kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Den Sande Jesus Kirke

Den Sande Jesus Kirke er en selvstændig trosretning, som er udgået fra Pinsebevægelsen. Kirken blev grundlagt i Beijing, Kina i 1917. I dag har den ca. 1.5 millioner medlemmer på fem kontinenter. Heraf er ca. 1,4 millioner i Kina og ca. 86.000 i andre lande.

Trossætninger 

De ti grundlæggende trossætninger/læresætninger i Den Sande Jesus Kirke er:

Helligånden 
"Modtagelse af Helligånden, bevidnet ved tungetale, er garantien for vores arveret til Guds rige". (Rom 8,16, Ef 1,13-14).

Dåben 
"Dåben med vand er sakramentet for syndernes forladelse og genopstandelsen. Dåben skal ske i naturligt, levende vand som en flod, en sø eller en kilde.

Den døbende skal allerede have modtaget dåben i vand og helligånden i Jesu Kristi navn, og den der modtager dåben skal neddykkes helt i vandet med hovedet bøjet og ansigtet vendende nedad". (Joh 3,5; Matt 3,16; ApG 2,38, 10,48).

Fodvaskning 
"Sakramentet med fodvaskning sætter os i stand til at have andel i Herren Jesus. Det tjener samtidig som en konstant påmindelse om, at vi skal have stadig kærlighed, hellighed, ydmyghed, tilgivelse og tjeneste.

Enhver, der har modtaget dåben i vand skal have sine fødder vasket i Jesu Kristi navn. Gensidig fodvaskning praktiseres altid når det skønnes passende". (Joh 13,1-7)

Den hellige nadver 
Med sakramentet den hellige nadver mindes Jesu Kristi død.

Det giver os i del i Herrens legeme og blod og giver os evigt liv og genopstandelse. Dette sakramente skal fejres så ofte som muligt. Der skal kun bruges usyrnet brød og druesaft". (1 Kor 10,17, 11,26; Joh 6,53; Mark 14,24-25).

Sabbaten 
Sabbaten, ugens syvende dag (lørdagen), er en hellig dag, velsignet og indstiftet af Gud. Den skal overholdes under Guds nåde til minde om Guds skabelse og frelse og med håbet om evig fred i det kommende liv. (1 Mos 2,2-3; Hebr 4,9-11)

Jesus Kristus 
"Jesus Kristus, ordet som blev kød, døde på korset for syndernes forladelse, opstod på den tredje dag og opsteg til Himlen. Han er menneskehedens eneste frelser, himlens og jordens skaber, og den eneste sande Gud." (1 Tim. 3:16; 1 Kor. 15:3-4; ApG 4:12).

Hellige Bibel 
"Den hellige Bibel, bestående af det gamle og nye testamente, er inspireret af Gud, den eneste bibelske sandhed, og standarden for den kristne tilværelse." (2 Tim. 3:16).

Frelse 
"Frelse gives ved Guds nåde igennem tro. Troende må sætte deres lid til Helligånden for at tilstræbe fromhed, for at ære Gud og elske menneskeheden." (Ef. 2:8).

Kirken 
"Den Sande Jesu Kirke, som er grundlagt af vor herre Jesus Kristus gennem Helligånden på tidspunktet for "åndens tilbagekomst", er den genskabte sande kirke fra apostlenes tid." (Joel 2:23; Am. 9:11).

Herrens genkomst 
"Herrens genkomst vil ske på den yderste dag, når han stiger ned fra Himlen for at dømme verden: De retfærdige vil få evigt liv, mens de syndige vil blive evigt fordømt." (Matt. 25:31-34; 1 Thess. 4:16-17).

Kirkesamfund
Matsumoto

Matsumoto(松本市; -shi) er en by beliggende på øen Honshū i Japan. Byen har  indbyggere.

Referencer

Ekstern henvisning 

 Matsumoto rådhus 

Byer i Japan
Bomudhal

Bom-udhalet eller blot udhalet er i skibsterminologi en trimline, der kontrollerer, hvor stramt underliget af sejlet er ved at hale skødebarmen ud til bomnokken. Det kan enten være tovværk eller et wirehal. 

Det bruges til at flade sejlet, hvilket primært gøres på bidevinds kurser og i hård luft.

Skibsterminologi
Rebarbejde
Radionet

Radionet er telefoni eller datanet, som anvender radiofoni som deres bærer og dermed som det fysiske lag; lag 1 i OSI-modellen.

