kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Champagnemesserne

Champagnemesserne er betegnelsen for en gruppe middelalderlige handelsmesser i det franske grevskab Champagne og Brie, nu i Champagne-Ardenne).

Fra 1100-tallet oplevede Europa nord for Alperne en sammensmeltning med Middelhavets handelssystem. Centrum for den var Champagnemesserne, der i begyndelsen af 1100-tallet havde udviklet sig som regionale messer med de vigtigte hestemarkeder.

En messe i middelalderen var et regelmæssigt møde mellem købmænd fra et stort område. Normalt strakte en messe sig over flere dage (eller endda uger) og blev afholdt en eller to gange årligt. Som juridisk handelsinstitution opstod messerne i Vesteuropa efter den urolig tids vikingeangreb. De stod under en herres beskyttelse, og mange opstod nær ved klostre, der tiltrak handel og håndværk. Mod slutningen af 1000-tallet og i begyndelsen af 1100-tallet øgedes messernes antal, og der opstod to nordeuropæiske messe-cykluser: Flandern og Champagne.

En messe-cyklus bestod af en række messer afholdt nær ved hinanden med korte mellemrum. I Flandern bestod cyklusen, der opstod omkring 1125, af messerne i Lille, Messines, Ypres, Thourout og Brügge. Deres betydning mindskedes efterhånden som de flamske byer voksede og blev centre for den flamske handel.

Messe-cyklusen i Champagne bevarede sin internationale betydning frem mod 1300. Hver messe varede seks uger og rækkefølgen var følgende: umiddelbart efter nytår messe i Lagny ved Marne-floden nær Paris. Derefter Bar-sur-Aube midt i fasten, Provins-messen i Kristi Himmelfartsugen, Troyes efter Sankthans-festen 24. juni, Provins igen 14. september og nok en gang Troyes 2. november.

Når det netop blev Champagne-messerne, der blev centrum for vareudvekslingen mellem italienske og nordeuropæiske købmænd, skyldtes det beliggenhed og et stærkt centralt styre.

Messerne lå på ruten mellem Italien og Flandern, der oplevede en voksende samhandel. Ruten gik fra Rhône-dalen over land til pariserflodernes hovedløb og nordpå til Lille og Arras. Dermed var Champagne et passende mødested for handlende fra de to områder. Tilsyneladende var det først i slutningen af 1100-tallet, at italienerne dukkede op på messerne.

Den politiske stabilitet i området blev sikret af greverne af Champagne, der i løbet af 1000-tallet havde et solidt greb om området. Dermed kunne de sikre købmændenes sikkerhed – mod en passende betaling.

Litteratur 
 Georges Duby: The Early Growth of the European Economy: Warriors and Peasants from the Seventh to the Twelfth Century, New York 1979 
 Elisabeth M. Hallam: Capetian France 987-1328,London og New York 1980
 N.J.G. Pounds: An economic history of medieval Europe, London og New York 1974

Europas historie
Frankrigs historie
Frankrig i middelalderen
Handel
Messer
Carbonylgruppe

I organisk kemi er en carbonylgruppe  en funktionel gruppe, der består af et carbonatom dobbeltbundet til et iltatom (se figuren til højre). 

I uorganiske eller eller organometalliske komplekser bruges carbonyl også om carbonmonoxid, C≡O, som ligand, fx metal carbonyler. I dette tilfælde er kulstof tripelbundet til ilt, se f.eks. kulilte-frigivende molekyler

Forekomst 
Carbonylgrupper indgår i en række funktionelle grupper:

 Keton, hvor R1 og R2 carbonkæder
 Aldehyd, hvor minimum en af R1 og R2 er H, og den anden er en carbonkæde.
 Alle syrederivater pånær nitril. Her er R1 en carbonkæde. Disse omfatter:
 Carboxylsyre, hvor R2 er en OH-gruppe
 Ester, hvor R2 er en OR-gruppe
 Amid, hvor R2 er en NR2-gruppe
 Syrechlorid, hvor R2 er et Cl
 Syreanhydrid, hvor R2 er en O(C=O)R-gruppe
 Organiske carbonater, hvor R1 og R2 begge er af typer OR

