kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vilhelm 4. af Storbritannien

Vilhelm 4. (tysk: Wilhelm IV Heinrich, engelsk: William IV Henry født 21. august 1765, død 20. juni 1837) var konge af Det Forenede Kongerige Storbritannien og Irland samt af kongeriget Hannover fra 26. juni 1830 til sin død. Han fik tilnavnet Sømandskongen. Vilhelm IV tilhørte fyrstehuset Hannover.

Ungdom 
I 1789 blev han udnævnt til Hertug af Clarence og St. Andrews. 1827-1828 var han marineminister (Lord High Admiral).

Familie
Han var kong George 3. af Storbritanniens 3. søn og en yngre broder til kong Georg IV af Storbritannien.

Fra 1791 til 1811 boede han sammen med den irske skuespillerinde Dorothy Jordan. Sammen fik de ti børn. 

I 1818 giftede han sig med Adelaide af Sachsen-Meiningen. Trods Adelaides fem graviditeter overlevede ingen af parrets døtre deres barndom, og Vilhelm IV efterlod sig derfor ingen direkte tronfølger.

Efterfølgere
Han blev efterfulgt på den britiske trone af Victoria af Storbritannien, der var datter af hans yngre broder Prins Edvard Augustus, hertug af Kent og Strathearn (fjerde søn af George 3.). 

I Hannover var der ikke kvindelig tronfølge, her blev han efterfulgt af Ernst August 1. af Hannover, der var en af hans yngre brødre (femte søn af George 3.).

Reformer
Ved sin overtagelse af tronen udskrev Vilhelm efter gammel skik valg til Underhuset. Kun en måned efter Vilhelms tronbestigelse, den 27. juli 1830, brød Julirevolutionen ud i Paris. Den revolutionære stemning bredte sig hurtigt til Storbritannien og påvirkede underhusvalget. 
 
Valget varede fra 29. juli til 1. september 1830, og der blev valgt et reformvenligt underhus. Det konservative Tory-parti havde ganske vist stadigt flertallet, men partiet var dybt splittet. I november 1830 blev den konservative premierminister Arthur Wellesley fældet af et mistillidsvotum, og den reformvenlige Charles Grey fra Whig-partiet kom til magten. 

Det nyvalgte underhus krævede reformer, som Overhuset modsatte sig. Kongen blev imidlertid påvirket af folkestemningen, og nogle af reformerne blev gennemført. De mest kendte reformer var parlamentsreformen (udvidelse af valgretten) i 1832 og frigivelsen af slaverne i 1833.

Eksterne links 

 Wilhelm IV. på Slægten Welfs hjemmeside'' 

Konger af Storbritannien
Konger af Hannover
Huset Hannover
Protestantiske monarker
Marineministre fra Storbritannien
Lord High Admirals
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Rat Race

Rat Race er en amerikansk komediefilm fra 2001, instrueret af Jerry Zucker.

Handling 

Millionæren Donald Sinclair (John Cleese) og hans andre stenrige partnere bruger hver dag millioner af dollars på vanvittige væddemål. En dag finder de på en ny ide til et væddemål: et kapløb mellem seks hold, der hver fra Las Vegas skal race mod hinanden og tage til Silver City, New Mexico, hvor der i en bagageboks ligger en taske med 2 millioner dollars. De der først kommer til boksen beholder alle pengene.

Medvirkende 
 Rowan Atkinson
 John Cleese
 Whoopi Goldberg
 Cuba Gooding Jr.
 Seth Green
 Jon Lovitz
 Breckin Meyer
 Amy Smart
 Kathy Najimy
 Lanei Chapman
 Vince Vieluf
 Dave Thomas
 Wayne Knight
 Kathy Bates
 Dean Cain
 Paul Rodriguez
 Silas Weir Mitchell
 Brandy Ledford
 Colleen Camp
 Smash Mouth

Eksterne henvisninger 

 

Amerikanske film fra 2001
Komediefilm fra USA
Immanuelskirken (Frederiksberg Kommune)

Immanuelskirken ligger mellem Forhåbningsholms Allé og Svanholmsvej på Frederiksberg.

