kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sumpmejse

Sumpmejsen (Poecile palustris tidligere Parus palustris) er en 11,5 cm lang fugl, der er almindelig som standfugl i fugtige løvskove i de fleste dele af Danmark. Den bliver også kaldt gråmejse.

Beskrivelse 
Sumpmejsen er en lille, grå mejse på størrelse med blåmejsen. Den har en lille sort "hagesmæk" og skinnende sort hætte. Vingerne er ensfarvede, hvad der adskiller den fra fyrremejsen, der desuden har en større hagesmæk, mat hætte og en anderledes stemme.

Stemme 
Sumpmejsen har et karakteristisk, eksplosivt kald, der kan gengives pitjui. Sangen er et kraftigt sip-sip-sip, der gentages i et par sekunder og stiger i styrke mod slutningen.

Udbredelse 
Sumpmejsen yngler i fugtige løvskove og krat, især med birk, el og pil. Den findes i størstedelen af Danmark, men er sjælden i Vestjylland og mangler helt på Bornholm Den er uden for Danmark udbredt i det sydlige Norge og Sverige, Vest-, Central- og Østeuropa og det nordlige Tyrkiet. Den findes desuden i en isoleret bestand i det østlige Asien.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Roger Peterson m.fl. Europas Fugle, 7. udgave, Gads Forlag 1985. .
 DOF's beskrivelse af Sumpmejsen.

Danmarks fugle
Europas fugle
Fugle fra Østasien
Mejser
Peter 2. af Rusland

Peter II (, ) (23. oktober 1715 – 29. januar 1730) var zar af Rusland fra 1727 til sin død i 1730. Han var barnebarn af Peter den Store og dennes første kone Eudoxia Lopukhina.

Biografi 
I sin barndom levede den forældreløse storfyrste strengt afsondret og blev totalt ignoreret af sin bedstefar, og det blev ikke bedre i Katarina 1.s regeringstid. Kort før hendes død stod det imidlertid klart, at man ikke længere kunne holde den eneste mandlige efterkommer af Peter den Store borte fra magten. Både folket og en stor del af adelen var på hans side, og da hans onkel på mødrene side, kejser Karl 6. vedholdende pressede på, måtte den egentlige magthaver fyrst Mensjikov gå med til, at han skulle efterfølge Katarina. 18. maj 1727, dagen efter Katarinas død, proklameredes det, at det var hendes sidste vilje, at Peter skulle efterfølge hende, og den 12-årige Peter blev kåret til enevældig zar. Han blev kronet 25. februar 1728.

Den svage zar Peter blev offer for en magtkamp mellem kredsen omkring Mensjikov og en reaktionær bojarklike (en russisk adelsklasse). Disse var under ledelse af den skruppelløse fyrst Vasilij Dolgorukov, som gik af med sejren, hvorefter de gamle magthavere blev forvist til Sibirien. Dolgorukov fik sin søster forlovet med Peter, men på deres bryllupsdag døde zaren af kopper, og med ham uddøde slægten Romanovs mandslinje.

Se også 
 Russiske zarer
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Eksterne henvisninger 

Regenter af Rusland
Huset Romanov
Adlai Stevenson II

Adlai Stevenson II (født 5. februar 1900, død14. juli 1965) var en amerikansk politiker, demokrat, "Always a candidate, never the president."

Han gik på Princeton University fra 1918–22, hvorefter han fortsatte på Harvard Law School, dog uden at afslutte studiet. Stevenson var ud af en familie af politikere. Hans bedstefar var vicepræsident under Grover Cleveland. Stevenson begyndte at interessere sig for politik omkring 1930 og dyrkede især udenrigspolitikken, som ikke var særlig populær i amerikansk politik på det tidspunkt. I 1948 blev han guvernør i Illinois, en post, han holdt indtil 1953. I 1952 og 1956 stillede han op i præsidentvalget mod krigshelten Dwight D. Eisenhower, men tabte hver gang. Ved valget i 1960 støttede han John F. Kennedy, som efterfølgende udnævnte ham til ambassadør ved FN, en post han sad på de sidste fire år af sit liv indtil 1965. I den periode talte han varmt for betydningen af internationalt samarbejde.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Los Angeles
Præsidentkandidater fra Det Demokratiske Parti (USA)
Guvernører i Illinois
Krybskytte

