kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jørgen Jørgensen (Det Radikale Venstre)

Jørgen Peter Laurits Jørgensen (i samtiden kaldt Jørgen Jørgensen (Lejre)) (19. maj 1888 i Kornerup, Lejre – 15. december 1974 i Roskilde) var en dansk radikal venstre politiker og højskolemand. Han blev født i Kornerup ved Lejre som søn af gårdmand Niels Jørgensen.
 
Efter folkeskolen var han på Vallekilde Højskole 1906-07 og på Tune Landboskole 1910-11, og han tog på nogle korte studieophold ved landbrug i Skotland og Tyskland. Han blev uddannet ved landbruget og havde 1923-53 sin slægtsgård Bispegården ved Lejre i forpagtning (tidligere fæstegård). Bispegården tilhørte grevskabet Ledreborg. 

Han sad først i sogneråd, derefter i Roskilde amtsråd (1928-38). Blev i den periode valgt ind i Folketinget i Frederiksborg Amtskreds i 1929, og blev formand for Det Radikale Venstres rigsdagsgruppe (1934-35, 1945-57 som i 1953 ændrede navn til folketingsgruppe).

Han prægede som undervisningsminister i to perioder folkeskolereformerne i 1937 og 1958. Fik ligeledes gennemført det meget væsentlige lovkompleks om ungdomsskolerne i 1942. Alt dette havde sin rod i det grundtvigske friskole- og højskolemiljø. Han sad desuden i en række bestyrelser på landets skoler heriblandt Askov Højskole og Vallekilde Højskole.

Jørgen Jørgensens sønner Eigil Jørgensen og Erling Jørgensen blev begge fremtrædende embedsmænd som henholdsvis direktør for Udenrigsministeriet, departementschef i Statsministeriet og ambassadør i Bonn og Washington. Og departementschef i Finansministeriet. 

Sønnen Svend Jørgensen overtog forpagtningen af Bispegården efter sin far og blev amtsborgmester i Roskilde Amt. Sønnen Asger, der blev landmand i det nærliggende Gadstrup, var i en kort periode stedfortræder i Folketinget.

Politisk karriere 
 Medlem af Folketinget (24. april 1929 – 1960)
Frederiksborg amtskreds indtil 21. oktober 1935, derefter fra 22. oktober
Københavns amtskreds
 Undervisningsminister (4. november 1935 – 9. november 1942) Ministerierne: Thorvald Stauning II, III og Regeringen Vilhelm Buhl I
 Indenrigsminister (9. november 1942 – 5. maj 1945) egentlig kun indtil 29. august 1943 jf. Regeringen Scavenius 
 Undervisningsminister (28. maj 1957 – 7. september 1961) Regeringerne: H.C. Hansen II, Viggo Kampmann I, Viggo Kampmann II
 Folketingets 3. næstformand 1947-1957
 Medlem af Nordisk Råd 1952-1957

Eksterne henvisninger 
 

Indenrigsministre fra Danmark
Undervisningsministre fra Danmark
Partiledere for Radikale Venstre
Danske ministre fra Det Radikale Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Amtsrådsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Skolefolk fra Danmark
Jørgen Jørgensen (Det Konservative Folkeparti)

Jørgen Jørgensen (i samtiden kaldt Jørgen Jørgensen (Ullerup)) (7. juni 1891 i Ullerup – 5. juli 1963 smst) tidligere Minister for offentlige arbejder. Født i Ullerup på Fyn, søn af gårdejer Jørgen Jørgensen. 

Grundloven af 1953 blev som sine forgængere i 1849 og 1915 underskrevet af alle statsrådets medlemmer den 5. juni. Derfor står Jørgen Jørgensens underskrift på denne grundlov.

