kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peder Jensen-Lysholt

Peder Jensen, kendt som Peder Jensen-Lysholt (20. marts 1843 på gården Store Lysholt i Hornstrup Sogn ved Vejle – 6. juli 1900 i Odense) var en dansk gårdejer og politiker.

Han var søn af gårdejer Jens Pedersen, kom på Uldum Højskole og senere på Næsgaard Agerbrugsskole på Falster. Han var avlsforvalter i tre år og 1866-69 gårdbestyrer. I 1869 købte Peder Jensen gården Bjørnkær i sit fødesogn, men overtog 1881 den fædrene gård Store Lysholt efter sin stedfar, Søren Christensen, og solgte samme år Bjørnkær. 1871-77 og 1883-88 var han medlem af Hornstrup Sogneråd, deraf i seks år dets formand, og Jensen var også taksationsmand for offentlige og umyndiges midler fra 1881, medlem af Hingsteskuekommissionen for Vejle Amt fra 1890, taksationsmand for Hingsteforsikringsforeningen Danmark, medlem af bestyrelsen for Vejle Amts Landboforening og dens formand 1891-95 og indtil 1893 herredsvurderingsmand for Husmandskreditforeningen.

Ved landstingsvalget 19. september 1894 blev han opstillet og valgt i 10. kreds, men døde inden valgperiodens udløb. Han repræsenterede Det Forhandlende Venstre og fra 1895-97 en af Landstingets sekretærer. Peder Jensen døde i 1900 i Odense, hvor han opholdt sig som dommer ved landmandsforsamlingen.

Kilder 
 Victor Elberling, Rigsdagens Medlemmer gennem 100 Aar, bind 1, København: J.H. Schultz Forlag 1949, s. 257.

Landmænd fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Landstingsmedlemmer i 1890'erne
Landstingsmedlemmer i 1900'erne
Landstingsmedlemmer fra Venstre
Sognerådsformænd fra Danmark
Battlefield 3

Battlefield 3 (også bare kendt som BF3) er et første-persons aktion videospil, der bliver udviklet af EA Digital Illusions CE og udgivet af Electronic Arts. Spillet er sat til at blive udgivet 25. oktober 2011 til Microsoft Windows, PlayStation 3 og Xbox 360. På trods af navnet, er Battlefield 3 det 11 spil i Battlefield universet, dog bliver det en direkte fortsættelse til Battlefield 2 der blev udgivet i 2005. Battlefield 3 benytter sig af grafikmoteren Frostbite 2.0 som er udviklet af DICE.

Se også 
 Aimbot Hjælpeprogram der anvendes til at snyde i PC-spil.

kilder

Eksterne henvisninger 
 

Computerspil fra 2011
3
First-person shooter
Digital Illusions
Windows-spil
Xbox 360-spil
PlayStation 3-spil
Computerspil med handling i fremtiden
Christiane Ulrikka von Krogh

Christiane Ulrikka von Krogh, født Lerche (1. november 1730, død 21. august 1803) var en dansk adelsdame.

Hun var en datter af kontreadmiral og overlods Christian Lerche (1712-1793) og Hilleborg Levine f. komtesse Holck.

26. maj 1759 ægtede hun Caspar Hermann von Krogh. Hun var dame de l'union parfaite.

Referencer 

Slægten Lerche
Modtagere af l'union parfaite
Danskere i 1700-tallet
Christiane Ulrikka
Caspar Hermann von Krogh (officer)

Caspar Hermann von Krogh (1. december 1725 – 10. marts 1802 på gården Mørk i Ejdsvold Præstegæld) var en dansk-norsk officer. Han var bror til Georg Frederik, Frederik Ferdinand og Godske Hans von Krogh.