En krybskytte er en person, der jager ulovligt, typisk i en andens revir. Målet kan være et ønske om at tilegne sig føde eller værdier som udgøres af dyrets pels, horn, kløer eller tænder. Krybskytteri med berigelse for øje tilskrives en del af skylden for at flere dyrearter nu betragtes som truede.

Krybskytter i Afrika og Asien skyder oftest dyr som næsehorn, elefanter, tigre eller geparder for at få fat i horn, elfenben, skind med mere. I fattige lande kan der tjenes mange penge på at skyde dyr og krybskytter sætter gerne livet på spil for det. Da dyrene som regel er fredede, medfører dette en øget udryddelsestrussel. Krybskytterne bruger undertiden også fælder til at fange dyrene, hvori dyret kan lide overlast og sidde fast i lang tid, før det bliver fundet.

I Afrika har man "rangere" til at stoppe krybskytteriet i reservaterne.

Etymologi 
Egentlig betyder krybskytte en skytte, der sniger sig ind på vildtet.

Krybskytteri i Danmark 
I Danmark reguleres jagt af Lov om jagt- og vildforvaltning. Jagt i strid med lovgivningen straffes som udgangspunkt med bøde, men kan under skærpende omstændigheder straffes med fængsel op til to år.

Krybskytteri blev tidligere straffet hårdt. I middelalderen blev krybskytteri straffet med dødsstraf ved hængning. Ved indførelsen af Danske Lov i 1683 bortfaldt dødsstraffen dog, men krybskytteri blev fortsat straffet hårdt, især hvis krybskytteriet var begået på Kongens vildtbaner, hvilket udløste meget store bødestraffe.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Retsvidenskab
Højere handelseksamen

Højere handelseksamen (ofte forkortet HHX eller i daglig tale HH) er en 3-årig gymnasial uddannelse med fokus på det merkantile område.

1-årig hhx var navnet på hhx-eksamen, som stx-, hf- og htx-studenter indtil 2004 kunne tage som et 1-årigt gymnasialt supplement, hvilket blev lavet om som følge af Gymnasiereformen af 2004.

Samtidig med, at man nedlagde den 1-årig hhx, oprettede man i stedet den gymnasiale uddannelse Fagpakke hhx, som er en ½-årig gymnasial supplering (GS) til enten stx-, hf- eller htx-studenter, som ønsker den handelsgymnasiale hhx på kun ½ år.

En hhx-eksamen er en studieforberedende ungdomsuddannelse, der (ligesom stx, hf, htx og eux) giver adgang til de højere videregående uddannelser (KVU, MVU og LVU).

Den gymnasielle HHX udbyder ikke naturvidenskabelige fag (heriblandt fysik, kemi, biologi, geologi, naturgeografi). Uddannelsen er derved ikke beregnet til studerende, som ønsker at læse videre indenfor naturvidenskab og sundhedsvidenskab på universitetet.

Eksterne henvisninger
 Børne- og undervisningsministeriet: Uddannelsen til merkantil studentereksamen (hhx)
 UddannelsesGuidens information om højere handelseksamen (hhx) 

Gymnasiale uddannelser
Ungdomsuddannelser i Danmark
 
Eksamener
HH

HH Forkortelsen kan betyde:

 Hamburg, Nummerplade
 Højere handelseksamen, en 3-årig gymnasial uddannelse med fokus på det merkantile område
Georgisk (sprog)

Georgisk (ქართული ენა ) er det største kartvelske sprog, og officielt sprog i Georgien. Sproget tales af 4,2 millioner.