Kirken tilhører Københavns Valgmenighed, som siden 1980 har præstefællesskab med Vartov Valgmenighed.

Historie 
Kirken er bygget for den første grundtvigske valgmenighed i København, som var en udbrydergruppe fra Vartov menighed. Valgmenigheden holdt først til på en højskole på Chr. Winthers Vej, men fik hurtigt bygget en rigtig kirke, som blev indviet 1893-10-29. Arkitekten var Andreas Clemmensen. I 1905-06 blev det fritstående klokketårn og forsamlingshuset tilføjet. Begge bygninger blev tegnet af Clemmensen og Rasmus Rue.

Kirkebygningen 
Arkitektonisk hører kirken til den historicerende periode. Stilen er italienskinspireret romansk. Som den første kirke i Danmark, er den udsmykket med farvet stiftmosaik over de rundbuede døre. Mosaikkerne og anden udsmykning i kirken er lavet af Niels og Joakim Skovgaard og Niels Larsen Stevns, alle medlemmer af valgmenigheden.

Interiør

Altertavle 
Altertavlen er et maleri af Niels Skovgaard, der forestiller Pinsedåben, i en rigt ornamenteret ramme.

Prædikestol

Døbefont 
Den romanske døbefont er en gave fra Randlev Kirke. (De danske Kirker omtaler en døbefont fra 1954, som skulle have erstattet den romanske, men den bliver ikke nævnt i den nyere reference.)

Orgel 
Orglet er fra 1896 og bygget af A.H. Busch. Det blev renoveret omkring 1975, og har 14 stemmer.

Gravminder 
Der er ingen kirkegård ved kirken.

Referencer

Literatur 
 Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. 
 De danske Kirker, redigeret af Erik Horskjær. Bind 1, Storkøbenhavn. G.E.C. Gads Forlag, 1969-1971.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Immanuelskirken hos KortTilKirken.dk

Kirker i Københavns Stift
Kirker i Frederiksberg Kommune
Valgmenigheder
Pave Fabian

Pave Fabian (død 20. januar 250) var pave (biskop for Rom) fra januar 236 til sin død i 250. Eusebius beskriver, hvordan de kristne, der var forsamlet i Rom for at vælge en ny biskop, så en due sætte sig på Fabians hoved. Han var ellers en fremmed i byen, men blev på den måde udpeget til dette høje embede, og han blev straks udråbt til biskop, på trods af, at der var flere kendte mænd blandt kandidaterne til til det ledige embede. Fabian led martyrdøden under kejser Decius' forfølgelser den 20. januar 250, og han blev begravet i Callistus' katakomber, hvor der er fundet et mindesmærke for ham.

Fabian siges at have døbt kejser Philip Araberen og hans søn, at have forestået byggearbejde i katakomberne, at have styrket kirkens organisering i Rom og at have udnævnt embedsmænd til at registrere martyrernes bedrifter.

Ifølge "senere redegørelser, mere eller mindre troværdige" ifølge Katolsk Encyklopædi udsendte han "apostle til gallerne" for at kristne gallerne efter forfølgelserne under kejser Decius næsten havde opløst de små kristne samfund. Fabian udsendte syv biskopper fra Rom til Gallien for at udbrede evangeliet: Gatien til Tours, Trophimus til Arles, Paul til Narbonne, Saturnin til Toulouse, Denis til Paris, Austromoine til Clermont og Martial til Limoges. Dette stemmer dog ikke rigtigt med, at Fabian led martyrdøden i Rom i begyndelsen af Decius' forfølgelser.

