kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dybbølmærket

Dybbølmærket blev lanceret ved Grænseforeningens stiftelse i 1920 efter Genforeningen. Mærket er tegnet af Agnes Slott-Møller og Harald Slott-Møller. 

Mærket blev solgt 18. april på årsdagen for stormen på Dybbøl i 1864, hvor Danmark tabte, Dybbøldagen.

Det benyttes også som minde om de ca. 5000 faldne sønderjyder der fra 1914-1918 under 1.verdenskrig var tvunget i krig på tysk side.

De indsamlede penge benyttes til at sikre Dybbøl Banke som en dansk national mindepark, samt støtte til dansk arbejde i Sydslesvig.

Mærket kostede i 1921 10 øre, i 1940'erne 25 øre, senere 50 øre. I 1970 kom prisen op på en krone, og i 1994 2 kroner. I dag koster mærket 5 kroner stykket og overskuddet går til lokalforeningens oplysningsarbejde. 

Salget af Dybbølmærket blev indstillet efter sidste salg i 2008, men det originale mærke sælges stadig i Grænseforeningens lokalforeninger i dagene omkring den 18. april.

Ekstern henvisning 
 Grænseforeningen, Dybbølmærket

Noter 

Mærket
Mærkedage
Haderslev Seminarium

Haderslev Statsseminarium, i dag University College Syddanmark Campus Haderslev, har siden 1884 været en institution, der uddanner folkeskolelærere.

Historie 
Haderslev Seminarium blev oprettet i 1884 som et tysk statsseminarium, "Königliches Seminar". Det blev overtaget af den danske stat ved Genforeningen i 1920 og hører nu under University College Syd.

Da Tønder Seminarium blev nedlagt i 1989, blev aktiviteterne overført til Haderslev. I 2008 blev seminariet en del af professionshøjskolen University College Syd, og i 2010 en del af University College Syddanmark.  

Haderslev Seminarium udbyder læreruddannelsen som online-uddannelse, kaldet "den digitale læreruddannelse".

Forstandere 
Fra 1959 er stillingsbetegnelsen: rektor
 1926–1937 Niels Georg Christensen (1877–1966), efterfølgende forstander på Jonstrup Seminarium
 1937-  Arne Møller (1876-1947), tidligere forstander på Jonstrup Seminarium
 1949–1972 Jørgen Utoft (1909–2002)
 1972-1977 Niels Holck (f. 9. juli 1929)
 1978-1998 Ole Jessen-Bruun (1934-2011)
 1998-2012 Søren Vang Rasmussen (f. 1949)
 2013-2015 Ove Outzen

Kendte lærere dimitteret fra seminariet 
 1935 Palle Lauring (1909-1996), forfatter og historieformidler
 1944 Poul Svensson (1921-2008)
 – Mogens Amdi Petersen (f. 1939), Tvinds grundlægger, er eftersøgt
 – Poul Qvist Jørgensen (f. 1941), socialdemokratisk MF
 – Inger Bierbaum (f. 1943), socialdemokratisk politiker
 1977 Hans Christian Schmidt (f. 1953), Venstremand tidl. MF valgt for Venstre og minister
1996 Carl Holst (f. 1970), Venstremand, amtsborgmester, regionsrådsformand, MF og kortvarigt forsvarsminister
 – Anders Flaskager (f. 1976), fodboldspiller

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Campus Haderslevs hjemmeside

Seminarium
Seminarier
Uddannelsesinstitutioner i Sønderjylland (i Danmark)
Etableret i 1884
Tønder Seminarium

Tønder Seminarium var indtil 1989 et lærerseminarium.

Seminariet blev oprettet i 1788, efter at provst Balthasar Petersen (1703-1787) fra omkr. 1753 havde drevet et skolemesterinstitut i sit hjem.

Seminariet var dermed det første i Norden. Fra 1829 statsanstalt, 1848-64 dansksproget seminarium og 1864-84 tvesproget. Efter overførelsen af den dansksprogede afdeling til Haderslev var seminariet 1884-1920 en ren preussisk lærerskole. Fra 1920 dansk statsseminarium. I 1989 sammenlagt med Haderslev Statsseminarium.