Han var ældste søn af generalløjtnant Georg Frederik von Krogh (1687-1768) og Hedevig Augusta Brüggemann (1707-1740) og indtrådte 1743 som fændrik i 1. akershusiske nationale infanteriregiment. Krogh var lille og uanselig af vækst, men han havde god forstand, var flittig og påpasselig i tjenesten, og dette i forbindelse med forældrenes stilling og familieforbindelser sikrede ham hurtigt avancement. 1747 blev han premierløjtnant, 1750 kaptajn i 1. søndenfjeldske dragonregiment, 1756 generaladjudant hos Frederik V. I sommeren 1758 gjorde han et felttog med som volontær i den franske hær. Efter hjemkomsten giftede Krogh sig 26. maj 1759 med Christiane Ulrikka Lerche, en datter af kontreadmiral og overlods Christian Lerche (1712-1793) og Hilleborg Levine f. komtesse Holck. Nogle dage i forvejen havde han fået kammerherrenøglen. 1766 blev han udnævnt til oberst og chef for nordenfjeldske dragonregiment, 1769 til hvid ridder, 1774 til generalmajor, 1785 til chef for akershusiske dragonregiment, 1787 til generalløjtnant af kavaleriet. Han udtrådte 1794 af tjenesten med ventepenge og døde 10. marts 1802 på sin gård Mørk i Ejdsvold Præstegæld.

Litteratur 
 S.A. Sørensen, "Caspar Herman von Krogh", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Bernt Moe, Tidsskrift for den norske Personalhistorie, II, 239.

Eksterne henvisninger 

Caspar Hermann
Generalløjtnanter fra Danmark
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Fante-Anne

Fante-Anne er en norsk stumfilm fra 1920 af Rasmus Breistein. Filmen bygger på en fortælling af Kristofer Janson fra 1868.

Fante-Anne er den første norske filmatisering som kun benytter sig af professionelle skuespillere, der iblandt Asta Nielsen. Filmen udnyttede det norske landskab og bondelivsstilen hvor filmens handling finder sted. Filmen var den første film hvor Kommunernes Filmcentral og landets biografejere gik op i filmproduktionen.

Handling
Den forældreløse pige Anne, bliver opdraget af familien Storlein. Drevet af jalousi da sønnen i familien svigter sit løfte om át leve sammen med hende og gifter sig med en anden hævner hun sig ved at sætte ild til huset gården. En anden mand Jon, som elsker hende, tager skylden for brandstiftelsen, får flere års straffarbejde på Akershus slot. Da han slipper ud møder Anne ham ved porten, og de flytter sammen til Amerika.

Medvirkende
Asta Nielsen - Anne Fante-Anne 
Einar Tveito - Jon Sandbakken 
Johanne Bruhn - konen på gården 
Lars Tvinde - Haldor, hendes sønn 
Dagmar Myhrvold - Annes mor 
Henny Skjønberg - Jons mor 
Kristine Ullmo - Margit Moen, rig gårdspige 
Magnus Falkberget - en nabodreng 
Anders Skrede - lensmanden 
Edvard Drabløs 
Elsa Vang - Anne som barn 
Olaf Solberg - Haldor som barn

Eksterne henvisninger 
 

Norske film fra 1920
Stumfilm fra Norge
Film instrueret af Rasmus Breistein
Film i sort-hvid
Film baseret på bøger
Dramafilm fra Norge
Kriminalfilm fra Norge
Psykiatrisk Center København

1. januar 2010 fusionerede det tidligere Psykiatrisk Center Bispebjerg og Psykiatrisk Center Rigshospitalet og blev til Psykiatrisk Center København.

