kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lahore

Lahore (urdu لاہور) er den næststørste by i Pakistan og er provinshovedstad i Punjab. Byen er ofte kaldt Pakistans kulturelle hovedstad i modsætning til den politiske hovedstad Islamabad og den økonomiske hovedstad Karachi.

Byen ligger nær floden Ravi og den indiske grænse. Lahore har over 11 millioner indbyggere (den er blandt de tyve største byer i verden). Punjabi er det dominerende sprog i provinsen, selvom det ikke bruges officielt. Urdu og engelsk bruges også i tiltagende grad. Muhajirer udgør ca. 10% af befolkningen. Der er også mange pashtuner, hvoraf nogle er flygtninge fra Afghanistan. En indbygger i Lahore kaldes en Lahori.

Lahore var allerede en vigtig by i oldtiden, og mange mindesmærker fra stormogulernes tid ses endnu. Byen var kejseren Akbars hovedstad i 1584-1598 og efter Mogulrigets forfald Sikhernes hovedstad. Under briterne fungerede byen ligeledes som hovedstad for Punjab-provinsen. Byen var ramt af alvorlige uroligheder under den indisk-pakistanske deling i 1947.

Størstedelen af Pakistans håndvævede tæpper er fremstillet i Lahore. Mange pakistanske selskaber har hovedkontor her (f.x. Pakistan Railways).

Der er flere universiteter, deriblandt Punjabs universitet, landets ældste (grundlagt 1882).

Se også 
Lahore Allama Iqbal International Airport

Eksterne henvisninger
Aidoh

Aidoh er en forkortelse for ART IN DEFENCE OF HUMANISM. AIDOH er skabt af Jens Galschiøt som en gruppe, der opstiller politiske kunstværker for at gøre opmærksom på umenneskelig behandling af befolkningen i forskellige lande i forbindelse med politik, religion eller økonomiske interesser. Gruppen har ved flere lejligheder startet en samfundsdebat omkring enkeltlandes overforbrug eller regeringers undertrykkende behandling af egen befolkning.

Manifester

Min indre svinehund (1993) 
Svin i overfrakker lavet af 1 ton sort beton. Er blevet kaldt den største kunst happening i europa. 20 figurer blev i løbet af 55 timer, uden officiel godkendelse, placeret på offentlige pladser i hele Europa. Happeningen skabte en del debat.

Den stille død (1995) 
I forbindelse med FN's sociale topmøde i København, blev der placerede 750 dukker, der forestillede døde børn i 3-9 års alderen på gadelamper, bænke, springvand og andre steder for at symboliserer de 35.000 børn, der dør hver dag i verden.

Skamstøtten (1997) 
Blev opsat i Hong Kong 4. juni 1997. Den er efterfølgende blevet opsat mange andre steder i verden, hvor regeringer ikke overholder menneskerettighederne.
Skamstøtten er lavet i kobber 8 meter høj, der består af mere end 50 sammenfiltrede menneskekroppe i smerte
Skamstøtten er en slags Nobelpris i uretfærdighed.

WTO Hong-Kong (2005) 
Følgende figurer blev opsat december 2005 i Hongkong:
 Mad Cow Disease
 The Survival og the Fattest
 Hunger March

I guds navn (2006) 
I guds Navn er en række kunst installationer der sætter fokus på katolikkernes forbund i mod brugen af kondomer. Den består af en gravid korsfæstet teenager. den har være udstilet i danmark, sverige,Nigaragua og kenya

Eksterne henvisninger 
 AIDOH
 Mellemfolkelig Samvirke – WTO 2005 

Kunst
Ngo'er
Internationale solidaritetsbevægelser
Babylon 5

Babylon 5 er en amerikansk science fiction-tv-serie der blev udsendt i årene 1994-1998.

Serien er skabt af den anerkendte tv- og tegne-serieskaber J. Michael Straczynski.

Eksterne henvisninger 

Science fiction-tv-serier fra USA
Værker om fremtiden
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Tv-programmer fra TNT
Rusmiddel

Rusmidler er stoffer, som giver en "rus". Definitionerne af et rusmiddel er mange, men hvad der er fælles for dem alle er, at de påvirker det centrale nervesystem (CNS), ved at ændre på frigivningen af forskellige transmitterstoffer (heriblandt serotonin, dopamin, GABA mm) i kommunikationen mellem nerveenderne. Det vil resultere i flere/færre aktionspotentialer i forhold til den upåvirkede tilstand, dvs. nervernes kommunikation påvirkes enten til at være mere eller mindre aktiv end normalt.