Her er eksempler på datakommunikation der anvender radionet:
 Trådløst MAN – metropolitan area network, dækker ca. 5–50 km
 WiMAX – f.eks. IEEE 802.16.
 Trådløst LAN, lokalt radionet – local area networks, dækker op til ca. 5 km
 Wi-Fi – f.eks. IEEE 802.11b, 802.11g, 802.11a, 802.11n.
 Trådløst PAN – personal area networks, dækker nogle få meter svarende til ca. et lokale.
 Bluetooth
 ZigBee
 GSM – Global standard for digital mobilkommunikation, almindelig i de fleste lande, undtagen sydkorea og Japan.
 PCS – Personal communication system – ikke en enkelt standard, dækker både CDMA og GSM datanet som anvender frekvensbånd ved 1900 MHz i nordamerika.
 Mobitex – pager datanet i USA og Canada bygget af Ericsson og bliver nu anvendt af PDA.
 GPRS – General Packet Radio Service datanet som er indbygget i GSM til PDA.
 UMTS – Universal Mobile Telephone Service (3. generations telefoninet), baseret på W-CDMA.
 AX.25 – radioamatør packet radio.
 NMT – Nordic Mobile Telephony. Tidligere anvendt trådløst telefonisystem anvendt i Norden.
 AMPS – America Mobile Phone System.
 D-AMPS – Digital AMPS også kendt som TDMA.
 Z-Wave – trådløs fjernbetjening og overvågning til intelligente hjem

Se også 
 Trådløst datanet
 Frie radionet
 Selvkonfigurerende radionet

Eksterne henvisninger 
 Wireless Networking Tutorials

Trådløse datanet

de:Kabellose Übertragungsverfahren
Trådløst datanet

Trådløse datanet er telefoni eller datanet, som anvender trådløse forbindelser, som f.eks. radiofoni som deres bærer og dermed på det fysiske lag; lag 1 i OSI-modellen. Trådløst vil sige at der ikke anvendes en ubrudt "tråd" mellem datanoderne – altså ikke ledninger eller optiske fibre.

Her er eksempler på datakommunikation, der anvender trådløse datanet:
 IrDA – Infrarød datakommunikation.
 Optisk datakommunikation – f.eks. ved anvendelse af synligt lys eller infrarød gennem atmosfæren eller mellem satellitter.
 Radionet er en ægte delmængde af trådløse datanet.

Trådløste datanet kan anvendes til at forbinde bærbare computere, PDA'er, mobiltelefoner og infostandere.

Et lokalt trådløst datanet kaldes et WLAN.

Se også 
 Frie radionet
 Wi-Fi
 Selvkonfigurerende radionet

Eksterne henvisninger 
 Wireless Networking Tutorials

 

de:Funknetz
pt:Internet sem fio
Daimi

Daimi kan være:
 Daimi (pigenavn) – et fornavn båret af bl.a.:
 Daimi Gentle – en dansk sangerinde og skuespillerinde
 Daimi Pernia – en cubansk atlet
 Daimi Ramirez Echevarria – en cubansk volleyballspiller
 Daimi (efternavn) – et efternavn båret af bl.a.:
 Teymur Daimi – en azerbaidjansk maler
 Aşık Daimi – en tyrkisk digter
 DAIMI – datalogisk institut ved Aarhus Universitet
 Daimi (film) – dansk kortfilm fra 2012 instrueret af Marie Grahtø Sørensen
Bly(II)hydroxid

Bly(II)hydroxid er en svag base.

Sumformel:Pb(OH)2

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Baser
Kemiske forbindelser
Zinkiodid

Zinkiodid er en kemisk forbindelse, der består af zink og iod med sumformelen ZnI2. Den vandfri form af stoffet er et hvidt salt Zinkiodid er et letopløseligt salt, der ved stuetemperatur kan opløses 450 g pr. 100 mL vand. Det kan blive fremstillet direkte mellem reaktion mellem zink og iod refluxet i æter. eller ved at reagere zink med iod i vandig opløsning:
 Zn + I2→ ZnI2

Ved 1150 °C dekomponerer zinkiodid til zink og iod.