Hans bedrifter beskrives således i Liber Pontificalis: Hic regiones dividit diaconibus et fecit vii subdiacones, qui vii notariis imminerent, Ut gestas martyrium integro fideliter colligerent, et multas fabricas per cymiteria fieri praecepit. ("Han opdelte disse områder i stiftelser og lavede syv understiftelser, som syv embedsmænd tilså, så de kunne indsamle martyrernes bedrifter redeligt til en helhed, og han frembragte mange arbejder på kirkegårdene.")

Selv om der ikke er meget pålidelig information om Fabian, er der dog tegn på, at hans embedsperiode havde stor betydning i kirkens tidlige historie. Han blev højt værdsat af Cyprianus, biskoppen af Karthago. Modpave Novatian omtaler hans nobilissima memoriae, og han korresponderede med Origenes. 

Han omtales et enkelt sted som Flavian.

Paver
DTU Fotonik, Institut for Fotonik

DTU Fotonik, Institut for Fotonik (kort form: DTU Fotonik, engelsk: DTU Fotonik, Department of Photonics Engineering) er et forsknings- og uddannelsesinstitut på Danmarks Tekniske Universitet.

Arbejdet med fotonik spænder bredt fra grundvidenskabelige undersøgelser af lys-stofvekselvirkning ved kommunikationsteknologi, lasere og sensorer til samarbejde med arkitekter og designere om fremtidens LED-baserede lyskilder. DTU Fotoniks forskningsområder er delt op i følgende fire sektioner: Nanofotonik, Lyskilder & Industrielle Sensorer, Ulineær Optik & Biofotonik, Kommunikationsteknologi.

Som uddannelsesinstitut udbyder DTU Fotonik følgende linjer: Netværksteknologi og It (BSc), Telekommunikation (MSc) og Fotonik (MSc). Derudover udbyder instituttet fag under Fysik og Nanoteknologi (BSc og MSc). 

Rundt regnet er ca. 220 forskere, herunder 90 ph.d.-studerende, ansat på DTU Fotonik. På et typisk år færdiguddannes ca. 40 kandidatstuderende.

Historie 
Det daværende Forskningscenter COM (eng.: Research Center COM) blev dannet i 1998 ved en sammenlægning af fotonikgruppen ved Mikroelektronikcenteret (MIC) og Afdelingen for Bredbåndstelekommunikation (CBT) ved Elektromagnetisk institut (EMI). COM er en forkortelse for det engelske Communications, Optics and Materials, som afspejler forskningsområderne telekommunikation, optik og materialer. For at samle DTUs aktiviteter indenfor optisk kommunikation og telekommunikation blev Forskningscenter COM fusioneret med Center for Teleinformation (CTI) og Institut for Telekommunikation i 2001. Da DTU-centeret i september 2005 skiftede status til at være et DTU institut, indførtes navnet COM•DTU – Institut for Kommunikation, Optik & Materialer.
Som resultat af fusionen mellem DTU og Forskningscenter Risø 1. januar 2007 blev COM•DTU og Risøs Afdeling for Optik og Plasmaforskning den 1. januar 2008 fusioneret til det nuværende DTU Fotonik, Institut for Fotonik.

Forskningsområder 
  Kommunikationsteknologi , sektionsleder: Lars Dittmann

 Ikke-lineær optik og biofotonik , sektionsleder: Peter Uhd Jepsen

 Lyskilder og industrielle sensorer , sektionsleder: Paul Michael Petersen

 Nanofotonik , sektionsleder: Jesper Mørk

Kilder og eksterne henvisninger 
 Hjemmeside for DTU Fotonik

Noter 

Fotonik, Institut for
COM

COM har flere betydninger:
 COM•DTU – det tidligere navn for DTU Fotonik, Institut for Fotonik, et institut ved Danmarks Tekniske Universitet.
 COM (oversøisk Frankrig) – en betegnelse for et fransk oversøisk forvaltningsområde.
 COM (software) – et softwarekoncept.
 .com − et generisk topdomæne.
Dennis

Dennis er et drengenavn som stammer fra det græske navn Dionysos, guden for vin og ekstase i græsk mytologi.

