kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lindved (herregård)

Lindved er en lille herregård, som nævnes i 1470. Lindved ligger ca. 6 km syd for Odense-centrum i Stenløse Sogn, Odense Herred, Odense Kommune. Hovedbygningen er opført i 1620 og tilbygget i 1798-1842.

Ejere af Lindved 

 (1470-1477) Peder Marsvin 
 (1477-1524) Jørgen Pedersen Marsvin 
 (1524-1528) Anne Andersdatter Passow gift Marsvin
 (1528-1534) Peder Jørgensen Marsvin 
 (1534-1544) Karen Pedersdatter Marsvin gift Bille
 (1544-1573) Erik Bille
 (1573-1618) Knud Eriksen Bille / Ove Eriksen Bille
 (1618) Peter Ovesen Bille
 (1618-1644) Jørgen Hartvigsen
 (1644-1664) Dorthe Skinkel
 (1664-1674) Slægten Skinkel
 (1674-1678) Anne Vind gift von der Kuhla
 (1678-1692) Jochum von der Schiøtz
 (1692-1722) Frederik von Gersdorff
 (1722-1756) Johan Frederik Brockenhuus
 (1756-1762) Caspar Christopher Brockenhuus
 (1762-1770) Vibeke Margrethe Juel gift (1) Brockenhuus (2) Ahlefeldt
 (1770-1798) Hans Adolph Ahlefeldt
 (1798) Søren Hillerup
 (1798-1803) Johan Jacob Mylius
 (1803-1819) Christian Hansen Berg
 (1819-1869) Jens Christiansen Berg
 (1869-1889) Henrik Christian Otto Jensen Berg
 (1889-1896) Henrik Christian Otto Jensen Bergs dødsbo
 (1896-1902) Enke Fru Vilhelmine Berg
 (1902-1905) O. Sørensen
 (1905-1908) J. Thordahl
 (1908-1912) proprietær Steenbeck
 (1912-1918) F. Tutien
 (1918-1919) Folmer Hansen 
 (1919-1953) H. J. Andersen
 (1953-1955) Paula Christiansen
 (1955-1963) D. Andersen gift Christiansen
 (1963-1973) Svend Andersen / John Sørensen
 (1973-1993) Forskellige Ejere
 (1993-2000) Innovision A/S
 (2000-) Lindvedgård ApS

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Odense Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Odense Kommune
Nysted Efterskole

Nysted Efterskole er en praktisk orienteret efterskole. Skolen er beliggende i Nysted på Lolland. Skolen har ca. 30 fastansatte lærere og omkring 120 elever.

Undervisning 
Nysted Efterskole er en almen efterskole med erhvervsrettede linjer.

Skolen optager drenge og piger på 8., 9. og 10. årgang og tilbyder afgangsprøve på FP9 og FP10 niveau.

Skolen tilbyder otte linjer:
 IT og eSport
 Ridelinje
 Kunsthåndværk & Design
 Cross & Bocart
 Auto & Teknik
 Smedelinje
 Natur & Tømrer
 Landbrug & Maskiner

I 2012 og 2019 havde skolen det dårligste karaktergennemsnit blandt landets skoler, men skyldtes ifølge lederen skolens sigte på praktisk orienterede elever.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Skolens officielle hjemmeside.
 Nysted Efterskole på efterskoler.dk .

Efterskoler
Efterskole
Etableret i 1977
Molich 10 M

Molich 10 Meter, ofte skrevet Molich-X-Meter, er en 12-meters sejlbåd tegnet i 1972-73 i Hundested af Poul Molich efter idé af Jan Ebert og Peter Holm. Den første båd blev bygget af Molich og kaldt "Styrbjørn." Produktionen stoppede i 1991, men det er stadig muligt at få bygget en på Hundested Bådebyggeri. Prisen for en ny Molich 10 Meter ligger omkring en million, mens en brugt fås for det halve. Sejlmærket ligner et X, altså 10 i romertal.

