kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skalarprodukt

Skalarprodukt eller prikprodukt er et begreb inden for matematikken, nærmere betegnet vektormatematik, og er et specialtilfælde af matrixproduktet. Skalarproduktet udgør et indre produkt på vektorrummene . Her vises som eksempel skalarproduktet af to tredimensionale vektorer:

— hvor  er vinklen mellem de to vektorer. Resultatet af skalarproduktet er en skalar (et tal), deraf navnet, modsat krydsproduktet, hvor resultatet er en vektor.

Ud fra ovenstående lighedstegn kan skalarproduktet forklares som den størrelse der opnås ved at tage projektionen af den ene vektor ind på den anden, og gange med længden af den anden vektor.

En omskrivning af den ovenstående ligning viser at skalarproduktet kan anvendes til at bestemme cosinus til vinklen mellem to vektorer ud fra vektorernes koordinatsæt, samt deres længde:
 

Generelt set er skalarproduktet på vektorrummet  givet ved
 .

Heraf ses bl.a. at skalarproduktet altid er symmetrisk, idet  for alle vektorer  og , hvilket er et af kravene til et indre produkt.

Som et eksempel på praktisk brug kan man forestille sig Vektor B repræsentere en cyklist der bevæger sig i Vektor B's retning og Vektor A repræsenterer vindretningen (set ovenfra). Hvis scalarproduktet er 0, er de to vektorer vinkelrette på hinanden, og cyklisten har vinden lige ind fra siden. Scalarproduktet er positivt når der er medvind og størst når cyklisten har vinden lige i ryggen. Jo mere negativt scalarproduktet er, jo mere modvind oplever cyklisten.

Se også 
 Vektorprodukt

Vektorer
Analytisk geometri
Normalvektor

En normalvektor er en vektor, der er normal i forhold til en anden vektor. I planen og det tredimensionale rum vil dette sige vinkelret på den anden vektor, men begrebet kan let generaliseres til flere dimensioner end tre.

I tre dimensioner kan man for to vektorer  og  beregne en fælles normalvektor vha. deres krydsprodukt:

Denne normalvektoren har en længde, der er lig arealet af det parallelogram, som de to vektorer udspænder. Se en nærmere forklaring på siden om krydsprodukt.

Planens ligning 

En normalvektor kan benyttes i forbindelse med bestemmelse af en ligning for en plan i tre dimensioner. En plan kan beskrives som en mængde af uendeligt mange punkter bredt ud på en uendelig stor flade, og man kan således beskrive planen som alle de punkter  hvor skalarproduktet mellem normalvektoren og vektor fra et andet punkt i planen  til dette punkt  til er nul. Dette kommer af at at normalvektoren står vinkelret på planen, samt at skalarproduktet mellem to vinkelrette vektorer (en vinkel på 90 grader) giver nul, da . Dette er altså en helt generel beskrivelse af samtlige punkter i en uendeligt stor flade, da der ikke er lagt nogle yderligere bånd på denne definition. Matematisk kan dette udtrykkes ved:

Hvis vi definerer  og , og og normalvektoren som , bliver , og ud fra definitionen af skalarproduktet samt førnævnte definition på planen bliver planens ligning:

,

hvor . Man gør altså brug af normalvektorens koordinater når man beskriver planen med en ligning.

Se også 
 Krydsprodukt
 Normal (matematik)

Vektorer
3-D-computergrafik
Dekan

En dekan (latin decanus) bruges i Danmark om den administrative leder af et fakultet på et universitet.

Titlen stammer oprindelig fra Romerriget. I den romerske hær var en decanus en anfører for ti soldater, fra talordet decem (ti).

Senere blev betegnelsen anvendt i kirken i forskellige sammenhænge. I Benediktinerordenens klosterregel Benedikts Regel fra 500-tallet angav den således en person, der havde opsyn med ti munke. I Norden var dekanen i middelalderens domkapitler en højtstående person, nemlig en af de fire prælater, dvs. ledere. I dag anvendes ordet dekan indenfor den katolske kirke i flere sammenhænge om lederstillinger af forskellig slags.  

Ordet er det samme som det engelske dean og det franske doyen. Ved danske universiteter findes også prodekaner, der kan optræde som stedfortrædere for dekanen. Dekan, prodekan og deres medarbejdere kan tilsammen danne et dekanat.