Frigivningen af transmitterstoffer spiller en stor rolle, da forskellige transmitterstoffer giver forskellig virkning; fx giver ecstasy en større frigivet mængde serotonin, som bevirker at man ikke føler sig træt, ikke føler sig sulten og bliver meget glad, da mængden af frigivet serotonin styrer glæde, søvn, sult, sexlyst osv.

Alkohol, som er det i Vesten mest udbredte rusmiddel, gør brugeren mere afslappet og ofte opstemt. Dette vil i de fleste tilfælde give en følelse af velbehag, men kan også medføre tab af selvkontrol med påfølgende ulykker og eventuelt kriminalitet. Pga. alkoholbrugens kulturelle position og lange tradition i samfundet, bliver kritiken af den ofte overset.

Tiden efter rusen 
Et andet aspekt af rusmidler er organismens tilstand i tiden efter indtagelsen og rusen.

En meget stor frigivelse af fx serotonin, i forbindelse med indtagelse af ecstacy, giver senere en tilstand med lave serotonin-niveauer, når "depoterne" er tømte, og mange vil derfor efterfølgende opleve en depression.
Klintholm Havn

Klintholm Havn er en lille by og havn ved Hjelm Bugt på Møns sydkyst med 201 indbyggere (2012) i byområdet.

Den er beliggende i Magleby Sogn. Byen tilhører Vordingborg Kommune og ligger i Region Sjælland.

Etableret af kammerherre Scavenius 

Havnen blev etableret af Klintholm Gods i 1878 under ledelse af kammerherre C. S. Scavenius. Havnen skulle fungere som udskibningshavn for godsets leverancer af bl.a. kridt. På havnen byggedes pakhus, skibshandel og kro.

I 1918 blev havnen solgt til kommunen, og gradvist overtog og udviklede fiskerbefolkningen selv havnen med bl.a. ophalerbedding og fællessalg.

Erhverv, turisme og natur 

Havmølleparkerne Kriegers Flak og Baltic 2 serviceres fra havnen.

Ud over havnen består bebyggelsen af en havnegade med købmand og restauranter, nogle fiskerhytter, et parcelhuskvarter og en privatudstykket ferieby, der administreres af Danland.

På hver side af havnen ligger der to strande, de er blandt de lokale kendt som den dybe strand og den lave strand.

Om sommeren sejler sejlkutteren Discovery turister ud til Møns Klint for at besigtige klinten fra søsiden.

Den store redningsaktion 

Klintholm Havn og indbyggerne på egnen blev på selve Danmarks befrielsesdag den 5. maj 1945 viklet ind i verdenshistorien, da synkefærdig flodpram blev bugseret ind til det lille fiskerleje.

Ombord var 345 fanger fra kz-lejren Stutthof, og en redningsaktion uden sidestykke tog sin begyndelse. Hele redningsaktionen samt flere af fangernes fortid og efterfølgende liv er beskrevet i bogen Skibet fra Helvede.

Eksterne henvisninger 
 https://vordingborg.dk/klintholm-havn/
 Klintholm Gods omtale af Klintholm Havn

Kilder 

Lokaliteter på Møn
Byer på Møn
Selvmedicinering

Selvmedicinering er når man bruger et lægemiddel uden at konsultere en læge.

Det er almindeligt med selvmedicinering med håndkøbsmedicin ved banale lidelser som forkølelse, hovedpine eller småskader.
Det er vigtigt at søge læge hvis:
 Symptomerne varer ved over en uge, eller hvis de forværres.
 Der er stærke smerter eller symptomer der virker alvorlige.
 Der indtræder psykologiske problemer (angst, depression).

På hospitalsafdelinger er det ikke selvmedicinering hvis patienten selv administrerer indtagelsen af medicin, men derimod selvadministrering.

Det er mere risikabelt når det drejer sig om receptpligtig medicin indkøbt over internettet.