Politisk karriere 
 Medlem af Landstinget for 4. kreds (14. april 1939 – 4. september 1950)
 Medlem af Folketinget for Svendborg Amtskreds (fra 5. september 1950)
 Minister for offentlige arbejder (30. april 1952 – 30. september 1953) Regeringen Erik Eriksen

Det Konservative Folkeparti 
 Formand for Konservativ Ungdoms Landsorganisation 1922-25
 Næstformand for det Konservative Folkeparti 1937-39
 Formand for partigruppen i Landstinget 1944-50
 Formand for rigsdagsgruppen 1950-52

Transportministre fra Danmark
Danske ministre fra Det Konservative Folkeparti
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Formænd for Konservativ Ungdom
Personer fra Fyn
Kommandører af Dannebrog
Landmænd fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Landstingsmedlemmer i 1930'erne
Landstingsmedlemmer i 1940'erne
Landstingsmedlemmer i 1950'erne
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Landstingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Jus primae noctis

Jus primae noctis eller jus primæ noctis, latin for "retten til den første nat" (også fransk: droit de seigneur), er betegnelsen for en rettighed, der angiveligt eksisterede i middelalderens Europa, hvor en godsejer havde ret til at have seksuelt samkvem med sine fæstebønders nygifte koner. Ingen samtidige kilder godtgør, at denne rettighed rent faktisk eksisterede i det middelalderlige Europa, og fænomenet optræder hovedsageligt i skønlitterære værker, eksempelvis Beaumarchais' Figaros Bryllup, der ligger til grund for Mozarts opera Figaros Bryllup. Derfor anses jus primae noctis hovedsageligt som et fiktivt fænomen, der ikke var en reel juridisk rettighed i det middelalderlige Europa. I populærkulturen ses det blandt andet i filmen Braveheart og i sangen "Prima Nocte" af Suspekt.

Desmere omtales “ Jus Primae noctis” også i George Orwells bog “1984” (1949), hvor det omtales som Kapitalisternes ret til at gå i seng med de kvinder, som arbejder i førstnævntes virksomhed. Bogens hovedperson, Winston, læser om “Jus Primae Noctis” og Kapitalisternes brug af dette i en Historiebog udgivet  af “Partiet” ( som på diktatorisk vis styres af Storebroder) til børn og han gør sig tanker om, hvorvidt Historiebogen og “Jus Primae Noctis” er fiktion, hvor sidstnævnte skulle benyttes til at sætte Kapitalisterne i et dårligt lys.

Se også
 Digtet_om_Gilgamesh#1._tavle

Referencer

Kildefortegnelse 

 
 
 

Latinske vendinger
Grønlandshval

Grønlandshvalen (Balaena mysticetus) er en bardehval i familien af rethvaler. Grønlandshvalen bliver 18 meter lang og vejer op til 100 ton. Bestandens størrelse er usikker men formentlig på 6–12.000 individer. Den lever i det arktiske Stillehav og Beauforthavet.

Grønlandshvalen regnes for det pattedyr, som bliver ældst. De menes at kunne blive op til 150-200 år gamle. Der er fanget grønlandshvaler med harpunspidser siddende i, som var fra slutningen af 1800-tallet.
Grønlandshvalen er også den hval der får de største barder, de kan blive op til 2 meter lange.

Arten var delvis forsvundet fra området omkring Grønland, men er nu dukket op igen, sandsynligvis på grund af klimaforandringer og dermed åbning af nordvestpassagen, som er isfri for første gang i 125.000 år. Bestanden i området øst for Grønland har status som kritisk truet.

Grønlandshvalen regnes nu også blandt de hvaler, som kan synge. Ifølge ny forskning, og som den eneste hval, er den flerstemmig og synger nye sange hvert år. Man mener det er hannen der synger, for at imponere hunnen.

Referencer 

Rethvaler
Rethvaler

Rethvaler eller glathvaler eller sletbage (Balaenidae) er en familie af bardehvaler. Familien indeholder 2 slægter med 3 (4) arter. Klassificeringen af arterne i familien er omdiskuteret. Rethvalsslægten indeholder formentlig 2 arter måske 3. En sydlig art kaldet Sydlig rethval synes at være forskellig fra de nordlige rethvaler, men der er uenighed om de nordlige rethvaler skal opdeles i to arter, en art i det nordlige Stillehav og en art i det nordlige Atlanterhav.

