kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Den Frie

Den Frie (tidligere Den frie Udstilling) er en kunstnersammenslutning, der blev stiftet i 1891 af danske billedkunstnere i protest mod adgangskravene til det etablerede Charlottenborg.

Det gør udstillingen til Danmarks ældste sammenslutning af kunstnere. Forbilledet var den franske Salon des Refusés.

Maleren Johan Rohde var initiativtager og blandt stifterne var J.F. Willumsen, Anne Marie Carl Nielsen, Vilhelm Hammershøi, ægteparret Harald og Agnes Slott-Møller, Christian Mourier-Petersen og Malte Engelsted. På den første udstilling deltog også kendte navne som P.S. Krøyer, Julius Paulsen og Kristian Zahrtmann.

Bygningen 
Kunsthandler Kleis' lokaler på Vesterbrogade 58 var det første udstillingslokale. To år senere lejede Den frie en grund på Rådhuspladsen ved Vesterport Passage og arkitekt Thorvald Bindesbøll påtog sig opgaven at bygge huset. Ved den næste udstilling i det nye hus undlod Willumsen at udstille på grund af skældud fra pressen, og hans afløsere blev ingen mindre end Paul Gauguin og Vincent van Gogh.

Men Københavns Rådhus skulle bygges, og Den Frie fandt nye lokaler i Aborreparken (der hvor Vesterport ligger i dag). Arkitekt denne gang var Willumsen, som røg uklar med stadsarkitekten, og den nye bygning i sten blev til en bygning i træ indviet i 1898. Her udstillede en anden stor udenlandsk malergæst, Edvard Munch.

Nu deltog også billedhuggere i Den Frie, hvilket øgede behovet for mere plads. Willumsen byggede en ottekantet pavillon-tilbygning i 1905, og to år senere tilføjedes en bygning af arkitekt Peder Vilhelm Jensen Klint. I 1913 blev lejemålet endnu engang opsagt, da banegraven skulle anlægges, og nu genopførtes bygningerne ved Østerport Station. Endelig kom I 1954 en tilbygning tegnet af arkitekt Tyge Hvass.

I 1986 blev bygningen fredet, og i 2002 skete en nænsom restaurering, bl.a. fik pegasusrelieffet over hovedindgangen opforgyldt det gamle egetræ.

Medlemmer 
I 2009 deltog

 Aksel Jørgensen
 Henrik B. Andersen
 Günther Selichar
 Martin Erik Andersen
 David Tibet
 Jesper Christiansen
 Helmut Federle
 Torben Ebbesen
 Wiliam Anastasi
 Søren Elgaard
 Yannis Adamakos
 Vana Xenou
 Niels Guttormsen
 Andrea Ostermeyer
 Signe Guttormsen
 Hermann Pitz
 Hein Heinsen
 Lawrence Weiner
 Peter Holst Henckel
 The Atlas Group/Walid Raad
 Jytte Høy
 David Shrigley
 Jun Ichi Inoue
 Minako Masui
 Elsebeth Jørgensen
 Pia Rönicke
 Maryam Jafri
 Sophia Kalkau
 Maurice Maeterlinck
 Ursula Andkjær Olsen
 Leif Kath
 Julia Bornefeld
 Elle Klarskov Jørgensen
 Jens Lindhe
 Thorbjørn Lausten
 Chiaki Watanabe
 Freddie A. Lerche
 Dieter Villinger
 Jørgen Michaelsen
 Gareth James
 Mogens Møller
 Nasser M. Joffi
 Kim Naver
 Signe Persson-Melin
 Lis Nogel
 Tine Bay Lührssen
 Bjørn Nørgaard
 Tan Ping
 Kirsten Ortwed
 Astrid Klein
 Poul Pedersen
 Lise Terdjman
 Lars Bent Petersen
 Glen Sorensen
 Finn Reinbothe
 Al Terego
 Bent Sørensen

Eksterne henvisninger 

 Den Frie 

Kunstnersammenslutninger fra Danmark
Etableret i 1891
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Indre By (København)
Kunsthaller i Danmark
Aegir (måne)

Aegir er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ud fra observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 12. december 2004 og den 11. marts 2005, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2004 S 10.

Aegir har retrograd omløb om Saturn, dvs. den populært sagt "kredser den gale vej rundt" om moderplaneten.

