kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Zakat

Zakat (zakât) er en af islams fem søjler og er en slags skat der betales af de troende muslimer. Det er en form for almisse, en hjælp til de trængende. 

Zakat en religiøs pligt for alle muslimer, der opfylder de nødvendige kriterier for rigdom. Ifølge muslimsk lære skal det indsamlede beløb betales til de fattige og trængende, zakat-samlerne, nylige konvertitter til islam, dem der skal befries fra slaveri, dem der er i gæld for Allahs sag, og de strandede rejsende. 

Der findes to former for zakat:
 zakat ul mal – som indebærer at man skal betale 2,5 % af sin samlede formue.
 zakat ul fitr – som indebærer at familiens overhoved i forbindelse med ramadanen skal betale en sum penge, der svarer til cirka 50 kroner per husstandsmedlem.

Zakat ul mal skal betales hvert år, under forudsætning af at en persons indkomst har overskredet en vis minimumsgrænse der kaldes nisab. Nisab svarer til omkring 10.000 kroner. En muslim kan desuden vælge at betale mere end de obligatoriske 2,5 %, som et frivilligt bidrag der kaldes for sadaqah.

Det arabiske ord zakat betyder renselse og vækst. I dens spirituelle mening er zakat bl.a. en renselse af sjælen, en velsignelse og dermed vækst.

al-Fitr betyder bryde, der referer til at bryde fasten efter ramadan måneden. I den første dag efter ramadan måneden afholdes Eid ul fitr [bryde-fest], som er en af de to årlige muslimske festligheder. Zakat ul fitr skal være betalt før festens bøn på denne dag (salat ul Eid), således at de fattige har pengene i hånden til dagen.

Islam
Arabiske ord
Piano (musik)

Piano er et musisk udtryk for svagt. Det bruges ofte i noder til at beskrive dynamik.
Piano forkortes p.

Det næste svagere trin kaldes pianissimo og forkortes pp.

Se også 
 Italienske og franske musikudtryk

Referencer  

Musikteori
Asfaltudlægger

En asfaltudlægger er en maskine der bruges ved vejarbejde til at asfaltere større arealer. De fås i flere størrelser og kan typisk lægge asfalt i en bane der er mellem 90 og 700 cm bred.

Forrest er der en slags lad, hvor en lastbil kan tippe asfalten ned i, og i bunden er der et system med enten transportbånd, snegl eller kæder med tværribber, der fører asfalten ind i udlæggerdelen. Oftest er der på forkanten af ladet et sæt ruller der skubber på lastbilens hjul så bilen skubbes frem i samme fart som udlæggeren. Herved undgås det at der spildes asfalt mellem bil og maskine.
Udlæggeren fordeler asfalten i bredden med snegl eller kæde/tværribbe-system, og det skrabes af i et jævnt lag.

Herefter skal asfalten tromles sammen med en vejtromle.

Ofte betjenes maskinen af 2-3 mand; 1 mand til at styre maskinens retning og grundfunktioner fra førerhuset og 1-2 mand til fortløbende at justere udlæggebredden ved hjælp af håndtag på siderne.

Eksterne billeder 
Billedserier af asfaltarbejde på galleri-side. Copyrightregler kan læses på forsiden 

Entreprenørmaskiner
Ulrik le Fevre

Ulrik le Fevre (født 25. juni 1946) er en tidligere dansk fodboldspiller, fodboldtræner og nuværende FIFA-agent.

Han er student fra Vejle Gymnasium og uddannet lærer fra Jelling Statsseminarium.

Karriere 

Ulrik le Fevre var en elegant og teknisk begavet venstre wing, der bl.a. huskes for husmandsfinten. Desuden var han en farlig målskytte med et hårdt og præcist skud. 