10 eller 12 meter? 
Molich 10 Meteren er 12 meter over alt, men kun 10 meter i vandlinien. Derfor er den længere, end 10-metere normalt er. Den er en båd, der sætter sejlegenskaber langt højere end komfort. Således er ståhøjden under dæk kun 1,52 m. Til gengæld er den lang.

Indretning 
Der er bygget ca. 50 både med forskellige indretninger. Det mest normale er dog en traditionel aptering med to køjer i forkahytten, der er placeret midtskibs, og to køjer i hovedkahytten. Desuden findes oftest en stikkøje om bagbord og en kistebænk om styrbord. Desuden er der god plads til at stuve sejlene væk foran begge kahytter samt agter.

Maden tilberedes lige under skydeklappen, for at udluftningen skal være optimal, og kokken skal have plads til at stå op.

Sejlads 
Molich-X-Meteren er en hurtig båd, med et LYS- (SRS-)tall på 1,24. Gennem 70'erne og 80'erne har båden sat mange omsejlingsrekorder, bla havde båden i mange år omsejlingsrekorden på Sjælland Rundt (Sølvspiler-pokalen) samt Danmark¨Rundt. I god vind løber den let 7 knob på kryds.

Rigtigt trimmet går Molichen godt på alle kurser. Molich-X-meterens retningsstabilitet er ganske enkelt uovertruffen.

Der findes to forskellige ror til Molichen: Det oprindelige med en stor forfinne og en nyere udgave uden forfinne kaldet et spaderor. Det oprindelige ror bevirkede, at båden aldrig skar op på hård spilersejlads samt var meget kursstabil, men til gengæld var den svær at manøvre på lidt plads. De både, der er bygget efter 1984 er forsynet med spaderor, og mange af dem, der er bygget før 1984 har også skiftet roret ud. De nye ror giver en lidt mere levende båd, der er hurtigere at vende.

Stævnen er skarp og dyb, mens agterskibet er fladt og bredt. Det bevirker, at Molichen kan blive på bølgerne længere end de fleste andre både og dermed give en mere rolig sejlads, der kan holde søsygen lidt på afstand.

Ylvaen er den båd, der minder mest om Molichen.

Kilder/Eksterne links 

 Molich-X-meter klubben

Kølbåde
Johannes Hofmeister

Johannes Gjurup Hofmeister (1. december 1914 i Hjørring – 26. august 1990 I Hjørring) var en dansk kunstner.

Hele sit liv boede Hofmeister på Hjørring-egnen. I årene 1966-90 boede han i Vennebjerg Mølle, som han ejede indtil 1987. Motiverne fandt han i sit hjem eller i landskabet omkring ham.

Hofmeister voksede op i et religiøst hjem, hvilket hans tidligste værker bærer præg af. Det er høje figurbilleder, hvor højtideligheden er lige så udbredt i de verdslige motiver med mennesker på arbejde eller i hjemmet som i de religiøse motiver med bedende figurer. Hofmeisters tidlige stil var naturalistisk med tendens til en farvemæssig og lineær forenkling. Omkring 1952 åbnede motivverdenen sig i Hofmeisters værker, og de første billeder fra Hjørring Bjerge dukkede op. Selvom Hofmeister nu fandt alle sine motiver udendørs, vedblev de at være lukkede scenerier. Man synes at være konfronteret med en scene, hvor de statuariske figurer er tavse og tænksomme aktører. Fra 1950 udviklede Hofmeister sine udendørsmotiver: Landskab, huse og figurer i et stiliseret formsprog.