I vandig opløsning er følgende blevet observeret, oktahedral  Zn(H2O)62+, [ZnI(H2O)5]+ og tetrahedral ZnI2(H2O)2, ZnI3(H2O)− og ZnI42−.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Referencer 

Salte
Sølvsulfid

Sølvsulfid, , er et sort sulfid af sølv. Det udgør den misfarvning, der dannes på fx sølvtøj, når det er udsat for hydrogensulfid i atmosfæren. Det forefindes i naturen som mineral ved relativt lave temperaturer, kaldet akanthit. Navnet argentit henviser til en kubisk form, som grundet ustabilitet ved "normale" temperaturer findes i form af pseudomorfer af akanthit efter argentit. Når det dannes på elektriske kontakter, der drives i en atmosfære rig på hydrogensulfid, kan lange filamenter kendt som whiskers dannes. Akanthit er en vigtig kilde til sølv.

Struktur 
Der er tre former: monoklint akanthit, stabilt under 500 °C; rumcentreret kubisk (bcc) såkaldt argentit, stabilt over 176 °C; og en højtemperaturs fladecentreret kubisk (fcc) form, stabil over 586 °C. Højtemperaturformen er elektrisk ledende.

Egenskaber 
Det er et mørkt tungt pulver, uopløseligt i vand, men opløseligt i koncentreret svovlsyre eller salpetersyre. Det smelter ved 825 °C.

Referencer

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Salte
Svovlforbindelser
Sølvforbindelser
Kobber(II)sulfat

Kobber(II)sulfat, tidligere kaldet kobbervitriol, er et almindeligt forekommende kobber-holdigt salt med sumformlen CuSO4. Vandfrit kobber(II)sulfat er et blegt, blågrønt pulver, mens stoffet sammen med krystalvand danner krystaller med en intens blå farve. Vandige opløsninger af stoffet har den samme klare blå farve. Under opvarmning bliver flammen grøn. Dette er en måde at finde ud af, om det er kobbersulfat.

Kobber(II)sulfat's kemiske formel er CuSO4·5H2O.

Se også 
 Kobber(I)sulfat
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Kobberforbindelser
Sulfater
Kaliumnitrat

Kaliumnitrat er et fast, hvidt salpetersyresalt. Det er oxiderende og bruges derfor i bl.a. krudt. Kaliumnitrat kaldes også kalisalpeter, niter, og salpeter ("Salt of Petra" ell. middelalder-Latin "sal petrae" som betyder 'stensalt'.)

Tekniske anvendelser 
Kaliumnitrat bruges til mange pyrotekniske formål som oxidant.
Kaliumnitrat bruges bl.a. til:
 Fremstilling af krudt b.l.a røgbomber og raketbrandstof
 Tilsætningsstof i bl.a. pølser under E-nummeret 'E 252'.
 Gødning

Produktion 
Kaliumnitrat kan fremstilles ved at kombinere ammonium og kaliumhydroxid.

NH4NO3 (aq) + KOH (aq) → NH3 (g) + KNO3 (aq) + H2O (l)

En alternativ måde hvorpå man kan producere kaliumnitrat uden ammoniak som biprodukt er ved at kombinere ammonium og kaliumchlorid.

NH4NO3 (aq) + KCl (aq) → NH4Cl (aq) + KNO3 (aq)

Kaliumnitrat kan også fremstilles ved en neutralisation af salpetersyre med kaliumhydroxid. Denne reaktion er meget exoterm.

KOH (aq) + HNO3 → KNO3 (aq) + H2O (l)

I industriel målestok fremstilles kaliumnitrat ved en dobbelt fortrængningsreaktion mellem natriumnitrat og kaliumchlorid.

NaNO3 (aq) + KCl (aq) → NaCl (aq) + KNO3 (aq)

Egenskaber 
Kaliumnitrat er letopløseligt i vand, og opløseligheden stiger kraftigt med temperaturen. Kaliumnitrat kan anvendes som oxidationsmiddel, da stoffet ved opvarmning til 550 grader Celsius afgiver oxygen:

2 KNO3(s) → 2KNO2 (s)+O2(g)

Ved yderligere opvarmning til 750 grader Celsius vil den dannede kaliumnitrit blive spaltet yderligere:

2KNO2(s)→K2O(s)+NO2(g)+NO(g)

Anvendelse 
Bruges oftest som gødning, i særlige tilfælde til fremstilling af pyroteknik (fyrværkeri).

Forekomst 
Nitrater findes som naturlige forekomster rundt omkring på Jorden. Salpeterbakterier er de mikroorganismer, som nedbryder noget af det organiske materiale fra planter, dyr, afføring og urin.