Reaktioner 
Carbonylgrupper indgår typisk i tre typer reaktioner:

 Nukleofilt angreb på C i carbonylgruppen
 Elektrofilt angreb på O i carbonylgruppen
 Enolatdannelse

Ved 1. dannes et tetraedrisk additionsprodukt. Hvis carbonylforbindelsen var et syrederivat kan dette additionsprodukt undergå elimination, som medføre dannelsen af en ny carbonylforbindelse

2. er som regel kun første trin i en længere reaktionsvej. Det forøger reaktiviteten af carbonylgruppen, så reaktioner af typerne 1. og 3. nemmere forløber.

α-H'et, dvs. et H-atom der sidder på et carbonatom direkte bundet til en carbonylgruppe er surt. Dets pKa er ca. 20 for aldehyder og ketoner og ca. 25 for syrederivater. Fjernelse af dette H med base medfører dannelse af et enolat, der er nucleophilt på α-C'et

Funktionelle grupper
Centrifugalkraft

Centrifugalkraft er en tilsyneladende kraft (fiktiv kraft), som påvirker et legeme der roterer, og som søger at trække legemet væk fra centrum.

Centrifugalkraft synes at påvirke legemer, når man betragter dem i et koordinatsystem, der roterer jævnt (dvs. med konstant vinkelhastighed) i forhold til et inertialsystem.

Hvis et legeme bevæger sig i en jævn cirkelbevægelse i forhold til et inertialsystem, må cirkelbevægelsen skyldes en kraft, der får legemet til at ændre sin hastighed. Denne kraft, centripetalkraften, er modsat centrifugalkraften en virkelig kraft og kan for eksempel være trækkraften i en snor, som man svinger en sten rundt i, tyngdekraften mellem en planet og solen, eller friktion mellem et bilsæde og en passager der af friktionen tvinges til at følge med bilen rundt i et sving. (Bemærk at centripetalkraften er årsag til cirkelbevægelsen og ikke omvendt).

Newtons anden lov er kun gyldig i inertialsystemer og kan derfor ikke benyttes i det koordinatsystem, der roterer sammen med den jævne cirkelbevægelse (hvor legemet står stille). Ved at tilføje en fiktiv kraft, centrifugalkraften, kan Newtons anden lov bringes til anvendelse også i det jævnt roterende koordinatsystem. Centrifugalkraften har modsat retning og samme størrelse af centripetalkraften; på vektorform er den:

hvor m er legemets masse,  er rotationens
konstante vinkelhastighed (som vektor), og  er en vektor i det roterende koodinatsystem fra rotationsaksen til det legeme, der betragtes. Hvis det er underforstået, at  og  begge ligger i et plan og er rettet hhv. "indad" og "udad", samt at  er normal på rotationsplanet, reducerer dette til

Man får intuitivt en fornemmelse af centrifugalkraften i en karrusel. Står man stille i en karrusel, føles det, som om man presses eller endda slynges udad. Denne kraftpåvirkning er netop centrifugalkraften, der som sagt ikke er virkelig, men en følge af den opfattelse af, at man "hører til" på underlaget, dvs. karrusellen.

Tilføjelse af centrifugalkraften er nok til at gøre Newtons anden lov gyldig for legemer, der står stille i koordinatsystemer, der roterer med konstant vinkelhastighed. Accelereres systemet på andre måder tilføjes yderligere fiktive kræfter: Elevatorkraften, Corioliskraften og Vinkelaccelerationskraften.

Se også 
 Fiktiv kraft
 Centripetalkraft
 Dødsdrom

Referencer 
 Gunnar Christiansen, Erik Both og Preben Østergaard Sørensen: Mekanik. 