Navnet på andre sprog 
 Dennis, Denis (engelsk)
 Denis (fransk)
 Dénes (ungarsk)
 Dinis (portugisisk)

Kan også ses stavet Dines (ukendt oprindelse).

Mennesker

Kongelige 
 Diniz I, Konge af Portugal (1261-1279-1325)
 Diniz, Prins af Portugal (1354-1397)

Religiøst 
St. Denis; Kristen helgen, biskop i Paris, og en fader helgen af Frankrig.

Kendte personer med navnet 
Dennis Kristensen, dansk fagforeningsformand
Dennis Knudsen, dansk frisør

Lokaliteter med navnet Dennis (eller en form af navnet)

USA 
Dennis, Georgia (to steder):
 i Baldwin County (Georgia)
 i Murray County (Georgia)
Dennis, Kansas
Dennis, Kentucky
Dennis, Massachusetts (på Kap Cod)
Dennis, Mississippi
Dennis Township, New Jersey
South Dennis, New Jersey
Dennis, North Carolina
Dennis, Oklahoma
Dennis, Oregon
Dennis, South Dakota
Dennis, Texas
Dennis, Utah
Dennis, West Virginia

Frankrig 
Seine-Saint-Denis er et departement i Frankrig
"Saint-Denis" er navnet eller en del af navnet i flere kommuner.

Andre 
 Saint-Denis, Valle d'Aosta, en kommune i Italien.
 Bynavnet Sydney, Australien oprinder fra navnet "Saint-Denis".
 Dennis railway station i Melbourne.

Populærkultur/Andet 
Der er to tegneseriefigurer kaldet "Jern Henrik" (engelsk Dennis the Menace) 
Orkanerne Dennis, flere orkaner og tropiske storme.
USS Dennis (DE-405), en Amerikansk 2. verdenskrigs flådefartøj af destroyer eskorte typen.
Videofilmen "Dennis, plagen" (engelsk Dennis The Menace) fra 1993 lavet ud fra tegneseriefigurerne, gjorde navnet populært i hele verden.
Dennis er en figur i DR2's voksenjulekalender Yallahrup Færgeby fra 2007.

Drengenavne
Slaget i Øresund

Slaget i Øresund var et søslag i Øresund den 29. oktober 1658 mellem den hollandske og den svenske flåde. Slaget fandt sted som et led i Karl Gustav-krigen, hvor den hollandske flåde kom det belejrede København til undsætning.

Den hollandske flåde bestod af 41 skibe forsynet med i alt 1413 kanoner og var under ledelse af admiral Jacob van Wassenaer Obdam med Egbert Bartolomeusz Kortenaer som flagkaptajn. Den svenske flåde under admiral Carl Gustav Wrangel bestod af 45 skibe med i alt 1838 kanoner. En dansk flådeafdeling, som talte 7 skibe med 280 kanoner under admiral Henrik Bjelkes kommando var forhindret i at assistere hollænderne på grund af nordvestenvinden. De måtte ankre op syd for Hven og kunne først slutte sig til hollænderne, efter at slaget var overstået.

Hollænderne var ankommet til den nordsjællandske kyst flere dage før slaget, men ugunstig vind havde tvunget dem til at ankre op ved Hornbæk. Svenskerne udlagde i mellemtiden størstedelen af deres flåde mellem Helsingør og Helsingborg, hvor de lå i ly af Kronborg, som var blevet erobret af svenske landstyrker. En mindre del af den svenske flåde var trukket længere sydpå mod Hven, hvor den lå som reservestyrke.

Da vinden den 29. oktober vendte til hollændernes fordel, gik de til angreb og passerede Kronborg ved 8-9 tiden om morgenen. De gik tæt på den skånske kyst, så Kronborgs kanoner opnåede ikke at gøre nogen synderlig skade.

