kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Talmud

Talmud (hebraisk תַּלְמוּד) er den store samling af citater og udtalelser af rabbinere. Talmud blev færdigstillet i løbet af 500-tallet i Israel, og  er en sammenstilling af jødernes mundtlige overleveringer. Det hebraiske ord talmud betyder "studium", og Talmuds formål er studiet af Toraen. Talmud behandler emner som religion, teologi, etik, moral, love, ritualer, bibelfortælling, prædiken, legender, anekdoter om rabbinerne, historie, geografi, naturvidenskab, astronomi, astrologi, medicin, magi, handel, håndværk, politiske og sociale problemer, alvor og humor. 

Talmud består af to dele: Mishna og Gemara. 
Mishna er en systematisering af den mundtlige Tora (lov). Mishna kommer ifølge ortodoks jødedom fra Guds ord, som Moses mundtligt modtog. 
Derefter opstod yderligere materiale ved diskussioner omkring Mishna. En god del af det materiale udgør Gemara, som er en kommentar til og analyse af Mishna. Gemara blev efterhånden slået sammen med Mishna til Talmud.

Der findes to Talmuder. Den ene opstod i Israel omkring år 400 e.Kr., ofte kaldet Jerusalem Talmud (Talmud Yerushalmi). Den anden opstod i Babylonien og blev samlet i 500-tallet, kaldet den babylonske Talmud (Talmud Bavli). Den indeholder færre traktater end Jerusalem Talmud, men er næsten fire gange så lang. Når man taler om Talmud, er der som regel tale om den babylonske version.

Talmudstudiet blev i århundreder anset som den sikre vej til evigt liv.

Noter 

Jødedom
Hebraiske ord og vendinger
Mishna

Mishna udgør sammen med Gemara Talmud, hovedværket i jødedommens mundtlige overleveringer, der ifølge traditionen blev givet til Moses af Gud. Den blev holdt mundtlig, indtil man besluttede at skrive den ned af frygt for, at den ville blive glemt. Mishnas redaktør var Rabbi Jehuda Hanasi (135–220).

Mishnah kommer af det hebraiske ord for ”gentage” (shanah – שנה), hvilket også indikerer, at Mishnahoprindeligt blev lært ved at gentagelse, indtil man kunne den udenad. Mishnah er også kendt som udlægningen af Torah she-be’al peh (Læren som er i munden) den mundtlige Torah.

Mishnah, som vi kender den i dag, blev redigeret og samlet på skrift af Rabbi Yehudah haNasi omkring år 200 alm. tid., men der har muligvis været andre samlinger, da den nogle steder omtaler en Mishnah haRishonah (den første Mishnah).

Den første omfattende samling af mishnayot (mishnaer) skyldtes Rabbi Akivas martyrdød i 135 ved romernes nedkæmpelse af bar Kochbas oprør. Det blev ulovligt at oplære folk i Torahen, og mange lærde blev slagtet af romerne. De fik de lærde i Yavneh til at indse, at hvis Mishnah skulle bevares, måtte den nedskrives til senere generationer.

Senere samlinger ser man komme fra akademiet i Ushah (beliggende i den tids Babylon, der var en del af perserriget) omkring år 150.
De var oprindeligt ikke beregnede til at erstatte hukommelsen men tværtimod at understøtte den.

Senere er der så kommet kommentarer til Mishnah, hvor den mest indflydelsesrige kommentator er Bertinorofra den sidste halvdel af det 15. århundrede, der fik udgivet sine kommentarer i Venezia 1548-49. De anses som at have samme vægt som Rashis kommentarer til Talmud.

Mishnahen er skrevet på et folkeligt hebraisk, der ikke har den samme strenge grammatiske opbygning som det bibelske hebraisk og med låneord fra græsk og latin.

Mishnah er delt op i seks hovedafsnit (S’darim – fra det hebraiske seder, ”orden”), der er delt op i traktater (massichtot – i alt 63), som igen er delt op i kapitler, som endeligt er delt op i paragraffer.

Hovedafsnittende er inddelt efter længden på traktaterne, hvor den længste er skrevet først. Den eneste undtagelse er Brachot i første Seder, som sandsynligvis er ment som indledning (Brachot er hebraisk for ”lovprisninger”).