Klassifikation og historie 
Georgisk er det største kartvelske sprog, og det eneste skriftsprog i denne sprogfamilie.  Det er altså ikke indoeuropæisk, og dermed ikke beslægtet med bl.a. russisk, armensk og dansk. Nogle forskere har dog postuleret et slægtskab mellem georgisk og baskisk, eller mellem georgisk og de nordkaukasiske sprog, men ingen af disse teorier kan anses for bevist.
 
De ældste kendte tekster på georgisk stammer fra det 5. århundrede.

Skrift og udtale 
 
Moderne georgisk skrives næsten udelukkende i mkhedruli, idet nogle få af tegnene ikke bruges, da de betegner lyd, som ikke findes på moderne georgisk.  Skriften er usædvanligt godt tilpasset georgisk, idet hvert bogstav svarer til netop ét fonem.

Ordforråd 
Ud over de kartvelske arveord har georgisk mange låneord fra latin og græsk (fx ისტორია ist'oria 'historie', კვირა k'vira 'søndag'), tyrkisk, persisk og arabisk (fx ჩანთა tjanta 'taske', ბაღი baghi 'have', ზეთი zeti 'olie') og russisk (fx პარიკმახერი p'arik'makheri 'frisør').  I sovjettiden trængte mange russiske ord ind i talesproget, men det forsøges i disse år at fjerne dem igen.

Litteratur 
Der er en rig litteratur på georgisk, men desværre er kun få af værkerne oversat til dansk.  Hovedværket er uden tvivl ვეფხისტყაოსანი vepkhist'q'aosani »Ridderen i Tigerskindet« af Sjota Rustaveli, et heltedigt fra 1200-tallet.

Andre store georgiske forfattere er bl.a. David Guramisjvili, Nikolos Baratasjvili, Vasja-Psjavela, Ilia Tjavtjavadse, Akaki Tsereteli, Galaktion Tabidse, Vasil Barnovi, Mikheil Djavakhisjvili og Konstantine Gamsakhurdia.

Kilder 

 Howard I. Aronson (1990): Georgian: a Reading Grammar.  Chicago: Slavica.
 Howard I Aronson & Dodona Kiziria (1999): Georgian Language and Culture: a continuing course.  Bloomington, Indiana: Slavica.
 Heinz Fähnrich (1993): Kurze Grammatik der georgischen Sprache. Leipzig: Langenscheidt/Verlag Enzyklopädie.
 Kita Tschenkéli (1958): Einführung in die georgische Sprache. Zürich: Amirani.
 Hans Vogt (1971): Grammaire de la langue géorgienne.  Oslo: Universitetsforlaget.

Eksterne henvisninger 

 Dansk-georgisk ordbog

Sprog
Kartvelske sprog
Sprog i Rusland
Sprog i Tyrkiet
EDTA

EDTA eller etylen-diamin-tetra-eddikesyre er et krystallinsk stof, som har sit smeltepunkt ved omtrent 250°. Stoffet virker som chelat, og det bruges som natriumsalt til at binde metaller i kompleks form. Det giver stoffet mange, tekniske anvendelser: medicinsk, i sneglebekæmpelse og ved fremstilling af mikronæringsstofgødninger.
EDTA-behandling er en kontroversiel medicinsk behandling af åreforkalkning (kelationsbehandling).  EDTA anvendes også på skadestuerne til behandling af læsket kalk i øjnene og som tilsætning ved blodprøvetagning, hvilket hindrer blodet i at koagulere. EDTA er fortsat det foretrukne medikament ved behandling af blyforgiftning.

EDTA bruges også i kemi og biokemi til at binde divalente kationer, f.eks. til at fjerne positive ioner bundet til proteiner, ved kompleksdannelse med de ledige elektronpar på oxygenatomerne.

Farmakologi
Aminer
Carboxylsyrer
Austrasien

Under merovingerne blev Frankerriget genstand for mange arvedelinger. Et af arvelodderne hed Austrasien, og det omfattede dele af det nuværende, østlige Frankrig, det vestlige Tyskland og det sydlige af Belgien og Nederlandene. Hovedbyen var Metz, selv om nogle af herskerne regerede fra Reims.

