kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Oliekatastrofe

En oliekatastrofe er en betegnelse for en katastrofe der medfører forurening af hav og kyster med olie med fatale konsekvenser for miljøet, specielt synligt er konsekvenserne for havets fugle.

Eksempler på oliekatastrofer

Naturen efter oliekatastrofen 
De økologiske konsekvenser af olieforureninger kan være voldsomme, men tidsbegrænsede. Tusindvis af hav- og andefugle kan dø og bestandene kan blive reduceret markant.

Smådyr såsom krabber, orme, snegle og muslinger, der udgør fødegrundlaget for en lang række fisk og fugle, kan forsvinde lokalt. Havpattedyr som sæler og hvaler samt skildpadder kan blive svækkede og dø eller forsvinde fra området.

I arktiske områder, hvor biodiversiteten kan være lavere, og hvor nedbrydningen af olieprodukterne er langsom, vil de negative effekter kunne holde sig væsentligt længere end langs tropekyster. Det kan tage år for naturen at genetablere det økologiske system.

Andre konsekvenser 
Oliekatastroferne kan desuden have betydelige økonomiske konsekvenser for lokalbefolkningen. I arktiske områder, hvor fisk og fugle forsvinder, vil befolkningen risikere at komme til at mangle en væsentlig del af fødegrundlaget. Olieforurenede strande skræmmer sandsynligvis turister bort. Dette sås bl.a. i Spanien efter Prestiges forlis, hvilket igen kan have voldsomme socioøkonomiske konsekvenser.

Arktisk olie 
Hidtil har omfanget af oliekatastrofer i dansk farvand været begrænset. Hvis det viser sig, at undergrunden i havet omkring Grønland gemmer tilstrækkelige mængder af olie til at det kan betale sig at hente den op, så øger dette alt andet lige risiko for et olieudslip i danske farvande.

Vandforurening
Cupido

Cupido er i romersk mytologi en erotisk kærlighedsgud. Han kaldes også Amor og svarer til den græske gud Eros.
Amor rammer med pile, der gør mennesker og guder forelskede.

Romerske guder
Tellus (mytologi)

Tellus Mater (af nogle dog kaldt for Tellas eller Terra Mater) var gudinde for jorden i romersk mytologi. Navnets sproglige oprindelse er uklar; måske talam som er sanskrit for "(jord)overflade".

Gudinden har givet Jorden dens videnskabelige navne, Tellus eller Terra. Ifølge en konvention fra IAU bør Terra dog kun benyttes om store landmasser og ikke for planeten Jorden.

Noter 

Romerske guder
Frugtbarhedsgudinder
Barndomsgudinder
Jordbrugsgudinder
Naturgudinder
Proserpina

Proserpina var underverdenens gudinde i den romerske mytologi. Hun var datter af Ceres og Jupiter, og blev Plutos hustru.

Hun findes i den græske mytologi som Persefone.

Romerske guder
Chimpanser

Slægten Chimpanser (Pan) er en slægt af menneskeaber med 2 nulevende arter:

Chimpanser er menneskets nærmeste nulevende slægtninge, da vi først blev splittet op for kun omkring 4-7 millioner år siden. Mennesket har derfor omkring 98-99 procent af vores gener tilfælles med chimpanserne. For nylig blev chimpansen splittet op i to forskellige arter:
 Den almindelige chimpanse (Pan troglodytes).
 Bonoboen (Pan paniscus), også kaldet dværgchimpansen.

De to arter ligner hinanden meget, men adfærdsmæssigt er de temmelig forskellige. Bonoboen er den chimpanseart der ligner mennesket mest.

Aber
Bov (Padborg)

Bov (tysk: Bau) ligger i Sønderjylland ved grænsen til Tyskland og er en by mellem Kruså og Padborg med en befolkning på omkring 2.500 mennesker. Den er opstået omkring kirken og kroen, som blev bygget ved Hærvejen. Byområdet ligger i Aabenraa Kommune og hører til Region Syddanmark. Det tidligere rådhus i den nu nedlagte Bov Kommune huser i dag teknisk forvaltning for Aabenraa Kommune.

