -featuring Holly Golightly

Album fra 2003
White Stripes-album
Hækling

Hækling er en traditionel måde at fremstille tekstiler på. Hækling er en metode til at få et stykke garn til at låse sine egne løkker, ved hjælp af en hæklenål, så der dannes et stykke stof. Af hækling kan fremstilles trøjer, huer, vanter, håndledsvarmere, halstørklæder og sjaler, samt duge og andre boligtekstiler.

Når man skal hækle, skal man bruge en hæklenål i en udvalgt størrelse fra 1-14. Jo mindre tal desto tyndere hæklenål. Udover nålen skal man bruge garn (på garnet står altid en anbefalet nåltykkelse, der giver bedst resultat).

De forskellige slags masker i hækling hedder bl.a. fastmasker, stangmasker og luftmasker. Når man lærer brugen af disse masker ligger udfordringen i at eksperimentere med de forskellige slags masker og danne et mønster.

Billedgalleri

Se også 
 Garngraffiti - hæklet eller strikket gadekunst eller street art

Note 
  Hæklenålsstørrelser

Links 
 Bettinas hæklehjørne
 Nurhanne: hækling 
 På krogen
Bjergene (Møn)

Bjergene er navnet på den den sydvestligste del af Klinteskoven ved Møns Klint, øst for Mandemarke og beliggende i Magleby Sogn. Mod syd grænser området op til Høvblege, mod nord op til Plantehaverne og mod øst Store Klinteskov.

Arealet har krydsende spalteretninger i grunden og derfor mange kløfter og høje flader. Det anvendes bl.a. som græsningsskov.

Her ligger Kongbjerg (135 m), Hvidebakke (122 m) og Rud (132 m) samt dalsænkningerne Slumrehuse og Kongens Køkken.

Området er under Klintholm gods.

Se også 
Artiklen Magleby Sogn for de omkringliggende lokaliteter

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Møn
Fredede arealer i Danmark
Ynglefugl

Ynglefugle er fugle der yngler i et bestemt område, modsat trækfugle.

Se også
Yngletrækfugl
Ynglestrejffugl
Ynglestandfugl

Fugle
Hans Thomesen Stege

Hans Thomesen Stege (død 1628), dansk præst og digter.

Tilnavnet Stege fik han efter sin fødeby.

Han var rektor i Hobro og fra 1610 til sin død i 1628 præst i Fanefjord på Møn.

I Dansk Biografisk Lexikon skriver den senere præst i Fanefjord, Johan Paludan, om Steges værk "Cleopatra" bl.a., at "Stykket er uden noget som helst poetisk Værd, men ganske enestaaende i vor gamle dramatiske Litteratur som et Forsøg paa at føre Skolekomedien over i det verdslige og humanistiske Spor ved at behandle et Æmne af den antike Historie i tragisk Stil. Desværre er Stege lige plump og komisk ubehændig i Dialog og i dramatisk Komposition; han mangler al historisk og æsthetisk Sans".

Kilder/Eksterne Henvisninger 
 Dansk Biografisk Lexikon

Tjek fødsels- og dødsår
Danskere i 1600-tallet
Præster fra Danmark
System

System (fra Latin systēma, som igen kommer fra Græsk  systēma, "helhed sammensat af flere dele eller medlemmer, system", bogstaveligt "sammensætning") er en mængde af interagerende eller gensidigt afhængige systemkomponenter der udgør et samlet hele.

Begrebet af et "samlet hele" kan også angives i termer af et system favnende en mængde af relationer, der adskiller sig fra mængden af relationer til andre elementer, og fra relationer mellem et element af mængden og elementer som ikke er en del af det relationelle regime.

Et system er neutralt set noget funktionelt som kan benyttes igen og igen i forhold til bestemte opgaver.

Begrebet system anvendes bl.a. inden for naturvidenskab, samfundsvidenskab og humaniora. De videnskabelige forskningsfelter, som er engageret i undersøgelse af de generelle systemers egenskaber omfatter systemteori, cybernetik, dynamiske systemer, termodynamik og komplekse systemer.

