kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tegner (slægt)

Tegner er en dansk slægt, der særligt er knyttet til Helsingør. Slægten Tegner føres tilbage til kronelensmand, brugsskriver ved Limhamn kalkbrud Joran Tegner (ca. 1650-ca. 1709), af hvis sønner øltapper i Malmø Isak Tegner (f. 1693) var fader til smed ved Bremerholm Christopher Tegner (d. 1763) og til skræddermester i København Martin Tegner (d. 1782), hvis sønner var stadsmægler i Helsingør, købmand, kgl. agent Isaach Wilhelm Tegner (1765-1820) og tømrer- og bådebyggermester sammesteds, kaptajn Friderich Christian Tegner (1770-1837); denne var fader til portrætmaler, litograf Christian Martin Tegner (1803-1881) og til litograf Isaac Wilhelm Tegner (1815-1893), hvis sønner var illustrator, professor Hans Christian Harald Tegner (1853-1932) og overretssagfører Georg Vilhelm Tegner (1850-1926); dennes datter, hofviolinistinde Hertha Christine Thode, f. Tegner (1884-1943) var enke efter den tyske kunsthistoriker, gehejmeråd Henry Thode (1857-1920).

Ovennævnte agent Isaach Wilhelm Tegner (1765-1820) var fader til købmand i Helsingør Martin Peter Tegner (1796-1825) — hvis datter Wilhelmine Augusta Tegner (1822-1848) var gift med kommandør Johan Cornelius Tuxen (1820-1883) — til kommandør Peter Wilhelm Tegner (1798-1857) — hvis søn var kaptajn i Marinen Johannes Christopher Tegner (1829-1886) — og til kæmner i Helsingør Ludvig Ferdinant Tegner (1805-1893). Denne var fader til generaldirektør for Statsbanerne Isaac Wilhelm Tegner (1832-1909) — hvis søn var direktør Poul Martin Tegner (1874-1945) — og til premierløjtnant og kammerjunker, senere grosserer og direktør for Kjøbenhavns Handelsbank Jørgen Henry August Tegner (1843-1911), hvis sønner var grosserer Hans Tegner (1878-1948) og billedhugger Rudolph Christopher Puggaard Tegner (1873-1950).

Kilder 
 Albert Fabritius, "Tegner", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Theodor Hauch-Fausbøll, Patriciske Slægter, IV, 1919, s. 184-226.
 Theodor Hauch-Fausbøll, Slægten Tegner, 2. udgave, 1937.

 
Slægter fra Danmark
Tegner (flertydig)

Tegner har flere betydninger:

 Tegner – en person, der udfører tegninger.
 Tegner (slægt) – en dansk slægt.
 Tegnér – en svensk slægt.
Hans Tegner

Hans Tegner er navnet på flere personer:

 Hans Tegner (tegner) (1853-1932) – dansk tegner, illustrator og professor
 Hans Tegner (grosserer) (1878-1948) – dansk grosserer
Engelsholm Højskole

Engelsholm Højskole er en dansk folkehøjskole, der har til huse på Engelsholm Slot.

Højskolen er oprettet i 1940 af Sune Andresen og Frede Bording som en almindelig dansk højskole, der dog havde det særpræg, at det var en fællesskole for både drenge og piger, hvilket ikke var normen. Det var og er stadig en grundtvigiansk højskole.

I 1947 blev der etableret en håndarbejdslæreruddannelse på Engelsholm, til højnelse af dansk broderis stil og kvalitet, primært ledet af Sune Andresens hustru Gudrun Andresen. I 1972-82 var Jørgen Andresen  (Sune Andresens søn) og hans hustru Ellen Birch forstanderpar.
Siden 2011 har Jakob Bonderup været forstander.

Eksterne henvisninger 
  Højskolens hjemmeside 

Folkehøjskoler i Danmark
Etableret i 1940
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vejle Kommune
Asger Karstensen

Asger Kristen Karstensen (22. marts 1874 i Gelsted på Fyn – 9. september 1945 i København) var en dansk redaktør og politiker.