Farmakologi
VM i håndbold 2001 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for kvinder 2001 var det 15. (indendørs) VM i håndbold for kvinder. Slutrunden, som havde deltagelse af 24 hold, blev afviklet i Italien i perioden 4. – 16. december 2001. Italien var VM-værtsland for første gang, og det var femte gang i træk at VM i kvindehåndbold afholdtes i Europa.

Mesterskabet blev vundet af Rusland, der i finalen besejrede de forsvarende verdensmestre fra Norge med 30-25. Rusland vandt dermed sin første VM-titel som selvstændig nation. Tidligere havde Sovjetunionen dog vundet tre VM-titler i perioden 1982-1990. Bronzemedaljerne gik til Jugoslavien, der vandt 42-40 over Danmark i bronzekampen efter forlænget spilletid. Tredjepladsen var Jugoslaviens bedste VM-resultat siden sølvmedaljerne ved VM 1990.

|

|

|}

Slutrunde

Indledende runde

Ottendedelsfinaler 
 26-21  
 30-18  
 22-38  
 23-21  
 25-32  
 29-25 
 23-24 
 24-19

Kvartfinaler 
 26-29  
 30-23 
 27-26  
 32-18

Semifinaler 
 20-26  
 34-33 efs.

Bronzekamp 
 40-42 efs.

Finale 
 30-25

Kilde/ekstern henvisning 
International Handball Federation
IHF – Officielle resultater

2001 (kvinder)
Håndbold i 2001
Kvindehåndbold
Busene Have

Busene Have er et område i form af en mindre lund helt ude ved kysten på den sydøstligste del af Møn.

På stedet har tidligere ligget fiskerlejet Brøndehøje, som nævnes første gang 1250 (Bryndhøe). Byen blev af det danske kancelli i 1541 nævnt som et af de fire vigtigste sildemarkeder i Danmark. Byen gik tilbage sammen med sildefiskeriet fra 1580-erne, og da Brøndhøje blev skyllet bort ved en storm i 1625, blev den ikke genopbygget.

I området er også den menneskeskabte Skansen, som første gang nævnes 1658. Stedet er en kreds omgivet af en vold med en sti, der går i en spiral opad, og hvor der i det indre er et plateau. Der er formentlig tale om et forsvarsanlæg, men  muligvis har stedet også tjent andre formål. I området ligger 8 bronzealderhøje og flere bautasten samt en besynderlig 4 x 10 meter stor stensætning.

En landmand i Busene Have fandt i 1930'erne tre små bronzegenstande. I forbindelse med store sten ved en høj lå en pincet, en ragekniv med guldtrådsbevikling på grebet samt en større kniv. Nationalmuseet fik 1973 kendskab til gravfundet, efter at landmandens enke havde foræret det til en 12-årig dreng i nærheden. Gravhøjen, som ikke tidligere havde været registreret, var stærkt afpløjet, og næsten hele højens indre var udfyldt af et hønsehus, som var opført på resterne af en gammel vindmølle.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Danmarks Nationalmuseum

Møn
Busene

Busene er en lille landsby i Magleby Sogn på den østligste del af Møn (Høje Møn).

I byen ligger de fleste huse langs den kuperede vej; mange i bindingsværk og mange med stråtag. Der ligger også en pension, Pension Bakkegården.

I 1903 fandt gårdejer Jørgen Petersen på sin mark i Busene en udhulet træstamme, der bl.a. indeholdt nogle smukke bronzesmykker og et større antal dyreknogler. Bronzerne var to hængekar, hvoraf det ene havde fungeret som låg over det andet, en bæltetutulus og tre spiralarmringe, som havde ligget i hængekarret. Nationalmuseet undersøgte stedet og fandt, at den udhulede træstamme var gravet ned i et vandførende sandlag og måtte have fungeret som en brønd. Nær ved havde der tidligere løbet en lille bæk, som var forsvundet efter anlæggelsen af grøften. De fleste af dyreknoglerne havde ligget i selve brønden.

Busene ligger i Vordingborg Kommune og hører til Region Sjælland.

Eksterne henvisninger
 Danmarks Nationalmuseum (Guder og grave)
 Pension Bakkegården 

Lokaliteter på Møn
VM i håndbold 2005 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for kvinder 2005 var det 17. (indendørs) håndbold-VM for kvinder. Slutrunden blev afholdt i Skt. Petersborg, Rusland i perioden 5. – 18. december 2005.