Historie
Bov er kendt for sin historie som en vigtig jernbaneknudepunkt i det 19. århundrede og for Slaget ved Bov under den 2. Slesvigske Krig i 1864. Byen har en lang historie med Bov Kirke som angiveligt blev bygget mellem 1050-1250, og Bov Kro som har stået siden 1566.

Se også 
 Slaget ved Bov (1848)

Padborg
Lokaliteter i Sønderjylland (under den danske stat)
Pengeindsamling

Ved pengeindsamling forstås den aktivitet, hvor en person eller organisation opsøger andre for at få dem til frivilligt at bidrage til personens eller organisationens økonomi.

Pengeindsamling kendes, alt efter formålets karakter, også under andre navne:

Kollekt er den kirkelige pengeindsamling
Tiggeri er den personlige indsamling
Egenindsamling er den personlige indsamling til velgørenhed

Endvidere har en række organisationer tilrettelagt deres arbejde således at aktiviteter ud over den nødvendige administration finansieres gennem indsamlinger. Disse organisationer kaldes gerne indsamlingsorganisationer, og i Danmark har en række af dem sluttet sig sammen i brancheorganisationen ISOBRO.

Det kan være tale om en fysisk indsamling dør til dør eller på gader. Men i takt med internettets udbredelse, er det også blevet muligt at foretage indsamlinger online.

Indsamlingsnævnet 
Enhver indsamling skal anmeldes til Indsamlingsnævnet, inden indsamlingen iværksættes, medmindre der foreligger en gyldig indsamlingstilladelse fra tidligere, her kan man nøjes med at orienterer om indsamlingen til indsamlingsnævnet. Dette skyldes at alle indsamlinger skal opgøres i et indsamlingsregnskab som sendes til indsamlingsnævnet.

Se også 
Velgørenhed

Referencer
Avatar (computer)

En Avatar, ofte forkortet til Avi, er en grafisk repræsentation af en person eller figur på nettet.

Avatarer findes mange steder på Internettet. Oftest er de at finde i online fora, og instant messenger programmer i form af billeder. Et andet sted man dog også finder avatarer, er som 3D-figurer i MMORPGer og RPGer.

Derudover er der forskningsprojekter med avatarer som f.eks. de to fælles projekter AVASAG "Avatar-based voice assistant for automated sign translation", der er finansieret af BMBF (Forbundsministeriet for uddannelse og forskning) med henblik på større digital tilgængelighed, EMMA "Emotional Mobile Assistant" til støtte i tilfælde af psykologisk stress på arbejdspladsen og det fælles projekt EMMI "Empathic Human-Machine Interaction", der er finansieret af BMWi (Forbundsministeriet for økonomiske anliggender og energi) med henblik på at øge accepten af autonom kørsel.

Referencer 

Computerspilkultur
Internetkultur
Kontraktpolitik

Kontraktpolitik er en politisk/retorisk teknik, hvor regeringen betragter sine afgivne valgløfter som punkter, den har indgået en kontrakt med vælgerne om. Ved at overholde disse "kontraktpunkter" udviser regeringen således troværdighed.

I dansk sammenhæng anses kontraktpolitikken for at være blevet lanceret af statsminister Anders Fogh Rasmussen i 2001.

Referencer

Litteratur 
Friisberg, Gregers (2013): Politik ABC, Forlaget Columbus

Politik
Gribskov Gymnasium

Gribskov Gymnasium (indtil 2007 Helsinge Gymnasium) er et gymnasium i Helsinge i Nordsjælland. Det er bygget i 1979 og indviet i 1981. De oprindelige bygninger er tegnet af arkitektfirmaet Dall og Lindhardtsen og beregnet til 12 klasser (ca. 300 elever). I 2003 besluttedes det at udvide gymnasiet med en hel fløj og dette arbejde blev påbegyndt i 2004 og afsluttet i 2007. Dette arbejde indebar også opførelsen af Gribskov kultursal hvor der kan opføres koncerter og teaterstykker. Pr. 1. januar 2007 overgik gymnasiet til selveje.