Karstensen var søn af personel kapellan i Gelsted, senere sognepræst i Lille Heddinge Sogn Jens Frederik Karsten Karstensen (1840-1905) og Povline Marie Lassen (1845-1896) og var dermed sønnesøn af Kristen Karstensen. Han blev student fra Birkerød Kost- og Latinskole 1894 og tog filosofikum 1895. 1896-98 var han redaktør af Jacob Scavenius' blad Tidens Krav, fra 1899 redaktør og udgiver af Unio-Korrespondancen, 1895-98 formand for Det unge Højre, 1903-15 medarbejder ved Nationaltidende og fra henholdsvis 1907 og 1911 leder af to upolitiske blades, Sjællands Stiftstidendes og Landmændenes eget Blads, hovedadministration.

Fra juni 1915 til juli 1920 var han redaktør af Frederiksborg Amts Tidende og fra 1926 politisk knyttet til Aalborg Stiftstidende.

Han var uden at opnå valg opstillet som Højres kandidat til Folketinget i Ærøskøbing 1901 og Roskildekredsen 1903 og 1906. 1918-20 var Karstensen medlem af Folketinget valgt på Lolland for Det Konservative Folkeparti og 1917-21 medlem af Københavns Borgerrepræsentation. 1907-20 var han formand for Den konservative Vælgerforening i 7. kreds. I 1920 brød han imidlertid med sit parti på grund af gentagne personangreb fra partifæller. I 1934 blev Karstensen medforpagter af Venstrebladet Langelands Avis og var 1932 og 1935 Venstres folketingskandidat på Langeland.

Fra 1921 var han medlem af Købmandsbankens repræsentantskab.

Hans erindringer Et Liv i Politik udkom i 1940.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1929

Chefredaktører fra Danmark
Personer fra Fyn
Tidligere folketingskandidater fra Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 1910'erne
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingskandidater fra Højre (1881-1915)
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Selvbiografer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Tidligere medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Antisocialistisk Borgerliste
Dansksprogede forfattere fra Danmark
K.M. Klausen

Kristoffer (døbt Christoffer)  Marqvard Klausen (født 28. september 1852 på Lolland, død 19. januar 1924 i København) var en dansk politiker og en af nøglepersonerne i Socialdemokratiets gennembrudsperiode omkring 1900.

K.M. Klausen var søn af gårdejer Claus Jensen (Frimand), tog skolelærereksamen fra Skaarup Seminarium 1873 og Statens udvidede Lærerkursus 1874-1877, var kommunelærer i København 1878-1898 og medbestyrer af Undervisningsanstalten København.

Fra 1890 indtil 1920 var Klausen medlem af Socialdemokratiets hovedbestyrelse, medlem af Borgerrepræsentationen 1893-1900 og folketingsmand for Frederiksbergs 2. kreds fra 1895, medlem af Folketingets Finansudvalg fra 1898 (formand 1914-1918), rådmand i Magistratens 1. afdeling fra 1900 til 1914, medlem af Forsvarskommissionen 1902-1908 og revisor i Sparekassen for Kjøbenhavn og Omegn. I 1914 var han medlem af komiteen for Handels- og Søfartsmuseet.

Han var oprindeligt begravet på Bispebjerg Kirkegård, derefter er gravstedet flyttet til Brønshøj Kirkegård, hvor det siden er blevet nedlagt.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910

Rådmænd i København
Folketingsmedlemmer i 1890'erne
Folketingsmedlemmer i 1900'erne
Folketingsmedlemmer i 1910'erne
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Lærere fra Danmark
Personer fra Lolland
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1800-tallet
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Edvard Erslev

Edvard Erslev (13. december 1824 i Jægersborg – 1. januar 1892 i Charlottenlund) var en dansk geografisk forfatter, far til Anna Erslev, bror til Emil og Jacob Erslev.

Erslev var adjunkt, siden overlærer, i Aarhus og afgik som titulær professor 1871. 1852 udgav han Den danske Stats Geografi, 1855-70 Den danske Stat (med illustrationer) og begyndte 1865 en række geografiske lærebøger, som i lang tid blev meget brugte, flere gange oplagte og oversatte på flere sprog. 

1876 tog Erslev initiativet til stiftelsen af Det Kongelige Danske Geografiske Selskab og var længe sammes fortjenstfulde sekretær og udgiver af dets tidsskrift. 1886 udgav han Jylland, Studier og Skildringer til Danmarks Geografi, vel hans vigtigste bog, hvori han bragte meget nyt frem og bl.a. modbeviste den tidligere lære om den jyske højderyg.

Han blev Ridder af Dannebrog 1864 og fik Fortjenstmedaljen i guld 1858. 1859 var han den første modtager af den svenske kongelige  medalje Litteris et Artibus. Han er begravet på Gentofte Kirkegård.