I Folketinget på Christiansborg Slot hænger et maleri af den socialdemokratiske statsminister Jens Otto Krag, malet af Hofmeister.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Kunstnere fra Danmark
Personer fra Hjørring
Romersk borger

En romersk borger var en mand med visse rettigheder i- og over for systemet. Han kunne indgå lovligt ægteskab, indgå andre juridiske kontrakter og stille op til valg om offentlige poster. Han havde retten til at sagsøge anden part – og kunne selv blive sagsøgt. Han havde også ret til at indgive klager over magistratens afgørelser, og kom han under anklage for en lovovertrædelse, havde han ret til at få sin sag for retten. Det gav ham mulighed for at forsvare sig for en dommer. Desuden kunne han ikke underkastes tortur og kun idømmes dødsstraf i tilfælde i forræderi. I så tilfælde skulle hans sag føres i Rom og, hvis han dømtes skyldig, måtte han ikke henrettes ved korsfæstelse. Endelig havde borgeren ret til at søge om optagelse i de romerske legioner.

Der var forskellige måder at blive romersk borger på. Ethvert barn, som var født i et lovligt ægteskab, hvor manden var romersk borger, blev automatisk borger. Ikke-romerske soldater i troppeformationer, som skulle støtte de romerske legioner i kamp, kunne også efter endt tjeneste blive tildelt borgerskab, og i de tilfælde ville det samme gælde for deres børn. 
Ligeledes blev slaver, som blev sat fri af romerske borgere, automatisk borgere, og eks-slavernes børn havde også ret til borgerskab. Enkeltpersoner, som havde ydet en enestående indsats for republikken, kunne som æresbevisning få borgerskab. Endelig kunne han mod en stor sum penge købe sig borgerskab. Med tiden blev alle personer i de latinske (italiske) stater optaget som borgere, og senere blev endda hele provinser tildelt borgerskab.

Kvinder var ikke borgere som sådan, men havde juridisk status med færre rettigheder.

Begrebet 'borger' fandtes kun i den romerske republiks tid, som ofte fastsættes fra år 510 f.Kr. til år 44 f.Kr. hvor Julius Cæsar blev diktator. Man kan dog også fastsætte republikkens endeligt til år 27 f.Kr., hvor senatet tildelte Octavian titlen 'augustus' som betyder 'den ophøjede' eller 'guddommelige'.

Ikke-romerske borgere 

En ikke-romersk borger var en borger, der i antikkens Rom oftest var slave eller arbejder. En ægte romersk borger kunne opnå magt og var i det hele taget respekteret og anerkendt af både kejseren, senatet etc. Som slave var man en ærbødig undersåt og skulle tjene sin herre, der havde fuld kontrol over én. En slave kunne kun komme fri fra arbejdet ved at købe sig fri eller blive romersk borger. Det var en fordel for soldaterne at blive romerske borgere. De havde flere rettigheder i byen, skønt de kun var slaver for det antikke styre.
Paulus påberåbte sig ofte sine rettigheder som romersk borger.

Se også 
 Romerret   –   Romerriget   –   Rom

Litteratur 
 The Complete Roman Army af Adrian Goldsworthy redigeret af Thames & Hudson.

Eksterne henvisninger 
 Roman citizenship

Borger
Lindved

Lindved henviser til flere artikler:

 Lindved (herregård) – en herregård beliggende ca. 6 km syd for Odense Centrum.
 Lindved (Rårup Sogn) – en by og et ejerlav i Rårup Sogn, Hedensted Kommune
 Lindved (Sindbjerg Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Sindbjerg Sogn, Hedensted Kommune
 Lindved (Stenløse Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Stenløse Sogn, Odense Kommune
 Lindved Å – Å på Fyn.
 Lindved (Sydslesvig) – en landsby i Sydslesvig
Lundsgård (Revninge Sogn)

Lundsgård er en gammel hovedgård, som nævnes i 1435. Gården ligger i sydøst for Kerteminde, i Revninge Sogn, Bjerge Herred, Kerteminde Kommune. Hovedbygningen er opført i 1765 ved Georg Dietrich Tschierske.

Lundsgård blev i 1768 ophøjet til Stamhuset Lundsgård for Elisabeth Juel, gift lensgrevinde Ahlefeldt og efterkommere af hende. Stamhuset blev ophævet i 1927 efter lensafløsningen i 1919.