Når man citerer fra Mishnah, gøres det ved at henvise til traktat, kapitel og paragraf (f.eks. Ber. III, 2).

Mishnas seks ordener (shisha sidrei Mishna) 
Teksten er inddelt i seks hovedafsnit eller ordener (sedarim), der består af i alt 63 traktater (massechos). Inden for ordenerne er de enkelte traktater anbragt efter længde – med den længste først. Traktaten Berachos i 1. orden (seder) er eneste undtagelse.

 Zeraim (da. såsæd), om landbruget. 11 traktater.
 Moed (da. bestemt tid), om fester og helligdage. 12 traktater.
 Nashim (da. kvinder), familieret. 7 traktater.
 Nezikin (da. skader), civile love og kriminalret. 10 traktater, herunder Avos.
 Kodashim (da. helligheder), om Templet i Jerusalem. 11 traktater.
 Taharos (da. renhed), renhedsforskrifter. 12 traktater.

Referencer 

Mishnah

Jødedom
Hebraiske ord og vendinger
Slaget ved Det Hvide Bjerg

Slaget ved Det Hvide Bjerg 8. november 1620 var et af de tidligste slag i Trediveårskrigen og markerede slutningen på dens første fase, også kaldet Den Bøhmiske Krig.

På den ene side stod 20.000 bøhmere og lejesoldater under Christian 1. af Anhalt-Bernburg fra Den Protestantiske Union. På den anden side 25.000 mand under henholdsvis Karel Bonaventura Buquoy fra kejser Ferdinand II og grev Johann Tserclaes Tilly fra Den Katolske Liga.

Slaget endte med totalt nederlag til Bøhmen, og landet blev hurtigt løbet over ende af Den Katolske Liga og underlagt Det Tysk-Romerske Rige og senere Østrig til Tjekkoslovakiets oprettelse umiddelbart efter 1. verdenskrig.

Det Hvide Bjerg, Slaget ved
Begivenheder i 1620
Shulchan Arukh

Shulchan Arukh eller Shulchan Aruch er et jødisk værk af rabbiner Josef Karo, der boede i Israel-området i byen Safed. Shulchan Arukh blev nedskrevet i 1560 og blev accepteret i 1570 af de fleste jødiske ledere.
Før Shulchan Arukh blev lavet, var der mange forskellige slags regelsæt for, hvad jøder skulle overholde. Derfor besluttede Josef Karo sig for, at samle de mest betydningsfulde jødiske skrifter. Der var nemlig stor uenighed blandt de forskellige jødisk skrifter, om hvilke regler der skulle gælde hvilke steder. Fx var der nogen der mente, at jøder ikke måtte spise bønner under pesach-dagene, mens andre mente, at jøder godt måtte.
Josef Karo samlede de forskellige regelsæt, og undersøgte om der var meninger mht. de jødiske regler, der gik igen. De meninger som var i flertal, gjorde han til lov, mens mindretallet blev efterladt, men dog ikke glemt. 
Sefardiske jøder følger i hovedsag Shulchan Arukh, mens ashkenaziske jøder i hovedsag følger Moses Isserlis' kommentar dertil, Mappa. 
Shulchan Arukh består af 4 dele, som hver især omhandler hvert sit emne:

Orach Chayim – beskæftiger sig med dagligdagen, sabbaten og helligdagene.

Yoreh Dea – beskæftiger sig med kashrut, eder, omskæring, seksualitet, velgørenhed, begravelse, lig, mezuza, love for førstefødte.

Even Haezer – beskæftiger sig med ægteskab og skilsmisse

Choshen Mishpat – beskæftiger sig med jødisk retssystem, økonomiske skader, arvinger, tyveri, lån og tabte legemer.

Jødedom
Østamerikansk hemlock

 
Østamerikansk Hemlock (Tsuga canadensis) er et mellemstort, stedsegrønt nåletræ med en bred og kegleformet vækst, som ofte bliver åben med løse grenetager. Nålene lugter af Skarntyde (eller Kørvel), når man knuser dem.