Kilder 

Kirkelige titler
Stillingsbetegnelser inden for uddannelse
Universitetsfolk
Indre produkt

Et indre produkt er i matematikken en funktion  eller , hvor V er et reelt hhv. komplekst vektorrum, der opfylder tre betingelser. Værdien  skrives dog normalt .

Lad os først se på det reelle tilfælde, så lad i det følgende u, v, w være vilkårlige vektorer i et reelt vektorrum V, og r, s være vilkårlige reelle tal. Nu skal et indre produkt opfylde:
  og .
 .
  og .

Altså er et indre produkt på et reelt vektorrum en positiv definit ikke-degenereret symmetrisk bilinearform.

Et eksempel på et indre produkt, er prikproduktet på , defineret ved
 ,
hvor  og .

I det komplekse tilfælde er reglerne lidt anderledes. Lad nu u, v, w være vilkårlige vektorer i et komplekst vektorrum V, og z, w være vilkårlige komplekse tal. Nu skal et indre produkt opfylde:
  og .
 .
  og .
Anden del af 1. er ofte udeladt af definitionen, da det følger af 2.

Et vektorrum med et indre produkt, kaldes et indre produkt-rum.

Algebra
Normerede rum
Ydre produkt

Det ydre produkt er et begreb indenfor matematikken, nærmere betegnet vektor- og matrixregning. Denne produktdannelse er et specialtilfælde af matrixprodukt for to vektorer. For vektorerne  og  er det ydre produkt:

 

For komplekse vektorer erstattes transponeringen af hermitesk adjungering.

Det ydre produkt er hverken kommutativt eller associativt.

Vektorer
Binære operationer
Vektorprodukt

Vektorprodukt eller vektormultiplikation kan referere til flere produktdannelser inde for matematikken:

 Krydsproduktet – her er resultatet (produktet) en vektor , og det er især dette produkt der kaldes vektorproduktet
 Produktet fra vektorrumsstrukturen – et produkt af typen  hvor  er en skalar; produktet er en vektor
 Skalarproduktet – også kendt som prikproduktet  eller det indre produkt ; her er resultatet en skalar.
 Det ydre produkt – her er resultatet en matrix .

Lineær algebra
Kapitel

Kapitel har flere betydninger:

Kapitel (bog) – en måde at opdele en bog på
Kapitel (fællesskab) – en afdeling under et fællesskab eller forening.
Domkapitel – et fællesskab af præster ved en domkirke
Mit liv er musik

Mit liv er Musik er en spillefilm fra 1944 instrueret af Mogens Skot-Hansen efter manuskript af Kai Berg-Madsen.

Handling 
Vi træffer den unge violinist Erik Smith i familiens skød sammen med sin kone Lise og sin lille datter Lone. Erik er en ung, fremadstræbende musiker, der drømmer om en dag at gøre karriere som fortolker af musikkens store mestre. Ved en koncert, hvor en kendt soloviolinist er nødt til at afbryde, springer Erik Smith ved en pludselig indskydelse til og får sit store gennembrud.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Mogens Wieth
Lis Smed
Ilselil Larsen
Blanche Funch
Charles Wilken
Johannes Meyer

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1944
Kvark

Ordet kvark har flere betydninger eller specialiseringer:
 Kvark (fysik)
 Kvark (mælkeprodukt)
 Quark (tegneseriefigur) - tegneseriefigur opfundet af Peter Madsen
 Quark - tegneserie med figuren af samme navn
Så mødes vi hos Tove

Så mødes vi hos Tove er en dansk spillefilm fra 1946 instrueret af Alice O'Fredericks og Grete Frische efter manuskript af Grete Frische.

Handling 
Otte skolekammerater mødes for at drikke en kop te og opfriske gamle minder. For ti år siden forlod de unge damer skolen med eksamensbeviset i hånden, og nu mødes de - efter disse mange års forløb - hos Tove. Hun er en sød og kultiveret ung frue, herskerinde i et stort og elegant hjem: det ser ud til, at skæbnen har været god ved hende! Tove har haft et mas med at samle veninderne, de var nitten i klassen, men det er kun lykkedes hende at få fat i syv.