Da den frankiske konge, Klodevig 1., døde i 511, blev riget delt mellem hans fire sønner, og Theodorik 1. fik Austrasien. Dette område og nabolandet, Neustrien, var i uafbrudt indbyrdes strid. Disse kampe nåede et højdepunkt i krigene mellem dronning Brunhilda af Austrasien og dronning Fredegunde af Neustrien. I 613 fik kongen af Neustrien, Klodevig 2., magten over de to riger, og dermed var et forenet, frankisk rige genskabt med hovedstad i Paris.

Efterhånden som kongemagten blev svækket i Austrasien, blev embedet som Major domus centrum for den reelle magtudøvelse i kongeriget. Til sidst blev embedet arveligt i karolingernes familie, og det var under dem, at Austrasien mistede sin betydning som et særskilt rige.

Austrasiens regenter skal søges under Frankiske konger.

Se også 
 Burgund
 Karl den Store
 Merovinger
 Neustrien

Frankrig i middelalderen
Forhenværende europæiske lande
Frankrigs historie
Neustrien

Under merovingerkongerne blev Frankerriget genstand for mange arvedelinger. Én af arvelodderne var Neustrien, der blev skabt, da Chlodovech 1. døde i 511 og delte riget mellem sine fire sønner. Landet omfattede dele af Aquitanien og de tidligere galliske provinser op til den den vestlige og nordlige kyst, sådan at det i store træk svarede til nutidens Frankrig – dog uden landets nordøstlige hjørne, der tilhørte Austrasien. De to vigtigste byer var Paris og Soissons.

Efterkommernes vedvarende nyfordelinger af Frankerriget skabte mange rivninger, som bragte Neustrien på næsten konstant krigsfod over for Austrasien. Trods disse stridigheder var de to områder genforenet i flere perioder. Første gang var under Chlotar 1. (558-562). Magtkampen blev genoptaget under Chilperik 1.s enke, dronning Fredegunde af Neustrien, som var mor til den unge kong Chlotar 2. (584-628). Efter moderens død i 597 fortsatte Chlotar 2. kampen mod dronning Brunhilda af Austrasien. Hun døde i 613, og det gav ham sejren, men kun i en kort tid.

Endelig blev stridighederne bragt til et midlertidigt ophold under Dagobert 1. (628-637), som genforenede rigerne, men på det tidspunkt var kongernes indflydelse svundet ind til det rent symbolske, mens den reelle magt lå hos de skiftende major domus af Karolingernes familie.

I 687 besejrede en hær under Pipin af Herstal, som var major domus ved det austrasiske hof, neustrierne ved Tertry, og det forenede Austrasien og Neustrien.

Pippins efterkommere fortsatte med at regere de to riger som "maiores", men i 751 tillod paven, at Pipin den lille afsatte den sidste merovingerkonge, og siden var han og hans efterkommere Frankerrigets konger. Det medførte, at Neustrien, Austrasien og Burgund blev samlet under ét, og de to første navne blev ikke længere brugt.

Regenter af Neustrien skal søges under Frankiske konger.

Historie
Frankrig i middelalderen
Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Frankrig
Sortmejse

Sortmejsen (Periparus ater) er en mejse i ordenen af spurvefugle. Den yngler i Europa og i store dele af Asien. Sortmejsen lever i områder med nåletræer, ofte sammen med fuglekongen.

Fuglen er standfugl, men strejfer mere om end de øvrige mejser og kan nogle år optræde invasionsagtigt i Danmark fra det øvrige Skandinavien.

Kendetegn 
Sortmejsen er 11 cm og har sort hoved med hvide kind- og nakkepletter og en grålig bug. Den kan med sine sort-hvide tegninger forveksles med musvitten.

Stemme 
Dens sang minder om musvittens, men tonelejet er lysere og tempoet højere. Den kan gengives som "di-dyi, di-dyi..." og bliver nogle gange sammenlignet med lyden af en lille håndpumpe. Kaldet er meget varieret og kan f.eks. være et langtrukkent "diid".