Le Fevres mest berømte scoring var uden tvivl, da han i 1971 scorede det første "Tor des Jahres" i Bundesligaen. Her udnyttede han sin sikre boldbehandling til to gange at jonglere med bolden i modstandernes straffesparksfelt, mens han var omgivet af forsvarsspillere. Først jonglerede le Fevre væk fra målet, dernæst på tværs af banen, og til sidst lavede en vinkelret drejning og skød på mål.

Ulrik le Fevre spillede for Vejle Boldklub, Borussia Mönchengladbach og Club Brugge og vandt det nationale mesterskab med alle tre klubber, hvilket i mange år var en enestående rekord. I 1976 var han med i begge kampe i UEF Cup-finalen, da Club Brugge tabte til Liverpool FC.

Han debuterede på A-landsholdet i 1965 og nåede at score 7 mål i 37 kampe. I flere år måtte han kæmpe en hård kamp med såvel DBU som sine udenlandske klubber for at få lov at spille for  Danmark. Le Fevre spillede sin sidste kamp for landsholdet i 1976 og afsluttede sin aktive karriere i Vejle Boldklub i 1978.

Efter karrieren har Ulrik le Fevre blandt andet været FIFA-agent. I en periode i starten af 1990'erne var han desuden sportschef i Vejle Boldklub.

Ulrik le Fevre har ligeledes arbejdet som underviser på Hældagerskolen i Vejle, Bredballe, hvor han bl.a. underviste i matematik og gymnastik.

Nationale titler 

 Tysk mester: 1970, 1971
 Belgisk mester: 1973, 1976, 1977
 Dansk mester: 1978
 Belgisk pokalvinder: 1977

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Vejle Boldklub
Ledere i Vejle Boldklub
Fodboldspillere fra Borussia Mönchengladbach
Fodboldspillere fra Club Brugge
Personer fra Vejle
Den Danske Ordbog

Den Danske Ordbog er en ordbog i seks bind over det danske sprog fra ca. 1950 til 2005. Det er en efterfølger til Ordbog over det danske Sprog (1919-56). Den Danske Ordbog blev udgivet af Det Danske Sprog- og Litteraturselskab fra november 2003 til november 2005, samt elektronisk på ordnet.dk.

Den Danske Ordbog er baseret på et meget omfattende elektronisk tekstkorpus på ca. 40 millioner ord. De tekster, der indgik i korpusset, stammer fra vidt forskellige kilder og inkluderer private breve, tekster fra Folketinget og Københavns Borgerrepræsentation, aviser skønlitterære tekster fra forskellige forlag samt talesprog fra radio, TV og forskningsprojekter. På dette punkt adskiller Den Danske Ordbog sig markant fra tidligere ordbøger.

De elektroniske udgaver af ordbogen er blevet opdateret løbende siden udgivelsen.

Historie 
I slutningen af 1980'erne opstod der politisk interesse for en skabe en opdateret, større dansk ordbog. I 1989 modtog planen for Den Danske Ordbog økonomisk støtte til at kunne gå i gang. Ordbogen udkom i seks fysiske bind i perioden 2003 til 2005. I november 2009 blev en digital version tilgængelig på internettet via ordnet.dk.

I 2013 blev DDO-appen lanceret. Den vandt i kategorien "Nyheder & Reference" ved Danish App Awards 2013. Appen, der kræver internetadgang, er gratis at bruge. Den udvikles både til Google Android og Apple IOS.

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 Den Danske Ordbog – ordnet.dk 

Ordbøger
Mobilapplikationer
Det Danske Sprog- og Litteraturselskab
Ellemandsbjerg

Ellemandsbjerg er det højeste punkt på halvøen Helgenæs i Helgenæs Sogn på det allersydligste Djursland i Østjylland. Det hæver sig 99 meter over havets overflade.

Der er anlagt en parkeringsplads, samt en ca. 250 meter lang gangsti herfra op til udsigtspunktet. Fyret yderst ude på Helgenæs ligger tæt på, og er et yndet udflugtsmål. Fra toppen er der udsigt over det meste af Helgenæs og videre ud. I klart vejr er det muligt at se Samsø, Hjelm, Fyns Hoved og Sjællands Odde.