Referencer 

Center København
Sundhedsvæsen i Danmark
Aalborg Produktionsskole

Aalborg Produktionsskole var en produktionsskole i Aalborg. Skolen blev indviet 1. august 1988 i nyindrettede lokaler i en tidligere tekstilfabrik (Lukket 31. juli 2019). I starten var den underlagt Aalborg Kommune, men fra 1. januar 1996 blev alle produktionsskoler i Danmark underlagt Undervisningsministeriet. Dengang var der fire produktionsskoler i Aalborg, alle aktiver var endeligt samlet på skolens nuværende adresse pr. 7. november 2007. Skolen har i dag ca. 220 elever på årsplan. I 2012 blev der oprettet et lignende tilbud på Aalborg Universitet, som har til hensigt at hjælpe fortabte unge videre i deres liv. Uddannelsen tilbyder en overbygning på den klassiske produktionsskoleuddannelse, hvor der via teoretiske forelæsninger, bygges videre på den viden, som eleven under grundforløbet har tilegnet sig. Uddannelsen cand.selv.tænke kan i praksis opkvalificere mange, som før ikke havde disse kompetencer, til at komme ud på arbejdsmarkedets ufaglærte jobs såsom eksempelvis flaskedreng eller avisbud.

Uddannelsestilbuddet 
Aalborg Produktionsskole var  et tilbud til unge under 25 år i Nordjylland, der ikke har afsluttet en ungdomsuddannelse.
Skolen havde værksteder indenfor Grafisk & Foto, Idræt, Køkken & Kantine, Musik, Sundhed & Pædagogik, Kunsthåndværk, Håndværk, TV & Video, Anden undervisning og Teater.

Kilder 

Etableret i 1988
Produktionsskole
Vejgaard
Christian Lerche (søofficer)

Christian Lerche (født 8. juni 1712 på Nielstrup, død 8. oktober 1793 på Lerchenborg) var en dansk søofficer, far til Georg Flemming Lerche.

Han var søn af Christian Corneliusen Lerche og Sophie Ulrikke von Reichau. 1721 blev Lerche indskrevet som volontør ved Søkadetkompagniet, 1726 blev han kadet reformé og drog samme år til søs med orlogsskibet Slesvig, der blev ført af hans svoger Ulrik Frederik Suhm. 1728 kom han til Norge, bl.a. til Frederikshald.

I 1729 blev han kommanderet til fregatten Høyenhald ført af kaptajnløjtnant Kierulf. Rejsen gik til Trondhjem og Bergen, og Lerche blev tre måneder i Norge, hvor han besøgte sine svigerforældre. Samme år skiftede Lerche værn, gik ind i Hæren og blev 1730 landkadet og 1733 sekondløjtnant i Johan Frederik Frølichs gevorbne Infanteriregiment. 

1740 lykkedes det ham atter at skifte værn og blev kaptajn i Marinen og chef for 2. Søart. Kompagni, 1752 indrulleringschef i Trondhjemske Distrikt, 1755 karakter som søkaptajn, 1769 som kommandørkaptajn, 1777 afsked som indrulleringschef og rang med kontreadmiral, 1778 Indrulleringschef i slesvigske Distrikt (Flensborg) og fik 1789 afsked med ventepenge.

Han har efterladt en selvbiografi, forfattet 1786.

Han var gift med Hilleborg Levine født komtesse Holck (1700-1749).

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1934.
 Personalhistorisk Tidsskrift, 4. bind, 28. årgang (1907).

Admiraler fra Danmark
Christian 2
Danskere i 1700-tallet
Selvbiografer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Officerer fra Danmark
Johnny Test

Johnny Test er en amerikansk/canadisk tegnefilmserie i 117 afsnit fordelt på 6 sæsoner udsendt siden 2005. En femte sæson med yderligere 27 afsnit forventes at få premiere i marts 2008. Serien sendes med dansk tale på Cartoon Network, Disney Channel & Disney XD.

Serien handler om drengen Johnny, hvis to søstre er videnskabsfolk, der laver eksperimenter og avanceret udstyr, som han tester af.