Slutrunden havde deltagelse af 24 hold, der først spillede en indledende runde i 4 grupper med 6 hold. De tre bedste hold i hver gruppe gik videre til hovedrunden, hvor der blev spillet i to nye grupper med 6 hold. Fra hovedrunden gik de to bedste hold fra hver gruppe videre til semifinalerne, mens nr. 3 og 4 gik videre til placeringskampe om 5.- 8.-pladsen.

Mesterskabet blev vundet af værtslandet Rusland, der slog Rumænien 28-23 i finalen, og som dermed vandt VM for anden gang (første gang var i 2001). Bronzen gik til Ungarn, der vandt 27-24 over Danmark i bronzekampen.

Samlet rangering 

|

|

|}

Indledende runde

Hovedrunde

Finalekampe

Medaljevindere

Kilder / eksterne henvisninger 
International Handball Federation
IHF – Officielle resultater

2005 (kvinder)
Håndbold i 2005
Kvindehåndbold
Panathinaikos FC

Panathinaikos (PAO) er en fodboldklub i Athen, Grækenland. Det er den næstmest populære klub i Grækenland efter Olympiakos som er den klub med den største tilhængerskare og den klub som har vundet flest mesterskaber.

 Græsk mester (20x): 1930, 1949, 1953, 1960, 1961, 1962, 1964, 1965, 1969, 1970, 1972, 1977, 1984, 1986, 1990, 1991, 1995, 1996, 2004, 2010
 Græsk pokalmester (18x): 1940, 1948, 1955, 1967, 1969, 1977, 1982, 1984, 1986, 1988, 1989, 1991, 1993, 1994, 1995, 2004, 2010, 2014
 Super Cup (3x): 1988, 1993, 1994
 Double (8x): 1969, 1977, 1984, 1986, 1991, 1995, 2004, 2010
 Balkan pokal (1x): 1977
 CL Finaler opnået: 1971

Kendte spillere 

  Antonis Antoniadis, Stratos Apostolakis, Angelos Basinas, Dimitrios Domazos, Giorgos Donis, Kostas Eleftherakis, Panagiotis Fissas, Kostas Frantzeskos, Mike Galakos, Giorgos Georgiadis, Takis Ikonomopoulos, Ioannis Kalitzakis, Aristidis Kamaras, Giorgos Kapouranis, Anthimos Kapsis, Giorgos Karagounis, Ioannis Kirastas, Sotiris Kirgiakos, Kostas Linoxilakis, Spiros Livathinos, Takis Loukanidis, Spiros Marangos, Angelos Messaris, Apostolos Nikolaidis, Antonios Nikopolidis, Nikos Nioplias, Nikos Sarganis, Dimitris Saravakos, Giourkas Seitaridis, Nikos Vamvakoulas, Dimitris Papadopoulos, Dimitris Salpingidis
  Manucho
  Óscar Álvarez, Juan José Borrelli, Fernando Galetto, Juan Ramón Rocha, Juan Ramón Verón, Ezequiel González
  Júlio César Soares Espíndola, Flávio Conceição, Araken Demelo, Rodrigo de Souza Cardoso
  Joël Epalle
  Kostas Charalambidis, Michalis Konstantinou, Kostas Malekkos
  Claus Nielsen, René Henriksen, Jan Michaelsen
  Joonas Kolkka
  Djibril Cisse
  Tschen La Ling, Nordin Wooter
  Helgi Sigurðsson
  Aljoša Asanović, Igor Bišćan, Robert Jarni, Daniel Šarić, Anthony Šerić, Goran Vlaović, Velimir Zajec, Silvio Marić, Mario Galinovic
  Raimondas Žutautas
  Erik Mykland, Frank Strandli
  Percy Olivares
  Emmanuel Olisadebe, Józef Wandzik, Krzysztof Warzycha
  Paolo Sousa, Hélder Postiga
  Dame N'Doye
  Victor Sanchez
  Mikael Nilsson, Mikael Antonsson
  Nasief Morris
  Markus Münch, Karlheinz Pflipsen, Walter Wagner, Marco Villa
  Jafar Irismetov
  Andreas Ivanschitz

Nuværende spillertrup

Noter 

Fodboldklubber i Grækenland
Etableret i 1908
VM i håndbold 1938 (mænd)

Verdensmesterskabet i håndbold (indendørs) for herrer 1938 var det første VM i håndbold. Det blev afholdt i Deutschlandhalle i Berlin, Tyskland i perioden 5. – 6. februar 1938. De fire deltagende nationer spillede alle-mod-alle i én pulje.