Eksterne henvisninger 
 
 Biografi  i Dansk biografisk Lexikon

Geografer fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Riddere af Dannebrog
Edvard
Modtagere af Fortjenstmedaljen i guld
Titulære professorer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Anna Erslev

Anna Erslev (15. november 1862 i Aarhus – 18. marts 1919 i København) var en dansk forfatterinde, datter af Edvard Erslev.

Anna Erslev har foruden børnebøger, en kort oversigt over verdenslitteraturen, kunsthistorien og en populær musikhistorie skrevet et par mindre, æstetiske arbejder (først under pseudonymet Anna Borch) Hvorfor? (1888), Stille Kamp (1888), Gamle Historier (1895).

Ulige mere værdi end disse har en afhandling om danske historiske skuespil, også af bibliografisk
interesse; den findes som indledning foran det lyriske folkedrama Kong Valdemar (1890).

Hun er begravet på Gentofte Kirkegård.

Eksterne henvisninger 
 
 Anne Erslev på Dansk Forfatterleksikon
 Anne Erslev på Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Anna
Børnebogsforfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Aarhus
Danskere i 1900-tallet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 19. århundrede
Carl Skovgaard-Petersen

Carl Axel Skovgaard-Petersen (6. oktober 1866 i København – 29. september 1955 ) var en dansk præst og forfatter. 

Han var søn af grosserer Vilhelm Petersen (død 1897) og hustru Caroline f. Skovgaard (død 1907), blev student fra Borgerdydskolen på Christianshavn 1884 og cand.theol. fra Københavns Universitet 1890.

1893 blev han sognepræst i Alslev-Hostrup og 1901 i Mårum; fra sidstnævnte embede tog han sin afsked 1910 for at overtage ledelsen af en bibelskole i København. Han var domprovst og stiftsprovst i Roskilde Stift og provst for Sømme og Voldborg Herreder 1929-36.

Bibelskolen åbnedes 1912. Forinden foretog han en rejse jorden rundt. Bibelskolen fik stor betydning, og som forstander for den har Skovgaard-Petersen udfoldet sine bedste egenskaber, kærlighed til Den hellige Skrift, evne til at gøre Bibelens tanker og især dens personer levende for nutidsmennesker og evne til at føre sine tilhørere ind i bibelstudiet. Med stor
opfindsomhed og endnu større Energi har Skovgaard-Petersen virket for bibelskolen gennem bibelkursus, ikke blot i hovedstaden, men over hele landet. 1923 foretog han en indgående studierejse i Ægypten og navnlig i Palæstina. Han var en betydelig kirkelig journalist og var 1923-34 knyttet til Berlingske Tidende. 

Endelig har han udsendt en lang række opbyggelige og belærende skrifter, hvoraf flere er udkommet i mange oplag, deriblandt Troens Betydning for den, der vil frem i Verden (1901), Kan der leves paa Rationalisme (1903), Troens Hemmelighed (1904), Kan der leves paa religiøs Overtro (1905), en serie småskrifter Korte Ord om store Ting, en anden serie Menneskeskikkelser, Penge og Mennesker (1908) og Ungdommens Bog (1909), Jesu Lignelser (1921),
Erfaringer fra Prækestolen (1921), Landet, hvor Kilderne sprang, I-II (1923—24) og Hvorledes blev Nye Testamente til? (1928). Han udgav sine erindringer under titlerne I Vaarbruddete Tegn og Min Arbejds­dag i Kirkens Tjeneste.

Han var Kommandør af 1. grad af Dannebrog og Dannebrogsmand, medlem af Dansk Kirke i Udlandet, Kirkeligt Verdensforbunds danske afde­lings og Nyborgmødets bestyrelser, medlem af udvalget til en ny over­sættelse af det Gamle Testamente 1919-29, af det Nye Testamente fra 1929 (formand fra 1938), medlem af sam­fundet Pro Fide et Christianismo, for­mand for Kolonien Filadelfia 1922-35 op Missionskurstedet Nyborg Strand 1916-41, formand for Dansk Sømandsmission i fremmede Havne 1930-38, for Valdensermissionen 1929-42 og for Det Danske Bibelselskab 1936-49 (bestyrel­sesmedlem i sidstnævnte 1916, æres­medlem 1949).