Beskrivelse 
Stammen er ikke helt ret, men som regel gennemgående, men af og til opsplittet i to-tre toppe. Hovedgrenene er overhængende eller helt vandrette. Barken er først gulbrun med tætte, rødbrune hår. Senere bliver den grønlig og ribbet, og derpå orangebrun og afskallende. Til sidst kan gammel bark blive grå og furet. Knopperne er små, ægformede og grønne med grå hår mod spidsen.

Nålene er bredest ved stilken og smallere fremme ved den runde spids. Oversiden er klart grøn, mens undersiden er grøn med to brede, hvide striber. Hunlige blomsterstande bliver til kogler, som er små og smalt ægformede, glatte og hængende. Frøene modner sjældent i Danmark.

Rodnettet består af nogle få, dybtgående hovedrødder fra basis af stammen og et stærkt forgrenet netværk af finrødder lige under overfladen.

Højde x bredde (og årlig tilvækst): 15 x 8 m (20 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Østamerikansk Hemlock optræder som pionertræ på alle typer blottet jord og som skovtræ på fugtig bund i det østlige Nordamerika.

I området omkring Roosevelt i New Jersey, USA, findes arten i skove og som pionertræ sammen med bl.a. Konvalbusk, Robinie, Tulipantræ, Amerikansk Bøg, Amerikansk Knapbusk, Amerikansk Nældetræ, Amerikansk Platan, Amerikansk Vin, Blyant-Ene, Brunfrugtet Surbær, Glansbladet Hæg, Hvid Ask, Hvid Hickory, Klatre-Vildvin, Koral-Sumak, Pennsylvansk Vokspors, Rød-Løn, Skov-Tupelotræ, Sukker-Birk, Sump-Eg, Sump-Rose, Virginsk Ambratræ, Virginsk Troldnød, Virginsk Vinterbær og Weymouth-Fyr

Noter 

Stedsegrønne
Nåletræer
Hemlock
Ed (program)

Programmet ed var det eneste tekstredigeringsprogram (editor) i de tidligste udgaver af UNIX, og i POSIX-standarden er det et at de programmer, der skal være tilgængelige for at et system overholder denne standard. For at spare computerressourcer lavede Ken Thompson ed  meget minimalistisk. Når programmet forventer input, vises et ?. Dette gælder uanset, om den tidligere instruktion blev udført, eller den resulterede i en fejl. ed er linjeorienteret, så man kan indsætte eller slette et helt antal linjer, men ikke en vilkårlig tekstblok. Som udgangspunkt er ed i kommandotilstand og kan således modtage instruktioner om, hvordan teksten skal ændres. Hvis man som bruger vil se den aktuelle tekst, må man afgive en kommando, som fortæller, hvilke linjer der skal vises. Programmet ed var det første til at stille regulære udtryk til rådighed.

Den ensidige fokusering på at minimere ressourceforbruget gjorde ed anvendelig på de tidlige Unix-installationer, men nu om dage er det de færreste, der bruger programmet direkte. I nogle tilfælde bruges ed fra shell-scripts til automatisk opdatering af filer, og programmet diff kan udskrive forskelle mellem filer som en række kommandoer til ed.

Nyere tekstredigeringsprogrammer er blevet inspireret af ed. Programmet vi kan forstå ex-kommandoer og ex er baseret på ed. Edlin til DOS bruger kommandoer, som ligner dem til ed.

UNIX SUS2008-værktøjer
Teksteditorer til UNIX
John Bradshaw

John Bradshaw (1602 i Stockport – 31. oktober 1659 i London) var en britisk jurist og politiker.

Han var blandt de dommere, der ved den engelske konge Karl 1's rettergang dømte denne til døden den 29. januar 1649.

Bradshaw beskæftigede sig med advokatvirksomhed og tilsluttede sig i 1640'erne Parlamentspartiet.

Fra juni 1659 og frem til sin død senere samme år sad Bradshaw i den kommission, der varetog Lordkanslerens embede. 

Efter den store ændring af det engelske monarki i 1660, blev Bradshaws lig "henrettet" posthumt sammen med den engelske statsmand Oliver Cromwell og general Henry Ireton.