Medvirkende 
Illona Wieselmann - Tove
Clara Østø
Gull-Maj Norin
Grethe Holmer
Inger Stender
Betty Helsengreen
Anna Henriques-Nielsen
Poul Reichhardt
Axel Frische
Eigil Reimers
Edvin Tiemroth
Jørn Jeppesen
Helle Virkner
Caja Heimann
Jens Kjeldby
Jeanne Darville
Grete Frische
Ole Monty
Per Buckhøj
Henry Nielsen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Film instrueret af Alice O'Fredericks
Danske film fra 1946
Spillefilm fra Danmark
Mens porten var lukket

Mens porten var lukket er en dansk film fra 1948. Den bygger dog på den svenske film Medan porten var stängd fra 1946 af Hasse Ekman.
Manuskript Paul la Cour.
Instruktion Asbjørn Andersen.

Medvirkende 
Clara Pontoppidan
Thorkild Roose
Mogens Wieth
Berthe Qvistgaard
Gunnar Lauring
Karin Nellemose
Preben Lerdorff Rye
Johannes Meyer
Maria Garland
Ib Schønberg
Tove Maës
William Rosenberg
Erni Arneson
Helge Kjærulff-Schmidt
Asbjørn Andersen
Henry Nielsen

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
Danske film fra 1948
Film instrueret af Asbjørn Andersen
Dramafilm fra Danmark
Den stjålne minister

Den stjålne minister er en dansk film fra 1949.
Manuskript Jens Locher.
Instruktion Emanuel Gregers.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Christian Arhoff
Ib Schønberg
Knud Rex
Erika Voigt
Henry Nielsen
Carl Johan Hviid
Einar Juhl
Anna Henriques-Nielsen
Alex Suhr
Aage Foss

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1949
Spillefilm fra Danmark
Alex Suhr

Alex William Christian Suhr (7. oktober 1898 i København – 29. maj 1964 i Glostrup) var en dansk skuespiller.

Suhr blev uddannet lærer i 1919 og blev elev ved Det Ny Teater i 1921. Han var efterfølgende skuespiller ved teatret frem til 1928.

Han var også leder af Riddersalen 1928. Siden freelance og tilknyttet Danmarks Radio fra 1924.

Han nåede også at indspille en række film. Han var også uddannet kørelærer.

Udvalgt filmografi 

 I kantonnement – 1932
 Han, hun og Hamlet – 1932
 Med fuld musik – 1932
 Københavnere – 1933
 Ud i den kolde sne – 1934
 Kidnapped – 1935
 Min kone er husar – 1935
 Frøken Møllers jubilæum – 1937
 Inkognito – 1937
 Sommerglæder – 1940
 En mand af betydning – 1941
 Tak fordi du kom, Nick – 1941
 Kriminalassistent Bloch – 1943
 En ny dag gryer – 1945
 Sikken en nat – 1947
 Calle og Palle – 1948
 Den stjålne minister – 1949
 Lejlighed til leje – 1949
 Lynfotografen – 1950
 Mariannes bryllup – 1958
 Lyssky transport gennem Danmark – 1958
 Frihedens pris – 1960
 Gøngehøvdingen – 1961
 Reptilicus – 1961
 Sorte Shara – 1961
 Støv på hjernen – 1961
 Dronningens vagtmester – 1963
 Vi har det jo dejligt – 1963

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Eris (dværgplanet)

Eris (officielt 136199 Eris og tidligere kaldt Xena; symbol: ) er en plutoide og den største kendte dværgplanet i solsystemet. Eris er opkaldt efter splidens gudinde Eris, der var mor til alt ondt i den græske mytologi. Dværgplaneten Eris er et trans-neptunsk objekt, som med en diameter på ca. 2400 km er større end himmellegemet Pluto. Den blev opdaget af Michael E. Brown, Chadwick A. Trujillo og David L. Rabinowitz den 8. januar 2005 fra billeder taget den 21. oktober 2003 og opdagelsen blev offentliggjort den 29. juli 2005, den samme dag som et andet objekt, 2003 EL61, fra Kuiper-bæltet blev det.

Eris' størrelse medførte, at dens opdagere og NASA kaldte den solsystemets tiende planet. Dette var, sammen med udsigten til at finde flere objekter i samme størrelsesorden, en af grundene til, at den Internationale Astronomiske Union (IAU) valgte at definere ordet 'planet' mere præcist. Med en ny definition, der blev vedtaget den 24. august 2006, blev objektet, med det daværende navn 2003 UB313, således betegnet som "dværgplanet". Brown har siden hen proklameret, at han billiger den nye betegnelse. Objektets endelige navn ville ikke blive besluttet før objektets status var blevet afgjort og den 13. september 2006 blev det officielle navn, 136199 Eris, besluttet.