Føde 
Sortmejsens vigtigste føde er granfrø, men den lever om sommeren især af insekter og edderkopper. Manglen på frø kan visse år sætte store trækbevægeler i gang, hvilket får arten til at optræde invasionsagtigt i Danmark.

Hamstring 
Allerede fra sensommeren begynder sortmejsen at hamstre til vinteren. Både granfrø, fyrrefrø og insekter, især bladlus, bliver gemt på nåletræernes yderste grene.

Indvandring til Danmark 
Den indvandrede som ynglefugl til Danmark i 1860'erne og inden århundredskiftet var den udbredt over hele landet. Den indvandrede især til de nyplantede nåletræsplantager.

Ynglebiologi 
Sortmejsen er huleruger og benytter f.eks. gamle spættehuller eller musehuller i jorden. Der lægges i Danmark 8-9 æg fra slutningen af april. De udruges af hunnen på 14-15 dage. Ungerne er flyvefærdige, når de er 16-19 dage gamle. Der lægges normalt kun et kuld i Danmark.

Kilder/Eksterne henvisninger 

 Dansk Ornitologisk Forening Sortmejse (Periparus ater).

Fugle fra Eurasien
Mejser
Kernefysik

Kernefysik er den fysik, som beskæftiger sig med forholdene i og omkring atomkerner.

Den berører således radioaktivitet, fission, fusion, kernereaktioner og anvendes blandt andet til atomkraft og atomvåben.

Se også 
 Subatomar partikel
Definition

En definition er et udsagn, der afgrænser og forklarer et ords eller udtryks betydning. Kravene til en definition er ikke entydige. I den klassiske opfattelse er definitioner altid epistemisk sande, men i praksis anerkendes dogmatiske definitioner af mange erkendelsesfilosoffer. Begge typer definitioner har dog som ideal, at alle relevante fænomener indgår og at alle irrelevante fænomener udelukkes.

Såvel i logik som i matematik skelnes der mellem intentionel definition, som angiver betydningen af en term ved at specificere alle nødvendige betingelser, der kræves for at tilhøre definitionsmængden, og ekstentionel definition, som formulerer et fænomens betydning ved at angive dets omfang. For eksempel er definitionen "ungkarl" som "ugift mand" intentionel, mens De forenede Nationer er ekstensionel i betydningen "alle medlemslande". 

Sprogforskning
Silicium

Silicium, på dansk også kaldet kisel, er grundstoffet med atomnummeret 14 og symbolet Si. Det tetravalente halvmetal silicium er mindre reaktivt end dets kemiske analog carbon. Selvom det er det 8. mest almindelige grundstof i universet efter masse, så fremkommer det kun af og til som et rent grundstof i naturen, men er mere fordelt i støv og planter i form af siliciumdioxid eller silikat. På Jorden er silicium det næstmest forekommende stof (efter ilt) i jordskorpen. Jordskorpen består af 27,2% silicium efter masse.

Silicium har mange anvendelsesmuligheder inden for industrien. F.eks. er det hovedråvaren for silicium-mikrochips.

Siliciumdioxid og silikat er særligt brugbart i fremstillingen af glas, cement og keramik. Det er også en del af silikone.

Silicium er essentielt i biologien, dog ikke for pattedyr, da kun meget små mængder er blevet sporet hos dem. Det er særligt vigtigt for planters stofskifte.

Historie 
Silicium blev opdaget i 1824 i Sverige af Jöns Jacob Berzelius som også oprensede produktet meget ved at vaske det. På grund af at silicium er så vigtigt for elektronik, så har man opkaldt "high-tech" området: Silicon Valley (Silicon er engelsk for silicium) i Californien efter grundstoffet.

Prøvesten 
En prøvesten er en siliciumholdig sten, der minder om flint. Den blev i gamle dage anvendt til at vurdere lødigheden af sølv og guld, ved at man med en guld eller sølvprøve tegnede på stenen. Porer i dens overflade afslørede metalforbindelsens renhed. Prøvesten anvendtes fra oldtiden og langt op i det 20. århundrede.