På YouTube kan man se Gribskov Gymnasiums videoer om matematik.

Rektorer

Gymnasiet har kun haft tre rektorer:

 Jens Anker Jørgensen (1979-1997)
 Kirsten Jeppesen (1998 – 2013)
 Kristoffer Høy Sidenius (siden 2014).

Kendte studenter 
Gymnasiet har bl.a. udklækket: 
1983: Lars Løkke Rasmussen – cand.jur. fra Københavns Universitet samt poltiker, forskellige ministerposter siden 2001, bl.a.statsminister. Tidligere formand for Venstre
1984: Poul Erik Høyer – badmintonspiller
1985: Sine Sunesen – cand.jur. fra Københavns Universitet og formand for Akademikernes Centralorganisation (AC)
1989: Carsten Jørgensen – orienterings- og langdistanceløber
1995: Leonora Christina Skov – mag.art. i litteraturvidenskab fra Københavns Universitet, forfatterinde og kritiker
1996: Christian Brøns Petersen – sanger
1997: Morten Resen – vært på Go' Morgen Danmark
1998: Sara Grabow – sangerinde, musiker og skuespillerinde
2000: Anne Marie Geisler Andersen – cand.scient.pol. fra Københavns Universitet og politiker
2003: Mikkel Boe Følsgaard – skuespiller
2012: Nina Agdal – fotomodel
2019: Oscar Dietz – skuespiller

Eksterne kilder/henvisninger 

 Lokalplan 91.04 og Kommuneplantillæg 21

Gymnasier i Danmark
Helsinge
Etableret i 1981
Arne Larsson

Arne Larsson (26. maj 1915 – 28. december 2001) blev kendt for som den første i verden at få indopereret en pacemaker. Pacemakeren blev indsat i oktober 1958 af thoraxkirurgen Åke Senning på Karolinska Sjukhuset i Solna. Den fyldte en tredjedel af en hockeypuck. Inden han fik sin første pacemaker, kunne han besvime op til 20 gange om dagen. Arne Larsson nåede at opbruge ikke mindre end 26 pacemakere siden den første operation.

Personer fra Sverige
Professor Ostenfeld Kollegiet

Professor Ostenfeld Kollegiet er et kollegium i Hjortekær nord for København. Kollegiet ligger nær DTU på den modsatte side af Helsingørmotorvejen, og 1 km fra Dyrehaven.

Kollegiet består af 276 enkeltværelser, 12 dobbeltværelser og 18 fælleskøkkener fordelt ligeligt på to blokke med en glasgang i mellem. Alle værelser har eget bad og toilet.

Kollegiet er en selvejende institution, der er stiftet den 13. oktober 1968 på 102-års dagen for professor Asger Ostenfelds fødsel. Kollegiet er opført med støtte på 1,5 mio. kr. fra Knud Højgaards Fond med det formål at skaffe egnede studenterboliger for unge under uddannelse, specielt ved DTU.

Kollegiet er det tredje af "ingeniør-kollegierne", der er opført af Polyteknisk KollegieByggeselskab (PKB), det nuværende Polyteknisk KollegieSelskab (PKS).

Eksterne referencer
 Kollegiets hjemmeside 

Kollegier i Danmark
Ingeniør-kollegierne
Hjortekær
Etableret i 1968
Exalead

Exalead er en fransk softwarevirksomhed grundlagt i 2000, der fremstiller søgeværktøjer (søgemaskiner og søgningsbaserede applikationer) til virksomheder og private. Virksomheden har hovedkontor i Paris og er et datterselskab til Dassault Systèmes.