Lundsgård Gods er på 729,1 hektar

En rute i Danske Digterruter er skabt ved Lundsgård for Agnes Henningsen.
Hendes erindringsbog Let Gang paa Jorden beskriver hendes barndom og ungdom på Lundsgård.

Ejere af Lundsgård 

 (1435-1467) Peder Pedersen Hogenskild
 (1467-1482) Cecilie Bernikesdatter Skinkel gift Hogenskild
 (1482) Ceceilie Pedersdatter Hogenskild gift Bryske
 (1482-1500) Iven Bryske
 (1500-1507) Palle Andersen Ulfeldt
 (1507-1525) Knud Pallesen Ulfeldt
 (1525-1536) Ellen Knudsdatter Ulfeldt gift (1) Fikkesen (2) Present (3) von Mehlen
 (1536-1550) Hans von Mehlen
 (1550-1576) Palle von Mehlen
 (1576-1580) Anne Lauridsdatter Knob gift von Mehlen
 (1580-1609) Hans von Mehlen
 (1609-1630) Agathe Pallesdatter von Mehlen gift (1) Rodsteen (2) Kaas
 (1630-1643) Palle Rodsteen
 (1643-1671) Marqvard Rodsteen
 (1671-1672) Karen Juul gift (1) Rodsteen (2) Lützow
 (1672-1693) Hugo Lützow
 (1693-1696) Markvard Lützow
 (1696-1715) Frederik Lützow
 (1715-1725) Anne Sidonie Podebusk
 (1725-1744) Margrethe von Levetzow gift von Dewitz
 (1744-1745) Margrethe Raben-Levetzow gift Reventlow
 (1745-1747) Ditlev Reventlow
 (1747-1774) Jens Juel
 (1774-1803) Elisabeth Jensdatter Juel gift Ahlefeldt-Laurvig
 (1803-1856) Christian Johan Frederik lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (sønnesøn)
 (1856-1877) Julie Louise Wedell-Wedellsborg, enke lensgreve Ahlefeldt-Laurvig
 (1877-1889) Frederik Ludvig Vilhelm lensgreve Ahlefeldt-Laurvig
 (1889-1917) Christian Johan Frederik lensgreve Ahlefeldt-Laurvig
 (1917-1939) Frederik Ludvig Vilhelm lensgreve Ahlefeldt-Laurvig (d. 1947)
 (1939-1967) Hans Henrik Iuel og Thyra Johanne Annie komtesse Ahlefeldt-Laurvig gift Iuel
 (1967-1968) Hans Henrik Iuel og Thyra Johanne Annie Iuel / Peder Iuel
 (1968-2006) Hans Henrik Iuel og Thyra Johanne Annie Iuel / Hans Henri Rudolf Iuel
 (2006-) Hofjægermester Hans Henri Rudolf Iuel og frue Vini født Kjærsgaard.

Henvisninger

Eksterne henvisninger og kilder 
 Lundsgård Gods’ websted
 Dansk Center for Herregårdsforskning]: XXX
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Kerteminde Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Kerteminde Kommune
Filmpris

En filmpris er en hædersbevisning, der gives til en person eller en gruppe af personer som anerkendelse for en præstation inden for filmens verden. Med mange filmpriser følger en statuette, og i nogle tilfælde et pengebeløb (for eksempel Nordisk Film Prisen).

Filmpriser kan hovedsageligt inddeles i tre grupper: Priser uddelt af filmindustrien, hvor personer, der arbejder i filmbranchen vælger vinderne; Kritikerpriser, der uddeles af en gruppe eller organisation af filmkritikere (filmanmeldere); og festivalpriser, der gives for film, der er blevet vist ved en bestemt filmfestival. Dertil kommer filmpriser, der uddeles af andre personer eller organisationer, som for eksempel Nordisk Råds Filmpris.
 