Se også 

 

Bakker i Danmark
Naturområder i Danmark
Lokaliteter i Syddjurs Kommune
Halvøer i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Helgenæs
Centriole

Centriolerne er to cylindriske organeller, bestående af korte mikrotubuli, der befinder sig lige uden for kernemembranen indtil metafasen, den anden af Mitosens fire faser, hvor kernemembranen opløses.

De har en vigtig funktion, når cellen deler sig.

Fine tråde, tentråde fra centriolerne trækker i hver sin del af de kopierede kromosomer, når cellen skal deles. Mikrotubuli er nukleerede og organiseret af det såkaldte mikrotubulusorganiserende center (MTOC) En væsentlig struktur, hvori mikrotubuli indgår, er det tentrådsapparatet,."der dannes i mitosen i eukaryote celler for at sikre en korrekt adskillelse af kromosomerne under celledelingen"

Referencer 

Cellebiologi
Rankine

Rankine er en temperaturskala, der har sit nulpunkt ved det absolutte nulpunkt, men som har samme interval mellem sine enheder som Fahrenheit-skalaen. Vand fryser ved 491,67 Rankine og koger ved 671,67 Rankine.

For at regne om fra Celsius til Rankine skal temperaturen i Celsius ganges med 9/5 og derefter skal der lægges 491,67 til.

Rankine-skalaen er opfundet af den skotske ingeniør og fysiker William John Macquorn Rankine (1820-1872).

Ligesom ved Kelvin-skalaen bruges ordet "grader" ikke om Rankine, da der er tale om en absolut temperaturskala.

Temperaturenheder
Støv på hjernen

Støv på hjernen er en dansk komediefilm fra 1961 instrueret af Poul Bang og med manuskript af Arvid Müller og Aage Stentoft. Filmen er baseret på en norsk film fra 1959 med samme titel, se Støv på hjernen (norsk film).

Filmen er den første af de fire såkaldte Støver-film, der også omfatter Det støver stadig (1962), Støv for alle pengene (1963) og Passer passer piger (1965).

Medvirkende 
 Helle Virkner
 Søren Elung Jensen
 Dirch Passer
 Hanne Borchsenius
 Bodil Udsen
 Ove Sprogøe
 Karin Nellemose
 Emil Hass Christensen
 Beatrice Palner
 Henning Palner
 Paul Hagen
 Karl Stegger
 Miskow Makwarth
 Bjørn Puggaard-Müller
 Alex Suhr
 Gunnar Lemvigh

Lokaliteter 
Etageejendommen i filmen er i virkeligheden Voldfløjen 2, en del af Postfunktionærerne Andelsboligforenings afdeling Kagshusene i Husum i København, der blev opført i midten af 1950'erne. Bygningen er senere bygget om, så altanerne er blevet inddraget i lejlighederne. De indvendige optagelser fra opgang og lejligheder er optaget i et studio. Kvisten hvor Mona Lisa Jacobsen (Hanne Borchsenius) bor er ligeledes optaget i et studio og har aldrig eksisteret på den rigtige bygning.

Stationen hvor flere af de medvirkende tager S-toget fra er Bernstorffsvej Station. Trappen de går ned af vender ud mod Tranegårdsvej. Forretningen hvor Thorbjørn Hansen (Ove Sprogøe) henter sin nye scooter ligger på Lindegårdsvej 11 i Charlottenlund. Biografen som Bodil Henriksen (Helle Virkner) besøger er Allé Teatret på Jægersborg Allé 44. Det lukkede i 1971, og senere kom der et supermarked på stedet. Hun besøger også det gamle Gentofte Hovedbibliotek. Det blev senere revet ned til fordel for det nuværende, der blev indviet i 1985.

