kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Merringgaard

Merringgaard er en gammel Sædegård. Gården ligger ca. 10 km vest for Horsens i Korning Sogn i Hedensted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1855 og tilbygget i 1865. Merringgaard Gods er på 130,6 hektar

Ejere af Merringgaard 

 (1500-1520) Hartvig Hennekesen Limbek
 (1520-1543) Henning Volstrup
 (1543-1561) Niels Skeel
 (1561-1565) Hans Nielsen Skeel
 (1565-1578) Karen Krabbe gift Skeel
 (1578-1579) Frederik II
 (1579-1590) Søren Pedersen Mund
 (1590-1630) Iver Pedersen Mund
 (1630-1660) Peder Iversen Mund
 (1660-1679) Joachim Christiopher Rachow
 (1679-1684) Oluf Munk Lange
 (1684-1685) Mourids Hansen Høyer
 (1685-1687) Niels Jensen Ussing
 (1687-1700) Jørgen Ibsen Hjerrild
 (1700-1716) Niels Jensen Ussing
 (1716-1729) Clemens Nielsen Ussing
 (1729-1745) Andreas Schiernbech
 (1745-1761) Gerhard Hansen de Lichtenberg
 (1761-1777) Joachim de Lichtenhielm
 (1777-1805) Christian Christoffer von Gersdorff
 (1805-1853) Joseph Louis Bruno David De Serène D`Acqueria
 (1853-1880) Oscar Ferdinand De Serène D`Acqueria
 (1880-1895) Cathrine Elisabeth Rosenørn gift De Serène D`Acqueria
 (1895-1911) Frederik Glud
 (1911-1918) Robert Ric-Hansen
 (1918-1926) Erik Henningsen
 (1926-1930) Konsortium
 (1930) Knud Carlsen
 (1930) Karup
 (1930-1932) Peter Christopher de Neergaard
 (1932-1933) Jydsk Landhypoteforening
 (1933-1959) O. Hobolt Jensen
 (1959-1970) H. Vestergaard Frandsen
 (1970-1997) Jens-Birger Anders Rahbek / O. J. Rahbek
 (1997-) Jens-Birger Anders Rahbek

Herregårde i Vejle Amt
Herregårde i Hedensted Kommune
Eidsvoll

Eidsvoll, tidligere skrevet Eidsvold, er en kommune i landskabet Romerike i Viken fylke i Norge. Den grænser i nord til Østre Toten og Stange, i øst til Nord-Odal, i sydøst til Nes, i syd til Ullensaker, og i vest til Nannestad og Hurdal. Eidsvoll er i dag mest kendt for Grundloven af 1814, som blev underskrevet i Carsten Ankers bolig, Eidsvollbygningen den 17. maj 1814.

Historie 

Eidsvoll er nævnt allerede i gamle norrøne skrifter, og i 1000-tallet var Eidsvold et lovting i Østnorge som en erstatning for Vang i Hedmark. Eidsvoll var et vigtigt støttepunkt på grund af dets nærhed til elven Vorma og Mjøsa, som gav adgang til de nordre dele af Indlandsnorge.

I 1758 blev der fundet guld i Eidsvoll, og bygden oplevede en mindre guldfeber, disse områder er fortsat kendt som Guldværket.

Eidsvoll Værk blev åbnet af kong Christian 4. i 1624 som et smelteværk for jern, drevet af vandkraft fra Andelva. I 1688 ejedes værket af direktøren ved sølvgruberne i Kongsberg, Schlanbusch, og var i hans families eje frem til 1781. Og i 1794 overtog Carsten Anker værket, og i 1811 slog han sig ned i Eidsvoll i det, som senere skulle blive kendt som Eidsvollsbygningen (tidligere skrevet Eidsvoldsbygningen).

Navnet blev skrevet Eidsvold frem til første halvdel af det 20. århundrede.

Eidsvollbanen 

I 1854 åbnede Eidsvoll-banen mellem Eidsvoll og Oslo og blev dermed den første jernbane i Norge. Eidsvollbanen var vigtig for transport i indlandet, idet den sammen med hjuldamperen DS «Skibladner» fragtede passagerer og gods til Hamar, Gjøvik og Lillehammer.