Virksomhedens søgemaskine kaldes også Exalead og er udviklet ved parisiske uddannelsesinstitutioner. Exalead har ikke så mange dokumenter i sit indeks som Google, "kun" et par milliarder, men har til gengæld en meget avanceret søgning, hvilket gør Exalead til et godt supplement til de "store" søgemaskiner. Exalead forsøger sig med hverdagssprog. Dette kaldes for intuitiv navigationssøgning.

Exalead kan bl.a. afgrænse til nedenstående:
Language: Alverdens sprog (heriblandt dansk), 
Country: bestemte lande (landedomæner)
File format: De almindeligste filformater (som fx PDF, Word, Excel, PowerPoint, Rich Text Format og tekstdokumenter).
Domain or site: Her kan man skrive landetopdomæner, generiske topdomæner eller dele af en site-adresse
Links: Skriv en internetadresse herudfor for at se hvem der linker til siden
Search Method: Søg på eksakt ord-til-ord-søgning, automatisk bøjning af ord, fonetisk søgning og tilnærmet stavemåde (se også nedenfor).
Document Sorting: Fundene kan blive sorteres efter relevans eller (omvendt) kronologisk. (Datosortering foregår efter opdateringsdatoen).

Den opdeler resultaterne i tre felter:

Venstrespalten har forskellige muligheder for at gå videre med søgningen: Related terms fortsætter søgningen med de afklikkede ord. Related categories viser kategorier, hvor der er mange fund. Web site location viser lande, hvorfra der er flest fund. Dokumenttype viser forskellige filtyper.
Midterspalten viser resultaterne.
Højrespalten viser billeder af siderne.

Add Shortcut er genveje til favoritsider.

Eksterne henvisninger 
 Exalead

Noter 

Søgemaskiner
Softwarevirksomheder fra Frankrig
Stinger

FIM-92 Stinger er et amerikansk, skulderaffyret jord til luft-missil; typisk brugt mod helikoptere. Stinger kan også affyres fra stativer på technicals, skibe og helikoptere.

Kassen, der sidder over mundingen på raketstyret, er en IFF-antenne (Antenna Identification Friend or Foe), beregnet til at pege mod målet, som missilet skal ramme. Man koordinerer skuddet gennem et sigteskop, peger mod målet, og når søgeren låser fast på målet affyres missilet, og når en hastighed på ca. 2.400 km/t.

Missilet låser fast på målet med IR (Infrarød) der følger varmestrålen fra flyets motor. Stinger har en rækkevidde på ca. 4.800 m og et sprænghoved på ca. 3 kg (alt efter kilde). 

Stinger-missilet er udviklet i USA og blev taget i brug i 1981. Systemet anvendes i USA og 29 andre lande. Missilet fremstilles af Raytheon Missile Systems i USA og under licens af EADS i Tyskland og af ROKETSAN i Tyrkiet. Stingermissilet blev især kendt fra Den afghansk-sovjetiske krig, hvor de afghanske Mujahidun anvendte Stingere til at nedskyde sovjetiske kamphelikoptere som Mil Mi-24.

Missiler
Showdown (sport)

Showdown er et boldspil for blinde, men det spilles også af en del normaltseende. Dermed er showdown en af de få idrætsgrene som bygger bro mellem handicappede og ikke-handicappede.

Der spilles på et aflangt bord med bander, sådan at bolden bliver på banen. Et showdownbord er 3,66 meter langt og 1,22 meter bredt. I hver ende af banen er der en mållomme. Spillerne er afblændet, det vil sige at de bærer sorte briller, så de kun bruger hørelsen under spillet. På den måde er alle spillere stillet lige, uanset om de er blinde eller ej.

Det er blevet sammenlignet med og omtalt som blinde-bordtennis, men minder måske endnu mere om airhockey. Der gives to point hver gang bolden går i mål, der gives et point til modstanderen hvergang man laver en fejl. Det er strengt forbudt at have mere (læs: andet) end en hånd "i" bordet, da man så kan forhindre modstanderen i at score. Spiller man blandt venner, eller turneringer, kan man aftale et bestemt tidsrum man vil spille i (normalt 15 minutter pr. sæt).   Man spiller i sæt som i bortennis. Man spiller i to sæt. Vinder de to spillere et sæt hver, så skal det hele afgøres i et tredje sæt.
Der er ikke mange der spiller showdown i Danmark. Der er normalt ca 30 spillere til et stævne, det vides ikke hvor mange der spiller rundt om i landet i diverse klubber.