Modeljernbaneanlægget i filmen er i skala 0 (størrelsesforhold 1:45). Det blev oprindeligt bygget af redaktionen bag tidsskriftet Modeljernbanen m.fl. til en udstilling arrangeret af dagbladet Politiken. Det blev forevist i Politikens Hus 14.-22. oktober 1950 og efterfølgende i Forum 24. november-17. december 1950. Anlæggets byggere slog sig derefter sammen i en lille klub, så de selv kunne få glæde af anlægget, der fik til huse på Strandvejen 141. I 1958 blev anlægget flyttet til et baghus til Lille Strandstræde 18, hvor optagelserne til filmen fandt sted. Det blev efterfølgende hugget op engang i 1980'erne. Nogle af modellerne i filmen endte hos Dansk Modeljernbaneklub.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1961
Film instrueret af Poul Bang
Komediefilm fra Danmark
Dansksprogede film
Det støver stadig

Det støver stadig er en dansk komediefilm fra 1962, instrueret af Poul Bang og skrevet af Arvid Müller og Aage Stentoft. Filmen er en fortsættelse til Støv på hjernen fra 1961. Den blev efterfulgt af Støv for alle pengene i 1963 og Passer passer piger i 1965.

Medvirkende 
 Helle Virkner – Fru Henriksen
 Søren Elung Jensen – Hr. Henriksen
 Dirch Passer – Alf Thomsen
 Hanne Borchsenius – Frk. Monalisa Jacobsen
 Henrik Wiehe – Hr. Johansen
 Bodil Udsen – Fru Hansen
 Ove Sprogøe – Thorbjørn Hansen
 Karl Stegger – Hr. Feddersen
 Solveig Sundborg – Fru Feddersen
 Beatrice Palner – Fru Svendsen
 Henning Palner – Hr. Svendsen
 Olaf Ussing – Borgmesteren
 Gunnar Lemvigh – T. Eliassen
 Paul Hagen – Fotograf
 Judy Gringer – Model
 Gunnar Bigum – Kunde hos Feddersen
 Asbjørn Andersen – Redaktøren
 Ellen Malberg 
 Bettina Heltberg – Klinikassistent
 Edith Hermansen
 Einar Reim – Doctor Krogh
 Pierre Miehe-Renard
 Bente Weischenfeldt
 Ulla Darni
 Lene Bro – Fotomodel
 Ebba Amfeldt – Dame på posthus

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1962
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Poul Bang
Dansksprogede film
Støv for alle pengene

Støv for alle pengene er en dansk komediefilm fra 1963 instrueret af Poul Bang og skrevet af Bent og Ida From. Filmen er den tredje af de fire såkaldte støv-film, der også omfatter Støv på hjernen (1961), Det støver stadig (1962) og Passer passer piger (1965).

Medvirkende 
 Helle Virkner
 Søren Elung Jensen
 Dirch Passer
 Hanne Borchsenius
 Bodil Udsen
 Ove Sprogøe
 Karen Lykkehus
 Karl Stegger
 Beatrice Palner
 Henning Palner
 Asbjørn Andersen
 Elith Foss
 Ebba Amfeldt
 Paul Hagen
 Gunnar Strømvad
 Bent Vejlby
 Jørgen Buckhøj
 Holger Vistisen
 Valsø Holm
 Lise Thomsen
 Lone Lindorff
 Inger Rauf

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1963
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Poul Bang
Dansksprogede film
Kubikkilometer

Kubikkilometer, km³, er rumfanget af en terning, hvor hver side er en kilometer lang, altså et rummål på 1.000.000.000 kubikmeter.

1 km³ er det samme som: 1.000.000.000.000 liter (1 billion liter)

Se også 

Rumfangsenheder

sv:Kubikkilometer
Tage Erlander

Tage Fritiof Erlander (født 13. juni 1901 i Ransäter, Värmlands län, 21. juni 1985 i Stockholm) var en svensk socialdemokratisk politiker, der var Sveriges statsminister fra 1946 til 1969. Han var partileder for partiet Socialdemokraterne fra 1946 til 1969. 