Noter

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1949

Eksterne henvisninger 
 

Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Foreningsformænd fra Danmark
Personer fra København
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Domprovster fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Journalister ved Berlingske
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Københavns Åbne Gymnasium
Jean-Philippe Durand

Jean-Philippe Durand (født 11. november 1960 i Lyon, Frankrig) er en fransk tidligere fodboldspiller, der spillede som midtbanespiller. Han var på klubplan tilknyttet Toulouse FC, Girondins Bordeaux og Olympique Marseille. Med Marseille var han med til at vinde både det franske mesterskab samt Champions League.

Durand blev desuden noteret for 26 kampe for Frankrigs landshold. Han deltog ved EM i 1992 i Sverige.

Titler 

Ligue 1
 1992 med Olympique Marseille

UEFA Champions League
 1993 med Olympique Marseille

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Frankrig
Fodboldspillere fra Toulouse FC
Fodboldspillere fra Girondins Bordeaux
Fodboldspillere fra Olympique Marseille
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Fabrice Divert

Fabrice Divert (født 2. september 1967 i Caen, Frankrig) er en fransk tidligere fodboldspiller, der spillede som angriber. Han var på klubplan tilknyttet SM Caen og Montpellier HSC, ligesom han optrådte på lejebasis hos Guingamp. Han nåede desuden at spille tre kampe og score ét mål for Frankrigs landshold. Han deltog ved EM i 1992 i Sverige, men var dog ikke på banen i turneringen.

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Frankrig
Fodboldspillere fra SM Caen
Fodboldspillere fra Montpellier HSC
Fodboldspillere fra En Avant Guingamp
Personer fra Caen
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Gilles Rousset

Gilles Rousset (født 22. august 1963 i Hyères, Frankrig) er en fransk tidligere fodboldspiller, der spillede som målmand. Han var på klubplan tilknyttet blandt andet Sochaux, Lyon, Marseille og Rennes i hjemlandet, samt skotske Hearts. Med Hearts var han med til at vinde den skotske FA Cup.

Rousset blev desuden noteret for to kampe for Frankrigs landshold. Han deltog ved EM i 1992 i Sverige, men var dog i hele turneringen reserve for førstevalget Bruno Martini.

Titler 

Skotsk FA Cup
 1998 med Hearts

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Frankrig
Fodboldspillere fra FC Sochaux-Montbéliard
Fodboldspillere fra Olympique Lyon
Fodboldspillere fra Olympique Marseille
Fodboldspillere fra Stade Rennais FC
Fodboldspillere fra Heart of Midlothian F.C.
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Merle Haggard

Merle Ronald Haggard (født 6. april 1937, død 6. april 2016) var en amerikansk sanger og sangskriver. Sammen med Buck Owens og Haggards band the Strangers var han med til at grundlægge den særlige Bakersfield-lyd, karakteriseret af Fender Telecaster guitar og vokalharmonier med en hårdere kant end den polerede Nashville-country. I 1970'erne var han en fremtrædende repræsentant for den voksende Outlaw Country sammen med blandt andre Willie Nelson og Kris Kristofferson. 

Haggard blev født i beskedne kår i Bakersfield, Californien, hvortil hans forældre flyttede fra Oklahoma under depressionen. Haggard mistede sin far i en alder af ni år og han kastede sig herefter ud i småkriminalitet. Han røg hurtigt i ungdomsfængsel og levede herefter en omtumlet tilværelse med forefaldende arbejde – lovligt og ulovligt – og diverse fængselsophold. 

Efter sin fjerde løsladelse overværede Haggard en koncert med Lefty Frizzell sammen med sin ven, Bob Teague. Efter at have hørt Haggard synge et par sange tillod Frizzell Haggard at optræde ved sine koncerter, og inden længe levede Haggard som fuldtidsmusiker. Trods et vist lokalt omdømme kom han hurtigt i pengenød, han blev anholdt for røveri og sendt i San Quentin-fængslet i tre år. 

I San Quentin overværede Haggard tre af Johnny Cashs legendariske fængselskoncerter. Dette inspirerede ham til at få styr på sit liv og for alvor forfølge en karriere inden for musikken. Efter sin løsladelse begyndte han at indspille hos Tally Records. Hans første sang "Skid Row" udkom i 1962 og i 1964 fik han sit første nationale hit med en genindspilning af Wynn Stewarts "Sing a Sad Song". 