Eksterne henvisninger 
 Showdown Klubben København

Sport
Showdown

Showdown kan referere til flere ting:

 Showdown (sport) — en sportsgren for blinde
 Showdown (sang) — en sang af Electric Light Orchestra
 Showdown (poker) — den afsluttende fase i poker.
 Showdown! — et album fra 1985 med Albert Collins, Robert Cray og Johnny Copeland
Afrika InTouch

Afrika InTouch er en dansk kristen børne- og ungdomsorganisation, hvis mål er at formidle inspiration fra Afrika til Danmark og at fremme børn og unges vilkår i Afrika. Organisationen blev stiftet i 1993 og har i dag omkring 1300 medlemmer.

Eksterne henvisninger 
 Foreningens hjemmeside

Ungdomsorganisationer
Etableret i 1993
Fjernvandreveje

Fjernvandreveje bliver i disse år anlagt på alle kontinenter med Europa som foregangs-kontinent på området.

Formålet er at give landenes befolkninger mulighed for et aktivt friluftsliv og at fremme international forståelse og samkvem i forbindelse med passager af landegrænser.

Fjernvandrevejene forbinder nationale og regionale vandrestier på tværs af landegrænserne.

Danmark 
 Gendarmstien – vandresti langs nordsiden af Flensborg Fjord.
 Nordsøstien – multinational vandresti som passerer Danmark.

Europa 

Der er i alt 12 fjernvandreveje i Europa med et samlet ruteforløb på ca. 70.000 km.

Initiativet til oprettelsen af disse veje blev taget af den europæiske vandreorganisation European Ramblers Association (ERA)  i 1969. I Danmark varetages arbejdet af foreningen Dansk Vandrelaug.

Referencer

Eksterne links 

Fjernvandrevejene på Dansk Vandrelaugs hjemmeside 

Vandreruter i Europa
Fagforbund

Et fagforbund er en organisation, der har til formål at arbejde for de bedst mulige løn- og arbejdsforhold for sine medlemmer. Fagforbund består typisk af en række afdelinger, almindeligvis kaldet fagforeninger. Begreberne anvendes dog ofte i flæng.

Fagforbundene opstod i takt med, at industrialiseringen ramte Vesteuropa i løbet af 1800-tallet. Industrialiseringen forvandlede samfundet fra et traditionelt landbrugssamfund med håndværksbaseret produktion til et moderne kapitalistisk samfund, hvor en stor del af arbejdsstyrken var beskæftiget med industriel produktion af varer. Forandringerne betød blandt andet, at arbejderne skiftede job oftere, hvilket nødvendiggjorde bedre løn- og ansættelsesforhold. Blandt fagforeningernes landvindinger gennem tiderne er overenskomster samt regler om mindsteløn, opsigelsesvarsler og arbejdsmiljø.

Der er i Danmark ca. 200.000 lønmodtagere, der ikke er omfattet af en overenskomst.

Se også 
 Fagforening
 Fagbevægelse
 Gult fagforbund
Fagforening

Fagforening er en sammenslutning af arbejdstagere indenfor samme branchegren eller fag. En fagforening tager vare på lønmodtagernes interesser. Fagforeningens fremmeste opgaver er at kæmpe for bedre løn og gode arbejdsvilkår. Efter anden verdenskrig er velfærdsgoder, sociale ydelser og forskellige politiske solidaritetsspørgsmål blevet vigtige kampsager.