Resultater

Medaljevindere

Se også 
VM i markhåndbold 1938 (mænd).

Kilder / eksterne henvisninger 
International Handball Federation
IHF – Officielle resultater
World Handball Archive – Men Handball 7 I World Championship 1938 Berlin (GER)

1938 (mænd)
Håndbold i 1938
Sorø Amt

Sorø Amt blev dannet ved en sammenlægning af først Ringsted Amt og Sorø Amt i 1748 der så blev sammenlagt med Korsør Amt (bestod af Slagelse Herred) og
Antvorskov Amt (der bestod af Vester- og Øster Flakkebjerg Herreder) i 1798. For amtet før 1793, se Sorø Amt (1662-1793).

I det danske nummerpladesystem havde Sorø Amt bogstavet E fra 1903 til 1958, og da systemet i dette år blev omlagt, fik Slagelse EA, Høng ED, Skælskør EK, Korsør EN, Ringsted ES og Sorø EX. Høng lå egentlig i Holbæk Amt, men da byen og området hørte til Slagelse Politikreds, blev registreringsområdet medregnet til Sorø Amt.

Amtet blev i 1970 lagt sammen med Holbæk Amt til Vestsjællands Amt

Amtmænd 
 1798 – 1827: Poul Christian von Stemann
 1847 – 1848: Frederik Marcus Knuth
 1848 – 1871: Torkil Abraham Hoppe
 1871 – 1902: Emil Vedel

Se også 
 Herregårde i Sorø Amt
 Kirker i Sorø Amt

Kilder 
 Sogn-Herred-Amt, særnummer af Slægt&Data, 1998, 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1921

 
Danmarks amter (1793-1970)
Amt
Frugtgrød

Frugtgrød er kogt (ofte sødet) frugt, eksempelvis:
 Abrikosgrød
 Blommegrød
 Hindbærgrød
 Jordbærgrød
 Rabarbergrød
 Stikkelsbærgrød
 Sveskegrød
 Rødgrød
 Æblegrød

Frugtgrød har konsistensen tilfælles med den egentlige grød (som er lavet af korn el. lign.). Frugtgrød er gerne sød og benyttes som dessert.

Kompot 
Kompot er en slags grød, som ikke er ganske udkogt og ej heller pureret. Kompot kan dels bruges som andre slags grød, dels bruges som fyld i bagværk, ligesom marmelade.

Rødgrød 
Rødgrød er en nedertysk og skandinavisk specialitet, og fremstilles af diverse røde frugter. Rødgrød spises gerne med mælk eller fløde. Rødgrøden blev "opfundet" omkring år 1900, hvor fremskridt på tre områder gjorde nyskabelsen oplagt: Mælk var blevet en rigelig vare, jordbær havde gennemgået en målrettet forædling (Dybdahl-jordbærret stammer fra denne tid), og sukker fra sukkerroer var blevet billigt. Udtrykket  er et dansk shibbolet.

Kilder 

Grød
Nationalretter
Grød

Grød er på dansk en betegnelse for den egentlige grød, der består af kogt korn, gryn eller ris, og frugtgrød. Konsistensen er det fælles kendetegn.

Grødtyper:
 Boghvedegrød
 Byggrød, også kaldet vandgrød (hvis kogt med vand) eller sødgrød (hvis kogt med mælk)
 Havregrød, af havregryn
 Risengrød, herunder risvandgrød
 Øllebrød er også en slags grød
 Speltgryn indgår i mange grødblandinger
 Hirsegrød, indeholder ikke gluten

Egentlig grød er almindeligvis ret billig mad, og brugtes således ofte tidligere som formad. Frugtgrød er gerne sød og benyttes som dessert.