Saturns måner
Bebhionn

Behbionn, også kaldet Saturn XXXVII, og tidligere S/2004 S 11, er en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ved observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 12. december 2004 og den 11. marts 2005.

Saturns måner
S/2004 S 12

S/2004 S 12 er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ud fra observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 12. december 2004 og den 9. marts 2005.

S/2004 S 12 har retrograd omløb om Saturn, dvs. den populært sagt "kredser den gale vej rundt".

Saturns måner
Ole Dixon

Ole Dixon (11. oktober 1935 i København – 8. juli 1975 i Gentofte) var en dansk skuespiller og musiker, som mest er kendt for sin rolle som "Bolle-å" (Håkon Håkonsen) i Soldaterkammerater-filmene.

Dixon var oprindelig jazzpianist, men han fik ved en tilfældighed kontakt med filmmediet, da han i 1950'erne rejste rundt med filmproducenten Henrik Sandberg, hvor de optrådte med en parodi på Gøg og Gokke.

Han levede et hårdt liv privat og døde i en alder af kun 39 år.

Filmografi 
 Mig og min familie – 1957
 Soldaterkammerater – 1958
 Soldaterkammerater rykker ud – 1959
 Soldaterkammerater på vagt – 1960
 Soldaterkammerater på efterårsmanøvre – 1961
 Soldaterkammerater på sjov – 1962
 Den kære familie – 1962
 Elsk din næste – 1967

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Pianister fra Danmark
Jazzmusikere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Elsk din næste

Elsk din næste er en dansk/tysk film fra 1967 instrueret af Egil Kolstø efter manuskript af Willy Breinholst og Egil Kolstø efter Breinholsts roman.

Handling 
Sven Gjeholm er kommerciel pornoforfatter, han går i den grad op i sit forfatterskab, at han helt glemmer, at sexliv også kan praktiseres i det virkelige liv, hvilket går ud over hans søde, unge livsledsagerske, Brit. Takket være en pågående presse og nysgerrige, kvindelige beundrere, tvinges Sven til Norge for at få arbejdsro. I det lille norske landsbysamfund er man ikke begejstrede for at have fået den kontroversielle gæst, og det afstedkommer megen påstyr.

Medvirkende
Blandt de danske medvirkende kan nævnes:

 Ghita Nørby
 Dirch Passer
 Carl Ottosen
 Vivi Bak
 Karl Stegger
 Paul Hagen
 Kai Holm
 Axel Strøbye
 Ove Sprogøe
 Poul Bundgaard
 Hans W. Petersen
 Tove Maës
 Edouard Mielche
 Hanne Løye
 Mogens Brandt
 Ole Dixon

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1967
Tyske film fra 1967
Film fra Danmark (administrationskategori)
S/2004 S 13

S/2004 S 13 er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ud fra observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 12. december 2004 og den 9. marts 2005.

S/2004 S 13 har retrograd omløb om Saturn, dvs. den populært sagt bevæger sig "den gale vej rundt" om Saturn.

Saturns måner
Hornum Herred

Hornum Herred var et herred i Aalborg Amt, 1970-2007 Nordjyllands Amt og nu Region Nordjylland.
I middelalderen hørte det under Himmersyssel, og en del af Aars Herred hørte under herredet. Fra 1660 blev det en del af Aalborghus Amt 

I Hornum Herred ligger følgende sogne:
 Bislev Sogn – Nibe Kommune
 Buderup Sogn – Støvring Kommune
 Ellidshøj Sogn – Aalborg Kommune
 Frejlev Sogn – Aalborg Kommune
 Godthåb Sogn – Aalborg Kommune 
 Gravlev Sogn – Støvring Kommune
 Hasseris Sogn, tidligere benævnt Aalborg Budolfi Landsogn – Aalborg Kommune 
 Nibe Sogn – Nibe Kommune
 Nørholm Sogn – Aalborg Kommune 
 Suldrup Sogn – Støvring Kommune
 Svenstrup Sogn – Aalborg Kommune 
 Sønderholm Sogn – Aalborg Kommune 
 Sønderup Sogn – Støvring Kommune
 Veggerby Sogn – Støvring Kommune
 Vokslev Sogn – Nibe Kommune
 Aarestrup Sogn – Støvring Kommune 
 Øster Hornum Sogn – Støvring Kommune

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Aalborg Amt
Plantage

En plantage er et skovområde på jord, som ikke tidligere bar træer. Plantager kendetegnes ved, at man har lavet en systematisk indrettet og plejet beplantning med samme slags træer. 