Forbindelser 
En stor del af jordskorpens bjergartsdannende mineraler er siliciumforbindelser (silikater) og det mest almindelige mineral er feldspat. Kvarts (SiO2 indgår i sand...). Silikater indgår i store mængder i f.eks. granit, gnejs og basalt.

Her er en lille liste over eksempler på siliciumforbindelser:

 Kvartsmineraler (SiO2):
 ametyst (violet – lilla, krystalform)
 citrin (gullig, ravfarve pga. lidt jern)
 rosakvarts (rosa pga. lidt jern og titanium, krystalform)
 opal (amorf SiO2 + nH2O, består af fotoniske krystaller)
 Agat (mikroskopiske kvartskrystaller)
 Silikatformel: ):
 feldspat (60% af jordskorpen)
 granat ((Ca2+, Mg2+, Fe2+)3(Al3+, Fe3+, Cr3+)2(SiO4)3)
 topas (med aluminium og fluor )
 zircon ()
 Olivin ()
 Fedtsten ( eller ).

 Siliciumsyre ()
 Selicider
 Siliciumkarbid (SiC) og andre silicium-carbonforbindelser
 Siliciumnitrid ()
 Siliciumtetraflourid ()
 Siloxan el. organosilicium-forbindelser (R2SiO)

Eksterne links og kilder 

Halvmetaller
Harmonia

Harmonia er en gudinde fra den græske mytologi der står for harmoni og fællesskab.

Hun er især kendt som stammoder til kongedynastiet i den thebanske sagnkreds. Hun var barn af guderne Ares og Afrodite og blev givet i ægte til Fønikeren Kadmos der grundlagde Theben. Med ham fik hun børnene Polydoros, Autonoe, Ino, Semele og Agave.

Til Harmonia knytter sig et halssmykke, der skulle vise sig at få fatale følger for alle der kom i besiddelse af det. Da Harmonia blev ægtet til Kadmos fik hun i bryllupsgave et smykke af Smedeguden Hefaistos. Smykket nedarvedes i det Thebanske kongehus og førte til at syv krigere fra Argos angreb byen. 

Et andet sagn fortæller at Harmonia var fra Samothrake og var barn af Zeus og Elektra, Hendes bror Iasion skulle være grundlæggeren af mysteriekulten på øen.

Religionsvidenskabeligt regnes Harmonia tæt på Aphrodite Pandemos, den altsamlende kærlighed, personificeringen af fredelig sameksistens,
svarende til den romerske gudinde Concordia.

Græsk mytologi
Polydoros (søn af Kadmos)

Polydoros var konge af Theben og far til Labdakos hvis ulykkelige slægt man kender fra den Thebanske sagnkreds. Han var søn af Kadmos og gudinden Harmonia

Personer i græsk mytologi
Labdakos

Labdakos er en figur fra den græske mytologi i den thebanske sagnkreds. Han var søn af kong Polydoros og regerede som konge af Theben. Han blev far til Laios der startede slægtens ulykker da han forsøgte at slippe af med sin søn Ødipus.

Personer i græsk mytologi
Theben

To oldtidsbyer bar navnet Theben:

 Theben (Egypten) – i Egypten
 Theben (Grækenland) – i Grækenland

Oldtidsbyer
IPv4

IPv4 er version 4 af den såkaldte Internetprotokol (IP). Det var den første version af denne protokol der blev udbredt i stort omfang, og er basis for vores nuværende Internet.

Den er beskrevet i IETF , som første gang blev udgivet i September, 1981.

IPv4 benytter 32-bit adresser, hvilket begrænser den til 4.294.967.296 unikke adresse, hvoraf mange er reserverede til specielle formål, såsom lokale netværks- (LAN) eller multicast-adresser. Dette reducerer antallet af adresser der kan allokeres som offentlige internetadresser. Yderligere er store blokke så som 1.0.0.0/8 ubrugelige grundet store mængder støj fra blandt andet IP-telefoni.