Naturlig fremstilling

Se også 
 Kemi
 Krudt
 Nitrat
 Salpetersyre

Kilder 

Kaliumforbindelser
Nitrater
Jern(II)bromid

Jern(II)bromid er en kemisk forbindelse med sumformel:FeBr2. Det brunlige, faste stof er nyttig til syntetiske intermediater; for eksempel bruges det til at sætte jern(II) i porfyriner.

Se også 
 Jern(III)bromid
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Salte
Kemiske forbindelser
Jern(III)bromid

Jern(III)bromid er en kemisk forbindelse med sumformel FeBr3. Det kendes også som ferribromid, og stofffet er rødbrunt og lugløst. Det bruges som lewissyre katalysator i halogenering af aromatisk forbindelser. Det reagerer med vand og giver en sur opløsning.

Se også 
 Jern(II)bromid
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Salte
Kemiske forbindelser
Calciumnitrat

Calciumnitrat er et salt med sumformlen Ca(NO3)2. Det er et stof, der bruges som en letopløselig kunstgødning, og som forhandles under navnet kalksalpeter.

Mursalpeter er calciumnitrat, som dannes spontant i naturen på steder, hvor organiske, kvælstofholdige stoffer rådner i nærheden af kalk. Den dannede ammoniak omdannes bakterielt til salpetersyre, som går i forbindelse med kalken og danner kalksalpeter. Under de fugtige forhold i f.eks. stalde vil krystaller af dette salt kunne vokse frem af murkalken på en næsten organisk måde. Disse "salpeterblomster" er mursalpeter.

Norgessalpeter er et andet navn for calciumnitrat, undertiden med et vist indhold af ammoniumnitrat. Norgessalpeter blev fremstillet i Norge, hvor billig strøm fra vandkraft gør det rentabelt at omsætte brint med kvælstof, så der dannes ammoniak. Ammoniakken kan ved ret simple processer omdannes til salpetersyre. Den neutraliserer man ved hjælp af kalk, og slutproduktet er et dobbeltsalt af calciumnitrat og ammoniumnitrat.

Nitrater
Calciumforbindelser
Ammoniumfosfat

Ammoniumfosfat eller ammoniumphosphat (Kemisk Ordbog) har sumformlen: (NH4)3PO4. Det er letopløseligt og bliver meget anvendt som dobbeltvirkende gødning med betegnelsen "NP-gødning".

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Fosforforbindelser
Ammoniumforbindelser
Magnesiumcarbonat

Magnesiumkarbonat eller magnesiumcarbonat (Kemisk Ordbog) har sumformlen: MgCO3. Det er et stof, som ligner calciumcarbonat i mange henseender, og i naturen findes disse stoffer ofte sammen. Det gælder f.eks. i Dolomitterne, som består af 90% kalk og 10% magnesiumcarbonat. Pulveriseret bjergart derfra sælges under navnet dolomitkalk.

En velkendt reklame bruger udtrykket magnesiumkalk om stoffet.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Salte
Magnesiumforbindelser
Kulstofforbindelser
Oxygenforbindelser
108 f.Kr.



Begivenheder 
 Det koreanske oldtidsrige Choson går under.

Født

Dødsfald 

08
112 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

12
114 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
14
116 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
16
118 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

18
11 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
11
120 f.Kr.



Begivenheder 
 Den germanske stamme Kimbrerne udvandrer fra Danmark mod det sydlige Europa.

Født 
 Verres, romersk magistrat

Dødsfald 

 
20
122 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

22
124 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

24
126 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

26
128 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

28
206 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
06
239 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Quintus Ennius var romersk forfatter.

Dødsfald 

39
333 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

33
346 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

46
398 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

98
39 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

39
500 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Heraklit

Dødsfald 

 
00
50 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
50
51 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Poseidonios, stoisk filosof.
 Ptolemaios 12. Auletes af Egypten

 
51
52 f.Kr.



Begivenheder 

Julius Cæsars hær besejrer en union af gallere.

Født

Dødsfald 

 
52
53 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
53
55 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Lukrets – romersk digter (født ca. 99 f.Kr.).

 
55
56 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

56
57 f.Kr.



Begivenheder 
Gallernes krig mod romerne fase 1.

Født

Dødsfald 

57
58 f.Kr.