Hensigten med plantagen kan være beskyttelse mod fygning (klitplantage) eller vedproduktion, eller det kan være høst af forskellige frugter. 

I træplantager kan man først tage overskuddet af investeringen hjem efter en længere periode, idet træer som hovedregel er 50-100 år om at nå en størrelse med træproduktion af værdi, mens man i frugtplantager ofte kan få et udbytte efter få år. Frugten bliver så høstet når den er moden og derpå solgt eller opmagasineret til senere brug. Af forskellige plantagetyper kan nævnes: bananplantager, vinplantager, æbleplantager og bærplantager.

Se også

Planteavlsbrug
Kulturlandskab
Skovbrug
Frugtavl
Hati

Hati er betegnelsen for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ud fra observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 12. december 2004 og den 11. marts 2005, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2004 S 14.

Hati har retrograd omløb om Saturn, dvs. den populært sagt "kredser den gale vej rundt".

Saturns måner
Bergelmir

Bergelmir er en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ud fra observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 12. december 2004 og den 9. marts 2005, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2004 S 15.

Bergelmir har retrograd omløb om Saturn, dvs. den populært sagt "kredser den gale vej rundt".

Saturns måner
Hvirvelløse dyr

Hvirvelløse dyr (invertebrata) betyder direkte "uden rygsøjle" eller "uden ryghvirvler" i modsætning til hvirveldyr. Denne gruppe indeholder med andre ord alle de dyr, der ikke har en rygrad. Det vil sige alt andet end fisk, padder, krybdyr, pattedyr og fugle findes i denne gruppe.

Sækdyr, trævlemunde og lancetfisk er rygstrengsdyr der ikke betegnes hvirveldyr.

Eksempler på dyr uden rygsøjle

Henvisning 

Dyr
Fenrir

Fenrir er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ud fra observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 13. december 2004, og den 5. marts 2005, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2004 S 16.

Fenrir har retrograd omløb om Saturn, dvs. den populært sagt bevæger sig "den gale vej rundt".

Saturns måner
S/2004 S 17

S/2004 S 17 er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ud fra observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 13. december 2004 og den 5. marts 2005.

S/2004 S 17 har retrograd omløb om Saturn, dvs. den populært sagt "kredser den gale vej rundt".

Saturns måner
Bestla (måne)

Bestla er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ud fra observationer foretaget af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard mellem den 13. december 2004 og den 5. marts 2005, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2004 S 18.

Bestla har retrograd omløb om Saturn, dvs. den populært sagt "kredser den gale vej rundt".

Saturns måner
RRNA

rRNA er en forkortelse for ribosomalt RNA og udgør en væsentlig bestanddel af ribosomet, der er et universelt bevaret system til naturlig proteinsyntese.

Ribosomet består i alle organismer af to underenheder (kaldet subunits), der betegnes enkeltvis efter deres sedimentationskonstant, målt i S (Svedberg). Det prokaryote (bakterielle) ribosom består således af en 30S og en 50S underenhed, mens det eukaryote (højerestående og flercellede organismer) ribosom er lidt større og består af en 40S og en 60S underenhed. Hver af disse underenheder består igen af én eller flere stykker ribosomalt RNA i kompleks med adskillige ribosomale proteiner (r-proteiner).

I prokaryoter indeholder 30S underenheden af en ribosomal RNA kaldet 16S, mens 50S underenheden indeholder to rRNA-typer, kaldet 5S og 23S.

I eukaryoter indgår et 18S rRNA i ribosomets 40S underenhed, mens 60S underenheden indeholder hele tre rRNA kaldet 5S, 5,8S og 28S rRNA. 

I alle tilfælde udgør rRNA næsten to tredjedele af et ribosoms masse, mens den resterende tredjedel består af proteiner.

RNA
S/2004 S 7

S/2004 S 7 er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner. Den blev opdaget den 4. maj 2005 ved hjælp af observationer som et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard havde foretaget i tiden fra 12. december 2004 til 8. marts året efter.