Slaget kom derefter til at foregå i det nordlige Øresund, og det varede omkring 5 timer. Der blev kæmpet intenst på begge sider, men svenskerne trak sig til sidst tilbage, og hollænderne kunne fortsætte mod København.

Tabene er blevet opgjort til 350 døde og 850 sårede på den svenske side, 96 døde og 503 sårede på den hollandske.

Karl Gustav-krigene
Øresund
Øresund
Grumman F-14 Tomcat

Grumman F-14 Tomcat er et amerikansk to-sædet, tomotorers jagerfly. Flyet blev udviklet af Grumman Aircraft Engineering Corporation for den amerikanske flåde. F-14 Tomcat var i 1980'erne og op til begyndelsen af 2000'erne den amerikanske flådes primære jagerfly. Flyet har variabel pilgeometri, hvor vingerne har en vinkel på 20° ved start fra og landing på hangarskibe. Under overlydshastighed kan vingernes vinkel nå op på 68°, og ved parkering kan vingernes vinkel sættes til 75°. Flyet var bygget til at være overlegen i luftkamp, men blev senere forsøgt anvendt som rekognosceringsfly og jagerbomber. Den var det første fjerdegenerationsjagerfly (andre fjerdegenerationsfly er de amerikanske F-15, F-16 og F/A-18 Hornet, og de sovjetiske MiG-29 og Su-27) og den byggede på erfaringerne fra kampene mod sovjetiskbyggede MiG-fly i Vietnamkrigen.

F-14 blev taget i brug af den amerikanske flåde i 1972, hvor den erstattede F-4 Phantom II og den planlagte F-111B. Den blev i 1976 også solgt til shahens luftvåben i Iran. Den amerikanske flåde erstattede i 2006 F-14 med den mere moderne og økonomiske F/A-18E/F Super Hornet. Luftvåbnet i den islamiske republik Iran er de eneste i verden, der i dag anvender F-14.

Det amerikanske AIM-54 Phoenix luft til luft-missil var et effektivt våben til F-14. En F-14 kunne engagere seks luftmål samtidigt med seks AIM-54, AIM-54 havde en stor rækkevidde på over 100 sømil og kunne nedskyde højtflyvende MiG-25 Foxbat, der fløj mach 3. F-14 Tomcat kom i kamp mod libyske jagerfly i 1981 og 1989 over Store Syrte. Under Iran-Irak-krigen kom iranske F-14 i kamp mod Saddam Husseins fransk producerede Dassault Mirage F1 og en række sovjetisk producerede kampfly.

Populærkultur 
F-14-modellen er nok mest kendt fra popkultur fra filmen Top Gun fra 1986, hvor Tom Cruise flyver i modellen som piloten Maverick.

Eksterne links 

Kampfly
Hangarskibsfly
Militærfly fra USA
Fly med variabel pilgeometri
2-motors jetfly
Trine Michelsen

Katrine "Trine" Michelsen (født 21. januar 1966 i Gentofte, død 17. januar 2009 i Emdrup) var en dansk model og skuespillerinde.

Karriere 
Trine Michelsens første rolle som skuespillerinde var en lille rolle i Cyklen, der var en øvelsesfilm på filmskolen. Kort efter afsluttet skolegang fik hun en rolle i tv-spillet En verden der blegner af Franz Ernst og Astrid Saalbach. I tv-spillet spiller hun en stærk og politisk engageret ung kvinde.

Herefter blev Trine Michelsen nøgenmodel som Side 9 pige i Ekstra Bladet og i Ugens Rapport.