Klassisk mekanik
Rotation
Aage Friis

Aage Friis (født 16. august 1870 i Halskov Sogn, død 5. oktober 1949 i Hellerup) var en dansk historiker og professor.

Friis var professor på Københavns Universitet fra 8. marts 1913 og professor Rostgardianus i perioden 1. februar 1917 – 30. september 1935, hvorefter han gik på pension. 1932-1933 var han universitetets rektor.

Friis foretog studier 1925 i Moskva og organiserede i årene derefter "Kommissionen for fælles nordisk Udforskning af de russiske Statsarkiver", som var med til at skaffe Rigsarkivet kopier af danica fra russiske arkiver. 1907-1919 var han medlem af bestyrelsen for Den danske historiske Forening og igen 1929-1939 som formand.

Friis var stifter af og formand for Den danske Komité til støtte for Landflygtige Aandsarbejdere, der fra 1933 støttede intellektuelle flygtninge samt medstifter af den danske Foreningen Norden i 1919.

Eksterne henvisninger 
 
 
 Digitalt tilgængelige værker af Aage Friis via Internet Archive

Historikere fra Danmark
Rektorer ved Københavns Universitet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Korsør
Studenter fra Viborg Katedralskole
Lichtspielhaus

Lichtspielhaus er en DVD-udgivelse fra det tyske band Rammstein. DVD'en indeholder en række live shows fra deres begyndelse og frem til lidt efter udgivelsen af Mutter-albummet samt musikvideoerne fra Herzeleid, Sehnsucht, Mutter, Stripped og Du riechst so gut.

Musikvideoer 

 Du riechst so gut
 Seemann
 Rammstein
 Engel
 Du hast
 Du riechst so gut 98
 Stripped
 Sonne
 Links 2 3 4
 Ich will
 Mutter
 Feuer Frei!

Live 
 Herzeleid og Seemann – 100 Jahre Rammstein – Arena Berlin 96
 Spiel mit mir – Philips-Halle Düsseldorf 97
 Heirate mich og Du hast – Rock am Ring 98
 Sehnsucht – Berlin Wuhlheide 98
 Weisses Fleisch og Asche zu Asche – Big Day Out, Sydney 2001
 Ich will og Links 2 3 4 – Velodrom Berlin 2001

Making of 
 Du hast
 Du riechst so gut
 Sonne
 Links 2 3 4
 Ich will

TV-Trailer incl. Interviews 
 Achtung Blitzkrieg!
 Du hast
 Mutter

Rammstein
Musikvideoer og DVD-er
Eugène Christophe

Eugène Christophe (22. januar 1885 – 1. februar 1970) var en fransk cykelrytter.

I 1913 brækkede han sin forgaffel på nedkørslen fra Col du Tourmalet på 6. etape i Tour de France. Efter de da gældende regler måtte man selv klare tekniske problemer, og Christophe løb derfor med cyklen over skuldren de godt 10 kilometer ned til landsbyen Saint-Marie-de-Campan. Her fik han af smeden Lecomte lov at låne dennes smedje, så han kunne reperare forgaflen. Smeden måtte kun rådgive for ikke at bryde reglerne, men Christophe var nødt til at lade en dreng, Corni, passe essens blæsebælg. Også selvom han vidste, at de nu tilstedeværende repræsentanter for de andre cykelhold og løbskommissærer kunne protestere på det grundlag.

Christophe var da uheldet skete reelt i front af løbet, da rytteren foran ham i det samlede klassement, Defraye, havde opgivet tidligere på etapen, da han indså, at han var kommet to timer bagefter en gruppe med Christophe. Da uheldet skete var han også i front af etapen med fem-seks minutter. Efter tre timers arbejde var forgaflen omsider reperaret. Ivrig efter at komme af sted og afslutte etapen indenfor tidsgrænsen, der lå fire timer ude i fremtiden, blev han dog nødt til at vente 10 minutter. Det var tidsstraffen for at have ladet drengen betjene blæsebælgen. Efter etapen blev den dog reduceret til tre minutter.