Afsnit

Medvirkende

Dansk Stemmer 
Johnny Test: Mathias Klenske
Dukey: Jens Jacob Tychsen
 Hugh Test: Paul Hüttel
 Lila Test: Vibeke Dueholm
 Susan Test: Sasia Mølgaard
 Mary Test: Malene Tabart
 Sune Svanekier

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Animerede tv-serier
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Tv-programmer fra Cartoon Network
Tv-programmer fra USA
Joseph von Plessen

Sergius Joseph Hugo Alexander Otto Heinrich "Seppi" baron von Plessen (4. juni 1860 i Sankt Petersborg – 20. september 1912) var en dansk diplomat og kammerherre.

Plessen var søn af gehejmekonferensråd, baron Otto von Plessen og hustru f. fyrstinde Gagarin

30. april 1891 ægtede han Sophie Louise f. von Eckermann (3. december 1862 -).

Han var besidder af det for stamhusene Førslev og Gunderslevholm substituerede Plessenske Fideikommis. I 1901-06 lod han opføre Det Plessenske Palæ i København. Han var Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910

Diplomater fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Riddere af Dannebrog
Baroner fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Joseph
Kammerherrer fra Danmark
Garibald 1. af Bayern

Garibald 1. (eller Garivald, født 540) var Hertug af Bayern fra 555 til 591. Han regnes den første af Agilolfingerslægten og det Bayerske dynasti af langobardiske konger der regerede Italien i størstedelen af det 7. århundrede; fra 616 til 712 (men ikke kontinuerligt), med i alt otte konger.

Referencer 

Langobardiske dynastier
Franker
Personer fra Bayern
Felix (film fra 1921)

Felix er en norsk film fra 1921.

Filmen er basert på historien Keiser Felix skrevet af Gustav Aagaard, omskrevet til film af Gunnar Nilsen-Vig, som også fotograferede filmen. Rasmus Breistein instruerede filmen som var produceret af Kommunenes Filmcentral.

Medvirkende 
 Aagot Børseth - Signe, præstens datter
 Julian Strøm - Felix
 Edvard Drabløs - Abraham, losen
 Lars Tvinde - Carl Jensinius, Præsten
 Guri Stormoen - Prestefruen
 Asta Nielsen - Zazako, Felixs søster
 Nils Hald - Torleif
 Marie Flagstad - Tante Malla
 Eugen Skjønberg - Doktoren
 Henny Skjønberg - En tjenestepige

Eksterne henvisninger 
 

Norske film fra 1921
Film instrueret af Rasmus Breistein
Film i sort-hvid
Stumfilm fra Norge
Edgar Ætheling

Edgar Ætheling eller Eadgar II (ca. 1051 – ca. 1126) blev født i Ungarn grundet farens eksil. Han blev udråbt som konge af England, men aldrig kronet. Han var det sidste medlem af det kongelige angelsaksiske hus i England, der opretholdt en formel forestilling om at være konge af England.

Edgar var også kendt som "Den lovløse". Hans angelsaksiske tilnavn Ætheling eller som det blev stavet i samtiden, Æþeling betyder "mand af adeligt blod" eller "prins" og blev brugt om kongens sønner.

Baggrund 
Edgar blev udråbt som konge ved et møde hos de vise mænd kaldet witan, én eller få dage efter at kong Harold Godvinson døde i Slaget ved Hastings den 14. oktober 1066. Edgar blev aldrig kronet, men underkastede sig Vilhelm Erobreren ca. otte-ni uger senere. Han var da omtrentlig 13 eller 14 år gammel.

Edgar var den eneste søn af Edward den landflygtige, arving til den engelske trone, og barnebarn af kong Edmund 2. af England, kaldet "Jernside". Da hans far døde i 1057 blev Edgar udråbt som arving af Edvard Bekenderen. Edgar blev opdraget ved Edvards hof sammen med sine to søstre, Margrethe (som senere blev Margrethe af Skotland) og Christina.