Kendte eidsvollinger 

 Arne Ekeland (1908–1994), kunstner
 Henrik Wergeland (1808–1845), forfatter
 Stian Carstensen, musiker

Se også 

 Norges grundlov

Venskabsbyer 

 Sorø

Eksterne henvisninger 

Kommuner i Viken
Kommuner i Akershus
 
Romerike
Aurskog-Høland

Aurskog-Høland er en kommune i landskabet Romerike i Viken fylke i Norge. Den grænser til Nes i nord, Eidskog og Sverige  i øst, Marker, Eidsberg og Trøgstad i syd og Fet og Sørum i vest. Ved komunalreformen i Norge 2020 blev Rømskog lagt sammen med Aurskog-Høland.

Historie 
Både Aurskog og Høland var selvstendige, administrative enheder fra 1837. Aurskog blev delt i to 1. juli 1919 da Blaker blev skilt ud som egen kommune. Aurskog havde 3.102 indbyggere efter delingen.

Høland blev delt 1. januar 1905 da Setskog blev skilt ud som egen kommune. Høland havde 4.928 indbyggere efter delingen. 1. juli 1924 blev kommunen igen delt i to da Søndre og Nordre Høland blev etableret som selvstændige kommuner. Søndre Høland havde 2.106 indbyggere, Nordre Høland 3.188.

1. januar 1966 blev så den nuværende kommune dannet ved at Aurskog, Nordre Høland, Setskog og Søndre Høland kommuner blev slået sammen til Aurskog-Høland kommune. 

Folketallet i delkommunerne var som følger ved sammenslåingen:
 Aurskog: 3.129
 Nordre Høland: 4.261
 Setskog: 811
 Søndre Høland: 2.173

Eksterne henvisninger 

 Aurskog Høland på snl.no

Kommuner i Viken
Kommuner i Akershus
Romerike
Concertina

En  concertina  er et musikinstrument, hvis toner frembringes ved, at en luftstrøm fremkaldt af en blæsebælg sætter metalblade i vibrationer efter samme princip som en harmonika. Men concertinaen er mindre, er ottekantet form og har knapper på hver side. Mange kalder den "klovneharmonika", fordi den bruges af musikalske cirkusklovne.

Se også 
 Bandoneón

Musikinstrumenter
Blæseinstrumenter
Springpingvin

Springpingvin (latin: Eudyptes chrysocome) er en af omkring 18 pingvinarter. 

På engelsk kaldes den Southern Rockhopper Penguin på grund af dens adfærd: den springer eller hopper på klipperne i udbredelseområdet som er Falklandsøerne, Argentina, Chile. Denne pingvin er nært beslægtet med rødfodet springpingvin (Eudyptes moseleyi), der af nogle betragtes som en underart af springpingvin.

Fakta 
 Føde: Hovedsageligt krill og andre krebsdyr, men også fisk og blæksprutter.     
 Yngleområder: Subantarktiske øer.
 Antal æg pr. kuld: 2 stk.
 Rugetid: 32-34 dage.
 Kropslængde: 55-62 cm.
 Vægt: 2-3 kg.

Hybrid-eksemplar 
København Zoo havde i slutningen af 1980'erne en enkelt springpingvinhun sammen med sine humboldtpingviner. Hunnen fik efter mange parringsforsøg en unge, som viste sig at være halvt af hver, altså en hybrid. Den døde efter et års tid af stofskifterelaterede problemer, formentlig netop forårsaget af hybridiseringen.

Noter

Kilder og eksterne henvisninger 
 BirdLife International 2012. Eudyptes chrysocome. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2
 Billeder og video  fra ARKive 
 Springpingviner fra The International Penguin Conservations hjemmeside
 Springpingviner  fra Pete & Barb's sider om pingviner
 Billeder af springpingviner fra Falklandsøerne
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). . Arkiveret

Pingviner
Enebakk

Enebakk er en kommune i landskabet Romerike i Viken fylke i Norge, som grænser til Rælingen, Lørenskog, Oslo, Nordre Follo, Indre Østfold og Lillestrøm (kommune). Kommunen har lidt mere end 9.000 indbyggere. Enebakk kirke er en pragtfuld middelalderkirke. 