I områder med flere bedrifter indenfor samme fag bliver der ofte oprettet sammenslutninger i hver enkelt bedrift. De fleste fagforeninger er tilknyttet et fagforbund, også kaldet fagorganisationer eller arbejdstagerorganisationer. Fagforbundene er som regel landsomfattende organisationer, som er opbygget af lokale fagforeninger eller afdelinger.

Traditionelt blev fagbevægelsen i 1800-tallet oftest oprettet i de forskellige fag med tilknytning til de dominerende produktioner i lokale fabrikker eller primærnæringer. Jo større bedrifterne var, desto lettere var det at organisere arbejderne og skabe sammenhold og loyalitet, som man havde brug for i begyndelsen for at forsvare organisationsretten. De første fagforeninger etableredes i Danmark i 1870'erne og 1880'erne, og de blev efterhånden samlet på landsplan i fagforbund.

I Danmark 
En stor del af fagforbundene er tilknyttet Danmarks største lønmodtagerorganisation, Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH). Denne organiserer faglige organisationer, der repræsenterer 1,4 millioner lønmodtagere.

Se også 
 Fagforbund
 Fagarbejder
 Hovedsammenslutning

Referencer

Eksterne links 
 ITUC  – International Trade Union Congress
 Kjellberg, Anders (1999) "Fagorganisering i Norge og Sverige i et internasjonalt perspektiv" , Arbeiderhistorie 1999. Aarbok for Arbeiderbevegelsens Arkiv och Bibliotek (Tema: LO 100 år). Oslo 1999, sid 57-83

Arbejdsliv
Hip Hip Hurra!

Hip Hip Hurra! er en dansk-norsk-svensk film fra 1987, med manuskript og instruktion af Kjell Grede, der handler om livet blandt kunstnere (især malere) i Skagen omkring år 1900.
Centralt står trekantdramet mellem P.S. Krøyer, Marie Krøyer og Hugo Alfvén. Filmtitlen refererer til P.S. Krøyers maleri Hip hip hurra! Kunstnerfest på Skagen

Filminstituttet foretrak Kjell Gredes manuskript frem for Jens Smærup Sørensen og Franz Ernsts "Lyset over Skagen", som er udkommet i bogform i 1986.

Medvirkende 

Blandt de medvirkende kan nævnes:

Stellan Skarsgård som P.S. Krøyer
Pia Vieth som Marie Krøyer
Lene Brøndum
Morten Grunwald som Michael Ancher
Ulla Henningsen som Anna Ancher
Jesper Christensen
Karen-Lise Mynster
Stefan Sauk som Hugo Alfvén
Lene Tiemroth
Ghita Nørby
Ove Sprogøe som Josef Bonatzi
Preben Lerdorff Rye
Holger Boland
Benny Poulsen som Edvard Brandes
Erik Paaske
Tove Maës
Steen Kaalø
Henning Jensen
Jens Arentzen
Tor Stokke som Bjørnstjerne Bjørnson
Preben Østerfelt ''som Holger Drachmann

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1987
Svenske film fra 1987
Norske film fra 1987
Dramafilm fra Danmark
Biografiske film fra Danmark
Biografiske film fra Sverige
Biografiske film fra Norge
Film fra Danmark (administrationskategori)
Negerkys og labre larver

Negerkys og labre larver er en dansk film fra 1987.
Manuskript Li Vilstrup og Dorthea Birkedal Andersen.
Instruktion Li Vilstrup.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Puk Schaufuss
Ulla Henningsen
Helle Ryslinge
Peter Hesse Overgaard
Thure Lindhardt
Kaya Brüel

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1987
Lysværdi

Lysværdien er et fotografisk begreb som betegner hvor lyst et givent motiv er. Til formålet bruges enheden LV (Light Value).

LV0 er svarer til en lysmængde som giver korrekt eksponering af en ISO100-film ved blænde 1.0 med en lukkertid på 1 sekund; det er et ret svagt lys i almindelige sammenhænge.

Hver trin op i LV-tal svarer til en fordobling af lysmængden og tilsvarende svarer et trin ned til en halvering; LV-1 (altså LV "minus 1") er halvt så meget lys som LV0.