Som den 29. rytter den dag krydsede Christophe målstregen, tre timer, 50 minutter og 14 sekunder efter vinderen. 15 andre ryttere kom først ind efter Christophe! Uheldet forhindrede dog Christophe i at vinde Tour de France samlet og han endte på en 7. plads, 14 timer, 6 minutter og 35 sekunder efter vinderen.

Smedjen er siden gjort til et national mindesmærke og museum.

Christophe var den første rytter, der kørte iført den gule trøje i Tour de France. Det skete under touren i 1919, hvor den gule trøje på løbets førende rytter blev indført.

Eksterne henvisninger 

Mandlige cykelryttere fra Frankrig
Karl Krøyer

Karl Kristian Kobs Krøyer (21. august 1914 i Korsør – 19. august 1995 i Magagnosc, Frankrig) var en dansk opfinder og fabrikant.

Krøyers mest berømte opfindelse var et system til at hæve sunkne skibe ved hjælp af små kugler af skumplast (styropor). I november 1964 sank fragtskibet Al-Kuwait i Kuwaits havn. Det var et problem, for Kuwait by lavede drikkevand af vandet i havnen, og om bord på Al-Kuwait var 5000 får. Skibet var forsikret hos et dansk selskab, og dette bad Krøyer om hjælp. En ung ansat hos Krøyer kom derefter med ideen til systemet. Princippet var, at kuglerne blev blæst ind i skibet med trykluft, så det til sidst steg mod overfladen.

Et meget fortalt vandrehistorie er, at Krøyer ikke kunne få patent på metoden, da han havde fået ideen fra en historie fra 1949 med Anders And, hvor Anders med hjælp fra Rip, Rap og Rup hæver et skib ved hjælp af bordtennisbolde. Derfor mente man, at det rettelig var tegneren Carl Barks, der var ophavsmanden til Krøyers metode. Hverken Karl Krøyer eller den unge ansatte kendte dog historien med Anders And. Systemet blev siden solgt til et nederlandsk firma og har været brugt flere steder.

Krøyer er begravet på Ordrup Kirkegård.

Eksterne henvisninger 
 
 Karl Krøyer – engelsksproget artikel om Karl Krøyer
 The Al-Kuwait  - engelsksproget artikel om Krøyer og Anders And

Danskere i 1900-tallet
Opfindere fra Danmark
Fabrikanter fra Danmark
Personer fra Korsør
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Camilla, dronning af Storbritannien

Camilla, dronning af Storbritannien (født 17. juli 1947 som Camilla Rosemary Shand) er gift med den britiske konge Charles 3. af Storbritannien.

Biografi 
Camilla Shand blev født den 17. juli 1947 på King's College Hospital i London som datter af major Bruce Shand og Rosalind Cubitt, datter af baron Ashcombe. Hun mødte Prins Charles første gang i 1970 under en polokamp. Da Prins Charles ikke friede, giftede hun sig i 1973 med kavaleriofficeren Andrew Parker Bowles, men prinsen og Camilla fortsatte med at være venner.

I ægteskabet mellem Camilla og Andrew Parker Bowles blev der født to børn: Tom (født 1975) og Laura (født 1979). Parret blev skilt i 1995.

Den 9. april 2005 blev Camilla Parker Bowles gift med Prins Charles på rådhuset i Windsor.

Den 8. september 2022 blev hun dronning af Storbritannien og 14 andre nationer, da hendes ægtefælle tiltrådte som kong Charles III.

Titel 

I 1952 blev prinsesse Elizabeth dronning. Samtidig blev hendes ældste søn prins Charles Hertug af Cornwall. Da Charles blev gift med Camilla i 2005, blev hun hertuginde af Cornwall. Hendes formelle titel var prinsesse af Wales, men denne titel brugte Camilla ikke selvom hun var gift med tronfølgeren. Mange associerede titlen med Camillas forgænger prinsesse Diana.