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Storbritannien
Jurister fra Storbritannien
Lord High Chancellors
Personer fra Stockport
Min søsters børn i Ægypten

Min søsters børn i Ægypten er en dansk film fra 2004. Manuskriptet er skrevet af Søren Frellesen, Lars Mering og Anne-Marie Olesen. Instruktionen af filmen stod Kasper Barfoed for.

Filmen er en opfølger til Min søsters børn fra 2001 og Min søsters børn i sneen fra 2002.

Handling 
Det er meningen at Onkel Erik skal tage børnene med på en ferie til Egypten, men han bliver syg. Det ser ud som om der ikke vil være nogen tur til Egypten, som børnene har set frem i lang tid. Men det besluttet, at deres far vil ledsage dem og alt går godt, indtil de er i lufthavnen. Far misser flyet, og børnene befinder sig alene i Cairo. Deres nabo fru Flinth er også i Cairo, for at besøge hendes søster, der er gift med den danske ambassadør i Egypten. Efter nogen overtalelse, indvilliger fru Flinth i at se efter børnene under deres ophold i Egypten, men hun kører en handler. Hun ønsker at tage dem med til kedelige museer og foredrag, mens de ønsker at svømme i svømmepølen og gå til kamelløb.

Medvirkende 
 Lotte Andersen som Irene Flinth
 |Niels Olsen som  Far
 Wencke Barfoed som Mor
 Stefan Pagels Andersen Jan
 Neel Rønholt som Amalie
 Mikkel Sundøe som Michael
 Benedikte Maria Mouritsen som Pusle
 Fritz Bjerre Donatzsky-Hansen somBlop
 Amira Shahin som Mavedanser 1
 Sawsan Adly som Mavedanser 2
 Edward Betro som Fiskhandler
 Therese Damsgaard som Stewardesse
 Kristian Leth som Mathias
 Christina Ibsen Meyer som Salgsassistent	
 Arne Siemsen som Victor
 Peter Steen som Hans
 Casper Steffensen som Oliver
 Nicolaj Storm som Rengøringsmand

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
I Ægypten
Danske film fra 2004

Dansksprogede_film
Komediefilm fra Danmark
Unge Andersen

Unge Andersen er en Emmy-vindende dansk mini-serie fra 2005. Den vandt også en Robert som Årets kostumier i 2006.
 Manuskript Rumle Hammerich og Ulf Stark.
 Instruktion Rumle Hammerich.

Medvirkende 
 Simon Dahl Thaulow
 Henning Jensen
 Peter Steen
 Lars Brygmann spiller Jonas Collin
 Puk Scharbau
 Tuva Novotny
 Geert Vindahl
 Peter Hesse Overgaard
 Troels II Munk
 Steen Stig Lommer
 Lise Stegger
 Per Oscarsson
 Mikkel Hesseldahl Konyher

Referencer

Eksterne links 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 2005
Film instrueret af Rumle Hammerich
DR-serier
Film fra Danmark (administrationskategori)
Værker om H.C. Andersen
Dansksprogede film
Springet

Springet er en dansk film fra 2005, instrueret af Henning Carlsen, der også har skrevet manuskript med Arne Forchammer.

Medvirkende
Michael Birkkjær
Susanne Storm
Asger Reher
Peter Steen
Marina Bouras
Jesper Vigant
Lars Lunøe

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 2005
Film instrueret af Henning Carlsen
Spejlæg

Et spejlæg er et æg der er ristet på en stegepande med fedtstof.

Spejlæg betragtes normalt som perfekte, når hele æggehviden er stivnet, men blommen stadig mest er flydende. Nogle foretrækker dog også at vende ægget, så hele æggemassen størkner.

Se også 
 Omelet

Morgenmadsprodukter
Ægretter
Bunden rotation

Inden for astronomien er en bunden rotation eller synkron rotation det fænomen, at et himmellegeme altid vender den samme side til det objekt, det kredser om. Formuleret på en anden måde, drejer legemet om sig selv på præcis den tid det tager at fuldføre et kredsløb. Det gælder altså, at omløbstiden er lig med rotationstiden. Et eksempel er Månen, der altid vender den samme side mod Jorden, og størstedelen af de andre større måner i vort solsystem er ligeledes underlagt bunden rotation.