En særlig variant er de såkaldte "mock awards" ("hånepriser"), der typisk belønner fiaskoer eller atypiske "præstationer". De uddeles typisk af personer eller organisationer, der har mindre prestige end store brancheorganisationer som Academy of Motion Picture Arts and Sciences (der uddeler oscaren) – for eksempel af komikerorganisationer eller individuelle forfattere.

Nedenfor er listet danske filmpriser samt et udpluk af de vigtigste udenlandske og internationale filmpriser.

Branchepriser 
 British Academy Film Awards (BAFTA-prisen) - britisk filmpris
 GuldDok – dansk dokumentarfilmpris, der uddeles af Producentforeningen ved filmfestivalen CPH:DOX
 Nordisk Film Prisen
 Oscar (Academy Awards)
 Robert

Kritikerpriser 
 Bodilprisen
 Golden Globe

Festivalpriser 
 Buster – dansk børnefilmpris
 Golden Swan – uddeles ved Copenhagen International Film Festival
 Grand Prix – kort- og dokumentarfilmpris, der uddeles ved Odense Filmfestival
 Guldbjørnen – uddeles ved Filmfestivalen i Berlin
 Guldløven – uddeles ved Filmfestivalen i Venedig
 Den Gyldne Palme – uddeles ved Filmfestivalen i Cannes
Vennesla

Vennesla er en indlandskommune i Agder fylke i Norge. Den grænser til Kristiansand i syd, Songdalen og Marnardal i vest, Evje og Hornnes i nord og Iveland og Birkenes i øst.

Befolkning 
Vennesla kommune havde i 2019 14.630 indbyggere, hvoraf 76 % er bosat i kommunens to byer , Vennesla og Skarpengland. Vennesla, kommunens administrationscentrum, havde pr. 1. januar 2004 10.985 indbyggere, og er dermed den næststørste by i Vest-Agder, og den tredjestørste på Sørlandet, efter Kristiansand og Arendal. Skarpengland havde på samme tidspunkt 465 indbyggere.

Indbyggertallet i kommunen voksede stærkt i årene efter 1. verdenskrig fordi kommunens industrivirksomheder havde et stort behov for arbejdskraft. I de senere år er væksten aftaget. I perioden 1995-2005 voksede folkemængden med 6,0 %.

Historie 
Vennesla blev «storkommune» i 1964 da de tre kommuner Vennesla, Hægeland og Øvrebø blev slået sammen til én. Denne sammenlægning er i kommunevåbenet symboliseret med en guldfarvet krone over det oprinnelige våbenskjold.

Erhvervsliv 
Elven Otra som løber gennem Vennesla, har givet naturlige forudsætninger for en række industrivirksomheder i kommunen. Nogle var oprindelig baseret på tømmeret, som blev flådet på elven, andre på elektrisk kraft. Hovederhvervene i kommunen er skovbrug og industri. 77% af arealet er dækket af skov.

Kommunikation 
Vennesla har to jernbanestationer på Sørlandsbanen. Vennesla Station på Vikeland har fortsat togstop med afgange til og fra Stavanger, Kristiansand, Arendal og Oslo, men stationen er ubetjent. Den nu nedlagte Grovane Station (udgangsstation for den nedlagte Setesdalsbanen, nu museumsjernbane) ligger ca. 2 km nord for kommunecenteret. Stationene blev oprindelig bygget til Setesdalsbanen og stod færdige i 1895. Vennesla Station ligger 350,1 km fra Oslo V.

Rigsvej 9 (Setesdalsvejen) som forbinder Kristiansand med Setesdal går gennem kommunen.

Den smalsporede museumsjernbane Setesdalsbanen er en turistattrakton i Vennesla. Der køres ordinære tog og chartertog på det gamle spor fra Grovane til Røyknes Station fra april til december.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Vennesla på kort fra Kulturnett.no 
 Setesdalsbanen museumsjernbane

Kommuner i Agder
 
Kommuner i Vest-Agder
Byer i Norge
Motionscykelløb

Motionsløb indenfor cykling er cykelløb for motionister. Motionister er folk, der bruger sporten til at holde sig i form. Motionsløb kan være en hobby og kan være en måde at få venner på. Motionsløbene bruger man til at træne sig, men også for at møde nye mennesker og konkurrere med venner, om hvem der er bedst. Man kan eventuelt få et diplom med hjem, så man har mindet om en oplevelse. 