Byvåbnet er et billede af fire kløvere på grøn baggrund. Hver kløver symboliserer en fjerding. Oprindeligt bestod Enebakk af de fire fjerdinger Strandafjerdingen, Kirkebygdfjerdingen, Dalefjerdingen og Ytrefjerdingen. I dag består stort set de samme grænser, og på grund af de store afstande foregår dagliglivet ganske adskilt i de fire fjerdinge. Strandfjerdingen hedder imidlertid i dag Flateby, og centrum ligger et lidt andet sted end tidligere.

Byer i Enebakk kommune 
 Flateby
 Kirkebygda
 Ytre Enebakk

Kilder og henvisninger 

Kommuner i Viken
Kommuner i Akershus
Romerike
Dulcimer (appalachian)

Dulcimer  er et strengeinstrument med tre strenge, hvoraf de to er dronestrenge. Instrumentet ligger vandret foran musikeren og den ene streng, hvor melodien spilles, holdes med enten en finger eller en flad pind, alle tre strenge slås an med fjer eller plekter. Instrumentet menes at have rødder tilbage til middelalderen, men den har overlevet i Appalacherne i USA indtil i dag, hvor den har været brugt i oldtimemusikken til sangakkompagnement og – sjældnere – til dansemusik.

Singer-songwriteren Joni Mitchell har anvendt den på flere af sine indspilninger.

Musiker 
 Jean Ritchie
 Joni Mitchell
 Greg Lake

Ekstern henvisning 
 Ansgars Dulcimerseite 

Musikinstrumenter
Strengeinstrumenter
Dulcimer

Dulcimer kan have flere betydninger:

Musikinstrumenter
Dulcimer (appalachian) – tre- eller firstrenget musikinstrument.
Dulcimer (hammer) – Citar, flerstrenget musikinstrument, over fire strenge.
Virring (Skanderborg Kommune)

Virring er en by i Østjylland med , beliggende 3 km vest for Solbjerg, 6 km sydøst for Stilling og 9 km øst for Skanderborg. Byen ligger i Skanderborg Kommune - tæt ved grænsen til Aarhus Kommune - og hører til Region Midtjylland.

Virring ligger i Fruering Sogn. Fruering Kirke ligger i Fruering 3 km vest for Virring.

I byen findes supermarked, frisørsalon, Virring Skole og børnehus og et mindre industrikvarter. Byen har en større bypark ved navn "Virring Engen".
Virring er en by i udvikling, og de sidste seneste år har der været store udstykninger, og der er flere på vej.

Fra Virring findes busforbindelser til Skanderborg, Aarhus, Horsens og Vejle.

Historie 
Virring blev første gang nævnt i 1311: Werringh. Endelsen -inge.

Virring landsby bestod i 1682 af 9 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 499,8 tønder land skyldsat til 68,04 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var firevangsbrug (omdrift 2/2).

Virring var en landsby i Skanderborg Rytterdistrikt.

Virring blev udskiftet i 1779.

I Virring lå Fruering-Vitved Sparekasse, der blev grundlagt i 1871. I 2011 blev den med sine 1300 kunder lagt sammen med den nu nedlagte Østjydsk Bank, som dog kun beholdt filialen til 30. juni 2013, hvor den blev lagt sammen med filialen i Skanderborg.

Omkring århundredeskiftet omfattede Virring Nedergaarde, Lille-Virring og Virring-Hede — med 2 skoler og forsamlingshus (opført 1896), andelsmejeri og mølle.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Byer i Skanderborg Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Benløse

Benløse er en forstad til Ringsted med 5.065 indbyggere. Den ligger primært i Benløse Sogn samt meget lidt i Ringsted Sogn begge under Ringsted Kommune på Midtsjælland.

Historie 
Benløse landsby bestod i 1682 af 30 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 1.023,3 tønder land skyldsat til 210,04 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Omkring århundredeskiftet (1900) blev Benløse beskrevet således: "Byen Benløse (gl. Form Bylløse, Bynløsse), ved Roskildevejen, med Kirke, Skole, Teglværk, Mølle og Andelsmejeri (Kildevang)."