Se også 

 Budding
 Pølse
 Suppe
 Vælling
 Grød (film)
Julepynt

Julepynt er forskellige former for pynt, som benyttes i forbindelse med julen. Mange typer julepynt hænges på juletræet (men eksempelvis kravlenisser gør ikke). Julepynt består ofte af figurer og emner, der forbindes med julen, f.eks. julenisser, grantræer, julehjerter, kræmmerhus og gaver. Julepynt kan være klippet ud af papir eller bestå af træ- eller metalfigurer, ligesom naturmaterialer som gran og kogler bruges til at pynte op med i juletiden.

Spiseligt træ 

I 1700-tallet var det meste pynt lavet af sukker, papirroser og forgyldte æbler. I Berlin brugte man i årene 1755 forgyldte kartofler på juletræet. Julepynten i Danmark skiftede, som tiden gik. I 1829 havde man fået alle mulige slags sukkerting på træet, sukker-dukker og -børn. Beviset for, at julepynten så sådan ud, har vi i bogen Peters jul skrevet af Johan og Pietro Krohn. Julesalmen ”Højt fra træets grønne top”, der er skrevet af Peter Faber om hans egen familie, forklarer også, hvordan juletræet så ud i 1848.

Ældste genbrugelige julepynt 

Ældste julepynt var jakobsstigen og topstjernen. De stammer begge fra Tyskland. I 1800-tallet hængte man også engle på træet. De ansås som budbringere og skulle derfor også på træet. Man producerede også topnisser og en papstok til at sætte på toppen. 1900-tallet lavede man også glas til toppen, men det gik hurtigt af mode. De hyppigst brugte farver på træet var rød, hvid og blå, som var Slesvig-Holstens farver.

Julehjertet 

H.C. Andersen flettede det tidligste kendte eksempel på et julehjerte. Det var i midten af 1800-tallet, hvor han til familien Ørsted lavede et flettet julehjerte i gult og grønt papir. Senere i 1871 kom den første skabelon af et julehjerte (også kaldet hjerteformet kræmmerhus). I 1943 bestemte man, at 23. december skulle være julehjertedag.

Lys på grene 

Man begyndte med at sætte vokslys fast i ler på grenene. Senere i 1800-tallet brugte man nåle. En klog mand, Charles Kirchof fra Tyskland, opfandt en lyseholder bestående af en stang, der holdt en kontravægt på grenen. Den eneste ulempe ved dette var, at grenen bøjede nedad. Denne opdagelse blev hurtigt bragt til Danmark, og i 1880'erne sås de på de første juletræer, men det elektriske lys kom på banen i 1920, og da dette var mere sikkert og mere praktisk, er det med tiden blevet udbredt.

Galleri

Se også
 Juleknallert
 Julestrømpe
 Julestang
 Julestjerne (dekoration)
 Appelsin med nelliker - juleappelsin

Eksterne henvisninger 
 historie-online.dk: Julepyntens historie. Om. bl.a. hjerter, kugler, guirlander – og elektriske julelys

Noter 

 
Pynt
Pyntning
Arven (flertydig)

Arven henviser til flere artikler:

 Arven – dansk film fra 2003, instrueret af Per Fly
 Arven (film fra 1951) – dansk kortfilm fra 1951 instrueret af Sten Jørgensen
 Arven (film fra 1988) – dansk kortfilm fra 1988 instrueret af Gunnar Vosgerau
 Arven (film fra 1996) – dansk kortfilm fra 1996 instrueret af Frank Axelsen
 Arven (Shute) – en bog af forfatteren Nevil Shute (A Town like Alice)
 Arven (Lustbader) – en bog af forfatteren Eric van Lustbader (The Bourne Legacy)
 Arwen – elverpige fra Ringenes Herre
Fløjtespilleren (flertydig)

Denne titel har flere betydninger:

 Fløjtespilleren – Dansk film fra 1953.
 Fløjtespilleren (bog) – Bog af forfatteren Nevil Shute.
Konvalbusk-familien

Konvalbusk-familien (Clethraceae) har to slægter og ca. 95 arter, som er udbredt i Nordamerika og Sydøstasien med en enkelt art på Madeira. Det er træagtige buske, der kan genkendes på deres spiralstillede og tandede blade, som er samlet ved enden af skuddene (som det også kendes fra Lyng-familien (Ericaceae). De har blomsterne samlet i endestillede klaser. De enkelte blomster er ret små og 5-tallige.