Med 23 år på posten som svensk statsminister er Tage Erlander den, til dato, længst siddende regeringsleder i noget demokratisk land. Han blev ofte omtalt som "Sveriges længste statsminister", et tilnavn som både sigtede til hans fysiske højde og den lange periode, hvori han fungerede som statsminister.

Kilder

Se også 
 Sveriges regeringer

Eksterne henvisninger 
 

Svenskere i 1900-tallet
Sveriges statsministre
Kirkeministre fra Sverige
Socialdemokrater fra Sverige
Partiledere for de svenske socialdemokrater
Whistler (Canada)

Whistler er en by i Britisk Columbia, Canada. Byen har 9.824 indbyggere. To millioner mennesker besøger byen hver år, de fleste i forbindelse med en skiferie til byens skiresort, Whistler Blackcomb.

Byen var sammen med Vancouver vært for Vinter-OL 2010, hvilket var anden gang Vinter-OL blev afholdt i Canada (første gang var ved Vinter-OL 1988 i Calgary, Alberta).

Transport 
Whistler ligger på British Columbia Highway 99, også kendt som Sea-to-Sky Highway, og som går fra grænseovergangen til USA i syd til Cariboo Highway, en længde på 409 km. Byen ligger omtrent 58 km nord for Squamish, og 125 km nord for Vancouver. Fortsætter man af Highway 99 ligger Pemberton 25 km mod nord og Lilooet 130 km mod nordøst. Desuden kan man, fra Lilooet, komme til Kamloops og Kelowna.
Der er en jernbaneforbindelse mellem Whistler og Vancouver, men den bruges primært til godstransport. Der kører dog også et passagertog ved navn Whistler Mountaineer. Togstationen ligger lidt syd for Whistler Village, mellem Nita Lake og Alpha Lake.
Regionalbusser bliver varetaget af Whistler and Valley Express, som også har en busrute til Pemberton.

Vancouver International Airport 
Vancouver International Airport (IATA: CYVR, ICAO: YVR) er den mest brugte lufthavn af beboere fra Whistler samt turister hertil. Den ligger 140 kilometers kørsel mod syd af Highway 99, omtrent to timers kørsel fra Whistler. Fra Vancouver International Airport (forkortet VIA) er der forbindelser til det meste af verden.

Pemberton Regional Airport 
Pemberton Regional Airport (IATA: CYPS, ICAO: YPS) er en regulær lufthavn ved byen Pemberton, som ligger 38 minutters kørsel fra Whistler af Highway 99. Der er ikke nogle faste flyvninger, men tre charterselskaber flyver til lufthavnen. Den bruges bl.a. også til faldskærmsudspring.

Whistler Heliport 
Whistler Heliport (Transport Canada Location Identifier: CBE9) er en offentlig helikopterlandingsplads, som drives af Whistler Heliport Society. I øjeblikket er der ikke faste flyvninger, men charterselskaber flyver til Vancouver International Airport, Vancouver/Harbour Heliport og Victoria Harbour (Camel Point) Heliport.

Whistler/Green Lake Water Aerodrome 
Whistler/Green Lake Water Aerodrome (ICAO: YWS, Transport Canada Location Identifier: CAE5) er en offentlig vandflyvningslufthavn, ejet og drevet af Harbour Air Group og Whistler Air. Nogle dele af året er der faste flyvninger med Harbour Air Seaplanes og West Coast Air til Victoria Inner Harbour Airport og Vancouver Harbour Water Airport. Lufthavnen ligger i den sydlige ende af Green Lake.

Geografi

Klima 
Whistler oplever som regel kolde, våde vintre og tørre, varme somre. På et gennemsnitligt år oplever Whistler 11 dage med temperaturer over 30 grader, og 24 dage med temperaturer under -10 grader.