S/2004 S 7 har retrograd omløb, hvilket populært sagt betyder at den kredser "den gale vej" rundt om Saturn.

Saturns måner
Fornjot

Fornjot er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ved hjælp af observationer som et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard havde foretaget i tiden fra 12. december 2004 til 11. marts året efter, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/2004 S 8.

Fornjot er for det meste den af de kendte Saturnmåner der færdes længst væk fra Saturn, om end den næst-yderste måne, Ymer, lejlighedsvis kommer længere væk. Fornjot har retrograd omløb, hvilket populært sagt betyder at den kredser "den gale vej" rundt om Saturn.

Saturns måner
Farbauti

Farbauti er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 4. maj 2005 ved hjælp af observationer som et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard havde foretaget i tiden fra 12. december 2004 til 9. marts året efter.

Farbauti har retrograd omløb, hvilket populært sagt betyder at den kredser "den gale vej" rundt om Saturn.

Saturns måner
Tudselilje

Der findes ca. 20 arter inden for slægten Tricyrtis. De findes i Østasien fra Nepal og østpå gennem Kina til Korea, Japan, Taiwan og Filippinerne. Det største antal og den største diversitet findes i Japan. Her omtales kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Bredbladet tudselilje (Tricyrtis latifolia)
 Lodden tudselilje (Tricyrtis hirta)

Lilje-familien
Lodden tudselilje

 
Lodden tudsesiv (Tricyrtis hirta) er en løvfældende staude med opret, let overhængende vækst. Hele planten er giftig.

Beskrivelse 
Stænglerne er runde og lysegrønne. Bladene er ægformede med buede nerver og hel rand. Begge sider er let behårede. 

Blomstringen sker i september, hvor de regelmæssige blomster sidder i en løs stand for enden af skuddet. Kronbladene er hvide med violette pletter. Frøene modner godt og spirer villigt under de rette betingelser.

Rodnettet består af vandrette jordstængler med tykke, seje siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,80 x 0,45 m (80 x 5 cm/år).

Hjemsted 
Planten findes i Kina, Korea og Japan, hvor den vokser i løvskove på fugtig bund i let til fuld skygge sammen med bl.a. alm. brunelle, alm. fredløs, kattehale, døvnælde, hjortetunge, hvid fredløs, japansk hjortetrøst, springbalsamin, strandasters og vejbredskeblad.

Flerårige urter
Haveplanter
S/2004 S 3

S/2004 S 3 er den midlertidige betegnelse for en endnu ikke endeligt bekræftet måne i kredsløb om planeten Saturn: Den blev opdaget ved hjælp af billeder som rumsonden Cassini tog den 21. juni 2004, og opdagelsen blev meddelt den 9. september samme år.

Månen S/2004 S 3 kredser om saturn lige uden for F-ringen i Saturns vidtstrakte system af planetringe, og astronomerne har pr. 2005 endnu ikke endeligt fastslået om der faktisk er tale om en måne, eller om det observerede objekt blot er et lille område af F-ringen hvor ring-partiklerne ligger særlig tæt.

Kort tid efter opdagelsen af S/2004 S 4 fandt man et andet objekt, kaldet S/2004 S 4, lige indenfor F-ringen. Man ved ikke om, eller hvordan, måner evt. kan passere ringene, så det formodes at S/2004 S 3 og S/2004 S 4 er to forskellige objekter — det kan til gengæld heller ikke udelukkes at der er tale om ét objekt, hvis bane krydser F-ringen.

Saturns måner
S/2004 S 4

S/2004 S 4 er en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 9. september 2004 ved hjælp af billeder fra rumsonden Cassini. Kort forinden havde man opdaget objektet S/2004 S 3, og formålet med billedserien var at fastlægge denne månes bane, men mens S/2004 S 3 blev fundet lige uden for F-ringen i Saturns udstrakte system af planetringe, ligger S/2004 S 4 inden for ringen. Man ved ikke om måner uden videre kan krydse ringene, så man formoder at der er tale om to forskellige objekter – dog kan det ikke udelukkes at der faktisk er tale om én og samme måne, som i givet fald har en bane der skærer F-ringen.