Successen som nøgenmodel førte til roller i to gyserfilm og to erotiske i Italien. I 1986 i La bonne af Salvatore Samperi..  Trine Michelsen spiller en stuepige, som vækker husets beboere erotisk. Filmen blev en succes i Italien, hvor publikum første gang stiftede bekendtskab med "Katrine Michelsen", som hun hed på plakaten. Året efter fulgte Sergio Bergonzellis Tentazione, som var langt mere erotisk end debuten. Samme år spillede hun over for Donald Pleasence i splatterfilmen Spettri, som blev instrueret af Marcello Avallone. I 1987 medvirkede hun i sin sidste italienske film, Lamberto Bavas seriemordergyser Le foto di Gioia.

I 1988 medvirkede hun i sin eneste amerikanske film i en lille rolle som receptionist i Gordon Hesslers filmatisering af Richard Adams’ roman Pigen i gyngen.
Rollerne i dårlige film fik hende til at koncentrere sig om modelkarrieren, men hun vendte tilbage som skuespiller i 1994, da hun fik rollen som en venlig luder i Vibeke Gads arbejdsløshedsdrama Eva. 
I 1998 fik mange øje for hendes talent for andet end at blive fotograferet afklædt. Hun var en af de mest afklædte og ligefremme kollektivister i Lars von Triers Dogme-film Idioterne, og året efter optrådte hun påklædt skuespil i Søren Faulis satiriske novellefilm Antenneforeningen.

Privat 
Trine Michelsen var datter af kulturjournalisten og forfatteren Ole Michelsen og hans kone Nina Varberg, der døde i en bilulykke fire år efter Trines fødsel. Hun havde ikke kontakt til sin far i en årrække, men de blev forsonet i løbet af 1990’erne.

I april 2005 fortalte hun i ugebladet Se og Hør, at hun var i kemoterapibehandling, fordi hun havde fået konstateret kræft i skulderbladet, hvorfra det spredte sig til lymfesystemet. I december 2005 havde kræften spredt sig til det meste af kroppen og til knoglerne.

Trine Michelsen døde den 17. januar 2009 på Haandværkerforeningens Plejehjems palliative afdeling i Emdrup. Hun blev bisat fra Frederiksberg Kirke, og urnen nedsat på hendes mors gravsted på Gentofte Kirkegård.

Film 
 La bonne (1986)
 Tentazione (1987)
 Spettri (1987)
 Le foto di Gioia (1987)
 Pigen i gyngen (1988)
 Trines fantasier (1994) (videofilm fra Scanmail)
 Idioterne (1998)
 De ydmygede (1998)
 Antenneforeningen (1999)

Tv-serier 
 En verden der blegner (1984)
 Eva (1994)

Referencer

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Gentofte
Fotomodeller fra Danmark
Personer døde af kræft
The Paramour Sessions

The Paramour Sessions er det femte officielle fuldlængde album fra Papa Roach. Det blev udgivet d. 12. september 2006. Først single fra albummet er To Be Loved der udkom 1. august 2006.

Nummerliste 
Albummet indeholder følgende 14 numre.
 ... To Be Loved
 Alive (N' Out Of Control)
 Crash
 The World Around You
 Forever
 I Devise My Own Demise
 Time Is Running Out
 What Do You Do?
 My Heart Is A Fist
 No More Secrets
 Reckless
 The Fire
 Roses On My Grave
 Scars (Bonusnummer – Live & Murderous In Chicago)

Papa Roach
Automation

Automation eller automatisering er en produktivitetsfaktor. Det er en aktivitet, som består i at erstatte brug af menneskelige ressourcer – fysiske eller mentale – med maskinelle ressourcer – enten til udførelse af de fysiske aktiviteter eller til data- og informationsbehandlingsaktiviteter. I sidstnævnte tilfælde kan der i større eller mindre udstrækning indgå beslutningstagen vedrørende forud fastlagte beslutninger og kombinationsmuligheder af beslutninger.

Se også
 Dansk Automationsselskab

 
Erhvervsliv
Parkinson

Parkinson henviser til forskellige artikler:

 Cyril Northcote Parkinson – engelsk historiker og forfatter
 James Parkinson – engelsk læge
 Mark Parkinson –  amerikansk advokat
 Parkinsons sygdom – kronisk nervesygdom
Autonomi (produktivitetsfaktor)

Autonomi kan bruges som en produktivitetsfaktor til forøgelse af produktiviteten. 