Cykelmotionsløb er bl.a. Sønderjylland rundt på cykel, Amager Rundt, Mølleåturen, Sjælsø Rundt, Sjælland på tværs, Sjælland Rundt, Helsinge Rundt, Aarhus-København og Tour de Vest. Der er også løb i udlandet, f.eks. styrkeprøverne i Norge og Sverige og Paris-Brest-Paris i Frankrig.
Åseral

Åseral er en indlandskommune i Vest-Agder fylke i Norge med store højlands- og fjeldområder. Åseral blev oprettet som selvstændig kommune i Aust-Agder fylke i 1837. I 1880 blev den overført til Vest-Agder.

Åseral grænser til Hægebostad og Kvinesdal i vest, til Aust-Agder i nord og øst og til Audnedal i syd.

Jord- og skovbrug er vigtige erhverv, og 23% af de beskæftigede arbejder i disse primærnæringer. Turisme er et satsningsområde i kommunen som har tre hytteområder og tre alpincentre: Bortelid, Ljosland og Eikerapen. Disse områder er i stærk udvikling med stor byggeaktivitet.

Den øvre del af Mandalselvsystemet ligger i Åseral og består her af tre hovedløb: Skjerka, Monn og Logna. Disse mødes i søen Øre, og fra Øres udløb er navnet Mandalselven.

Åseral er en kraftkommune med flere dæmningsanlæg og fem kraftværker: Håverstad, Logna, Skjerka (gammel/ny) og Smeland. De har en samlet årsproduktion på 1.522GWh.

Åseral er en bygd med et aktivt kulturliv. Hver sommer trækker Eikerapen Roots Festival, en festival for country, blues og folkemusik og en bygdeudstilling tusindvis af mennesker til Åseral.

Eksterne henvisninger 
 Åseral Kommune
 Eikerapen Roots Festival
 Kultur i Åseral på kort fra Kulturnett.no
 Norges sydligste fjeldparadis 

Vintersportssteder i Norge
Kommuner i Vest-Agder
Seksdagesløb

Seksdagesløb er cykelløb på bane, hvor man konkurerer i en række discipliner over 6 dage. Herunder parløb, udskilningsløb, sprint, omgang på tid, og en masse andre, som kan variere alt efter arrangørens præferencer Før i tiden kørte man seks dage i træk, og der skulle i hele løbsperioden på 6 døgn, være mindst en rytter fra hvert par på banen.

Under seksdagesløbene i Forum København i starten af 1960'erne var Kay Werner og Palle Lykke favorit som par nummer 7. Palle Lykke blev erstatning for Evan Klamer, han kunne ikke holde til den hårde sport.

Blandt kendte seksdagesløb er Københavns seksdagesløb, hvor par nummer 7 er rent dansk par. Dette blev dog ikke overholdt i 2006, da Jakob Piil var skadet og Jimmi Madsen måtte danne par med Giovanni Lombardi. Det sker med mellemrum, at det ikke er to danskere som par nummer 7.

Banesæsonen går fra september/oktober til marts. Det københavnske seksdagesløb bliver kørt i februar, og har de senere år været i Forum (1934-1997), Brøndby Hallen (1998) og senest i Ballerup Super Arena (2002, 2005-), mens Parken ikke ville tage tilbuddet uden at få det i tre år. I provinsen har Århus (1954-1961) og Herning (1974-1983, 1995-1998) desuden arrangeret løb.

Spillefilm 

Seksdagesløbet er en dansk film fra 1958 med Poul Reichhardt i hovedrollen.

