kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bernoulli (månekrater)

Bernoulli1)Krateret er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den nordøstlige del af Månens forside og er opkaldt efter de schweiziske matematikere Jakob Bernoulli (1650 – 1705) og Johann Bernoulli (1667 – 1748).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

1)Note:Bernoulli er tidligere stavet Bernouilli, hvilket stadig kan ses på visse månekort

Omgivelser 
Bernoullikrateret ligger syd for Messalakrateret og øst for Geminuskrateret.

Karakteristika 
Krateret er næsten cirkulært, men med adskillige let udadgående buler langs dets omkreds. Der findes en nedsænkning langs dele af den sydlige kratervæg, som danner en udadgående, trekantet bule i kraterranden. Randen er højest i den østlige side, hvor den når en højde på 4 km. I kraterets midte er der en central top.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bernoullikrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Berosus (månekrater)

Berosus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den nordøstlige del af Månens forside og er opkaldt efter den babylonske forfatter og astronom Berosus fra Kaldæa (3. århundrede f.Kr.).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

På grund af dets placering ses Berosuskrateret i perspektivisk forkortning, når det betragtes fra Jorden.

Omgivelser 
Krateret ligger mindre end en kraterdiameter nordvest for Hahnkrateret. Længere mod øst-nordøst findes det store Gausskrater, og mod nord-nordvest ligger Bernoullikrateret.

Karakteristika 
Kraterranden er stort set cirkulær, men med nogen vinkling langs den østlige side. Den sydlige ende af krater er stærkt eroderet, og der er nogle småkratere langs den nordlige kraterrand. De indre vægge har terrasser langs de østlige og nordvestlige sider. Kraterbunden i Berosuskrateret er blevet "oversvømmet" af lava og er derfor jævn og næsten uden særlige landskabstræk.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Berosuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Berzelius (månekrater)

Berzelius er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den nordøstlige del af Månens forside og er opkaldt efter den svenske kemiker Jöns J. Berzelius (1779 – 1848).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Berzeliuskrateret ligger sydøst for Franklinkrateret og nordvest for Geminuskrateret.

Karakteristika 
Krateret er eroderet og har en temmelig jævn kraterbund og en lille, højderygslignende rand. Langs randen ligger adskillige småkratere, og kratervæggen er næsten forsvundet langs den sydlige side, hvor den knapt er andet end en lav, bred ryg. Også kraterbunden er mærket af nogle få småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Berzeliuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bessarion (månekrater)

Bessarion er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den sydvestlige rand af Mare Imbrium. Det er opkaldt efter den græske romersk-katolske kardinal og forfatter Basilios Bessarion (ca. 1403 – 1472).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.  Observation af krateret rapporteredes første gang i 1645 af Michael Florent van Langren

Omgivelser 
I nogen afstand i østlig retning ligger T. Mayer-krateret.

Karakteristika 
Bessarion er et skålformet krater med en lav central top, og det har højere albedo end maret, hvilket gør det til et lysere sted, når solen står over det.

Lige nord for Bessarion ligger det mindre krater "Bessarion E", som også har forholdsvis høj albedo. Dette krater kaldes af og til "Virgil", men navnet er ikke officielt godkendt af IAU.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bessarionkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Strid (band)

Strid var et tidligt norsk black metal-band, som oprindeligt blev dannet i 1991 under navnet Malfeitor. I 1993 skiftede de kortvarigt navn til Battle, og senere samme år til Strid.

Bandet er kendt for at have været nogle af de første til at blande black metal med elementer fra doom metal.

Forsangeren og bassisten Rot (som i mellemtiden havde skiftet dæknavn til "Storm") begik selvmord i 2000 eller 2001.