Eris er i øjeblikket 97 AU fra solen, dens "skæve" banetur tager 557 år og dværgplaneten er sammen med sin ene kendte måne, Dysnomia, det fjerneste kendte objekt i solsystemet.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

 MPEC listing for 2003 UB313 
 Astronomers Discover "10th Planet"  – Sky & Telescope article
 Slacker Astronomy Interview With Co-Discoverer Trujillo 
 Astronomers at Palomar Observatory Discover a 10th Planet Beyond Pluto  – official webpage (yet to be updated)
 Jet Propulsion Laboratory News Release 
 spaceflightnow.com 
 space.com 

Dværgplaneter
Kuiperbæltet
Trans-Neptunske objekter
Tandfiling

Hos mange folkeslag har man brugt at file på fortænderne så at de fik et særligt udseende. I dag behandler man dem med syre og/eller farve for at gøre dem hvide.

Eksterne henvisninger 

Kropsforandring
Tænder
Haumea (dværgplanet)

Haumea (136108 Haumea, symbol: ; tidligere 2003 EL61, også skrevet som 2003 EL61, tidligere øgenavn "julemanden"), er en dværgplanet og Kuiper-bælteobjekt, opdaget i december 2004 med en størrelse på omkring 28 % af Plutos størrelse.

Historie
Jose-Luis Ortiz, en astronom ved Sierra Nevada Observatory i Spanien, og kolleger opdagede objektet, da de genanalyserede observationer, de havde lavet tilbage i 2003. Derefter så de i andre arkiver og fandt objektet i billeder tilbage fra 1955. Ortiz's gruppe annoncerede deres opdagelse den 29. juli 2005. Et Caltech team ledet af Michael E. Brown havde observeret objektet i et år, men havde ikke offentliggjort deres opdagelse. Brown indvilligede først i at give Ortiz og hans gruppe æren for opdagelsen, men trak sin anerkendelse tilbage, da det blev klart, at den spanske gruppe havde haft tilgang til data fra Browns gruppe, inden de annoncerede deres fund. Øgenavnet "Julemand" stammer fra, at Caltech teamet observerede det tæt på jul (den 28. december 2004). Haumea er opkaldt efter den hawaiianske gudinde for frugtbarhed og børnefødsler. Dværgplanetens måner er opkaldt efter to af gudindens døtre: Nāmaka og Hi'iaka.

Den 29. juli 2005 annoncerede Browns gruppe opdagelsen af et andet Kuiper-bælte objekt, Eris, som er endnu større og længere væk fra dværgplaneten Pluto.

Beskrivelse 
Haumea og dværgplanetens to måner er dækket af krystalinsk is.
 I 2017 blev det offentliggjort i Nature, at Haumea har en planetring omkring sig på samme måde som eksempelvis Jupiter og Saturn. Haumeas største måne ligger i den opdagede ring.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 9 September 2005, BBC News: Record spin rate for cosmic body Citat: "...rotates once every 3.9 hours...Rather than being spherical like Pluto, the object has a shape much like a squashed rugby ball, its discoverers say..."
 NASA visualization of the orbit
 Minor Planets Mailing List entry reporting the discovery 
 MPEC listing for 2003 EL61
 Space.com story: Large new world discovered beyond Neptune
 BBC story: Distant object found orbiting Sun
 Astronomers Discover "10th Planet"  – Sky & Telescope article describing the discovery of 2003 EL61 and 2003 UB313.
 Michael Brown's webpage

Kuiperbæltet
Dværgplaneter
Værftbiller

Værftbiller (Lymexylidae) er en familie af biller. De er 7-18 mm lange. Familien indeholder 37 arter i 7 slægter og er det eneste medlem af overfamilien Lymexyloidea. To af disse arter findes i Danmark, nemlig almindelig værftbille (Elateroides dermestoides) og den sjældne egeværftbille (Lymexylon navale).

Beskrivelse
De fuldt udviklede biller har en aflang kropsform, korte antenner og bløde dækvinger. Mange arter udviser kønsdimorfi, det vil sige, at hanner og hunner har forskelligt udseende. Hannerne er også kendetegnet ved tilstedeværelsen af et specielt buskformet vedhæng på palperne. Som larver lever værftbiller i tunneler under barken af døde eller døende træer, hvor de lever af svampemycelium.