I tiden umiddelbart efter Charles' trontiltrædelse i 2022 blev Camilla hyppigt tituleret som queen consort (dansk: dronningegemalinde), selvom den kortere betegnelse queen (dansk: dronning) også blev anvendt, men efter Camillas formelle kroning i Westminster Abbey d. 6. maj 2023 benyttes nu alene betegnelsen dronning af det britiske hof.

Referencer

Eksterne Henvisninger 

 BBC Profile Camilla Parker Bowles
 BBC Panorama
 Ancestry of Camilla Parker Bowles, compiled by William Addams Reitwiesner

Personer fra England
Kongelige fra Storbritannien
Hertuginder af Edinburgh
Ikke-regerende dronninger af Storbritannien
Vedde

Vedde er en by i Sydvestsjælland med  beliggende i Sorø Kommune, Region Sjælland.

Vedde er en udpræget stationsby-bebyggelse fra 1900-20’erne, vokset op omkring Vedde Station (opført i 1901) på Høng-Tølløse Jernbane. Den udgjorde et trafikknudepunkt mellem denne og den senere anlagte Sorø-Vedde bane (1903-50).

Markante bygninger i byen er det tidligere andelsmejeri og forsamlingshus (opført i 1904) syd for bykernen, hotel og købmandsforretning (opført i 1925) ved banen og beboelseshuse samt værksteder og butikker i karakteristisk stationsbystil. Øst for bykernen er der en lille bebyggelse omkring vindmøllen (nu revet ned) og dens bygningskompleks.

Kilder 

Byer i Sorø Kommune
Muddy Waters

McKinley Morganfield (bedre kendt som Muddy Waters) (født 4. april 1913, død 30. april 1983) var en amerikansk blues-guitarist og sanger,  der anses for at være grundlæggeren af Chicago blues bevægelsen.

Waters første indspilning blev lavet af Alan Lomax på en plantage i Mississippi som del af en serie optagelser til kongresbiblioteket i 1940, der skulle dokumentere musik fra forskellige egne af USA. Waters flyttede senere til Chicago, hvor han skiftede sin akustiske guitar ud for en elektrisk, tilføjede en bassist, mundharmonika, og trommeslager til sin gruppe, og derved fik grundlagt den første Chicago blues-gruppe. Han spillede med mange forskellige grupper i vest-Chicago, før han skrev kontrakt med Chess Records.

Waters indflydelse på moderne musik har været enorm og omfatter så forskellige stilarter som blues, rock, jazz og country. Det var Waters som fik den første pladekontrakt til Chuck Berry.

Waters turnéer i England tidligt i 60'erne var nok første gang et forstærket, hård-rockende orkester blev hørt der. En kritiker måtte endda trække sig tilbage til toiletterne for at skrive sin anmeldelse, da han syntes gruppen spillede alt for højt. The Rolling Stones er opkaldt efter et Muddy Waters nummer, Rollin' Stone (også kendt som Catfish Blues) fra 1950. Et af Led Zeppelins største hits, Whole Lotta Love, er baseret på et Muddy Waters nummer skrevet af Willie Dixon. Dixon skrev nogle af Waters bedst-kendte numre, så som I Just Want to Make Love to You, Hoochie Coochie Man og I'm Ready. Andre kendte Waters-numre er blandt andre Long Distance Call, Mannish Boy og bluesrock klassikeren I've Got My Mojo Working.

Muddy Waters døde i Westmont, Illinois, i en alder af 70.

Fender har lavet en Muddy Waters signature model Telecaster.

Eksterne henvisninger 

Sangere fra USA
Musikere fra USA
Bluesmusikere fra USA
Guitarister fra USA
Nationaldrik

En nationaldrik er en drink , der forbindes med et land. Ligesom en nationalsang og en nationalret.