Man kan give følgende tommelfingerregler for LV-tal:

LV-tallet bruges til at bestemme eksponeringen givet ved eksponeringsværdien, idet EV-tallet skal være det samme som LV-tallet, dog med kompensation hvis der anvendes en anden filmfølsomhed end ISO100.

Fotografi
Sud Aviation Caravelle

Caravelle er en flytype med kort til mellemlang rækkevidde. Flytypen blev produceret af den franske fabrik Sud Aviation og blev sat i produktion fra 1958.

Der blev foretaget adskillige testflyvninger, fordi Caravellen var ét af de første jet-passagerfly, og i dag betragtes flyet som en virkelig succes. Et særkende for flytypen er de nærmest trekantede vinduer i passagerkabinen.

Flytypen blev benyttet af bl.a. SAS, Sterling, Finnair, Air France, Austrian Airlines, Swissair, TAP Air Portugal, Alitalia, Iberia, Luxair, Transavia, Alia, Middle East Airlines, Syrian Arab Airlines, Tunisair, Thai Airways International og United Airlines.

Totalt blev der produceret 282 fly frem til 1972, og i 2002 var der kun 8 fly i drift, mens enkelte fly kan beses på museer rundt omkring i verden.

På Norsk Teknisk Museum i Oslo kan man finde SAS-flyet Finn Viking, et andet tilsvarende fly, Ulf Viking kan beundres på Danmarks Tekniske Museum i Helsingør og et ombygget tidligere SAS-fly Dag Viking, solgt til det svenske forsvar i 1971 og omdøbt TP 83, kan ses på Flygvapenmuseum i Linköping.

I populærkultur 
I slutningen af filmen Olsen-banden går amok fra 1973 ses banden gå om bord i et rød/hvid farvet Super 12 Caravelle med destination Mallorca. Flyene fra daværende Sterling Airways er desuden med i mange scener i de forskellige Olsen-banden film. I Pigen og millionæren (1965) ses en Air France-Caravelle.

Ekstern henvisning 

 Caravelle på Danmarks Tekniske Museum

Passagerfly
Fly fra Frankrig
2-motors jetfly
Don (tilnavn)

Don er på italiensk og spansk en adelig titel for mænd, som ofte kun anvendes sammen med fornavnet, f.eks. Don Juan eller Don Quixote. Den tilsvarende titel for kvinder er på spansk Doña.

I mafia-historier ses titlen Don anvendt om de øverste i hierarkiet.

Adelige titler
Lv

Lv eller LV kan hentyde til flere artikler:
 Ledningsværdi – en enhed for en væskes evne til at lede en elektrisk strøm.
 Lysværdi – en enhed for hvor lyst et givent motiv er inden for fotografering.
Erik Jensen (biskop)

Erik Jensen (21. oktober 1906 i Helligsø – 3. januar 1975 i Aalborg) var en dansk biskop og kongelig konfessionarius.

Han var biskop over Aalborg Stift og forestod som kongelig konfessionarius vielsen mellem den daværende tronfølger Margrethe 2. og grev Henri de Laborde de Montpezat i 1967.

Han er begravet på Almen Kirkegård i Aalborg.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Biskopper over Aalborg Stift
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1900-tallet
Kongelige konfessionarii fra Danmark
Hornlygte

En hornlygte er en mindre lygte med sider af horn, beregnet til at holde i hånden eller have hængende.
Som lyskilde anvendtes tællelys, som ikke giver ret meget lys fra sig.

Forfatterne Henrik Pontoppidan og Adam Oehlenschläger har begge beskrevet den i deres historier.

 Alternativet til en hornlygte var en glaslygte.

Tidligere kaldtes tællelys for fis, og deraf kommer udtrykket en fis i en hornlygte, der i dag anvendes som slang for noget, der er utilstrækkeligt.

Noter

Referencer 

Lygter og lanterner
Ord og vendinger
Levende lys