Klassifikation 

 Familie Rethvaler
 Slægt Balaena
 Art Grønlandshval Balaena mysticetus
 Slægt Rethvalsslægten Eubalaena
 Art Nordkaper Eubalaena glacialis
 Art Sydlig rethval Eubalaena australis
 Art Eubalaena japonica?
Sydlig rethval

Den sydlige rethval (Eubalaena australis) er en art i rethvalsfamilien under bardehvalerne. Dyret lever især ved kysterne omkring Argentina, Sydafrika og Australien. Den bliver op til 18 m lang og vejer 80 t. Bestanden er ca. 3-5.000 individer.

Rethvaler
Rethimno

Rethimno (Græsk: Ρέθυμνο, eller Rethymnon, Réthymnon, og Rhíthymnos) er en græsk havneby. Rethimno er hovedstaden i provinsen Rethimno på øen Kreta. Rethimno er blevet grundlagt i oldtiden, og byen var imidlertid stor nok til fremstilling af sine egne mønter.

Historie 
Selve perioden, hvor Rethimno begyndte at vokse, var, da Venedig erobrede Kreta. Venedig havde dengang besluttet sig at bygge en købstad mellem Heraklion og Chania, og det blev så Rethimno. Rethimno blev stærkt udvidet af venezianerne og er nu en af de bedst bevarede gamle byer på Kreta.

Byen 
Rethimno opretholder stadig sit gamle aristokratiske udseende, med sine bygninger fra det 16. århundrede, stentrapper og smalle gader. Der holdes en vinfestival hvert år i begyndelsen af juli. Der afholdes også en festival 7.-8. november til minde om ødelæggelsen af Arkadi-klostret.

Rethimno har også et stort venetiansk slot ved navn Fortezza, en af de bedst bevarede slotte på Kreta. Rethimnos vigtigste indkomst kommer fra turisme og faciliteter, der er blevet bygget de seneste 20 år. Landbruget er også bemærkelsesværdigt, især for olivenolie og andre middelhavsprodukter.

Galleri

Kendte personer 
 Marcus Musurus (1470-1517) akademiker og filosof
 Ahmed Resmî Efendi statsmand, forfatter og ambassadør
 Nick the Greek, pokerspiller
 Nikolaos Sifounakis, politiker, medlem af Europa-Parlamentet

Eksterne henvisninger 

 Prefecture of Rethymno – Byens hjemmeside

Byer i Grækenland
Engelsborg (Rom)

Engelsborg (Castel Sant'Angelo) er en fæstning i Rom bygget som mausoleum for kejser Hadrian.

I middelalderen blev gravmonumentet ombygget til en fæstning, selv om det meste af den oprindelige bygning blev bevaret. Pave Nikolaus III byggede en overdækket korridor (Passetto di Borgo) mellem fæstningen og Peterskirken.

Fæstningen har også tjent som fængsel, blandt andet for Giordano Bruno, som sad der i seks år.

Nu er Engelsborg museum.

Se også 
 Borge og slotte i Italien

Galleri 

Antikke bygninger i Rom
Fæstningsanlæg
Tapirer

Tapirfamilien Tapiridae er en familie af uparrettåede hovdyr, der rummer én slægt, Tapirus, med fem arter:
 Tapirus terrestris (Lavlandstapir)
 Tapirus pinchaque (Bjergtapir)
 Tapirus bairdii (Bairds tapir)
 Tapirus indicus (Skaberaktapir)
 Tapirus kabomani (Dværgtapir)

Tapirerne lever i Latinamerika, bortset fra skaberaktapiren, der lever på Malayahalvøen og Sumatra.

Galleri
Nordkaper

Nordkaperen  (Eubalaena glacialis), også kaldet Biscayahvalen eller nordhvalen, er en art i rethvalsfamilien under bardehvalerne. Nordkaperen bliver 18 meter lang og kan veje op til 80 ton.