Kravet på den engelske trone 
Da kongen døde i januar 1066 var Edgar alt for ung til at kunne forsvare landet mod invasion, og valget af ham som konge efter Harolds død var mere end et symbol på trods og udfordring mod de normanniske styrker end et reelt samlingspunkt. Alligevel forsøgte han at forsvare sit land. Edgar stolede hovedsageligt på støtte fra ærkebiskop Stigand og jarlene Edwin af Mercia og Morcar af Northumbria, og da denne støtte blev svækket indenfor nogle få dage hos witan (de vises møde), blev Edgar tvunget til at underkaste sig Vilhelm Erobreren ved Berkhamsted. Det skete henad begyndelsen af december 1066.

Alliance med Skotland 
Vilhelm behandlede Edgar godt og fik ham på et tidspunkt sendt til sit hof i Normandiet. Alligevel sluttede Edgar sig til jarlene Edwin og Morcars oprør i 1068 og efter at nederlaget flygtede han til kong Malcolm III af Skotland med sin mor og to søstre. Året efter giftede Malcolm sig med Edgars søster Margrethe og påtog sig at støtte Edgars forsøg på at erobre den engelske trone, blandt andet ved at føre en hærstyrke ind i England, måske lige så meget for sin egen skyld. 

Edgar indgik desuden alliance med Svend Estridsen, konge i Danmark og nevø af Knud den Store (som englænderne kender som Canute of Denmark). Svend Estridsen mente, at han efter at kong Harald Hårderåde af Norge var død, selv havde et retskrav på den engelske trone.

Anetavle

Eksterne henvisninger 
 The Last Æþeling af Betty Hale

Englands historie
Angelsaksiske monarker
Mercedes-Benz Vaneo

Mercedes-Benz Vaneo (type 414) er et leisure activity vehicle fra Mercedes-Benz. Bilen gik i produktion i februar 2002, efter at den var blevet præsenteret på Frankfurt Motor Show 2001.

Vaneo er baseret på første generation af A-klassen og er ca. 20 cm højere og 41 cm længere end den lange udgave af A-klassen. Der er adgang til bagsædet gennem skydedøre. Bagtil kan modellen enten have en stor bagklap eller en tofløjet dør.

Motorerne kommer fra A-klassen og yder fra 75 til 125 hk. 1,4-litersmotoren benyttes dog ikke i Vaneo, som i stedet kører med den neddroslede 1,6-litersmotor fra A 140 Automatik. Dieselmotoren på 1,7 liter, som i A-klassen efter faceliftet yder 95 hk, yder i Vaneo kun 91 hk.

Vaneo blev bygget i Ludwigsfelde ved Berlin.

Salget af Vaneo levede ikke op til fabrikantens forventninger. Allerede få måneder efter måtte produktionen nedsættes på grund af manglende efterspørgsel. Tre år efter introduktionen valgte fabrikanten i februar 2005 at indstille produktionen i august måned samme år. Indtil da nåede der at blive bygget ca. 55.000 eksemplarer af Vaneo.

I februar 2012 blev de første tegninger af den på Renault Kangoo baserede efterfølger Mercedes-Benz Citan præsenteret. Citan kom på markedet i oktober samme år i flere forskellige udførelser, med flere forskellige motortyper og i flere forskellige længder.

Tekniske data 

Benzinmotorerne er af fabrikanten godkendt til brug med E10-brændstof.

Referencer

Litteratur 
 Automobil Revue. Katalog 2003 (på tysk og fransk)

Eksterne henvisninger 

Vaneo
LAV'er
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 2002
Biler fra 2000'erne
Per Krogh

Per Krog(h) (født 1959) er en tidligere dansk atlet. Han var medlem af AK Holstebro.

Per Krogh vandt det danske mesterskab i længdespring indendørs 1983.