Referencer 

Byer i Britisk Columbia
Vintersportssteder i Canada
Vinter-OL 2010
Onyx

Onyx eller onyks (’o.nyks – græsk, betyder negl) er en varietet af mineralet kalcedon og udmærker sig ved at bestå af plane smålag af afvekslende lys, hvid eller grå, og mørk, oftest sort, farve; undertiden er nogle af lagene rødlige, sardonyx. Farven kan i mange tilfælde fremkaldes eller dog forskønnes ad kunstig vej, idet nogle af lagene er porøse og kan indsuge farvestoffer; denne kunst var kendt allerede i oldtiden. Onyx’s store hårdhed, som kvarts og smukke farvetegning gjorde den i den klassiske oldtid til en højt skattet sten, som især anvendtes til kaméer. Efter at man i 19. århundrede har indført maskinmæssig bearbejdelse af stenen i Idar-Oberstein, er prisen dalet stærkt. Onyx er fundet mange forskellige steder; den fås nu til dags især fra Uruguay.

Eksterne henvisninger 

Kvartsvarianter
Granat (våben)

Granater er våben, der kastes eller afskydes og forvolder skade ved eksplosion.

Granattyper 
 Artillerigranat
 Håndgranat
 Kardæsk (våben)
 Mortergranat
 Lysgranat
 Røggranat

Våben
Projektiler
Granat (mineral)

Granat er mineraler i mange farver, som anvendes som smykkesten - især de røde. Granater er nesosilikater med grundformlen A3B2(SiO4)3, hvor A er en divalent kation og B er en trivalent kation. Jern kan både være A (Fe+2) og B (Fe+3).
Hårdhed: 6,5-7,5 på Mohs' skala.

Granater 

Rhodolit er ⅔ pyrop og ⅓ almandin.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Encyclopedia of Minerals, 1974, Van Nostrad Reinhold Company, 

Silikatmineraler
Smykkesten
Superego (novelle)

Superego er en novellesamling fra 2000 skrevet af Jakob Ejersbo.

Bogen beskriver en række personer – hovedsageligt unge mennesker – som har det til til fælles, at de færdes i eller omkring København.

Man følger dem på godt og ondt og får et indblik i deres daglige gøremål og problemer med blandt andet narko samt ægteskabs-stridigheder, børneopdragelse, utroskab og arbejdsliv.

Novellesamlinger
Bøger af Jakob Ejersbo
Litteratur i 2000
Kai Hørby

Kai Anker Hørby (født 22. oktober 1935, død 11. august 1993) var en dansk historiker, der specialiserede sig i middelalderen.
Hørby var amanuensis ved Københavns Universitet 1965–1971 og blev herefter lektor samme sted. 1977 blev han dr.phil. med disputatsen Status regni Dacie :studier i Christofferlinjens ægteskabs-og alliancepolitik 1252-1319. Han bidrog herefter til Københavns Universitet 1479-1979, Gyldendals Danmarks Historie, Dansk socialhistorie, Det Europæiske Hus (bd.3) og Gyldendal og Politikens Danmarkshistorie.

1980-1990 var han sekretær i Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie.

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1900-tallet
Historikere fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Det skete paa Møllegaarden

Det skete paa Møllegaarden er en dansk spillefilm fra 1960 produceret af ASA Film og instrueret af Alice O'Fredericks. Filmens manuskript er skevet af Alice O'Fredericks og Jon Iversen efter en roman af Morten Korch.

Handling 
Vangeby ved Sjællands sydkyst er en idyllisk fiskerihavn omgivet af velholdte gårde. Alt ånder fred og ro - tilsyneladende! En dag stiger en ung mand af bussen, han ser ud til at komme langvejs fra og er ukendt på stedet, men det rygtes snart, at det er gamle fisker Poulsens nevø, der har arvet hans kutter og hans lille hus nede ved havnen. Vil han sælge? Eller vil han blive?