Klassifikation
Klassfikationen af denne art er usikker. Nogle forskere deler arten op i to, en der hører hjemme i det nordlige Stillehav med navnet Eubalaena japonica og en art hjemmehørende i det nordlige atlanterhav.

Noter

Rethvaler
Vågehval

Vågehvalen (Balaenoptera acutorostrata) også kaldet sildepiskeren er det mindste medlem af familien finhvaler under bardehvalerne. Den bliver op til 10 m lang og får en vægt på op til 10 t. Det er en almindelig bardehval med en anslået bestand på 200.000 individer alene på den nordlige halvkugle.

Dens hjerne har omkring 12,8 milliarder neokortikale nerveceller (cirka halvt så mange som mennesket) og 98,2 milliarder neokortikale gliaceller.

Henvisninger 

Finhvaler
Grønlands pattedyr
Stillehavets fauna
Atlanterhavets fauna
Knud Rée

Knud Rée f. Rée Jensen (14. juli 1895 i Holbæk – 19. august 1972 i Esbjerg) var en dansk chefredaktør og fiskeriminister.

Han var født i Holbæk, men familien flyttede til Århus, hvor Knud Rée blev student fra Aarhus Katedralskole i 1914

Han blev cand.phil. i 1915 og startede på ingeniørstudiet, men blev optaget af mange andre gøremål. Rée blev så ansat ved Morsø Folkeblad i 1917 og hos Vestkysten i 1919. Det var på sidstnævnte avis, at han i 1928 blev chefredaktør og sad på posten til 1972.

Han var også, for partiet Venstre, fremtrædende i kommunalpolitik og sad i Esbjerg byråd 1937-1951.

Han var bagmand for adskillige folketingsmænd, blandt andet vennen og senere statsminister Erik Eriksen, og blev i dennes regering udpeget til fiskeriminister (1950-53).

I mange år var han formand for Jydsk Lytterforening og medlem af Radiorådet.

Grundloven af 1953 blev som sine forgængere i 1849 og 1915 underskrevet af alle statsrådets medlemmer den 5. juni. Derfor står Knud Rées underskrift på denne grundlov.

Som redaktør havde han i en periode Camma Larsen-Ledet, den senere familieminister, som sekretær.

Han giftede sig 2. november 1919 i Nykøbing Mors med Mary Jacobsen.

Han var far til journalist og medlem af Folketinget, Eva Rée og politisk redaktør for Vestkysten Kirsten Rée.

I Bo Bojesens tegninger af Venstre-vikinger var Knud Rée Knud Sildebinder.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Fiskeriministre fra Danmark
Danske ministre fra Venstre
Kommunalpolitikere fra Danmark
Personer fra Holbæk
Chefredaktører fra Danmark
Medlemmer af DRs bestyrelse (tidligere Radiorådet)
Knud
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kommandører af Dannebrog
Sejhval

Sejhvalen (Balaenoptera borealis) er en bardehval af finhval-familien. Den voksne sejhval bliver 12-16 m lang og vejer 20-30 t, og den er dermed den fjerdestørste af finhvalerne (efter blåhval, finhval og pukkelhval). Sejhvalen findes i alle verdenshave og foretrækker dybt vand langt fra kysterne. Sejhvalen vandrer i lighed med de øvrige bardehvaler mellem polare områder om sommeren til tempererede og subtropiske farvande om vinteren.

Sejhvalen har fået sit navn efter torskefisken sej, der forekommer i store mængder langs Norges kyst på samme tid som sejhvalerne ses. Sejhvalen spiser dog ikke sej, men lever af vandlopper (copepoder), lyskrebs og andet dyreplankton som den filtrerer ud af vandet med sine barder.