I løbet af det 20. århundrede voksede Benløse sig fra Benløse Runding langs hovedvejene til Roskilde og Holbæk. Siden hen kom der villakvarterer i mellem disse veje og lidt på den anden side også. Efterhånden smeltede den bebyggelsesmæssigt sammen med selve Ringsted kun adskilt af Vestmotorvejen.

I 1964 startede porcelænsfabrikken Désirée produktion op, som senere blev flyttet til en nyligt nedlagte skole ved gadekæret.

Benløse var en selvstændig kommune indtil kommunalreformen i 1970.
 
I 1970'erne blev det lille indkøbscenter Benløsecenteret (nu Nordcentret) bygget samtidig med boligblokkene Benløseparken. I samme periode blev den første del af Vestmotorvejen fra Køge til Ringsted åbnet og i 1990'erne videreført til Slagelse, der derved blev en effektiv grænse mellem Ringsted og Benløse.

I 2000'erne er der udstykket mange grunde til villaer og anden lav bebyggelse mod nord og øst for det eksisterende Benløse, så bydelen fortsat vokser. I mellem villakvarteret ved Smålodsvej og op mod gammel Benløse blev en ny skov etableret i 1999 med navnet Benløse Byskov. Skoven er en del af Benløse Skov, der skal være med til at beskytte grundvandet, som blandt andet bliver brugt som drikkevand i Københavns Kommune.

Sport 
Benløse Floorball Club gør sig nationalt gældende inden for sporten floorball med førstepladsen i herreligaen i 2017 og 2019 som bedste resultater.

Lokationer 
 Benløse Kirke
 Byskovskolen - tidligere Benløse Skole og Asgårdsskolen
 Benløse Frivillige Brandværn
 Benløsehallen – hjemsted for Benløse GIF.
 Nordcentret - tidligere Benløsecentret

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 J.P. Trap: Kongeriget Danmark, 3. Udgave 2. Bind: Frederiksborg, Kjøbenhavns, Holbæk, Sorø og Præstø Amter; Kjøbenhavn 1898, s. 641f

Eksterne henvisninger 
 Benløse Sogn på Sogneportalen – størsteparten af indbyggerne i Benløse Sogn bor i Benløse-bebyggelsen.

Bydele i Ringsted
Guderne går Amok

Guderne går Amok (originaltitel The Gods Must Be Crazy) er en sydafrikansk komediefilm fra 1980, skrevet og instrueret af Jamie Uys. Den finder sted i Botswana og fortæller historien om Xi (udtalt 'Gee' med hårdt 'G'), en buskmand fra Kalahari-ørkenen (spillet af den namibianske landmand Nǃxau) hvis stamme ingen kontakt eller viden har om verdenen udenfor. Filmen er fulgt af fire efterfølgere.

Eksterne henvisninger 
 

Film fra 1980
Film fra Sydafrika
Komediefilm
Skanderborg Produktionsskole

Skanderborg Produktionsskole er en produktionsskole i Skanderborg. Der undervises ved hjælp af praktisk arbejde på diverse værksteder. Herunder træ/snedkerværksted, metalværksted, multimediaværksted (edb), filmværksted, systue, køkken og teater.

Ekstern henvisning 
 Skanderborg Produktionsskole 

Produktionsskole
Jens Olaf Jersild

Jens Olaf Jersild (født 26. november 1959) er en dansk journalist.

Baggrund og tidlig karriere 
Han er søn af reklamemanden Morten Jersild.
 Student N. Zahles Gymnasium (1978).
 Uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole (1977-82).
 Journalist på Berlingske Tidende (1982-84).
 Journalist på TV-Avisen (1984-94)
 Lancerer interviewprogrammet Profilen og er vært (1994-96).
 Lancerer programmet for undersøgende journalistik, Rapporten . Redaktør og vært (1996-03).
 Lancerer og er vært for Dilemma (2003-04).
 Lancerer og er vært for Jersild på DR2 (2004-05).
 Vært for Jersild & Spin (2005-08).
 Lancerer og er vært for Jersild Live (2008-12).
 Af andre programmer kan nævnes ”Jersild uden spin” og ”Jersild om Trump”.