Danske mesterskaber 
  1983 Længdespring inde 7,17

Personlige rekorder 
 200 meter: 23,3 1982
 Længdespring: 6,77 25. juni 1983 Glostrup Stadion
 Trespring: 13,50 15. maj 1981 Holstebro Stadion
 Højdespring: 1,95 21. maj 1980 Skovdalen Atletikstadion i Ålborg

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Per Krogh
 Athletikklubben “HOLSTEBRO“ Top 10

Længdespringere fra Danmark
Atleter fra AK Holstebro
Sanna Nielsen

Sanna Viktoria Nielsen (født 27. november 1984 i Edenryd, Bromölla i Sverige) er en svensk sangerinde. Hun har turneret rundt i Sverige og har deltaget syv gange i Melodifestivalen, som hun vandt i 2014 med sangen "Undo". Hun repræsenterede herefter Sverige med sangen ved Eurovision Song Contest 2014 i København, hvor den opnåede en tredjeplads.

Sanna Nielsens bedstefar var dansk, deraf det danske efternavn.

Diskografi

Album 
1996 – Silvertoner
1997 – Min önskejul
2006 – Nära mej, nära dej
2007 – Sanna 11-22
2008 – Stronger
2011 – I'm In Love
2012 – Vinternatten
2013 – Min jul
2014 - 16 bästa
2014 - 7

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Deltagere ved Eurovision Song Contest 2014
Sveriges Eurovision Song Contest-deltagere
Sangere fra Sverige
Personer fra Kristianstad
Tears in Heaven

"Tears in Heaven" er en sang, skrevet af Will Jennings og Eric Clapton, sunget af Eric Clapton, først i filmen Rush og udgivet på albummet Unplugged 1992. Den handler om sorgen, Eric Clapton følte efter at have mistet sin fire-årige søn i en ulykke, hvor sønnen faldt ud af et vindue fra en New York-lejlighed på 53. sal. Det skete den 20. marts 1991 i sønnens mors vens lejlighed. Eric Clapton, der ankom kort tid efter ulykken, var synligt fortvivlet i flere måneder efter ulykken.

Will Jennings, der arbejde sammen med Clapton med sangen, var først tilbageholdende med at hjælpe Clapton med at skrive en så personlig sang.

Sangen blev oprindeligt præsenteret som soundtracket til filmen Rush, som blev efterfulgt af hans album, Unplugged. Albummet vandt tre Grammy Awards (Song of the Year, Record of the Year og Male Pop Vocal Performance) på 1993 Grammy Awards. Den vandt også en MTV Video Music Award for Best Male Video i 1992.

Sangen er en af Claptons mest succesfulde sange, og den nåede #2 på Billboard Hot 100 singleliste i U.S. Sangen lå også 3 uger på #1 American adult contemporary chart i 1992.

I 2004 blev "Tears in Heaven" nummer 362 på Rolling Stones liste "The 500 Greatest Songs of All Time"

Sange fra 1992
Fjeldeventyret

Fjeldeventyret er en norsk film fra 1927 bygget på Henrik Anker Bjerregaards og Waldemar Thranes syngespil med samme navn fra 1824 . Filmen er en romantisk drama. Den er instrueret af Leif Sinding.

Handling 
Mons Østmoe ønsker at gøre karriere sådan at han kan gifte sig med lensmandens datter Marie og blive landsbyens nye lensmand. Ved en fejltagelse arresterer han tre studenter i den tro at de er nogen eftersøgte røvere. De tre studenter overgiver sig i håb om at retsagen kan blive en lille komedie. Det viser sig at en af de arresterede Albek, er Maries hemmelige forlovede, og for at undgå en skandale lader lensmanden Albek gifte sig med datteren. Mons må dermed tage sig til takke med lensmandens søsters datter, men hun bliver ligestillet med datteren sådan at lensmandensjobbet alligevel bliver i familien.