Eksterne henvisninger 

 Seksdagesløb i Ballerup Super Arena 
 Det københavnske 6-dagesløb af Henrik Elmgreen
 6D Index af CykelKurt

Cykelsportsdiscipliner
Banecykling (cykelsport)
Niels Peter Jensen (komponist)

Niels Peter Jensen (23. juli 1802 i København – 19. oktober 1846) var en dansk komponist, fløjtenist og organist.

Han var søn af smedemester Nicolai Jensen i København. Niels Peter Jensen mistede som barn synet og var dermed udset til et liv i elendighed og fattigdom. Han fik en smule undervisning af sin mor, men i 1811 blev der ved det private selskab Kædeordenens virksomhed oprettet en undervisningsanstalt for blinde. Niels Peter Jensen blev optaget på skolen. Her bemærkedes hans anlæg for musik, og han blev bl.a. af kapelmusikerne Philip Seydler og Peter Christian Bruun uddannet til en fortrinlig fløjtespiller. Friedrich Kuhlau, der interesserede sig meget for ham, gav ham en grundig undervisning i musikteori, og A.W. Hartmann (J.P.E. Hartmanns far) lærte ham at spille orgel.

Det var uhørt, at en blind kunne varetage et embede, og der rejste sig derfor en stærk modstand, da Niels Peter Jensen søgte ansættelse som organist. Men med gode anbefalinger fra ansete mænd som Kuhlau, Weyse og Claus Schall lykkedes det ham i 1828 efter flere forgæves forsøg at få ansættelse som organist ved Sankt Petri Kirke i København.

Selv om embedet var dårligt lønnet, fik han en position i byens musikliv og blev efterhånden en søgt lærer. Samtidig komponerede han flittigt. Allerede som 15-årig havde han komponeret en trio for fløjte, klarinet og cello, og ved en forestilling d. 16. april 1820 på Det Kongelige Teater til fordel for Blindeinstituttet udførtes en kantate af ham. Adam Oehlenschläger, der satte megen pris på ham, overdrog ham i 1827 at skrive ouverturen og en del af musikken til Væringerne i Miklagård, ligesom han også skrev musik til flere af Oehlenschlägers kantater.

Værker 
 Forskellige lejlighedskantater
 Robinson, et syngestykke, som blev opført på Det kgl. Teater 
 En del musik for fløjte.

Kilde 
 Denne artikel er en bearbejdelse af artiklen i Dansk Biografisk Leksikon, 1. udgave, 1905.

Organister fra Danmark
Komponister fra Danmark
Fløjtenister fra Danmark
Romantikkens komponister
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Martha

Martha er et pigenavn, der stammer fra det hebraiske ord for "frue". Navnet forekommer i Bibelen og er derfor bredt forekommende i den jødiske og kristne verden.

På dansk forekommer også varianterne Marta og Marte.

Kendte personer med navnet
 Martha (Bibelen), Lazarus' søster fra Det Nye Testamente.
 Martha Christensen (1926-1995), dansk forfatter.
 Martha Graham (1894-1991), amerikansk danser og koreograf.
 Martha Stewart (født 1941), amerikansk modedronning.
 Martha Wainwright (født 1976), canadisk sanger.
 Marta (fodboldspiller) (Marta Vieira da Silva) (født 1986), brasiliansk fodboldspiller.

Navnet anvendt i fiktion
 Martha (film) er en dansk film fra 1967 instrueret af Erik Balling.
 Martha (film fra 1974) er titlen på en tysk film fra 1974 instrueret af Rainer Werner Fassbinder.
 Op med lille Martha er titlen på en dansk film fra 1946 instrueret af Asbjørn Andersen.
 "Martha My Dear" er en af sangene på The Beatles (Det hvide album) med The Beatles.

Andre anvendelser
Sankt Martha, den hellige fru Martha fra Karise.
Martha and the Vandellas var en amerikansk pigepopgruppe fra 1960'erne.
Martha's Vineyard er en ø ved Cape Cod i Massachusetts, USA.
Skonnerten Martha er en tomastet skonnert, der fortsat sejler.

Pigenavne