Medlemmer 
 Rot – Vokal, bas
 Jardar – Trommer
 Ravn Harjar – Guitar

Tidligere medlemmer 
 Samhain – Guitar
 Funeral – Guitar
 Thamuz

Diskografi

Som Malfeitor

Demoer 
 1991: Malfeitor
 1992: Pandemonium

Som Battle

Demoer 
 1993: End of Life (senere genudgivet under navnet Strid)

Som Strid

Demoer 
 1993: End of Life (oprindeligt udgivet under navnet Battle)

Ep'er 
 1994: Strid

Opsamlingsalbum 
 2007: Strid

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Black metal-grupper
Metalgrupper fra Norge
Musikgrupper fra 1991
Berkshire Hathaway

Berkshire Hathaway Inc. er en amerikansk virksomhed, der fungerer som holdingselskab for en række datterselskaber, særligt inden for forsikringsbranchen, men også med aktiviteter inden for byggeri, møbler, tøj, medier og transport. Hovedsædet er beliggende i Omaha, Nebraska. I 2021 omsatte virksomheden for 276,09 mia. dollars og beskæftigede 233.000 ansatte. Multimilliardæren Warren Buffett er selskabets administrerende direktør og bestyrelsesformand. Han ejer desuden 31 procent af aktierne.

Virksomheden udspringer af tekstilfirmaet Valley Falls Company, der blev grundlagt i 1839. Warren Buffet begyndte at investere i selskabet i 1962 og fik efterhånden kontrol over det. Under hans ledelse blev de urentable tekstildivisioner nedlagt, og virksomheden blev omdannet til et holdingselskab. Berkshire Hathaway er dog stadig aktiv inden for tøjproduktion gennem Fruit of the Loom, der har været ejet siden 1999. Ifølge Financial Times var Berkshire Hathaway i juni 2008 verdens 13. mest værdifulde selskab målt på kapitalisering af dagens aktiekurs. Virksomheden er kendt for at have givet et højt afkast til sine aktionærer gennem de sidste 25 år.

Berkshire Hathaway har ud over sine egne datterselskaber store aktieposter i en række virksomheder, bl.a. Pilot Flying J (80%), Kraft Heinz Company (26.7%), American Express (18.8%), Bank of America (11.9%), The Coca-Cola Company (9.32%) og Apple (5.57%).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Berkshire Hathaways hjemmeside

Etableret i 1839
Konglomerater fra USA
Investeringsvirksomheder fra USA
Bessel (månekrater)

Bessel er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på i den sydlige halvdel af Mare Serenitatis på Månens forside og er opkaldt efter den tyske matematiker og astronom Friedrich W. Bessel (1784 – 1846).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1834 af Johann Heinrich von Mädler

Omgivelser 
Trods sin ringe størrelse er dette det største krater, som helt ligger inden for grænsen af maret. Det ligger nord-nordøst for Menelauskrateret.

Karakteristika 
Krateret er cirkulært og skålformet med en rand, som har højere albedo end bunden af det omgivende mare. Den ydre rand er ikke nedslidt af betydning, og der er ikke særlige landskabstræk i det indre, bortset fra nogen ophobning af materiale fra kratervæggen langs udkanten. Bessel er ikke stort nok til have udviklet terrasser i lighed med de større kratere.

Et stort strålesystem, som mest sandsynligt stammer fra Tychokrateret, krydser maret fra nord til syd og passerer forbi Besselkrateret langs dets vestlige side.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Besselkrateret har følgende satellitkratere:

De følgende kratere er blevet omdøbt af IAU:
 Bessel A — Se Sarabhaikrateret.
 Bessel E — Se Bobillierkrateret.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
FedEx

FedEx Corporation er en amerikansk virksomhed, der tilbyder bud-, fragt- og logistiktjenester. Hovedsædet er beliggende i Memphis, Tennessee, men FedEx har aktiviteter over hele verden. Virksomheden er noteret på New York Stock Exchange. Omsætningen var i 2008 14,526 mia. dollars, og FedEx beskæftiger 252.000 ansatte.

FedEx driver verdens største civile flyflåde, ligesom selskabet håndterer den største mængde kargo.

Virksomheden blev grundlagt i 1971 som Federal Express, men ændrede i 2000 navnet til det nuværende.

Eksterne henvisninger 
 FedEx' hjemmeside

Referencer 

Etableret i 1971
Transportvirksomheder fra USA
Logistikvirksomheder
Bhabha (månekrater)

Bhabha er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den indiske atomfysiker Homi J. Bhabha (1909 – 1966).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Bhabha er næsten forbundet med den sydøstlige rand af det større Bosekrater, og den ydre vold fra dette krater har forårsaget en let indadgående indskæring langs den nordvestlige side af Bhabhakrateret. Andre bemærkelsesværdige kratere i nærheden er Stoney mod øst og Bellinsgauzen mod syd.