Begivenheder 
 Julius Cæsar begyndte sin erobring af Gallien
 Cypern bliver en romersk provins.

Født

Dødsfald 

 
58
59 f.Kr.



Begivenheder 
Byen Firenze blev oprettet.

Født

Dødsfald 

 
59
60 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
60
61 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

61
62 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Lucius Sergius Catilina, romersk politiker

 
62
64 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
64
65 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
65
66 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

66
68 f.Kr.



Begivenheder 
 Julius Cæsar bliver valgt til kvæstor, og sendes til Spanien for at hjælpe med administration af provinskassen

Født

Dødsfald 
 Antiochos fra Askalon, græsk filosof
 Cornelia, Julius Cæsars kone

68
69 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Januar – Prinsesse Kleopatra af Egypten, senere farao Kleopatra 7. af Egypten (fødselsdato usikker, måske i stedet født december, 70 f.Kr.). Død 12. august 30 f.Kr.

Dødsfald 

 
69
72 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

72
74 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Nikomedes 4. af Bithynien, konge af Bithynien

 
74
75 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

75
76 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

76
77 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

77
79 f.Kr.



Begivenheder 
 Roms diktator, Sulla, træder pludselig tilbage.

Født

Dødsfald 

79
80 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Vercingetorix, gallisk høvding og hærfører (død 46 f.Kr.)

Dødsfald 

80
81 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

81
85 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
85
86 f.Kr.



Begivenheder 
 Platons akademi i Athen ødelægges af Mithridates 6. af Pontos og opgives som lærested.

Født

Dødsfald 
 Gaius Marius – romersk general og politiker – født 157 f.Kr.

 
86
87 f.Kr.



Begivenheder 
 Gaius Marius og Lucius Cornelius Cinna tager magten i Rom
Halleys komet

Født

Dødsfald 
 Han Wudi, kinesisk kejser

87
88 f.Kr.



Begivenheder 
Sulla sejrer over forbundsfællerne.

Sulla marcherer mod Rom og får Gaius Marius til at flygte

1. Mitradates-krig begynder.

Født

Dødsfald 

 
88
89 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

89
90 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
90
91 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
91
92 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
92
93 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

93
94 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
94
95 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
95
96 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
96
97 f.Kr.



Begivenheder

Født 
Appius Claudius Pulcher

Dødsfald 

97
98 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

98
99 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Lukrets – romersk digter (død ca. 55 f.Kr.).

Dødsfald 

 
99
Filippinernes flag

Filippinernes nationalflag har to lige brede vandrette bånd i farverne blå (øverst) og rød, med en hvid ligesidet trekant hvis ene side udgør flagets stangside. I midten af trekanten ses en gul sol med otte primære stråler, hver bestående af tre stråler, og i hvert hjørne af trekanten er en gul femkantet stjerne.

Filippinernes flag er unikt ved kunne signalere at landet befinder sig i krigstilstand når det vendes om og hejses med det røde felt øverst. Den blå farve symboliserer nemlig fred mens den røde farve symboliserer patriotisme og blod.

Flag
Flag fra Asien
Nationale flag
Aptrup Mark

Aptrup Mark er et område i den nordvestligste del af Sall Sogn. I området er ca. 10 gårde og huse beliggende omkring vejen mellem Sall og Thorsø. Gårdene er flyttet ud hertil fra Aptrup kort efter 1830.

Sall Sogn
Aptrup

Aptrup er en landsby og et ejerlav i Østjylland placeret i den vestlige del af Sall Sogn. Aptrup ligger i Favrskov Kommune og hører under Region Midtjylland. Byen nævnes første gang i 1396 under navnet Abtrup og en adelsmand ved navn Las Nielsen skrev sig i 1453 med tilføjelsen "i Aptrup".

Ved folketællingen i 1787 havde Aptrup 63 indbyggere fordelt på 6 gårde og 4 huse, hvortil kom smedjen og byhyrden. I 1830 brændte den ene af gårdene. Det gav anledning til, at byens indbyggere henvendte sig til greven på Frijsenborg for at få byen udskiftet. Herefter blev den nedbrændte gård og de fleste af husene flyttet ud af byen. Gårdmændene i Aptrup blev selvejere mellem 1850 og 1860.

Fra 1876 til 1882 var der en friskole i Aptrup. Den blev oprettet, fordi en del forældre var utilfredse med lærer Jacob Jensen i Sall; men da han døde i 1882 vendte børnene tilbage til Folkeskolen.