For en planet gælder det, at et planetdøgn og et planetår er lige lange, når den har bunden rotation omkring sin stjerne. Indtil radar-målinger i 1965 viste noget andet, havde man en formodning om at planeten Merkur havde bunden rotation omkring Solen.

Et kredsløb der tvinger et himmellegeme ind i bunden rotation har almindeligvis også en noget nær cirkelrund omløbsbane. Men i Månens tilfælde er banen lidt excentrisk, hvilket betyder, at en observatør på Månen vil se Jorden bevæge sig langs en lille ottetals- eller "skæv" ringformet bane, kaldet et analemma, inden for et bestemt område af himlen. Det er også denne excentricitet der er årsag til Månens libration; takket være dette fænomen kan man fra Jorden observere en anelse mere end halvdelen, nærmere bestemt 53%, af Månens overflade.

Kilder

Eksterne henvisninger 
Bunden rotation  på Dansk Selskab for Rumfartsforsknings website
POTENTIALLY HABITABLE, TIDALLY-LOCKED EXOPLANETS MAY BE VERY COMMON, SAY NEW STUDY. Universe Today 2017

Himmelmekanik
Sort skovsnegl

Den sorte skovsnegl (Arion ater) er den almindelige skovsnegl i Danmark.

Ekstern kilde/henvisning 
 Info på TV 2 Vejret

Snegle
Skovsnegl

Skovsnegle er snegle i slægten Arion.

Klassifikation 
Slægt: Arion (Skovsnegle)
 Arion subg. Arion
 Arion (Arion) ater
 Arion (Arion) ater ater (Sort skovsnegl)
 Arion (Arion) ater rufus (Rød skovsnegl)
 Arion (Arion) vulgaris (tidligere Arion lusitanicus) (Spansk skovsnegl)
 Arion subg. Carinarion
 Arion (Carinarion) circumscriptus (Lyretegnet skovsnegl)
 Arion (Carinarion) fasciatus (Dobbeltbåndet skovsnegl)
 Arion (Carinarion) silvaticus
 Arion subg. Kobeltia
 Arion (Kobeltia) distinctus
 Arion (Kobeltia) hortensis (Nøgen havesnegl)
 Arion (Kobeltia) owenii
 Arion subg. Mesarion
 Arion (Mesarion) subfuscus (Brunsnegl)
 Arion subg. Microarion
 Arion (Microarion) intermedius (Pindsvinesnegl)

Kilder 
 Taxonomicon – Genus Arion 

Snegle
Normaltryk

Normaltryk eller standardtryk er et konventionelt tryk der er valgt som referencepunkt når eksempelvis stoffers kogepunkt eller gassers rumfang angives.

Der anvendes flere forskellige normaltryk, men mest almindelige er
 p0 = 101 325 Pa = 1 atm
eller
 p0 = 100 000 Pa = 100 kPa = 1 bar

Det "normale" ved den første værdi er, at den ligger på det gennemsnitlige lufttryk af Jordens atmosfære ved havets overflade; det "normale" ved den sidste værdi er, at den er et rundt tal og ligger rimelig tæt på det gennemsnitlige lufttryk. I nogle situationer er der foruden normaltryk behov for en standardiseret temperatur.

Termodynamik
Fysiske konstanter
Lindenborg Gods

Lindenborg er en herregård i Blenstrup Sogn i Rebild Kommune i Himmerland, hvor landevejen mellem Aalborg og Hadsund skærer Lindenborg Å.

Historie 
Bygningerne kan føres tilbage til 1367, da under navnet Næs, og ødelagdes i 1534 under Grevens fejde.
Den var da ejet af Jørgen Friis, Viborgs bisp.

Den nuværende hovedbygning er opført 1583-1616. Bortset fra få ændringer er slottets ydre bevaret til i dag. I perioden 1673-81 hed ejendommen Daasborg. I 1681 får det sit nuværende navn, idet det ophøjedes til baroni.