Karakteristika 
Krateret er forholdsvis ungt med meget tydelige terrasser i den indre kratervæg. De er det mest bemærkelsesværdige træk ved randens sydøstlige halvdel, og de forsvinder næsten mod nord-nordvest, hvor den indre væg har sin minimale udstrækning. Randen og den indre væg er ikke særlig eroderet, og der er ingen småkratere af betydning langs randen.

Kraterbunden udviser nogle centrale toppe, som danner en halvcirkel, hvis konkave indre åbner sig mod nord. Resten af bunden er forholdsvis jævn med kun et enkelt småkrater i den nordlige del.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bianchini (månekrater)

Bianchini er et nedslagskrater på Månen. Det ligger på den nordvestlige del af Månens forside og er opkaldt efter den italienske filosof Francesco Bianchini (1662 – 1729).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1645 af Michael Florent van Langren.

Omgivelser 
Bianchinikrateret ligger ved siden af de nordlige Montes Jura-bjerge, som omgiver Sinus Iridum.

Karakteristika 
Nedslaget, som skabte dette krater nær randen af Jurabjergene medførte, at en del materiale blev slynget ud i bunden af Sinus Iridium.

Kraterranden er ikke slidt af betydning, selvom der er et lille krater langs den indre side af den østlige rand. Indenfor den indre væg er bunden noget irregulær og har en lille samling højderygge i midten. Dele af den indre væg er styrtet ned i bunden langs den nordlige side.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bianchinikrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Bibliografi 

Kratere på Månen
Biela (månekrater)

Biela er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den tysk-østrigske officer og astronom Wilhelm von Biela (1782 – 1856).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1834 af Johann Heinrich von Mädler.

Omgivelser 
Krateret ligger øst for Rosenbergerkrateret og sydøst for Watt-Steinheil dobbeltkrateret.

Karakteristika 
Over Bielas rand ligger et par små, men bemærkelsesværdige kratere: "Biela C" over den nordøstlige og "Biela W"' over den vestlige indre rand. Satellitkrateret "Biela B" er forbundet med den ydre rand mod sydvest, og "udkastninger" fra Biela dækker den nordvestlige del af dettes indre. Trods et vist slid er Bielakraterets rand forblevet ret veldefineret, særlig mod sydøst.

Den indre kraterbund er flad uden særlige småkratere. Der er central formation af tre højderygge, som ligger lige nordøst for kratermidten.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bielakrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bilharz (månekrater)

Bilharz er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den østlige del af Mare Fecunditatis, og det er opkaldt efter den tyske læge Theodor Bilharz (1825 – 1862).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1834 af Johann Heinrich von Mädler.

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Langrenus F".

Omgivelser 
Bilharzkrateret er det største af en tætligende samling på tre kratere, hvoraf Atwoodkrateret ligger øst for og Naonobukrateret mod nordøst. Imod sydøst ligger det fremtrædende Langrenuskrater.

Karakteristika 
Kraterets indre overflade er blevet "oversvømmet" af basaltisk lava, hvilket har efterladt bunden flad uden særlige træk. Der er ingen central top i kratermidten og kun lidt som har påvirket kraterets indre bortset fra få småkratere. Den ydre rand er forblevet cirkulær og er kun lidt nedslidt.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Billy (månekrater)

Billy er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den vestlige halvkugle på Månens forside i de sydlige udkanter af Oceanus Procellarum. Det er opkaldt efter den franske jesuit og matematiker Jacques de Billy (1602 – 1679).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1651 af Giovanni Riccioli.

Omgivelser 
Billykrateret ligger sydøst for det tilsvarende store Hansteenkrater og vest-sydvest for det oversvømmede Letronnekrater. Nord for krater findes en trekantet bjergformation, som er kaldt Mons Hansteen efter det nærliggende krater. Sydøst for Billykrateret er der en rille ved navn Rima Billy, som løber 70 km mod syd.