Det globale internet register Internet Assigned Numbers Authority (IANA) uddeler adresser til fem regionale registre. Den 1. februar 2011 blev sidste gang IANA lavede en uddeling som gik til det regionale register APNIC. IANA har herefter ikke flere IP adresser at dele ud af. APNIC fortsætter med at uddele adresser i op til 6 måneder og går herefter over til et hver internetudbyder kun kan få tildelt én blok på 1024 adresser.

D. 15 April 2011 løb Asiens internetregister (APNIC) som den første, tør for IPv4 adresser. I denne forbindelse, har man meldt ud at man vil 'rationere' adresserne mellem de forskellige udbydere.

I Danmark får vi adresser fra det regionale register RIPE, som har en tilsvarende regel.

I fremtiden forventes det at internettet skiftes til at bruge afløseren for IPv4: IPv6.

IPv4 adressefremstillinger 

IPv4 adresser er normalt angivet i "dotted notation", som i dette eksempel: 207.142.131.235.
Det er dog også muligt at angive en adresse i følgende formater:

Referencer 

Internetteknologi
Pelops

Pelops var en kongesøn fra Lydien, der blev konge af halvøen Peloponnes (som fik sit navn fra ham). Han var søn af Tantalos og Dione, og havde med Hippodameia Pittheus, Plisthenes, Atreus og Thyestes og med nymfen Axioche Chrysippus.

Referencer 

Personer i græsk mytologi
Tjek fødsels- og dødsår
Konger i græsk mytologi
Daniel Karpantschof

Daniel Herzberg Karpantschof (født 20. januar 1985 i Glostrup) er en dansk filmkonsulent, tidligere ungdomsrepræsentant i UNESCO, og nu verdenspræsident for Alumni Kongressen.

Han er søn af folkeskolelærer og NGO-repræsentant ved FN's generalforsamling Linda Herzberg og udviklingschef Bjarne Karpantschof.

Politisk biografi 
Daniel Karpantschof er tidligere amtssekretær (1998/1999), landssekretær (1999/2000) og næstformand (2000/2001) for Danmarks Elev Organisation, tidligere medlem af Folkeskolerådet (1999-2002), under Margrethe Vestager, tidligere medlem af Dansk Ungdoms Fællesråds Styrelse (2000-2002) og har været dansk delegeret ved adskillige FN- og UNESCO-konferencer, tidligere medlem af Rådet for Europæisk Politik, under Niels Helveg Petersen (1999-2002).

Daniel Karpantschof var ministerudpeget medlem med dansk mandat i UNESCO's ungdomsrepræsentation og har repræsenteret Danmark ved bl.a. UNESCOs Verdensparlament af Unge (1999) (som han var formand for), FN's Millennium Conference (2000) og UNESCOs Youth Forum (2001, 2002 og 2003). Han er i dag Verdenspræsident for Alumni Kongressen for tidligere medlemmer af Delegerede ved UNESCOs Verdensparlament af Unge (UNFWPM; UNESCO Former World Parliament Members).

Cinematografisk biografi 
Karpantschof er uddannet fra MedieAkademiet og har været engageret som konsulent ved Zentropa i Avedøre, hvor han bl.a. har medvirket til Dogville og Dear Wendy. Siden freelance konsulent ved bl.a. Zentropa Real på It Used to Be a Great Flag om antisemitisme i Europa.

Har desuden produceret  Bogstavernes Forbandelse , Crom Cruaich , The Journey of Saint Mary  og medvirket til Between the Lines .

Priser 
Daniel Karpantschof har modtaget flere priser. Modtager af Europaprisen, fra Europarådets Generaldirektorat for Ungdom, Kultur og Uddannelse (2005), samt nomineret til Cirius' Sprogpris 2006.

Tillidshverv 
Karpantschof er medlem af præsidiet i Akademiet for Fremtidsforskning, Det Danske Filmakademi og Det Europæiske Akademi for Levende Billeder (European Academy of Motion Pictures). Han er desuden medlem af styrelsen i Instituttet for Fremtidsforskning.

Eksterne referencer 

 

Personer fra Glostrup
Jøder fra Danmark