Medvirkende (udvalg) 

 Poul Reichhardt
 Christian Arhoff
 Ib Mossin
 Astrid Villaume
 Lisbeth Movin
 Helga Frier
 Else Hvidhøj
 Jørn Jeppesen
 Hans W. Petersen
 Bertel Lauring
 Freddy Koch
 Ole Neumann

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1960
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Morten Korch-film
Lykkens musikanter

Lykkens musikanter er en dansk film fra 1962 med manuskript af Patricia McLean og Peer Guldbrandsen, der også har instrueret.

Medvirkende
Ellen Gottschalch
Ove Sprogøe
Dirch Passer
Kjeld Petersen
Ulla Lock
Hans W. Petersen
Bent Mejding
Bertel Lauring

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1962
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Kai Holm (skuespiller)

Kai Emil Holm (født 4. marts 1896 i Lemvig, død 10. juli 1985) var en dansk skuespiller og biografdirektør.

Han var tapetserer og gennemgik Det kongelige Teaters elevskole 1922-1924. Herefter gik han på Skole- og Fritidsscenen 1925-1926.

Siden hen optrådte han bl.a. på Det Ny Teater, Folketeatret og Det kongelige Teater. Han var direktør for Friluftsteatret på Bellahøj 1939-1940. Holm indspillede en række film, oftest i usympatiske roller.

Samtidig med sin karriere som skuespiller var han biografdirektør for Toftegaard Bio 1938–50 og leder af World Cinema 1950–70. Under Besættelsen var han med i modstandsbevægelsen og lod en militærgruppe ledet af senere statsminister Anker Jørgensen opbevare et stort våbenlager i biografens lokaler. Ved Gribskov modtog den illegale gruppe våben og ammunition, som på lastbiler blev kørt til hovedstaden. Fra Valby blev våben distribueret til små depoter på privatadresser.

Holm blev 1964 æresmedlem af Dansk Skuespillerforbund. Han modtog Blicherprisen 1965 og Martin Andersen Nexø Legatet 1969. Han blev Ridder af Dannebrog i 1951 og i 1954 både Ridder af 1. grad af Dannebrog og ridder af den norske Sankt Olavsorden og svenske Vasaorden.

Udvalgt filmografi 

 Præsten i Vejlby – 1931
 Kirke og orgel – 1932
 Nøddebo Præstegård – 1934
 Flugten fra millionerne – 1934
 Snushanerne – 1936
 Inkognito – 1937
 Livet på Hegnsgaard – 1938
 Kongen bød – 1938
 Sørensen og Rasmussen – 1940
 I de gode gamle dage – 1940
 Sommerglæder – 1940
 Tordenskjold går i land – 1942
 Forellen – 1942
 Ditte Menneskebarn – 1946
 For frihed og ret – 1949
 Vesterhavsdrenge – 1950
 Den gamle mølle på Mols – 1953
 Kongeligt besøg – 1954
 Karen, Maren og Mette – 1954
 Altid ballade – 1955
 Kristiane af Marstal – 1956
 Seksdagesløbet – 1958
 Det tossede paradis – 1962
 Støvsugerbanden – 1963
 Don Olsen kommer til byen – 1964
 Døden kommer til middag – 1964
 Flådens friske fyre – 1965
 Der var engang – 1966
 Elsk din næste – 1967
 Nyhavns glade gutter – 1967
 Takt og tone i himmelsengen – 1972
 På'en igen Amalie – 1973
 Bejleren - en jysk røverhistorie – 1975
 Drømme støjer ikke når de dør – 1979

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Riddere af Sankt Olavs Orden
Riddere af Vasaordenen
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Lemvig
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Modstandsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Den store Søslange

Den store Søslange af H.C. Andersen er en af de tidligste danske science fiction-noveller.
Teksten blev udgivet første gang i Illustreret Tidende den 17. december 1871.

Den store søslange handler om telegrafkabler.

Jean Hersholt oversatte teksten til engelsk.

Referencer 

Værker af H.C. Andersen
Noveller
Science fiction