Karakteristika 
Billykrateret er et af de mørkeste steder på Månens overflade, fordi den indre kraterbund er blevet "oversvømmet" med basaltisk lava, hvilket har givet en mørk overflade på grund af dettes lave albedo. Den del af randen, som er forblevet over overfladen, er snæver og lav, med en tynd indre væg. Kun få småkratere har ramt kraterets indre.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Billykrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bingham (månekrater)

Bingham er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske opdagelsesrejsende og senator Hiram Bingham (1875 – 1956).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Binghamkrateret ligger sydøst for det langt større Lobachevskiykrater. Nordøst for Bingham ligger Guyotkrateret, og omkring en kraterdiameter mod syd-sydøst ligger Katchalskykrateret.

Karakteristika 
Det er et omtrent cirkulært krater med en let udadgående udbuling langs den sydøstlige side. Den nordvestlige del af Binghams rand er delvis dækket af "udkastninger" fra Lobachevsky

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Binghamkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Birkeland (månekrater)

Birkeland er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den norske fysiker O. Kristian Birkeland (1867 – 1917).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Birkelandkrateret er forbundet med det centrale midterparti af det mærkeligt formede Van de Graaff-krater og kan delvis være årsag til dette kraters ottetalsform. Mod sydøst ligger den store bjergomgivne slette Leibnitz.

Karakteristika 
Krateret er ikke særlig eroderet, og den ydre rand er veldefineret, ligesom der er tydelige terrasser på meget af de indre kratervægge. Randen har en let indadgående bule mod nord, hvor krateret er forbundet med Van de Graaff-formationen. Kraterbunden er forholdsvis jævn, bortset fra i sydøst, hvor der er noget ujævnt terræn. Der er en central top i kraterets midte.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Birkelandkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Nevile Henderson

Sir Nevile Meyrick Henderson, KCMG (10. juni 1882 ved Horsham – 30. december 1942 i London) var en britisk ambassadør, som gjorde tjeneste i Tyskland mellem 1937 og 1939.

Han indtrådte i 1905 i den diplomatiske tjeneste og var 1928-1929 gesandt i Frankrig og 1929-1935 i Beograd. 1935 blev han udnævnt til ambassadør i Buenos Aires og 1937 i Berlin. Der understøttede han energisk den britiske appeasement-politik over for Tyskland.

Han troede på, at Adolf Hitler kunne styres og presses til fred og samarbejde med Vestmagterne. I februar 1939 telegraferede han til udenrigsministeriet i London: "Hvis vi håndterer Hitler på den rigtige måde, er det min overbevisning, at han gradvis vil blive mere fredelig; men hvis vi behandler ham som en udstødt eller en gal hund, vil vi til sidst og endegyldigt gøre ham til en sådan."

Da han om morgenen den 31. august 1939 fik at vide, at Hitler ville give ordre til angrebet på Polen, hvis den polske regering ikke inden kl. 12 havde indvilliget i at sende en forhandler til Berlin, forsøgte han forgæves gennem to udsendinge via sin polske kollega Józef Lipski i sidste minut at få Polen overtalt til at give efter. Efter det tyske angreb måtte han den 3. september kl. 9 overrække den tyske udenrigsminister,Joachim von Ribbentrop, et ultimatum med frist til samme dag kl. 11, som forkyndte den britiske indtræden i krigen.

I løbet af 1939 kom Henderson ofte i konflikt med Alexander Cadogan, departementschefen i udenrigsministeriet. Henderson mente, at Storbritannien skulle opruste i stilhed, da en åbenlys oprustning ville tilskynde til at tro, at Storbritannien planlagde en krig mod Tyskland. Cadogan og udenrigsministeriet var ikke enig.

Efter Hendersons tilbagekomst til London skrev han bogen Failure of Mission: Berlin 1937–1939, som udkom i 1940. I bogen fandt han stadig anledning til at rose en række tyske ledere som Hermann Göring. Til gengæld havde han ikke pæne ord at sige om Joachim von Ribbentrop.
En fortsættelse, Water under the Bridges, udkom i 1945 efter hans død.

Referencer 

Appeasing Hitler. The Diplomacy of Sir Nevile Henderson. 1937-9. Peter Neville. Palgrave 2000.

Eksterne links 

 Failure of a Mission: Berlin 1937 – 1939

Ambassadører fra Storbritannien