Godset har siden 1762 været i slægten Schimmelmanns eje. Den første ejer, den dynamiske købmand Heinrich Carl von Schimmelmann, blev i 1770 greve efter at have støttet staten med lån og været skatmester. Hans søn, Ernst Heinrich Schimmelmann, forbindes med stavnsbåndets ophævelse 1788 og ledede statens finanser ved statsbankerotten 1813.

Slottet er privatejet, og der er ikke offentlig adgang, men det kan ses fra landevejen. Avlsbygninger, marker og skove ejes nu af aktieselskabet Lindenborg Gods A/S.

Lindenborg Gods er på 4405 ha.

Ejere af Lindenborg 

 (1367-1376) Niels Kirt
 (1376-1386) Jacob Nielsen Kirt / Palle Nielsen Kirt
 (1386-1416) Jacob Nielsen Kirt
 (1416-1536) Viborg Bispestol
 (1536-1561) Kronen
 (1561-1571) Holger Tønnesen Viffert
 (1571-1592) Corfitz Tønnesen Viffert
 (1592-1595) Anne Knudsdatter Gyldenstierne, gift Viffert
 (1595) Christence Corfitzsdatter Viffert, gift Rantzau
 (1595-1604) Breide Rantzau
 (1604-1632) Frands Rantzau
 (1632) Anne Lykke gift Rantzau
 (1632-1637) Knud Ulfeldt
 (1637-1642) Jørgen Knudsen Urne
 (1642-1650) Margrethe Marsvin, gift Urne
 (1650-1662) Jørgen Christoffersen Seefeld
 (1662-1672) Hans Zoëga / Caspar Rollufs
 (1672-1678) Claus Olufsen Daa
 (1678-1688) Sophie Amalie Lindenov, gift Daa
 (1688-1703) Christian Gyldenløve
 (1703-1728) Christian lensgreve Danneskiold-Samsøe
 (1728-1753) Frederik Christian lensgreve Danneskiold-Samsøe
 (1753-1762) Adam Gottlob lensgreve von Moltke
 (1762-1782) Heinrich Carl lensgreve von Schimmelmann
 (1782-1831) Ernst Heinrich lensgreve von Schimmelmann
 (1831-1833) Joseph Frederik Carl lensgreve von Schimmelmann
 (1833-1885) Ernst Conrad Ditlev Carl Joseph lensgreve von Schimmelmann
 (1885-1922) Carl Gustav Ernst lensgreve von Schimmelmann
 (1922-1971) Lensgreve Heinrich Carl Schimmelmann (1890-1971)
 (1971-1978) Carl Heinrich lensgreve von Schimmelmann
 (1978-) Den Schimmelmannske Fond

Galleri

Trivia 

 Brugt som lokalitet i filmen Drømmen om det hvide slot med Malene Schwartz.
 Godset er vist som et af motiverne på Landkær sodavandsetiketter.

Referencer 

 Lindenborg Gods A/S' hjemmeside

Eksterne henvisninger 

Herregårde i Rebild Kommune
Herregårde i Aalborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Rold Skov
Sean Lennon

Sean Taro Ono Lennon (født 9. oktober 1975) er en amerikansk musiker, skuespiller og manuskriptforfatter som er søn af musikerne Yoko Ono og John Lennon. Hans gudfar er musikeren Elton John.

Diskografi

Album 
 (1998) Into the Sun
 (2006) Friendly Fire

EP'er 
 (1999) Half Horse, Half Musician

Singler 
 (1998) "Home"
 (1999) "Queue (Radio Mix)" 
 (2006) "Dead Meat"
 (2007) "L'éclipse" i samarbejde med Matthieu Chedid

Producer 
 (1999) Sean Lennon, Half Horse Half Musician
 (2001) Valentine Original Soundtrack
 (2005) Esthero, Wikked Lil' Grrrls
 (2006) Sean Lennon, Friendly Fire 
 (2007) Irina Lazareanu, Some Place Along the Way
 (2007) Tamerlane Phillips, Untitled

Filmografi

Skuespiller 
 (1988) Moonwalker
 (2006) Friendly Fire
 (2008) (i produktion) Coin Locker Babies

 Manuskriptforfatter 
 (2005) Smile For The Camera (Jordan Galland)
 (2006) Friendly Fire (2008) (i produktion) Coin Locker Babies''

Eksterne henvisninger 

 
 

Musikere fra USA
Musikere fra Capitol Records
John Lennon
Personer fra New York City
Søbrise

En søbrise er en kølig svag vind, som på dage med klarere vejr blæser fra et vandområde og ind over land.