Nationaldrikke i Europa 
 Grækenland: Ouzo
 Skotland: Whisky
 Frankrig: Vin
 Serbien: Slivovitz
 Tjekkiet: Øl
 Tyrkiet: Raki
 Ungarn: Tokaji
 Malta: Kinnie

Nationaldrikke i Nordamerika 
 USA: Coca Cola

Nationaldrikke i Sydamerika 
 Argentina: Mate

Nationaldrikke i Asien 
 Indien: Chai
 Rusland: Vodka

Nationaldrikke i Afrika 
 De Forenede Arabiske Emirater: Ayran
 Marokko: Mint Te
Afhængige variabel

Den afhængige variabel er i en matematisk funktion, den variabel, der afhænger af værdien fra en eller flere andre variable. Som regel er x den uafhængige variabel, og y er den afhængige i funktioner af typen y = f(x).
y er den afhængige, fordi den afhænger af x. 

EKS. x er antal syersker, og y er hvor mange skjorter, de tilsammen kan producere om dagen.
Her er y den afhængige, fordi den afhænger af, hvor mange syersker der er. 

Funktioner
Stedvektor

Stedvektoren for et givet punkt er en vektor fra et koordinatsystems origo til det givne punkt. Der er således en en-til-en sammenhæng mellem stedvektoren og punktet i koordinatsystemet. I de sædvanligvis anvendte kartesiske koordinater bliver stedvektorens komposanter de samme som punktets koordinater.

Grunden, til at man opererer med stedvektorer, er at det i visse sammenhænge kan være bekvemt at beskrive punkter i koordinatsystemet med vektorer. Bl.a. har det den fordel, at både punkter og vektorer beskrives ved vektorer, og operationer derfor kan beskrives inden for rammerne af vektorer. Eksempelvis bliver en vektor fra et punkt til et andet blot differensen mellem deres stedvektorer.

Algebra
Geometrisk måling
Finsk (sprog)

Finsk (finsk: suomi eller suomen kieli) er sammen med svensk officielt sprog i Finland, hvor ca. 4,9 millioner ud af en samlet befolkning på 5,5 millioner har sproget som modersmål. Finsk er endvidere officielt minoritetssprog i Sverige og anerkendt mindretalssprog i Den Karelske Republik i Rusland. 

Finsk er et agglutinerende sprog og tilhører sammen med bl.a. estisk, samisk og ungarsk den uralske sprogfamilie og er altså ikke et indoeuropæisk sprog. Det er dermed vidt forskelligt fra de øvrige nordiske sprog (der er nordgermanske) med hensyn til struktur og ordforråd; men semantisk og begrebsmæssigt har det betydelige ligheder med svensk. Finsk er et kasussprog.

Finsk er et af EU's officielle sprog.

Kasus 
Kasus på finsk svarer i stor udstrækning til præpositionsled på andre sprog. 
 Grundkasus: nominativ, akkusativ, genitiv
 Almen lokativ: partitiv, essiv, translativ
 Indre lokativ: inessiv, elativ, illativ
 Ydre lokativ: adessiv, ablativ, allativ
 Mådeskasus (instrumentalis): abessiv, komitativ, instruktiv
 Adverbielle kasus: superessiv, delativ, sublativ, lativ, temporalis, kausativ, multiplikativ, distributiv, temporal distributiv, prolativ, situativ, oppositiv.

Når det ofte angives, at der på finsk kun er 15 kasus, skyldes det, at man ikke medregner de 14 adverbielle kasus, der ikke er produktive.

Kilder

Se også 
 Samer

Eksterne henvisninger 

Østersøfinske sprog
Sprog
Sprog i Finland
Sprog i Estland
Sprog i Norge
Sprog i Rusland
Sprog i Sverige
Primært sprog

Et primært sprog er det foretrukne sprog i et land. I Danmark er det primære sprog eksempelvis dansk. Grunden til man har delt det op i primært og sekundært sprog er, at der er nogle lande, hvor man anvender et alternativt sprog. Som eksempel tales der både engelsk og fransk i Canada, og der findes også nogle afrikanske lande, hvor der tales et primært sprog og fx engelsk som sekundært.