Medvirkende 
 Ulf Selmer - Østmoe, lensmanden 
 Henny Geermann - Marie Østmoe, lensmandens datter 
 Anna-Brita Ryding - Ragnhild, lensmandens niece 
 Josef Sjøgren - Mons Østmoe 
 Haakon Hjelde - Wilhelm, student 
 Per Kvist - Ole Finberg, student 
 Henry Gleditsch - Hansen, student 
 Ellen Sinding - Aagot, bjergpige 
 David Knudsen
 Sæbjørn Buttedahl - Jon 
 Arthur Barking - Ole Sørbraaten 
 Jakob Amundsen - Mads

Eksterne henvisninger 
 

Norske film fra 1927
Stumfilm fra Norge
Film i sort-hvid
Romantiske film fra Norge
Dramafilm fra Norge
Nardus (trosamfund)

Nardus, eller Nardus-menighederne, er en samling kristne menigheder og grupper i Norge Sverige og Færøerne som udgør en slags pinsebevægelse. Bevægelsen  blev stiftet i begyndelsen af 1980'erne af nordmanden Torkild Terkelsen. Nardusmenighederne har omkring 300 medlemmer fordelt på 5-6 lokale forsamlinger samt et par mindre husgrupper.

Ordet nardus er oprindelig en gammel betegnelse for en gruppe vellugtende planter og salver som blandt andet er nævnt i Højsangen i Bibelen.

Nardus-menighederne driver lejren "Oggetun leirsted", 35 km nord for Kristiansand, som  arrangerer stævner og møder, og udgiver Nardus- bladet som har et oplag på 350 eksemplarer. 

Nardus-menighederne praktiserer tungetale, tydning og profeti, men tror ikke på Treenigheden og døber sine tilhængere alene i Jesu navn. Menighederne forkynder at Guds navn er Jesus, og at Faderen og Sønnen er 2 forskellige navne på samme person. Helligånden er Guds kraft. Nardus dyrker endvidere de såkaldte Prædestinationsdogmer (forudbestemmelse) og man hævder at den katolske kirke er Babylon den store skøge i Johannes' Åbenbaring. Videre hævder Nardus at de protestantiske kirkesamfund og organisationer er "skøgens døtre".

Bevægelsen værdsætter blandt andet at kvinder/piger har langt hår og kun klæder sig i kjoler. De godtager at fraskilte kan gifte sig igen og afviser de ti bud. Sex før ægteskabet acepteres til en vis grad, da de mener at det er "ånden" som afgør hvad der er rigtig eller forkert.

I de senere år har bevægelsen oplevet en betydelig afgang på grund af at mange enten frivilligt har forladt bevægelsen eller er blevet udstødt.

Ekstern henvisning
 Nardusmenighedernes hjemmeside

Kirkesamfund
Edvard 2. af England

Edvard 2. (25. april 1284, død 21. september 1327 (officiel dødsdato)), også kendt som Edvard af Caernarvon, var konge af England fra 1307 til han blev afsat i januar 1327.

Første fyrste af Wales  
Mellem 1277 og 1283 erobrede hans far kong Edvard 1. Gwynedd og resten af Wales. I 1301 udnævnte han sin ældste overlevende søn (den senere kong Edvard 2.) til den første engelske fyrste af Wales (prins af Wales). I 1343 blev Edvard af Woodstock, sønnesøn af Edvard 2., den anden engelske fyrste af Wales.

Regeringstid 
Hans tendens til at give gunstbevisninger til nogen, han lærte at kende fra de lavere klasser i stedet for til adelen, førte til konflikter og til politisk ustabilitet. Det var grunden til, at han blev afsat. I dag er han husket for den brutale måde, han blev myrdet på, og som var knyttet til hans homoseksualitet. Ingen af delene er dokumenteret.

Grundlægger af universiteterne i Oxford og Cambridge 
Edvard 2. grundlagde både Oriel College i Oxford (forløber for byens universitet) og King's Hall i Cambridge (forløber Trinity College på universitet i Cambridge).

Se også 
 Engelske regenter
 Huset Plantagenet

Eksterne links 

 
Konger af England
Fyrster af Wales
Fyrster fra middelalderen
Katolske monarker
Myrdede regenter