 Konvalbusk-slægten (Clethra)

Lyng-ordenen
Konvalbusk-slægten

Konvalbusk-slægten (Clethra) er udbredt i Nordamerika og Østasien. Det er løvfældende buske med hvide, duftende blomster i endestillede stande. Her omtales kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Almindelig Konvalbusk (Clethra alnifolia)

Planteslægter
Konvalbusk-familien
Ryslinge Høj- og Efterskole

Ryslinge Høj- og Efterskole er en dansk folkehøjskole og efterskole i Ryslinge på Fyn. Højskolen underviser med fokus på teater og skuespil, mens efterskolen har Projektledelse som et af hovedprioriteterne.

Højskolen blev grundlagt i 1851 af Christen Kold i en nyopført bygning, der var formet som Thors hammer. Den var Danmarks tredjeældste højskole efter Rødding (1844) og Uldum (1849).

Den oprindelige skole flyttede i 1853 på grund af pladsmangel til Dalby ved Kerteminde. I 1866 blev en ny højskole grundlagt i nye bygninger i Ryslinge. Højskolen blev et centrum for folkeoplysning og almendannelse.

Siden årtusindskiftet har Ryslinge som på mange andre højskoler været kendetegnet ved faldende elevtal. I 2008 resulterede det i, at skolekredsen besluttede at oprette efterskole i dele af højskolens bygninger med Torben Vind Rasmussen som forstander. Ryslinge Højskole blev derfor til Ryslinge Høj- og Efterskole.

I januar 2012 startede Ryslinge Højskole op under et nyt navn: Ryslinge Innovationshøjskole, som dog snart måtte lukke pga. manglende elevtilslutning.

I maj 2014 blev sceneinstruktør Jeppe Sand og skuespiller Susan Olsen ansat som øverste ledelse i udviklingen, iværksættelsen og driften af en ny teaterhøjskole-profil på Ryslinge Højskole med fordybelse i teater, skuespil og scenekunst.

Ryslinge Efterskole 
Skolekredsen for Ryslinge Høj- og Efterskole besluttede i 2009 at oprette en efterskole, fordi at Ryslinge Højskole oplevede at elevtallet begyndte at falde i starten af 00'erne. Efterskolen rummer ca. 150 elever pr. årgang.

Ryslinge Efterskole bygger på traditioner fra N.F.S. Grundtvig og C. Kold. Det betyder, at skolen forsøger at oplære eleverne i at være åbne, ansvarlige og aktive medborgere i et globalt samfund. Efterskolen optager kun 10.-klasseselever.

Ryslinge Efterskole tilbyder seks forskellige linjer: Adventure, kunst, medie, musik, science og teater. Efterskolen har ca. 35 ansatte.

I 2019 skulle skolen huse Midtfyns Festivalen, der genopstod efter lokale ildsjæle har startet konceptet op igen. Festivalen blev dog afviklet i Ringe, hvor den under dens storhedstid tog sted.

Forstandere på Ryslinge Højskole 
 1851 - 1853: Christen Kold
 1866 - 1884: Johannes Clausen
 1877 - 1884: Rasmus Hansen
 1884 - 1929: Alfred Poulsen
 1929 - 1962: Gunnar Damgaard-Nielsen
 1962 - 1991: Torben Rostbøll
 1991 - 1997: Torben Jørgensen
 1997 - 1997: Uffe Strandby (konstitueret)
 1998 - 2006: Peter Hedegaard
 2006 - 2008: Ole Koppelgaard
 2008 - 2009: Viggo Nørgaard (konstitueret)
 2009 - 2011: Asser Amdisen
 2011 - 2011: Torben Vind Rasmussen (konstitueret)
 2011 - 2013: Tyge Mortensen
 2014 - 2019: Torben Vind Rasmussen
 2014 - : Jeppe Sand og Susan A. Olsen (Øverste kunstnerisk ledelse)
 2019 - : Helge Andersen Lund

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Ryslinge Højskole
 Ryslinge Efterskole
 Ryslinge.nu

Folkehøjskoler i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Faaborg-Midtfyn Kommune
Etableret i 1866
Efterskoler