Sprogforskning
D-mol

D-mol er en mol-toneart, med tonerne D, E, F, G, A, B, C, D.

Se også 
 D-mol (akkord).
 D-mol (tuning) er en måde at stemme en guitar på.

Musikteori
Billy Gibbons

William Frederick Gibbons (født 16. december 1949) er en amerikansk musiker, singer-songwriter og lejlighedsvis skuespiller. Han er guitarist og forsanger i Texas bluesrock-gruppen, ZZ Top. Gennem hans tid i ZZ Top (1969-nu) har han sunget og komponeret mange af bandets numre . Han er kendt for aldrig at blive set uden mørke solbriller, sit skæg der går ned til under brystet, og hans hårde bluesrock guitarstil.

Han spiller næsten ekslusivt på en Gibson Les Paul-guitar fra 1959 eller rettere en kopi. Han har dog en original, som han kalder Pearly Gates, men bruger den efterhånden udelukkende i studiet og ikke længere ved live-optrædender. Gibbons' spillestil er meget kopieret inden for rock-verdenen og han er kendt for at en del fuzz-effekter. Han er dog i de senere år begyndt at spille på Gretsch, signaturmodel Billy Bo; en model inspireret af den guitar, som Bo Diddley spillede sidst i 1950'erne. 

Som solist har Gibbons udgivet tre soloalbum under eget navn i henholdsvis 2015, 2018 og 2021. På albummet The Big Bad Blues fra september 2018 figurerer bl.a sangen Missin' Yo' Kissin', som er skrevet af Gibbons Hustru, Gilligan Stillwater. Guitarstilen på dette nummer er meget lig "La Grange" fra ZZ Tops album Tres Hombres fra 1973.

Skuespilkarriere 
Billy Gibbons spiller med i flere afsnit af Bones, hvori han spiller far til Angela Montenegro.

Privatliv 
I december 2005 giftede Gibbons sig med sin mangeårige kæreste Gilligan Stillwater.

Diskografi som solist

Album 

 Perfectomundo  (2015)
 The Big Bad Blues (2018) 
Hardware (2021)

Single 
 Hot Rod (( 2018 ) Kun i udvalgte butikker )

Referencer

Eksterne henvisninger 

Officielle hjemmeside for Billy Gibbons
Officielle hjemmeside for ZZ Top
 
 

Guitarister fra USA
Rockmusikere fra USA
Kundalini

Kundalini (egl. 'sammenrullet' som en slange). Er i følge tantriske traditioner i Indien og Tibet en ur-energi, som strømmer fra den nederste del af rygsøjlen, (rodchakraet) til issen (kronechakraet). Energien kan aktiveres spontant eller ved hjælp af specielle yoga-teknikker i forbindelse med spirituelt arbejde.

Når Kundalini-energien vækkes fx gennem spirituelle øvelser, forsøger den at stige op, delvist eller fuldstændigt, gennem en subtil kanal (nadi) i rygsøjlens midte, kaldet sushumna nadi. Langs sushumna ligger 6 chakraer (krone-centret er ikke et egentlig chakra). Når Kundalini-kraften stiger op fuldstændigt gennem sushumna nadi, aktiveres forskellige energier i chakraerne, den møder. Energierne i de lavere chakraer bliver inaktive samtidig hermed.

Når den stiger fuldstændigt op til krone-chakraet, siges personen at have opnået spirituel oplysning, 'unio mystica', nirvana eller nirvikalpa samadhi, og man er fri af karmaens hjul.

Referencer 
 Swami Narayanananda: Urkraften i mennesket eller Kundalini-kraften. 3. rev. udg. 1970. Borgens forlag.

Kundalini - Artikel fra innerdance

Hinduisme
Spiritualitet
New age