Grønjakke-sagen 
I 1985 bragte TV-Avisen et indslag produceret af Jens Olaf Jersild, der skildrede de såkaldte "grønjakker", der var en gruppe unge, der bl.a. var kendt for at male hagekors på husmure. I indslaget kom de til orde med nogle stærkt racistiske udtalelser, bl.a. "en nigger, det er ikke et menneske – det er et dyr".  Sagen blev undervejs kendt som Grønjakkesagen. Jersild, hans chef Lasse Jensen, og de tre grønjakker, der medvirkede i indslaget, blev af en seer meldt til politiet for overtrædelse af straffelovens racismeparagraf. Jersild blev i 1987 idømt dagbøder ved Københavns Byret, hvilket blev stadfæstet ved Østre Landsret i 1988 og året efter ved Højesteret. Jersild indbragte sin sag for Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg, der i 1994 fastslog, at Jersilds ytringsfrihed var blevet krænket, idet han ikke havde til hensigt at udbrede racisme men alene skildrede samfundet som journalist eller "public-watchdog".

Priser 
I januar 2006 modtog han Det Journalistiske Fellowship på Syddansk Universitet til en værdi af en halv million kroner.
Pengene blev ikke udbetalt kontant, men brugtes fra maj 2006 til februar 2007 til at løskøbe Jens Olaf Jersild fra DR i seks måneder. Han var gæstelærer ved journalistuddannelsen i Odense og fik desuden stillet hele Syddansk Universitet og dets kapacitet til rådighed til forskning efter eget valg. Ifølge ham selv ville han bruge muligheden til at studere kristendommens indførelse i Danmark..

I april 2007 blev resultatet af forskningen fremlagt. "Han [Jersild] foreslår også Folkekirken nedlagt og erstatte af en anderledes kirke som vil praktisere næstekærlighed i stedet for bare at hytte sit eget skind som han synes kirken gør i dag.

Se også
Jersild mod Danmark

Noter 

Journalister fra Danmark
Tv-værter fra Danmark
Ansatte i DR
Journalister ved Berlingske
Personer i Kraks Blå Bog
Republikken Texas

Republikken Texas var en kortlivet republik i Nordamerika beliggende mellem USA og Mexico, der eksisterede fra 1836 til 1845. Republikken blev dannet som en udbryderrepublik fra Mexico som et resultat af Texasrevolutionen. Nationen gjorde krav på et område, der dækkede hele den nuværende amerikanske delstat Texas samt dele af det nuværende New Mexico, Oklahoma, Kansas, Colorado og Wyoming. Den østlige grænse mod USA var fastsat af Adams-Onis traktaten mellem USA og Spanien i 1819. Den sydlige og vestlige grænse mod Mexico var omstridt gennem hele republikkens levetid. Texas mente, at grænsen var Rio Grande, og Mexico mente, at det var floden Nueces der var grænsen. Denne strid udløste senere den mexicansk-amerikanske krig efter USAs annektering af Texas.

Præsidenter og vicepræsidenter 

Forhenværende nordamerikanske lande
Forhenværende republikker
Kortlivede stater
Etableret i 1836
Ophørt i 1846
Texas' historie
Hunderup (Odense)

Hunderup er et boligkvarter i Odense beliggende umiddelbart syd for byens centrum.

Kvarteret afgrænses mod nord af Odense Å, mod vest af Søndre Boulevard, mod syd af Fruens Bøge og mod øst af indfaldsvejen Hjallesevej. Bydelen er kendetegnet ved mange store patriciervillaer, og opfattes som Odenses velhaverkvarter, da mange markante erhvervsfolk har boet der – eksempelvis grundlæggeren af frøfirmaet Dæhnfeldt.

Større veje i kvarteret er Langelinie, Sadolinsgade, Læssøegade og Hunderupvej, der alle har mange villaer i millionklassen. Udover overlæger, advokater, direktører med flere er et par kendisser bosiddende i kvarteret. Således har håndboldstjernen Anja Andersen boet i kvarteret, hvor også tidligere TV 2-sportschef Morten Stig Christensen er bosiddende.

Historisk har kvarteret været en selvstændig kommune, men denne blev i 1901 indlemmet i Odense Kommune, og er en traditionel højborg for de Konservative i Odense; ved kommunalvalget i 2005 fik partiet 53,2 procent af stemmerne på Sct. Knuds Gymnasium, der er afstemningssted for det meste af Hunderupkvarteret. I 2009 var Konservatives andel af stemmerne 39,9 procent.