Den samlede bestand af sejhval blev i 2008 skønnet til ca. 80.000 dyr, omkring en tredjedel af bestandstørrelsen før den kommercielle fangst på sejhval begyndte. Fangst af sejhval er især foregået i første halvdel af 1900-tallet, med en skønnet samlet fangst på over 250.000 sejhvaler. Sejhvaler er i dag beskyttet mod jagt gennem hvalfangstkommissionens moratorium på hvalfangst, men en begrænset fangst forgår stadig i Island og Japan.

Refrencer 

Finhvaler
Høvisk

En høvisk opførsel er en dannet, høflig og ærbar opførsel, der især blev central for de højerestående samfundslag i løbet af middelalderen. Høvisk kultur vandt frem grundet ændrede normer i samfundet. En høvisk opførsel og tale er tegn på god etikette.

Historisk udvikling af høvisk kultur  
Fra Karl den Stores tid og til slutningen af middelalderen ændrede ridderens liv sig meget.
Ridderens rolle udviklede sig i den periode fra at være den rå, voldelige ryttersoldat, der kun levede for at dræbe og slås, til at blive den forfinede og dannede hofmand og kriger, som meget hellere ville sætte sin fjende i fængsel end dræbe ham.

Denne udvikling, som lavede riddernes kultur om, kom da centralmagterne blev opløst, for det betød at feudalherrerne selv måtte finde ud af at have et godt forhold både til deres ligemænd og til deres vasaller. Alle feudalherrer skabte deres egne uafhængige militære enheder.

I det 12. og 13. århundrede var det feudalherrerne og deres hustruer, der var i centrum. Rundt om dem havde de deres familie, andre fyrster og vasaller. Når feudalherren var bortrejst fra sit hof, var det herrens hustru, der var stedfortræder. Her var det hende, der var centrum for det hele. Ridderne og vasallerne respekterede hende, og nogle af ridderne kunne også gå hen og tilbede hende. Det var en del af den høviske kultur, at man også respekterede kvinder som de øverste.

En anden ting, som fik betydning for udviklingen i hofferne, var kirken. Kirkens mænd blev tit knyttet til hoffet som præster, embedsmænd og lærere. Når præsterne var på hoffet, blev kvinder og mænd i overklassen mere og mere interesseret i uddannelse og almen dannelse. Det betød, at livet ved hoffet blev lagt i faste ceremonielle rammer. Dermed blev omgangsformerne mere og mere høviske, og det betød også, at det blev en vigtig ting i de unge ridderes opdragelse og oplæring, at de skulle lære at være høviske. Høviskhed bestod dog ikke kun af god opførsel, for det drejede sig også om personlig renlighed, smuk påklædning og gode bordmanerer. Desuden var gavmildhed og generøsitet ting, som der blev lagt megen vægt på. Høviskhed havde også betydning for herren på hoffet. Han skulle sørge for at skabe retfærdighed på sit gods og i sit landområde.

I samme periode blev der skrevet digte af troubadurerne. Den litteratur, der blev skrevet i den høviske kultur, handlede ofte om høvisk kærlighed. Litteraturen beskrev i flere tilfælde, hvordan den elskende dag og nat tænkte på den udvalgte.

Feudalisme
Middelalderens kultur
Rang

Rang betegner en persons (eller et objekts) indordning i en rangorden (et hierarki). Ordet har flere betydninger eller specialiseringer:

Personer 
Akademisk
 Akademisk rang (Danmark)
Hofmæsssig
 Rangfølge (placering ved hoffet og officielle arrangementer)
Kirkelige
 Kirkerang Danmark
Militær
 Militær rang
 Militærrang i SS, Tyskland
 Militærrang USA

Politi
 Politirang i Danmark
 Politirang i Det Forenede Kongerige

Andet 
 operatorrangfølge - det sæt af regler, der angiver rækkefølgen af hvorledes del-beregninger skal udføres
 Matrixrang – Matematik
Hex

Hex (fra græsk ἑξά hexa "seks") har flere betydninger:

 Hex (brætspil) – Spillet foregår på en spilleplade med heksagoner

Fiktion
 Jonah Hex – en western-tegneserie

Præfiks 
 Heksagon – en sekskant
 Heksameter – et versemål
 Hexadecimale talsystem – talsystem med grundtal 16, forkortes ofte hex.
 Hexaëmeron – skabelsens seks dage – flertydig
 Hexamethylentetramin – hexamin, brændbart kemisk stof
 Hexose – et sukkermolekyle med en seksleddet ring af kulstofatomer

Se også
 Seksbenede leddyr – (Hexapoda) en underrække af leddyr
Bluetooth

Bluetooth er primært et kortrækkende trådløst datanet (WPAN). Nogle af anvendelserne er til computere, PDAer, trådløst headset og mobiltelefoner. I sin mest udbredte form (Bluetooth v. 1.0) kan en overførselshastighed på 1 Mbit/s opnås, den nyere EDR (Enhanced Data Rate) standard tillader hastigheder på op til 3 Mbit/s.

Fordelen ved Bluetooth er, at data kan overføres forholdsvis hurtigt og med et lavt strømforbrug. Specielt er hvilestrømforbruget meget lavt (når der ventes på data). De fleste mobiltelefoner indeholder en klasse 2-enhed der har en rækkevidde på ca. 10 m. Nogle Bluetooth-dongler indeholder en klasse 1-enhed, som har en rækkevidde på ca. 100 m.

Bluetooth-logoet er sammensat af et rune-H og et rune-B, der står for Harald Blåtand/Harold Bluetooth.

Navnet 
Bluetooth er opkaldt efter den danske konge Harald Blåtand (engelsk: Harold Bluetooth), som bl.a. er kendt for at have indledt diplomatiske forhandlinger, som lagde grunden for, at forskellige parter kunne handle og kommunikere sammen. Navnet valgtes for at symbolisere protokollens mål, nemlig at få én fælles WPAN-kommunikationsstandard.

Eksterne henvisninger 

 29. marts 2006 Bluetooth-hastighed mangedobles Fra 2,1 Mbit/s til UWB-teknologi med mere end 100 Mbit/s
 Radio-Electronics.Com – Overview of Bluetooth and its operation

 
Trådløse datanet
IEEE 802
Styrelsen for Bibliotek og Medier

Styrelsen for Bibliotek og Medier (i daglig tale Bibliotek og Medier) var 2008-2011 en styrelse under Kulturministeriet, der havde ansvaret for de offentlige biblioteker i Danmark samt radio- og tv-området. Styrelsen opstod ved en fusion mellem Biblioteksstyrelsen og Mediesekretariatet pr. 1. februar 2008. Per 1. januar 2012 er opgaverne overtaget af Kulturstyrelsen.

Direktør: Jens Thorhauge

Biblioteksområdet 

Bibliotek og Medier havde på biblioteksområdet til formål
 at fastholde det samarbejdende biblioteksvæsen og at udbygge samarbejdet mellem de forskellige bibliotekstyper
 at støtte og inspirere til forsøg, udvikling og omstilling
 at udvikle folkebibliotekernes kultur- og informationsformidling generelt og i forhold til særlige gruppers behov for kultur og information
 at medvirke til udvikling af forskningsbibliotekerne som underlag for forskning og højere uddannelse.

Administrative og forvaltningsmæssige opgaver:
 Forvaltning af tilskud til biblioteksformål
 Bevillingsadministrative opgaver for en række mindre biblioteker
 Fordeling af biblioteksafgiften mv.

Bibliotek og Medier varetog sekretariatsfunktionen for Danmarks Elektroniske Fag- og Forskningsbibliotek (DEFF). DEFF er en samarbejdsorganisation for danske fag- og forskningsbiblioteker. Formålet med samarbejdet er at forbedre studerendes, underviseres og forskeres benyttelse af digitale informationsressourcer.

I 2010 udgav Styrelsen for Bibliotek og Medier rapporten Folkebibliotekerne i Vidensamfundet, som udpegede en strategi for folkebibliotkernes udvikling i IT-samfundet.