Lokaliteter i Favrskov Kommune
Sall Sogn
Blokvogn

En blokvogn er en anhænger eller et selvkørende køretøj, der overskrider færdselslovens maksimalgrænser for mål, vægt eller begge dele samtidigt.

Alt afhængig af hvad der overskrides og hvor meget, kan den højest tilladte hastighed sættes til 30, 45, 60 eller 80 km/t.

De fleste blokvogne er vindmølle-transporter eller mobilkraner og deres eventuelle følgelastbiler. Desuden ses en del vogne med varierende kørsel med entreprenørmateriel samt specielle betonpumper der ikke kan registreres som almindelige lastbiler.

Visse blokvogne er specialgodkendte trailere, der i det daglige kører som alle andre trailere, med almindelig gul nummerplade, men som, hvis opgaven kræver det, skifter til de særlige blokvogns-nummerplader og det regelsæt der hører til disse.

De specielle blokvognsplader er lette at genkende, da de i øverste linje har teksten BLOKVOGN og herunder tre sæt af to tal, hvor det første sæt angiver hvilken politikreds der har udstedt nummerpladen, mens de to sidste sæt angiver et løbenummer i intervallet mellem 08 00 og 19 99.

Nogle blokvogne er opbygget så de kan sættes sammen som byggeklodser, typisk i længden, hvis der er brug for flere aksler til at bære læsset, og enkelte kan sættes sammen ved siden af hinanden og kan herved danne en stor platform til at bære ekstremt brede eller lange enheder. Ved sammenkobling af enheder kan lasteevnen komme op over 1000 tons, hvor almindelige vogntog ikke må veje mere end 48 tons for køretøj og læs tilsammen.

Eksterne Links til Producenter 
Broshuis
Faymonville
Nooteboom 
Goldhofer

Entreprenørmaskiner
Lastbiltyper
Anhængere
Balsatræ-slægten

Balsatræ-slægten (Ochroma) er en lille slægt fra Sydamerika. Den har kun én art, den nedennævnte.

Balsatræ (Ochroma lagopus)

Balsatræ er blandt de stærkeste træsorter, når den vurderes i forhold til  dens masse (og massefylde).

Kilder/referencer 
Interessante fakta om balsatømmer (på Engelsk). Citat: "...I virkeligheden betragter man rundt om i verden ofte balsatræ som det stærkeste ved i forhold til vægten. I nogle henseender er det stærkere end ved fra Fyr, Hickory eller endda fra Eg..."

Planteslægter
ØJLUG

Østjyllands Linux User Group (ØJLUG) er en brugergruppe for alle Linux-brugere, -entusiaster og -interesserede i Østjylland.

ØJLUG her til formål at fremme Linux på alle områder, at hjælpe hinanden og andre Linuxbrugere, samt at lave arrangementer for for begyndere og erfarne linuxbrugere.

Historie 
Der manglede en Linux-brugergruppe for Linux-brugere i Østjylland, og derfor besluttede Martin Willemoes Hansen at oprette én. Han sendte et e-brev til Henning C. Nielsen og Gunner Carstens for at høre om de var intereserede i at være med. 

I foråret 2005 blev Østjyllands Linux User Group derfor oprettet af Martin Willemoes Hansen, Gunner Carstens og Henning C. Nielsen.

10. april 2005 kom der for alvor gang i planlægningen af ØJLUG, beslutningen om indkøb af domæne, oprettelse af hjemmeside, e-post-lister og webforum blev taget. Desuden blev det første spæde program planlagt, og udkastet til en pressemeddelelse blev skrevet.

Brugergruppen blev til en forening 1. maj 2005. Martin Willemoes Hansen, Henning C. Nielsen, Gunner Carstens, Mads Darø Kristensen og Dennis Decker Jensen blev valgt ind i bestyrelsen og første version af foreningens vedtægter blev godkendt.

Se også 
 ØJLUG's pressemeddelse ved oprettelsen
 ØJLUG's vedtægter 
 SSLUG

Eksterne links 
 Friheden til at skrive bøger – frit tilgængelige bøger om Linux
 Linux.dk  – websted for danske Linux-interesserede
 Linuxin.dk – dansk internetportal
 linuxwiki.org
 SSLUG's hjemmeside
 ØJLUG's hjemmeside 

Linux
Foreninger fra Danmark