Merle Haggards havde flere mindre hits i slutningen af 1960'erne blandt andet "Mama Tried", der omhandler hans kriminelle fortid, og "Okie From Muskogee", hvor Haggard oppositionerede sig mod Hippiebevægelsen og deres protester mod Vietnamkrigen. På trods af umiddelbare forskelle i deres politiske observans har kunstnere som Grateful Dead og Joan Baez siden optrådt med deres versioner af "Mama Tried". 

Haggards storhedsperiode var de tidlige og midt 1970'ere, hvor han toppede hitlisterne med sange som "Someday We'll Look Back", "Carolyn", "Grandma Harp", "Always Wanting You", og "The Roots of My Raising". Han fortsatte med at optræde og udgive plader over de næste mange årtier. I 1984 vandt han en Grammy for Best Male Country Vocal Performance.

Referencer 

Sangere fra USA
Countrymusikere
Countrysangskrivere
LasG

LasG (født Lasse Bilgrau Giversen) er en tidligere dansk rapper. LasG medvirkede på Niarn's album 'Antihelt', på nummeret "Blok 13".

Senere blev LasG og Niarn uenige om deres samarbejde og Lasse udgik af rapgruppen Blok13. Dette affødte flere numre omhandlende denne tvist: "Derfor" på 9kiloklik EP'en, "Skuespil" på Lasses solo EP, samt "Hva' har du", som udkom som bonusnummer på samme EP.

LasG's debutalbum udkom d. 10. maj 2010, på online mediet Bandcamp og blev af det daværende førende danske rap medie, Danskrap.dk, modtaget med 5/6 stjerner.

LasG er også en del af rapgruppen 9KiloKlik sammen med Mike D' Angelo og Zjakalen. De har sammen udgivet en EP.

Diskografi 
 LasG - Album/Demo/Whatever...

Eksterne henvisninger 
 

Rappere fra Danmark
Tjek fødselsår
Islands håndboldforbund

Islands håndboldforbund ( eller HSÍ) er det officielle håndboldforbund i Island. Islands håndboldforbund har siden 1984 været medlem af det internationale håndboldforbund (IHF). De er også medlem af det europæiske håndboldforbund (EHF) siden 1992. De bestyrer Islands håndboldlandshold og Islands kvindehåndboldlandshold

Forbundet blev etableret i den 11. juni 1967.

Klubhåndbold 
The federation organizes the national handball leagues for both men and women club teams and the Icelandic cup for men and women.

International håndbold 
Island var vært for VM i 1995.

Herrelandsholdet 
Herrelandsholdet har i de seneste år jævnligt optrådt i internationale turneringer. Deres bedste resultat var en sølvmedalje ved sommer-OL 2008. Deres bedste resultat under VM var en femteplads i 1997. De har to gange nået til semifinalerne i EM, hvilket i 2010 endte med en bronzemedalje.
Træneren for det islandske herrelandshold er Geir Sveinsson

Kvindelandsholdetm 
Det er først for nylig at det islandske kvindelandshold er begyndt at spille i internationale turneringer. De har deltaget en gang i VM, hvilket i 2011 endte med en 12. plads. De har deltaget to gange i EM, hvilket endte med en 15.-plads i 2010 og 2012. Holdet har aldrig kvalificeret sig til de olympiske lege.
Træneren for det islandske kvindelandshold er Ágúst Þór Jóhannsson.

Formænd 
 Knut G. Hauksson (?-2013)
 Guðmundur B. Ólafsson (-2013)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Islands håndboldforbund hos EHF 
 Islands håndboldforbund hos the-sports.org 
  

Håndboldforbund
Håndboldforbund
Éric Di Meco

Éric Di Meco (født 7. september 1963 i Avignon, Frankrig) er en fransk tidligere fodboldspiller, der primært spillede som venstre back. Han var på klubplan tilknyttet Olympique Marseille og AS Monaco, ligesom han havde lejeophold hos AS Nancy og Martigues. Med Marseille var han med til at vinde hele fire franske mesterskaber, én Coupe de France-titel, samt Champions League i 1993. Med Monaco vandt han mesterskabet i 1997.

Di Meco blev desuden noteret for 23 kampe for Frankrigs landshold. Han deltog ved EM i 1996 i England, hvor franskmændende nåede semifinalerne.