Saturns måner
S/2004 S 6

S/2004 S 6 er den midlertidige betegnelse for en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget den 28. oktober 2004 ved hjælp af billeder fra rumsonden Cassini, lige i nærheden af F-ringen i Saturns omfattende system af planetringe. Man er, pr. 2005, dog ikke helt sikker på at der er tale om en måne – det kan vise sig blot at være et lille område i F-ringen hvor ringpartiklerne ligger ekstra tæt og ligner et "fast", sammenhængende objekt.

Saturns måner
Overtro

Overtro er tro på magter og årsagssammenhænge, der falder udenfor videnskabens love, og mangler en fornuftig, "rationel" begrundelse. Religiøs tro og forestillinger kan ikke kaldes overtro i den grad, de ud fra rationel begrundelse kan tilpasses det gældende verdensbillede. Man kan ikke kalde alle former for tro, der ikke kan videnskabeligt bekræftes, for overtro. Der findes naturlove, videnskaben ikke kender til. Men trosformerne kan heller ikke tillægges videnskabelig gyldighed. Trosformer kræver ikke videnskabelig bekræftelse for at være gyldige trosformer. Forskellen mellem tro og overtro ligger i, hvor vidt man kan give en filosofisk set rationel begrundelse for sin tro. Fravær af rationel begrundelse kan defineres som overtro. Det er således ikke den enkelte trosform, der kan kaldes overtro, men fravær af rationel begrundelse i den måde, man dyrker sin tro. Dermed kan overtro findes i enhver trosform. Ligesom den kan være fraværende. Overtro adskiller sig fra folketro, der hører hjemme i et accepteret sæt forestillinger i den tid og det samfund, hvor den forekommer.

Ældre overtro lever videre i tanker om fredag den 13. som ulykkesdag og 13 som et ulykkestal, så hverken SAS, Ryanair, Emirates, Lufthansa eller Singapore Airlines har en sæderad med nr. 13 i flyene. Modsat har man opfatninger om heldige tal, firkløvere som lykkebringere, osv.

Usikkerhed skaber grobund for overtro.

En tyvs finger i øllet 
Til overtro regnes opfatningen af, at en knogle fra en tyv kommet i øllet, ville hjælpe på ølsalget eller drøje øllet. Retssagen 1734-35 mod to natmænd i Kalundborg, Hans og Mikkel, omhandler denne overtro. Da Hans Alsing var blevet hængt i Finderup galge 20 km sydvest for Kalundborg havde deres ældre bror Anders og natmandsknægten Mathias skåret hans "hemmelighed" (dvs. penis) og ene hånd af. De afskårne kropsdele blev båret over tre kirkegårde - Sæby, Ubby og Årby - for at forøge deres kraft, og vel ankommet Kalundborg blev de 4 fingre afskåret og uddelt, blandt andet til en krokone, mens hånd og tommelfinger blev begravet i Galgebakken udenfor byen.

Noter

Se også 
 Magi
 Amulet
 Talisman
 Etage#Idiosynkrasier - i nogle lande og hoteller mangler etagerne 4, 13 og 14, 24,.... Grunden er at 4, 14, 24,... indeholder cifferet 4 som i mandarin (Kina) har samme udtale som ordet død - og 13 er et uheldigt tal andre steder.

Ekstern henvisning 
 Folketro  – artikel på Dansk Folkemindesamlings hjemmeside

 
Religion
Oskar

Oskar er en dansk film fra 1962, instrueret af Gabriel Axel efter manuskript af Bob Ramsing.

Medvirkende
Ove Sprogøe som Direktør Bernhard Bang
Dirch Passer som Martin, Bernhards højre hånd
Birgitte Reimer som Mona Bang
Lone Hertz som Vibeke Bang
Ebbe Langberg som Oskar, chauffør
Judy Gringer som Tina, stuepige
Axel Strøbye som Egon Larsen, massør
Ghita Nørby som Eva Hansen
Vera Gebuhr som Evas mor
William Bewer som Chauffør af russisk oprindelse

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1962
Film instrueret af Gabriel Axel
Dansksprogede film
Tre piger i Paris

Tre piger i Paris er en dansk film fra 1963, skrevet af Arvid Müller og instrueret af Gabriel Axel.