Habitat og adfærd

Værftbiller fra slægterne Lymexylon, Elateroides og Melittomma er skadedyr på skovtræer såsom kastanje, poppel og eg, og  findes i hele verden. Nogle arter er parasitære og forårsager skader på levende træer og beskadiger træstrukturer såsom huse og skibe. Træboreaktiviteter forekommer primært i larvestadiet, hvor larverne skader både splintved og kerneved. Larverne af værftbiller lever i træ, hvor de dyrker mikroskopiske svampe af slægten Alloascoidea, som de lever i symbiose med. En svamp der har en sådan symbiotisk funktion kaldes en symbiont.

Klassifikation 

 Atractocerus
 Australymexylon
 Elateroides (dansk art: Almindelig værftbille,  Elateroides dermestoides)
 Lymexylon (dansk art: Egeværftbille, Lymexylon navale)
 Melittomma
 Melittommopsis
 Promelittomma

Referencer

Biller
Norm (matematik)

Begrebet norm er i matematikken en generalisering af det almindelige begreb længde. En norm er generelt et mål for størrelsen/længden af en vektor i et komplekst vektorrum. Fælles for alle normer er at de karakteriserer det matematiske objekt med en enkelt positiv skalar, der kan anvendes til sammenligning med normen af andre vektorer af samme type.

Definition 
En norm er en funktion f:V → R+ fra et komplekst vektorrum V over i de ikke-negative reelle tal, der opfylder følgende tre egenskaber. Dog bruger man oftest notationen ||v|| for funktionsværdien f(v) (eller man skriver blot, at en norm er en funktion || ⋅ ||:V → R+). En norm på et reelt hhv. komplekst vektorrum V skal under alle omstændigheder opfylde disse tre betingelser:
 ||av|| = |a|⋅||v|| for alle vektorer v ∈ V og a ∈ R hhv. a ∈ C.
 ||v|| = 0 ⇔ v = 0 for alle v ∈ V.
 ||v + w|| ≤ ||v|| + ||w|| for alle v, w ∈ V.
Sidste betingelse går også under navnet trekantsuligheden. Et vektorrum med en norm kaldes et normeret vektorrum.

Eksempler

Den euklidiske norm 
Den mest kendte norm kaldes også den euklidiske norm og det, man normalt forbinder med længden af en vektor i de "almindelige" vektorrum  og . For en vektor  i planet  er den euklidiske norm defineret ved
,
for en tredimensionel vektor  er den defineret ved
,
og for en skalar (altså i det endimensionelle tilfælde) falder denne norm sammen med absolut-værdien. Fx .

n-normer på Rk 

Den euklidiske norm kan på samme måde generaliseres til højere dimensioner. For en vektor  er den euklidiske norm således defineret ved
 .
Faktisk har man en hel familie af normer på  defineret ved
 .
Derfor kalder man under tiden den euklidiske norm for 2-normen. To specialtilfælde af denne er værd at bemærke: For  får man
 
— dvs. 1-normen er summen af vektorkoordinaternes absolutværdi. Det andet specialtilfælde er grænseværdien for . Her dominerer den største af vektorkomponenterne, dvs. 
 

De ovenfor beskrevne normer er langtfra de eneste; forskellige normer passer til forskellige problemer.

Se også 
 Euklidisk geometri
 Ikke-euklidisk geometri
 Metrik (matematik)

Metrisk geometri
Vores Øl

Vores Øl var et slogan benyttet af Carlsberg i starten af 1990'erne. Reklamefirmaet Saatchi & Saatchi vandt reklamebranchens idé-pris for konceptet ved Arnold-prisuddelingen i 1994.

I 2005 udviklede studerende fra IT-universitetet sammen med kunstnergruppen Superflex og brygningseksperter et ølkoncept, som fik navnet Vores Øl. Idéen er at udgive en øl-opskrift under Creative Commons licens , dvs. open source. Ølopskriften kan således benyttes og videreudvikles stort set frit. Dermed bryder konceptet med det traditionelle hemmelighedskræmmeri fra etablerede bryggeriers side. "Vores Øl" er foreløbig udgivet i version 4.0.

Eksterne henvisninger
Free Beer officielle hjemmeside
Superflexs hjemmeside
Danske Arnold-prisvindere siden 1986 (archived)
Blowfly Beer for Online Beer  Citat: "...What is Brewtopia? It's an Open Source beer company..."