Solens opvarmning af overfladen sker hurtigere på land end på søen; derfor stiger temperaturen i det nederste luftlag også hurtigere her, og luften stiger til vejrs (termik). Den opadstigende luft erstattes af nedsynkende luft, men i kystnære egne også af den koldere luft fra søen. Søbrise ses især i forsommeren og om sommeren, hvor temperaturforskellen mellem land og sø er størst. Da temperaturforskellen skal opbygges, starter søbrisen først lidt op ad dagen.

Om natten og om vinteren kan det modsatte fænomen – landbrise – opstå. Når disse briser sætter i gang dannes en lokal koldfront, som kan være kraftig nok til at udløse torden.

Vind

de:Seewind
Sankt Paul

Sankt Paul, Sankt Povl og lignende stavemåder kan henvise til flere personer, steder og institutioner:
 Paulus (Bibelen) – apostlen Paul(us)
 São Paulo – brasiliansk storby
 Sankt Pauli – bydel i Hamborg
 Saint Paul – hovedstad i staten Minnesota, USA

Danske sogne 
Sankt Pauls Sogn (Århus Kommune)
Sankt Pauls Sogn (Københavns Kommune)
Sankt Povls Sogn, Korsør Kommune
Poulsker Sogn

Se også 
 Sankt Pauls Kirke
Kristian Blak

Kristian Blak (født 31. marts 1947 i Fredericia) er en pianist og komponist af klassisk musik, jazz og rock. Hans musik er inspireret af naturen på Færøerne, Grønland, Island og de andre nordiske lande.

Efter en klassisk musikuddannelse i Danmark flyttede han til Færøerne i 1974, hvor den overvejende del af hans værker er komponeret.

Han startede i 1977 pladeselskabet Tutl i Tórshavn, som har en vigtig rolle i udviklingen af færøsk musik. 
Ud af hans mange kompositioner bør suiten Ravnating nævnes. 
Blak optræder både alene med klaver og med store og små grupper i Nordeuropa. Siden 1981 har været med i gruppen Yggdrasil.
I 2011 fik han tildelt en af det færøske landsstyres kulturpriser, som kaldes Heiðursgáva Landsins, det er en af priserne som uddeles engang om året af Færøernes kulturminister. Hovedprisen kaldes Mentanarvirðisløn Landsins.

Han nævnes ofte som Færøernes musikalske ambassadør.

Musikalske værker 
 1979 Snjóuglan
 1983 Sjómansrímur
 1984 Kingoløg
 1987 Fjand med Svend Bjerg
 1988 Antifonale
 1989 Addeq
 1990 Firra
 1991 Ravnating
 1997 Shalder Geo
 1998 Klæmint
 1999 24 Préludes
 2001 Piniartut med Tellu Virkkala, Rasmus Lyberth og Ville Kangas

Litteratur 
 Kirsten Brix, Erhard Jacobsen, Ole Wich (ed.): Très bien. Kristian Blak 60 år. Tórshavn: Plátufelagið Tutl, 2007 (126 s., inkl. CD)

Eksterne henvisninger 
 Kristian Blak
 Tutl 

Musikere fra Færøerne
Personer fra Fredericia
Jens Julius Hansen

Jens Julius Hansen (født 1950) er en dansk tegner. Han arbejder som tegner på Horsens Folkeblad. Han blev verdenskendt på grund af sit bidrag til de 12 tegninger af Muhammed, der blev bragt i Jyllands-Posten den 30. september 2005. Han var skolelærer, og tegnede i sin frihed. Tegnerriet blev mere og mere seriøst, og han blev tegner på fuldtid.Han er blandt andet også skaberen af den danske kravlenisse Julius og den øvrige Julius-familie. 

Tegnere fra Danmark
Muhammed-tegningerne