Titler 

Ligue 1
 1989, 1990, 1991 og 1992 med Olympique Marseille
 1997 med AS Monaco

Coupe de France
 1989 med Olympique Marseille

Champions League
 1993 med Olympique Marseille

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Frankrig
Fodboldspillere fra Olympique Marseille
Fodboldspillere fra AS Nancy
Fodboldspillere fra FC Martigues
Fodboldspillere fra AS Monaco FC
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1996
Buck Owens

Alvis Edgar Owens, Jr. (født 12. august 1929, død 25. marts 2006) var en amerikansk sanger og guitarist. Sammen med Merle Haggard og Owens band The Buckaroos var han med til at grundlægge den særlige Bakersfield lyd, der var  en hårdere og mere upoleret end den samtidige Nashville country. 

Buck Owens fik sit første hit i 1963 med "Act Naturally". The Beatles indspillede senere et cover af sangen med Ringo Starr på vokal. Gennem sin karriere havde Owens 21 hits på førstepladsen af Billboards Country Hitliste. Han var desuden vært for adskillige tv- og radioprogrammer.

Eksterne henvisninger 

Sangere fra USA
Countrymusikere
Personer fra Texas
Vivi Markussen

Vivi Markussen (født 24. oktober 1939 i Aalborg, død 22. december 2010) var en dansk atlet. I sit civile liv var hun kontorfuldmægtig i Lyngby-Taarbæk Kommune.

Vivi Markussen var medlem af Aalborg FF (-1958), IFK Aalborg (1959-1960), Hvidovre IF (1961), Frederiksberg IF (1962-1971) og gjorde comeback i Trongårdens IF (1978-1979)

Vivi Markussen slog igennem som 16-årig med at vinde DM på Århus Stadion 1956 på både 100 og 200 meter. Hun deltog som 19-årig i EM på Stockholm Stadion 1958 på 100 og 200 meter, og året efter deltog hun på 100 meter ved OL 1960 i Rom, hvor hun blev slået ud i kvartfinalen med tiden 12,4 efter 12,2 i indledende heat.

Hun vandt 12 individuelle danske mesterskaber og 14 i stafet og hold i perioden 1956-1971. Syv år efter gjorde hun comeback i Trongårdens IF og vandt to individuelle DM-medaljer, to guld på 4 x 100 meter og guld i hold DM 1979 (Danmarksturneringen). Samme år vandt hun to sølvmedaljer på 100 og 200 meter ved veteran-VM i Hannover.

I Helsingør brød Vivi Markussen den 5. juli 1959 som den første danske kvinde grænsen på 12 sekunder på 100 meter, da hun løb i tiden 11,6, ligesom hun året efter under kvindelandskampen mod Norge på Bislett Stadion i Oslo med 24,9 på 200 meter kunne sprænge endnu en grænse.
Hun var dagen før med til at sætte den danske rekord på 4 x 100 meter stafet. Rekordholdet bestod af Lone Hadrup, Bodil Nørgaard, Anne-Lise Olsen og Vivi Markussen, der løb i den nævnte rækkefølge. Den nye rekordtid 47,9 sek var forbedring på godt to sekunder af den hidtidige rekord, som var sat under olympiaden i London i 1948.
I 1971 satte hun sammen med Alice Wiese, Inge Voigt og Marianne Flytting dansk rekord på 4 x 100 meter med tiden 47,3.

I slutningen af 1970'erne gjorde hun comeback for Trongården IF, for hvem hun ved DM på Glostrup Stadion i 1980 satte en sidste dansk rekord som sidste tur på klubbens 4 x 100 meter-hold med tiden 47,04 sekunder. Da var hun fyldt 40.

Vivi Markussen døde af kræft den 22. december 2010. Hun blev 71 år.

Internationale mesterskaber 
 1960 OL 100 meter 12.2/12,4
 1958 EM 100 meter 12.5
 1958 EM 200 meter 25.4

Danske mesterskaber

Personlig rekord 
 100 meter: 11.6 (+1.9) Helsingør 5.juli 1959
 200 meter: 24,9 Bislett Stadion, Oslo 21.juni 1960

Referencer

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Vivi Markussen 
 Vivi Markussen Biography and Statistics – Olympics at Sports-Reference.com 
 Dansk Atletik Forbund – Dødsfald: Vivi Markussen 1939-2010 

Sprintere fra Danmark
Atleter fra Aalborg FF
Atleter fra IFK Aalborg
Atleter fra Hvidovre IF
Atleter fra Frederiksberg IF
Atleter fra Trongårdens IF
Danske OL-deltagere i atletik
Personer fra Aalborg
Personer døde af kræft