De fleste systemer deler fælles karaktertræk, bl.a.:

 Systemer har struktur, defineret ved komponenter og deres sammensætning;
 Systemer har opførsel, som omfatter input, processering og output (materiale, energi, information eller data)
 Systemer har indre sammenhæng: De forskellige systemdele har funktionel såvel som strukturelle relationer mellem hinanden.
 Systemer kan have nogle funktioner eller grupper af funktioner

Termen system kan også henføre til en mængde af regler som forvalter struktur og/eller opførsel.

Eksempler 
Som eksempel på systemer kan nævnes det periodiske system og det politiske system.

Se også 
Holisme
Emergens

Kilder/referencer 

 
Filosofi
European Synchrotron Radiation Facility

European Synchrotron Radiation Facility (ESRF) er en fælleseuropæisk synkrotron til forskning indenfor fysik med anvendelse af en slags røntgenstråling. ESRF ligger i Grenoble, Frankrig.

Ekstern henvisning 
 ESRF 

Fysik
Forskningsinstitutioner
Grenoble
Percentil

Percentil er en opdeling i hundrededele – altså hundredele af et mål – meget lig procent.

Man kan tale om f.eks. den 1. percentil, der rummer den første procent af et mål:
 For tallet 100 vil den 1. Percentil være tallet mellem 1 og 2, da denne rummer den første hundrededel – tallene fra 0 til 1.
 For tallet 100 vil den 2. percentil være tallet mellem 2 og 3, da denne rummer den anden hundrededel – tallene fra 1 til 2.
 For tallet 100 vil den 3. percentil være tallet mellem 3 og 4, da denne rummer den tredje hundrededel – tallene fra 2 til 3.
Det er vigtigt at bemærke, at percentilen beskriver det tal, som afskærer hundrededelene, mens den rummer en hundrededel.

Se også 
 Median – den 50. percentil.
 Kvartil – den 25. og 75. percentil.

Statistik
Fikke Moltke

Fikke Moltke af Møn (formentlig død omkring 1371 og senest 1379), dansk adelsmand.

Fikke Moltkes far, Evert Moltke, var af en mecklenborgsk adelsslægt og fik 6 sønner, der kom til Danmark, hvor i alt fald de 4 erhvervede hovedgårde eller fik store forleninger. Den mest fremtrædede af brødrene var Fikke Moltke, oftes kaldet Fikke Moltke af Møn for at kende ham fra en nevø, Fikke Moltke af Kyse. 

Han nævnes som ridder i 1360 og var 1362-66 høvedsmand på Møn. Han havde også andre forleninger: 1361-62 Vordingborg, som han forsvarede mod angreb fra Hansestæderne, 1363 København, 1365 Kalø og Randershus. I 1369-70 var han høvedsmand på Nebbe beliggende i det senere Herslev Sogn. Han havde tillige en hovedgård Skafterup i det senere Fyrendal Sogn på Sjælland.

I 1365 deltog han for Valdemar 4. Atterdag ved forhandlinger i Kolding og i Nykøbing på Falster med Hansestæderne. I 1362 sluttede han på kongens vegne et forlig med Rostock.

Han er formentlig ansvarlig for at sætte gravsten i Keldby Kirke på Møn dels over sin i 1347 afdøde hustru Kirstine dels over og Henneke Moltke og dennes hustru Elsebe.

Noter

Kilde/ekstern henvisning 
 Dansk Biografisk Lexikon 

Danskere i 1300-tallet
Fikke
Tjek fødsels- og dødsår
Stirb nicht vor mir

"Stirb nicht vor mir / Don't die before I do" er en sang fra albummet Rosenrot (2005) af Rammstein. Sangen er en duet mellem Till Lindemann og Sharleen Spiteri.

Modsat Rammsteins vane synges sangen for Sharleen Spiteris vedkommende på engelsk.

Rammstein
Sange fra Tyskland

en:Stirb nicht vor mir
pl:Stirb nicht vor mir