Medvirkende
Ghita Nørby
Susse Wold
Hanne Borchsenius
Dirch Passer
Paul Hagen
Erling Schroeder
Gabriel Axel

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1963
Film instrueret af Gabriel Axel
Dansksprogede film
Slet Herred

Slet Herred var et herred i Aalborg Amt, del af det tidligere Nordjyllands Amt og nuværende Region Nordjylland.
I middelalderen hørte det under Himmersyssel. Fra 1660 blev det en del af Aalborghus Amt 

I Slet Herred ligger følgende sogne:
 Farstrup Sogn – Nibe Kommune
 Gundersted Sogn – Aars Kommune
 Kornum Sogn – Løgstør Kommune
 Lundby Sogn – Nibe Kommune
 Løgsted Sogn – Løgstør Kommune
 Løgstør Sogn – Løgstør Kommune
 Malle Sogn – Løgstør Kommune
 Næsborg Sogn – Løgstør Kommune
 Oudrup Sogn – Løgstør Kommune
 Ranum Sogn – Løgstør Kommune
 Sebber Sogn – Nibe Kommune
 Skarp Salling Sogn (Salling Sogn) – Løgstør Kommune
 Store Ajstrup Sogn – Nibe Kommune
 Vilsted Sogn – Løgstør Kommune
 Vindblæs Sogn – Løgstør Kommune

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Aalborg Amt
Jagged Little Pill

Jagged Little Pill er det tredje studiealbum fra den canadiske sangerinde Alanis Morissette. Det blev udgivet i USA d. 13. juni 1995. Albummet blev godt modtaget af anmelderne, og det solgte over 30 millioner eksemplarer på verdensplan. Der blev udgivet seks singler, der alle også havde kæmpe succes, fra albummet.

Albummet vandt en Grammy i USA for Bedste Rock Album og en for Årets Album.

I 1998 blev Jagged Little Pill stemt ind som det 19. bedste album nogensinde i Q magazine.

I 2005 udgav Alanis Morissette en ny udgave af Jagged Little Pill, med alle sange i akustiske udgaver for at fejre tiårs jubilæet for albummets oprindelige udgivelse.

Spor 

20th anniversary collector's edition

Referencer 

Album fra 1995
Alanis Morissette-album
Rockalbum fra Canada
Gutenbergbibelen

Gutenbergs Bibel er den Bibel med 42 linjer per side, som Johannes Gutenberg færdigtrykte den 23. februar 1455.

Gutenberg anvendte 290 løse typer til fremstillingen. Bogen blev efter trykningen rubriceret, udsmykket med håndskrevne, dekorative begyndelsesbogstaver i rødt.

Gutenbergs Bibel er den mest kendte inkunabel (bog trykt før 1501) og er den spæde start på masseproduktion af bøger. 
Den er på 1.282 sider og er ofte indbundet i to bind.

Det anslås, at der blev produceret 180 eksemplarer af denne Bibel i løbet af tre år, den tid det tog at skrive et eksemplar. Prisen svarede til tre skriveres årsløn.

I 2003 kendtes 48 eksemplarer på papir og 11 trykt på pergament. Tyskland ejer flest, 12 eksemplarer, London råder over tre, fire byer har hver to: Paris, New York, Leipzig og Moskva. Det Kongelige Bibliotek i Danmark råder over bind to af to bind.

I 1987 blev der solgt et eksemplar for 9,75 millioner DM – den højeste pris betalt for en bog.

Eksterne henvisninger 

 British Library
 Digitale udgaver

Boghistorie
Bibeludgaver
Verdensminde
Moseeg

Moseeg er egetræ, der har ligget i en mose i mange år og dermed er blevet sortbrunt eller næsten helt sort. Det er normalt ikke hårdt i mosen, men når det tørrer, falder træet sammen og bliver hårdt. Forandringerne skyldes dels, at garvesyren i træet er gået i forbindelse med jernsalte i mosevandet, dels at en del af træets træstof er gået i opløsning, så cellerne falder sammen ved tørringen.
Moseeg er normalt også betragtet som et meget fint materiale – især til f.eks. gulve. De 1900-årige egepæle fra Cæsars Rhinbro ved Mainz er under navn af tysk ibentræ anvendt til møbler.

Reference 

Materialer
Jörgen Weibull

Jörgen Weibull er navnet på to personer:

 Jörgen Weibull (historiker) – en svenskfødt historiker
 Jörgen Weibull (økonom) – en svensk økonom