Referencer

Presseomtale
28 July, 2005, BBCNews: 'Free' Danish beer makes a splash
Jul. 18, 2005, Wired: Free Beer for Geeks
20. Juli 2005, Spiegel Online: KOPENHAGEN. Studenten brauen Open-Source-Bier

Se også
OpenCola
Danske Ølentusiaster

Ølmærker fra Danmark
Tom & Jerry

Tom & Jerry er en amerikansk animeret mediefranchise og serie af komedie-tegnefilm fra 1940, som er skabt af William Hanna og Joseph Barbera. Bedst kendt for sine 161 animerede kortfilm produceret af Metro-Goldwyn-Mayer, følger serien uvenskabet og konflikterne mellem titelkarakterne, katten Tom og musen Jerry. Flere af tegnefilmene har adskillige gennemgående bikarakterer.

Eksterne henvisninger 

 Tom and Jerry

Tegnefilm fra USA
Duoer
Alfred von Schlieffen

Alfred Graf von Schlieffen (født 28. februar 1833 i Berlin, død 4. januar 1913 i Berlin) var en generalfeltmarskal i Tyskland.

Biografi 
Han blev født som søn af en preussisk generalmajor og trådte ind i den preussiske hær i 1854. I 1863 kom han i generalstaben. 1866 deltog han som kaptajn i slaget ved Königgrätz (krigen mod Østrig) og 1870/71 som major i krigen mod Frankrig. Fra 1876-1884 var han øverstbefalende for Ulan-garderegimentet og medlem af den store generalstab. 1884 blev han afdelingschef i den store generalstab og i 1888 overkvartermester og dermed stedfortræder for generalstabschefen Alfred Graf von Waldersee. Den 7. februar 1891 afløste han Waldersee som chef for generalstaben. 1903 udnævnt til generaloberst. 1905 fremlagde han den efter ham opkaldte Schlieffen-plan. Schlieffen blev pensioneret 1. januar 1906, men blev i 1911 udnævnt til generalfeltmarskal. Han døde den 4. januar 1913 i Berlin. Kejser Wilhelm 2. viste ham den sidste ære ved at lægge en krans på hans grav.

Schlieffen var en brillant militærteoretiker og helt på linje med Frederik den Store af Preussen, Carl von Clausewitz og Grev von Moltke den ældre. I eftertiden har Schlieffen ikke fået samme anerkendelse som sine tre forgængere. Nogle forfattere som den tysk-amerikanske Sebastian Haffner har kritiseret Schlieffen-planen for at være urealistisk.

Denne kritik overser dog et væsentligt punkt. Schlieffen var udmærket klar over, at en tofrontskrig mod Frankrig og Rusland var en næsten uoverkommelig opgave, specielt hvis England også blev involveret. Samlet set ville de tyske tropper stå overfor en meget stor overmagt. Netop derfor tog han i sit arbejde udgangspunkt i slaget ved Cannae, hvor Hannibal trods en knusende romersk overmagt formåede at afgøre slaget til sin fordel.

På grundlag af disse studier udviklede han ideen om den dobbelte omfatning (knibtangsmanøvre). Med hurtige bevægelser og dybe gennembrud skulle dele af de fjendtlige enheder omfattes, indkredses og nedkæmpes. Med hurtige og dristige manøvrer skabes en lokal overlegenhed i tid og rum, der udnyttes til at gennemtvinge en hurtig afgørelse og nedkæmpe en del af den fjendtlige styrke, hvorefter styrkerne frigøres til nye opgaver.

Schlieffen skabte det teoretiske grundlag for den moderne lynkrig, og hans ideer har været afgørende langt ud over hans egen tid, ikke bare ved Tannenberg, men også ved senere konflikter som 6 dages-krigen i 1967 eller befrielsen af Kuwait i 1991.

Alfred Graf von Schlieffen har skrevet følgende bøger:
 Militärische Vorbereitung der Jugend im Bereich des XX. Armeekorps, W. E. Harich, Allenstein, 1916
 Cannae, E.S.Mittler&Sogn, 1936
 Die taktisch-strategischen Aufgaben aus den Jahren 1891-1905, E.S.Mittler&Sogn, 1937
 Die Großen Generalstabsreisen – Ost – aus den Jahren 1891-1905, E.S.Mittler&Sogn, 1938
 Gneisenau, Insel-Verlag, 1933
 Friedrich der Große, E.S.Mittler&Sogn, 1927
 Briefe, Vandenhoeck & Ruprecht, 1958

Eksterne henvisninger 

 Alfred von Schlieffen's bog Cannae (på engelsk) 

Grever fra Tyskland
Feltmarskaller fra Preussen
Personer fra Berlin
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Militærteoretikere