Medarbejdere er forskellige med hensyn til deres ønske om autonomi eller selvledelse i arbejdet. Nogle værdsætter
det og bliver motiveret af det, hvilket opsætter produktiviteten, mens andre finder det besværligt og bedre kan lide faste rammer. 

En kraftig fokusering på produktivitet i virksomheden kan medføre reduktion af medarbejdernes autonomi og dermed tab af motivation og produktivitet hos visse medarbejdere. Derfor kan der være behov for, at der samtidigt med fokuseringen på produktivitet også fokuseres på, hvordan man sikrer medarbejderne autonomi i jobbene.

Erhvervsøkonomi
Erhvervsliv
Bonusløn

Bonusløn er et produktivitetsfremmende lønsystem der er baseret på at jo mere den ansatte laver, jo højere er lønnen.

Med bonusløn fastsættes normalt en standard for en normalløn, og medarbejdere der enten præsterer mere end standarden eller præsterer standarden på kortere tid bliver præmieret med et løntillæg. Visse steder kaldes bonustillægget nedsættende et fedterøvstillæg, fordi man fornemmer at løntillægget ofte viser hvor god medarbejderen er til at charme sig ind hos arbejdslederen snarere end hvor effektivt vedkommende arbejder.

En anden faktor til opregning af bonus kan være overholdelse af tidsfrister, antal fejlfri produkter eller antallet af korrekte diagnosticeringer.

Se også
Akkordløn
Timeløn
Månedsløn

Erhvervsliv
Brainstorming

Brainstorming er en kreativitetsteknik, der sigter på at skabe et kreativt miljø, hvori alle idéer om det behandlede emne eller foreliggende opgave kan fremsættes. Mødet forudsætter, at emnet eller opgaven er klart defineret, og der gælder typisk følgende regler:

 Al kritik er forbudt
 Alle ideer er velkomne
 Mange ideer ønskes
 Kombinationer af idéer bør tilstræbes.

Resultatet af brainstormingen kan være en komplet løsning på problemet, en liste af ideer til løsningsmåder, eller en liste af ideer der resulterer i en plan for at finde en løsning.

Brainstorming blev lanceret i en bog fra 1953 ved navn Applied Imagination af Alex F. Osborn, en reklamedirektør.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 En kort gennemgang af hvad brainstorming er 

Problemløsning
Kognitionspsykologi
Produktivitetsfaktor

Produktivitetsfaktor er en handling eller en ændring af et forhold eller en arbejdsgang som resulterer i et – forventet – mindre forbrug af produktionsfaktorerne.

En virksomhed kan eksempelvis aftale med sine leverandører, at de skal opretholde et bufferlager. Hvorvidt dette er en produktivitetsforbedring afhænger af, om leverandøren samtidigt tager ekstra betaling for dette – og i hvor høj den i givet fald er. Hvis der ikke tages ekstra betaling for omlægningen kan effekten evt. være lavere produktivitet hos leverandøren, idet kapitalbinding i lagrene må øges. Denne må øges mest, hvis der er tale om kundespecifikke produkter – dvs leverandøren sælger ikke varerne til andre kunder.

Hvis varerne også sælges til andre kunder, kan der opnås en vis stordriftsfordel/skalafordel. Det kan betyde, at der kan arbejdes med en kortere genbestillingscyklus og dermed mindre sikkerhedslager.

Leverandøren skal imidlertid foretage en vis udvidelse af lagerbeholdningen, men formentlig noget mindre end virksomheden selv. Spørgsmålet er så, om den pris, leverandøren vil have for at påtage sig bufferlageropgaven, er mindre end den omkostning, som virksomheden selv vil have ved at beholde bufferlageret.

Erhvervsøkonomi