I kvarteret finder man desuden folkeskolen Hunderupskolen, et privathospital, et kollegium, flere daginstitutioner, Thomas Kingos Kirke, Odense Adventkirke, Godthåbskirken tilknyttet Missionsforbundet, en kirke tilknyttet Mormonkirken, samt et par forretninger.

Kvarteret deler postdistriktet 5230 Odense M (Odense Midt) med Munkebjerg-kvarteret, der er beliggende øst for Hjallesevej. Et eksakt indbyggertal kendes derfor ikke, men Thomas Kingos Sogn, der omfatter størstedelen af kvarteret, har 8.203 beboere. Desuden ligger en mindre del af kvarteret i postdistriktet 5000 Odense C.

Litteratur 
 Berthelsen, Anders Wedel: Hunderup Munkebjerg bogen, forlaget Skulkenborg, 1997; .

Eksterne kilder/henvisninger 

Bydele i Odense
Alhambra (Frederiksberg)

Alhambra var en forlystelseshave på Frederiksberg. Da Georg Carstensen vendte hjem efter Treårskrigen, røg han uklar med Tivolis ledelse og rejste først til Vestindien og siden til New York. Han kom hjem til København i 1855 og påbegyndte mellem Gl. Kongevej og Frederiksberg Allé et etablissement, der skulle konkurrere med Tivoli. Haven åbnede i 1857, efter Carstensens død, og lukkede efter 12 år.

Kildehenvisning 
 Selskabet for Københavns Historie: Alhambra 

Etableret i 1857
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederiksberg Kommune
Ophørt i 1869
Nedlagte forlystelsesparker i Danmark
Optimistjolle

Optimistjolle, også kaldet optimisten eller optien, er standarden for enmandsjoller, og er generelt den mest udbredte og hurtigst voksende jolletype. 
Oftest starter man med at sejle den, omkring 7-14 års alderen. Jollen styres og trimmes udelukkende med roret, sværdet, skødet, sprydstagen, bomnedhalet, mastehældning, bindsler, bomudhalet, topbindslet  og sejlerens placering i båden.
Optimistsejlerne bliver delt op i A-, B-, og C-sejlere, hvor c-sejlere er de mindst øvede og a-sejlere er mest øvede.

Traditionelt begynder man at sejle enten europajolle, laser, zoom8, eller 2-mands jollerne RS Feva eller 29'er, når man er vokset fra optimistjollen.

Oprindelse 
Jollen blev designet i 1947 af Clark Mills. Den er 2,3 meter lang og 1,13 meter bred. Skroget skal veje 35 kg og er lavet af glasfiber, men kan også være lavet af finér. Formen er firkantet med en flad bund, der gør det svært at kæntre, men samtidig mere udfordrende for den enkelte sejler at sejle igennem bølgerne, da den ikke skærer lige igennem som så mange andre jolletyper.

Der er en historie, der går på, at det hele startede i San Francisco, hvor et par drenge havde bygget nogle sæbekassebiler. De fandt på at sætte sejl på dem og kunne så suse op og ned gennem gaderne. Imidlertid blev en bager irriteret på dem og smed sæbekassebilerne i havnen som en lærestreg. Det blev dog ikke så meget en lærestreg for drengene, der hurtigt fandt ud af, at det var sjovere at sejle bilerne end at køre i dem – og det blev så starten på optimistjollens udbredelse.

Eksterne henvisninger 
 Den internationale optimstjolle-hjemmeside
 Den danske optimistjolle-hjemmeside
 Den svenske optimistjolle-hjemmeside  
 Den norske optimistjolle-hjemmeside 
 Den tyske optimistjolle-hjemmeside

Joller
Birgitte Prins

Birgitte Prins (født 3. maj 1963) er en dansk skuespillerinde, der blev uddannet fra Statens Teaterskole i 1990. I tv har hun medvirket i serierne Bryggeren, Charlot og Charlotte og TAXA.

Udvalgt filmografi 
 Retfærdighedens rytter – 1989
 Russian Pizza Blues – 1992
 Elsker dig for evigt – 2002
 Små ulykker – 2002
 Drabet – 2005
 Oskar og Josefine – 2005

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark