kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
M. Night Shyamalan

M. Night Shyamalan (født den 6. august 1970), hvis rigtige navn er Manoj Nelliyattu Shyamalan, er en indisk/amerikansk filminstruktør. Han er mest kendt for gyserfilm som Den sjette sans (1999) og The Village (2004).

Shyamalan blev født i Indien, men er vokset op i Philadelphia. Allerede som meget ung begyndte han at lave film med sit Super-8-kamera, som han fik allerede som 8-årig. Inden han blev 17 år nåede han at lave 45 hjemmelavede film, hvoraf nogen kan ses på dvd-udgivelserne. Hans første rigtige film, Praying with Anger, lavede han i 1992, og den var delvist baseret på hans egen rejse hjem til Indien. Efter den skulle der gå 6 år inden hans næste film, Wide Awake (1998). Det var dog først med hans tredje film, Den sjette sans, at han fik sit store gennembrud. Filmen blev et kæmpe hit og nomineret til 6 oscars. Heriblandt "Bedste film", "Bedste instruktør" og "Bedste manuskript" (Shyamalan havde som altid også selv skrevet manuskriptet). Siden Den sjette sans har han lavet filmene Unbreakable (2000), Signs (2002) og The Village.

Hans seneste film er After Earth, der indbragte Shyamalan den tvivlsomme ære at blive nomineret til en Razzie-Award som "Værste instruktør".

M. Night Shyamalan nævnes ofte som "vor tids Alfred Hitchcock", men producerer dog få spillefilm i modsætning til Hitchcocks voluminøse produktion af kortfilm. I stil med Hitchcock har Shyamalan gæsteoptrædener i sine egne film (skadestuelæge i Den Sjette Sans, formodet pusher i Unbreakable, dyrlægen Ray Reddy i Signs, vagtchef i The Village og forfatterspiren Vick Ran med skriveblokering i Lady in the Water).

Filmografi 
 Praying with Anger (1992), skuespiller, manuskriptforfatter og instruktør
 Wide Awake (1998), manuskriptforfatter og instruktør
 Den sjette sans (1999), skuespiller, manuskriptforfatter og instruktør
 Unbreakable (2000), skuespiller, producer, manuskriptforfatter og instruktør
 Signs (2002), skuespiller, producer, manuskriptforfatter og instruktør
 The Village (2004), skuespiller, producer, manuskriptforfatter og instruktør
 Lady in the Water (2006), skuespiller, producer, manuskriptforfatter og instruktør
 The Happening (2008), skuespiller, producer, manuskriptforfatter og instruktør
 Luftens sidste mester (2010), instruktør.
 After Earth (2013), producer, manuskriptforfatter og instruktør
 The Visit (2015), producer, manuskriftforfatter og Instruktør
 Split (2016), producer, manuskriftforfatter, skuespiller og instruktør
 Glass (2019), producer, manuskriptforfatter, instruktør og skuespiller
 Old (2021), producer, manuskriftforfatter og instruktør

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra USA
Modtagere af Golden Raspberry Awards
Obelisk (typografi)

En Obelisk ( † ) (også kendt som et kors eller fra engelsk dagger) er et tegn, der bruges i typografi og nogle andre sammenhænge. Der findes også en dobbelt obelisk ( ‡ ).

Tegnet opstod i romersk-katolsk liturgi, hvor præsten indsatte dette i sine tekster, når han skulle lave korsets tegn.

Udseende

Brug i fodnoter 

Obelisken bruges i typografi til at indsætte fodnoter – ligesom en asterisk nogle gange bruges. Dog bruges obelisken som en sekundær fodnote, hvor asterisken er den primære. For eksempel i en tabel:

Her kan de to typer fodnoter efterfølgende forklares som:

*Senest opgjort 2004
†Senest opgjort 2003

Efterfølgende fodnoter angives så med andre tegn – valget af disse varierer dog meget fra tekst til tekst, og mange af disse er meget specielle og findes ikke i mange tegnsæt i dag. Derfor bruger man oftere romertal eller arabertal som små, hævede tal ud for linjerne i stedet for – for eksempel ².

I biografier 

Da tegnet forestiller det kristne kors, ser man ofte tegnet brugt i biografier (samt på gravstene og i nekrologer) ud for personens dødsår (og asterisk anvendes ud for personens fødselsår):

H.C. Andersen (*2. april 1805 — †4. august 1875) var en dansk forfatter...

Dette bruges ikke her på den danske Wikipedia, men den tyske wikipedia bruger dette aktivt i biografier.

I rejseplaner 

I mange europæiske togrejseplaner bruges obelisken ud for afgange eller ankomster til at indikere, at afgangen/ankomsten kun gælder for søn- og helligdage.

I datalogi 

Hverken obelisken eller dobbelt obelisk findes i ASCII-tegnsættet, men de findes i Unicode.

I fiktion 

I tegneserien Asterix er seriens to hovedpersoner, asterix og obelix, navngivet som en satirisk stavemåde af de to tegn, asterisk og obelisk.

I matematik 

I matematik, især (matematisk) fysik, bruges tegnet undertiden i steder for asterisk for at angive hermitesk konjugering (adjungering) af matricer eller operatorer.

I skak 

Obelisk og dobbelt obelisk  er tit brugt i notering af skakspils udfald. Obelisk betyder, at modparten er sat skak. Dobbelobelisk skrives, når en spiller har sat den anden part skakmat, og dermed vundet partiet.

Typografi
Akseldruelyng

 
Akseldruelyng (Leucothoë axiliaris), også skrevet Aksel-Druelyng, er en stedsegrøn busk med en nedliggende til opstigende vækst. Den har rødligt-hvide, krukkeformede blomster.

Beskrivelse 
Barken er først glat og klart rød med en lysegrøn skyggeside. Senere bliver den fuldstændigt lysegrøn, og til sidst er den lidt ru og lysebrun. Knopperne er spredte, bittesmå, næsten prikformede og røde. Bladene er smalt ægformede med kort stilk og skarpt tandet rand. Løvspringet er rødligt til bronzefarvet. Ældre blade er mørkegrønne og skinnende på oversiden, men lysegrønne på undersiden. Bladene er vinrøde om vinteren. Blomstringen sker i juni, hvor de rødligt-hvide, krukkeformede blomster sidder i små klaser ved skudspidserne. De tørre kapsler dannes i løbet af efteråret, men danner næppe modent frø i Danmark.

Rodnettet er fladt udbredt og danner tætte måtter af finrødder. Som alle arter af Lyng-familien er også denne busk afhængig af mycorrhiza-samliv med en bestemt svamp.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 x 1,5 m (10 x 15 cm/år).

Hjemsted 
Busken hører hjemme langs flodbredder og i bjergskove i det sydøstlige USA, hvor den findes på fugtig, sur og humusrig bund sammen med bl.a. Tulipantræ, bjergsneklokketræ, sukkerbirk, virginsk troldnød og østamerikansk hemlock.

Buske
Stedsegrønne
Haveplanter
Druelyng

Druelyng (Leucothoë) er en planteslægt, som er udbredt med ca 45 arter i Østasien, Nord-, Mellem- og Sydamerika. Det er lave, stedsegrønne eller løvfældende buske med spredtstillede blade, der oftest har savtakket rand. Om efteråret farves bladene eller i hvert fald nogle af dem kobberbrune, bronzefarvede og røde. Blomsterne er små og krukkeformede, og de sidder i klaser fra bladhjørnerne. Frugterne er brune kapsler (på hunlige planter).

 Akseldruelyng (Leucothoë axiliaris)
 Hængende druelyng (Leucothoë fontanesiana)

 Leucothoe acuminata
 Leucothoe ambigua
 Leucothoe davisiae
 Leucothoe griffithiana
 Leucothoe keiskei
 Leucothoe tonkinensis

Lyng-familien
Ældre Sagen

Ældre Sagen er en forening, der arbejder for at forbedre forholdene for ældre i Danmark. Foreningen er stiftet 14. oktober 1986 på initiativ af fonden Ensomme Gamles Værn. Bjarne Hastrup er medstifter, og har været foreningens eneste direktør.

Ældre Sagen har over 950.000 medlemmer og 215 lokalafdelinger. Der er desuden oprettet koordinationsudvalg i de kommuner, hvor der er mere end en lokalafdeling.

Trods særskrivningen udtales foreningens navn almindeligvis som om den hed "Ældresagen".

Ældre Sagen er en frivilligorganisation. Med 20.000 frivillige har Ældre Sagen berøring med ældre i alle dele af Danmark. Frivillige yder social-humanitær hjælp som fx besøgsven, aflastning, tryghedsopkald, pc-support, vågekone, spiseven og diverse medlemsarrangementer. Ældre Sagen står samlet for ca. 56.000 arrangementer om året.

Foreningen er også en almennyttig organisation, der blandt andet varetager ældrepolitiske interesser generelt i lokal, regional og national regi, men også indgår direkte i aktuelle enkeltsager, hvor Ældre Sagen målgruppe eller medlemmer har brug for hjælp.

Ældre Sagen er indgået i et globalt netværk med den amerikanske søsterorganisation AARP, som har ca. 39 millioner medlemmer. AARP er verdens største ældreorganisation og Ældre Sagen er den næststørste.

Foreningens navn er et eksempel på særskrivning.

Se også 
 Yngresagen

Referencer

Ekstern henvisning 
 Ældre Sagens hjemmeside

Alderdom
Etableret i 1986
Organisationer fra Danmark
Ensomme Gamles Værn

Fonden Ensomme Gamles Værn er en forskningsorienteret humanitær fond. Fondens formål er at arbejde for at forbedre vilkårene for dårligt stillede, ældre mennesker i Danmark - både dem der har mindst socialt og økonomisk. Dette opnås ved, at man udnytter sine midler til at forske i og afhjælpe sociale problemer, ensomhed samt marginalisering blandt ældre mennesker.

Den 15. oktober 1910 stiftede pastor Hermann Koch og andre foreningen Ensomme Gamles Værn. I 1924 omdannedes foreningen til en institution og har siden 1970 været selvejende.

Fonden har skiftet navn flere gange igennem årene. I 1960 ændredes navnet fra Ensomme Gamles Værn til EGV. I forbindelse med etableringen af Ældre Sagen i 1986  blev navnet ændret til Ældre Fonden. I 2003 ændredes navnet på ny, denne gang til EGV Fonden. I 2012 blev det besluttet at ændre fondens navn tilbage til det oprindelige navn, Ensomme Gamles Værn.

Kultursociolog, ph.d. Christine E. Swane  har været direktør for Ensomme Gamles Værn fra september 2006.

H.K.H. Prinsgemalen var protektor for fonden.

Formænd 
 1946-1970: Carl Moltke
 1970-2002: ukendt
 Siden 2002: Søren Dræby Christiansen
 Siden 2015: Marianne Lundsgaard

Se også 
 Ældre Sagen

Eksterne henvisninger 

 Fonden Ensomme Gamles Værns hjemmeside 

Alderdom
Foreninger fra Danmark
Etableret i 1910
Haifa

Haifa (Hefa) () er en by i Israel.

Haifa har indbyggere og er landets tredjestørste by. Ca. 10% af indbyggerne er palæstinensere.

Haifa kan karakteriseres med udtrykkene en by, der arbejder, "Den røde by", religiøs tolerance og byen,hvor alting kan lade sig gøre. Haifa-borgerne forklarer rollefordelingen mellem Israels tre største byer på denne måde: I Tel Aviv morer man sig, i Jerusalem beder man og i Haifa arbejder man.

Haifa har Israels vigtigste havn med en dybtvandshavn og landets største containerhavn. Historisk set har der været en havn fra omkring 1.000 f.Kr. Betydningen af havnen har varieret gennem tiden; men det var først i den britiske mandatperiode og efter staten Israels grundlæggelse i 1948, at Haifa udviklede sig til en storby med en ny moderne havn, jernbane, lufthavn, industri mm. Byen har et olieraffinaderi, stålindustri, petrokemisk industri, cementfabrikker og anden sværindustri. Endvidere findes her det førende maritime center i Israel, shippingvirksomheder samt mange højteknologiske virksomheder og små produktionsvirksomheder. Haifa er et moderne industri- og handelscenter med to universiteter, grønne parker, mange museer, gode strande, mange muligheder for sport og et levende natteliv på diskoteker, natklubber og barer.

Fra den oprindelige placering på den smalle kyststribe mellem Middelhavet og det bibelske Karmelbjerg (Mount Carmel/Har Kamel) har Haifa bredt sig op ad bjergskråningerne.

Haifa er hovedsagelig anlagt i tre niveauer:
 Midtby (kyststriben) med havn, industrikvarterer, Hovedbanegården, forretningscentre og restauranter.
 Hadar på Karmels forbjerge med udsigt, den gamle bydel, moderne indkøbscentre, gågader, elegante forretninger mm.
 Central Carmel øverst oppe på Karmelbjerget, et eftertragtet boligområde, hvor der også er mange hoteller, indkøbscentre, museer, parker og Haifa Zoo. Herfra er der i godt vejr  udsigt over det nordlige Israel.

Haifas indbyggere repræsenterer fem religioner: Jøder, muslimer, kristne, drusere og baha'i. De har alle helligdomme i byen eller på Karmelbjerget. Der er en udbredt tolerance mellem de forskellige religiøse samfund og mellem verdslige og religiøse grupper. Det betyder bl.a., at mange forlystelser hér er åbne på sabbaten (lørdag) i modsætning til i det øvrige Israel.

Selv om der findes enkelte blandede områder i Haifa, foretrækker de fleste palæstinensere at bo i deres egne homogene kvarterer. Det er Wadi Nisnas ved Hadar (shiitter og sunni-muslimer), Kababir på Karmelbjerget (Ahmadya-muslimer) og de to drusiske byer Isfiya og Daliyat el-Carmel/Daliyat el-Karmil på Karmelbjerget.

Haifa er en af Aalborgs venskabsbyer.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmside (på engelsk, hebraisk, arabisk og russisk)

Byer i Israel
Havnebyer
Hebraiske ord og vendinger
Rishon LeZion

Rishon LeZion (Rishon LeZiyyon, "først til Zion") () ligger på Israels kystslette ca. 30 km fra Tel Aviv og nord for Rehovot. Byen var oprindelig en landbrugskoloni grundlagt i 1882. Kort tid efter begyndte vindyrkningen i området, og den lagde fundamentet til et af Israels mest kendte og succesfulde vinhuse, Carmel Mizrachi Winery (grundlagt 1887). Byen udviklede sig hurtigt i 1970'erne til en af Israels tættest befolkede byer.

I dag har byen en stor industrizone (mest landbrugsrelateret industri og handel) og adskillige indkøbscentre. Mere end 90% af byens indbyggere er lønmodtagere, der for det meste arbejder i Stor-Tel Aviv.

Rishon LeZion har indbyggere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Dansk-Israelsk Forening
 Officiel hjemmeside 

Byer i Israel
Akko

Akko (Acco, Akkon, Acre, Akka) (, ) er en by på nordsiden af Haifabugten (Akkobugten) i den nordlige del af Israel og er en af verdens ældste kendte havnebyer. Den gamle bydel inden for murene med den underjordiske korsfarerby, kirker, moskeer, smalle gader og et gammelt fængsel har en lang og begivenhedsrig historie. 

Akko var gennem en periode i 1200-tallet hjemsted for Den Liviske Orden, og byen var den sidste besiddelse, de kristne korsfarere mistede (efter belejringen i 1291) efter korstogene. Korsfarernes havn er i dag en mindre fiskeri- og lystbådehavn.

Efter den første verdenskrig begyndte Akko at vokse uden for den gamle by, og siden er den moderne bydel vokset kraftigt. Byen har en del industri (især plast og tekstil) samt turisme.

Der bor 45.800 mennesker i byen, hvor arabere udgør 27,5% af befolkningen.

Klima

Kildeangivelser

Eksterne henvisninger 

Byer i Israel
Ashdod

Ashdod () er en by i Israel. Byen ligger ved Middelhavskysten syd for Tel Aviv.

Ashdod har  indbyggere, og indbyggertallet vokser hurtigt.

Det moderne Ashdod er først grundlagt omkring 1955-57; men siden 1948 har der været et immigrant- og flygtningecenter på stedet. Ashdod er i dag en moderne og travl industriby med Israels største og vigtigste dybvandshavn. Med bygningen af et stort kraftværk, adskillige fabrikker og åbningen af havnen i 1965 er byen vokset kraftigt. I Ashdod er der også elektronikfabrikker, olie- og tekstilindustri samt anden tung industri.

Byen har en fin strand med promenade og restauranter.
 
Det historiske Ashdod, Tel Ashdod, ligger sydøst for byen og har haft stor historisk betydning, men der er kun få rester tilbage af den gamle filistæiske by. Ashdod har været stedet for blodige slag siden bibelsk tid. Under Uafhængighedskrigen i 1948 beskyttede egypterne det dengang arabiske område, inden de senere blev slået tilbage og de oprindelige indbyggere deporteret til Gazastriben.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Ashdods officielle hjemmeside 
 Ashdods haven officielle hjemmeside 

Byer i Israel
Bibelske steder
Havnebyer
Ashkelon

Ashkelon (Ashqelon) (hebraisk אַשְׁקְלוֹן) er en by i Israel. Byen ligger ved middelhavskysten syd for Ashdod og nord for Gazastriben.

Ashkelon har ca. 105.000 indbyggere.

Det moderne Ashkelon opstod som et landbrugssamfund efter oprettelsen af staten Israel i maj 1948, og de første bykvarterer voksede frem i begyndelsen af 1950'erne.
Ashkelon har flere store industriparker præget af højteknologiske virksomheder. Endvidere er der et nyt moderne Carlsberg-bryggeri.

I byens centrum er der indkøbscentre, museer og arkæologiske seværdigheder. Ved strandene ligger et dykkercenter, mange restauranter, hoteller og en stor marina. 

Det er de arkæologiske fund og den nænsomme bevaring, der gør Ashkelon til noget særligt, bl.a. Nationalparken med de mange levn fra antikkens Ashkelon. Ashkelon er en af verdens ældste byer, er omtalt i Biblen og har stor historisk betydning. Byen blev jævnet med jorden af muslimerne år 1270.

Noter

Eksterne henvisninger 

Byer i Israel
Beersheba

Beersheba (Be'er Sheva eller Beer-sheva) (hebraisk: בְּאֶר שֶׁבַע) er beliggende i den nordlige del af Negev-ørkenen og kaldes ofte Negev-ørkenens hovedstad eller "porten til Negev".

Beersheba er Israels center for bioteknologi, vandingsteknologi og ørkenstudier. Byen er en blomstrende industriby (især kemikalier, tekstil og byggeindustri) med Ben-Gurion Universitet, hospital, medicinsk fakultet, musikkonservatorium, symfoniorkester, kunstcenter, hoteller, restauranter, fabrikker mm.

Selv om Beersheba er blevet en relativt civiliseret by har den stadig noget af sin gamle grænselandsatmosfære med både travlhed, larm og en afslappet levevis i det varme klima. Beersheva er beduinernes handelscentrum i Negev (Ha'Negev) med det kendte beduinmarked en gang om ugen. Der bor en del beduiner i byen og i nærliggende beduinlandsbyer.

Øst for det nuværende Beersheba ligger det bibelske Tel Beer Sheva, der går helt tilbage til ca. 4.000 år f.Kr. I 1880'erne og 1890'erne byggede tyrkerne en ny by (i dag "den gamle bydel") som blev det administrative centrum for Negev og som i dag stadig er det egentlige bycentrum med de gamle flotte bygninger og det usædvanlige rektangulære gadenet. I den britiske mandatperiode boede der kun omkring 3.000, men fra 1951 begyndte byen at vokse kraftigt med nye bydele og uden den store byplanlægning. Beersheba har ca. 183.000 indbyggere.

Navnets oprindelse

Navnet Beersheba kommer af den hebraiske sprogstamme, og kan betyde forskellige ting:
"Pagtens Brønd" (Abraham og Abimelech laver en pagt ved denne brønd) eller "De syv brønde" (de syv brønde af Isak, dog har man kun fundet 3 eller 4). Be'er er hebraisk for Brønd, mens sheva er hebraisk for enten syv eller pagt.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Ben-Gurion universitet
 Soroka University Medical Centre  (Hebraisk)
 Beersheba teater (Hebraisk)
 Camels Beersheba Rugby  (Hebraisk)
 Hapoel Beersheba FC  (Hebraisk)

Byer i Israel
Hebraiske ord og vendinger
Lodret streg

Den lodrette streg ( | ) er et typografisk  symbol, der bruges i mange sammenhænge – især inden for matematisk notation og datalogi. Der findes også den brudte streg ( ¦ ) og den dobbelte streg ( ‖ ). På et dansk tastatur findes den lodrette streg ofte ved at trykke alt Gr+´.

I matematik 

I matematikken bruges den lodrette streg blandt andet til følgende notationer:

 Til af få den absolutte værdi af et tal:  — den absolutte værdi af x.
 Til sæt-definitioner:  — alle x for hvilke gælder at x er mindre end 2.
 Divisibilitet:  — a går op i b.
 Angivelse af et linjestykkers længde  — Længden af linjestykket fra 'A' til 'B'

I programmering 

I forskellige programmeringssprog anvendes den lodrette streg til forskellige formål:

 Logisk disjunktion: a || b — a eller b (bruges i for eksempel C).
 Bitvis disjunktion: a | b — a bitvist OR'et med b (bruges i for eksempel C).
 Konkatenering: a || b — a konkateneret med b (bruges i for eksempel SQL).

Brug i wiki 

Den lodrette streg bruges desuden i mange wiki-software – heriblandt mediawiki. I mediawiki bruges den (blandt andet) til at angive et alternativt navn for et link. Således kan man lave et link til C (programmeringssprog) med teksten C: [[C (programmeringssprog)|C]].

I datalogi 

I ASCII-tegnsættet findes den lodrette streg som tegn nummer 124 og repræsenteres i Unicode som U+007C. Den brudte streg findes ikke i ASCII, men repræsenteres i Unicode som U+00A6. Den dobbelte streg er i Unicode som U+2016.

Tegnet bruges i mange operativsystemer til at angive "pipes" – en FIFO lignende fil, på kommandolinjen (f.eks. UNIX, DOS).  På denne måde kan resultatet fra en operation føres over i den næste uden at oprette midlertidige filer.

Kildehenvisning og reference 
 http://www.informationsordbogen.dk/concept.php?cid=4004
 http://www.informationsordbogen.dk/concept_comment.php?cid=4004

Typografi
Logiske symboler
Hadera

Hadera () er beliggende ved den israelske middelhavskyst. Hadera lægger i Haifa-distriktet mellem Netanya og Haifa.

Byen blev grundlagt i 1891 af jødiske indvandrere fra Letland og Litauen på jord, som var blevet købt af Yehoshua Hankin (1864-1945). Sælger var den kristne effendi Selim Khoury. Jorden var af dårlig kvalitet; meget af den var sumpområder, som var beboet af nogle få palæstinensiske familier, der levede af at opdrætte vandbøfler. Byens navn kommer muligvis af det arabiske khadra, hvilket betyder grøn og refererer til sivene i sumpområderne.