Medieområdet 

Arbejdsopgaverne er blandt andet beskrevet i Lov om radio- og fjernsynsvirksomhed.

Referencer

Eksterne henvisninger/kilder 
 Danmarks Elektroniske Fag- og Forskningsbibliotek 
 Lov om radio- og fjernsynsvirksomhed

Biblioteker i Danmark
Danske styrelser
Etableret i 2008
Ophørt i 2011
Kystlivredning

Kystlivredning er den form for søredning, der foregår ud fra kysterne. Den udføres enten af livreddere på strande eller af en decideret redningstjeneste.

Livredderne har sædvanligvis både til rådighed og holder til i observationstårne på stranden. Som livredder skal man både være en god svømmer og kunne yde førstehjælp.

Kystlivredderne skal kende området godt, så de kan informere badegæsterne om badeforholdene og gribe ind i livstruende situationer. Derudover står kystlivredderne for måling af vandets og luftens temperatur, og de træder til med hjælp i situationer med forsvundne børn, hunde uden snor, brandmænd, solstik, fjæsinger, bistik, snitsår og glemte sager.

Kystlivredning i Danmark 
For at arbejde som kystlivredder i Danmark skal man gennemgå en certificeret uddannelse, der følges op af en årlig prøve i svømning/bjergning og førstehjælp. Titlen som livredder er ikke beskyttet, og derfor kan der være stor forskel på uddannelserne mellem de enkelte kystlivredningstjenester. TrygFondens kystlivredderuddannelse er eksempelvis den eneste i Danmark, der er certificeret af det internationale livredningsforbund ILS. Uddannelsen er dermed internationalt kvalitetssikret og giver mulighed for at arbejde som livredder i udlandet.

Der er flere forskellige kystlivredningstjenester i Danmark, både offentlige og private. Den største er TrygFonden Kystlivredning, som er til stede på 27 af de danske badestrande og havnebade i badesæsonen. Nogle livredningstjenester samarbejder med det lokale politi og brandvæsen, lokale kommunale instanser og Søværnets Operative Kommando.

Eksterne henvisninger 
 Kystredning – Farvandsvæsenet 
 Nyhedsmedie for kystlivredning

Beredskab
Wachtmeister

Wachtmeister er en svensk adelsslægt invandret fra Dagø (Hiiumaa) i Estland og adlet i Sverige år 1578.

Kendte medlemmer af slægten 

 Hans Wachtmeister (d. 1590), svensk kriger og stamfader for hele slægten i Sverige

 Hans Wachtmeister af Björkö (1609-1652), friherre, barnebarn af den forrige, generalmajor og svenskt rigsråd.

 Hans Wachtmeister af Johannishus (1641-1714), greve, søn af den forrige, amiralgeneral och rigsråd. Han kom i spidsen for den svenske marinens administration og stod for den svenske flådens genopprettelse og Karlskronas bygning. 

 Axel Wachtmeister af Mälsåker (1643-1699), greve, bror af den forrige, feltmarskal

 Hans Wachtmeister, død ved Holowczyn 1708, greve, den forriges søn, generaladjutant.

 Ian Wachtmeister (1932-2017), greve og leder af det populistiske parti Ny Demokrati og medlem af den svenske Riksdagen 1991-1994.

 Ulla grevinde Wachtmeister af Johannishus (født 29. januar 1922 i Malmø), gift 14. april 1942 med den danske godsejer og industrimand Erik Wilhelm Grevenkop-Castenskiold (1914–2001), ægteskabet blev senere opløst. Ulla Wachtmeister var datter af civilingeniør, greve Hans Gotthard Wachtmeister af Johannishus (død 1950) og hustru Elisabeth født Stackell.

 Wachtmeister er også navnet på et indkøbscenter i Karlskrona i Blekinge, opkaldt efter Hans Wachtmeister af Johannishus, åbnet 1988.

Noter 

Adelsslægter fra Sverige