Efterhånden som byen voksede, blev industrien hovederhvervet, men landbruget (bl.a. dambrug, kvæg, blomster og bananer) har stadig stor betydning i området. Byen er desuden en travl handelsby og regional hovedstad.

Hadera er 99,2% jødisk og har 91.634(2013) indbyggere, men vokser hurtigt med årligt 1,7% (2001).

Terrorisme 
Hadera var anset som forholdsvis sikkert sted, men den 26. oktober 2005 blev fem civile dræbt da en palæstinensisk selvmordsterrorist udløste sit bombebælte ved en falafelbod i byens centrum.

Eksterne henvisninger 

 Dansk-Israelsk Forening

Byer i Israel
Herzliya

Herzliya (Herzeliyya) (Hebraisk: הרצליה) er beliggende nord for Tel Aviv (omkring 15. minutters kørsel) og betragtes som en af Israels mest eksklusive byer. Ved stranden og på skråningerne ned mod kysten (Herzliya Pituah) ligger der mange store pragtvillaer, hvor eliten i det israelske samfund bor lige fra intellektuelle til de velhavende samt mange diplomater og ambassadører. Byen har mange eksklusive hoteller og restauranter, nogle af Israels bedste strande og Israels største marina. I en anden del af byen findes der mange kendte højteknologiske virksomheder inden for især kommunikation og informationsteknologi.

Herzliya blev grundlagt i 1924 som et landbrugscenter og er opkaldt efter Theodor Herzl. Byens flag har syv stjerner, efter Theodor Herzl ideal om en syv timers arbejdsdag. Der er en lille lufthavn (LLHZ), to indkøbscentre, en marina, tre biografer, et sportscenter, et professionelt basketball og fodboldshold og tre skoler.

Herzliya har ca. 100.000 indbyggere.

Klima

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

 Dansk-Israelsk Forening
 Oficielle hjemmeside  (engelsk)
 Oficielle hjemmeside (hebraisk)
 Herzliya marina  (engelsk)

Byer i Israel
Tel Aviv
Holon (by)

Holon ("Sand") (Hebraisk חוֹלוֹן) er en by i Israel. Holon har ca. 180.000 indbyggere og er en forstad til Tel Aviv. Den grænser op til Tel Aviv mod nord, Bat Yam mod vest og Rishon LeZion mod syd.

Byen blev grundlagt i 1935. Holon er en blomstrende og smuk by med mange parker og haver og regnes for at være en af de grønneste byer i Israel. I den anledning har byen vundet en række priser og udmærkelser.

Holon har uddannelsesinstitutioner, kultur- og sportscentre, moderne indkøbscentre, højhuse og en af de største industrizoner i Israel. Byen har en samaritansk koloni, hvor omkring halvdelen af alle samaritanerne bor.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Dansk-Israelsk Forening
 Holon oficielle hjemmeside (Engelsk)
 Holon oficielle hjemmeside  (Hebraisk)
 Ḥolon hjemmeside  (Russisk)

Byer i Israel
Tel Aviv
Niš

Niš (Ниш) er en by i Serbien ved floden Nišava. Byen har ca.  indbyggere.

Byen eksisterede allerede under Romerriget under navnet Naissus. Her blev den romerske kejser Konstantin den Store, som grundlagde Konstantinopel (det nuværende Istanbul) som sin nye residens, født.

Navnet Niš er et af de ældste bynavne på Balkan. Navnet nævnes flere gange i den nyere og ældre historie. Alle de navne, som byen har været benævnt med, ligger meget tæt op ad hinanden: Nizza, Niš, Naissos, Naissus. Det nuværende navn Niš stammer fra det latinske navn Naissus.

Byen Niš er den tredjestørste by i Serbien, efter Beograd og Novi Sad.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Serbien