Forstandere 
 -1858 professor Bahnsen
 1858-1864 professor Kühnel
 L.H.A. Carstens
 Munther
 -1891 Heinrich Rickmers
 1920-1937 Emil Albeck (1870-1937)
 1937-1947 Morten Bredsdorff

Kendte lærere dimitteret fra Tønder Seminarium 
 1835 Hans Schneekloth (1812-1882)
 1952 Sigfred Andresen (1925-1993)
 1952 Karl Andresen (1926-2004)
 1959 Holger Henriksen (født 1931)
 1966 Dieter Paul Küssner (født 1941)

Litteratur 
 Tønder Statsseminarium 1788-1988 – Et jubilæumsskrift ved Svend Åge Karup. Tøndringersamfundets årsskrift 1988.

Referencer 

Seminarier
Seminarium
Etableret i 1788
Uddannelsesinstitutioner i Sønderjylland (i Danmark)
Robert Gates

Robert Michael Gates (født 25. september 1943 i Wichita i Kansas, USA) var USAs forsvarsminister 2006-2011

Han var direktør for CIA fra 6. november 1991 til 20. januar 1993.

Den 8. november 2006 blev han indstillet af præsident George W. Bush til at efterfølge Donald Rumsfeld som USA's forsvarsminister. Senatet godkendte indstillingen den 6. december 2006 med stemmetallene 95–2. Gates blev indsat som forsvarsminister den 18. december 2006. Robert Gates gik af som forsvarsminister den 1. juli 2011 og blev efterfulgt af Leon Panetta.

Den 16. januar 2008 gjorde Gates sig uheldig bemærket, da han var ude og kritisere NATO-landenes styrker i Afghanistan.  Gates har dog efter stor kritik fra bl.a. danske politikere trukket sine udtalelser tilbage og undskyldt over for NATO heriblandt Danmark.

Noter

Eksterne henvisninger 

Personer fra Wichita
Personer fra krigen i Irak
Forsvarsministre fra USA
George Grosz

George Grosz (født 26. juli 1893 i Berlin, Tyskland som Georg Gross, død 6. juli 1959 i Vest-Berlin), var en tysk ekspressionistisk maler, tegner og grafiker.

Grosz er mest kendt for sine satiriske karikaturtegninger af tyskere og tyske samfundsklasser efter første verdenskrig og i Weimarrepublikken, men arbejdede også med maleri og fotomontager. Han var med til at indføre dadaismen i Berlin og dannede kunstbevægelsen Die Neue Sachlichkeit sammen med Otto Dix. Kort før Hitler kom til magten i 1933, måtte Grosz flygte og emigrere til USA. 

Grosz' krigserfaringer som tysk soldat og som civil i Berlin i 1916 og 1917 og som indlagt på et militært sindssygehus gjorde et uudsletteligt indtryk på ham. Med ubarmhjertig og skræmmende pression fortalte Grosz i sine billeder om profitjægerene, som tjente formuer på krigen og om den brutale fattigdom, og det syndige liv, det politiske kaos og borgerskabets selvtilfredshed, som fulgte i kølvandet på nederlaget.

Eksterne henvisninger 
 

 Kort biografi (på tysk og engelsk) 
 Malerier af George Grosz
 Omtale af maleriet Samfunnets støtter
 57 politiske tegninger fra 1923
 Flere små gallerier
 Flere billeder

Kunstnere fra Tyskland
Malere fra Tyskland
Tegnere fra Tyskland
Illustratorer fra Tyskland
Personer fra Berlin
Jørgen Rosenkrantz (1607-1675)

Jørgen Rosenkrantz (11. juni 1607 – 8. januar 1675) var en dansk adelsmand og skoleforstander. Hans forældre var den lærde Holger Rosenkrantz og Sophie Axelsdatter Brahe. Han blev opkaldt efter bedstefaderen rigsråd Jørgen Ottesen Rosenkrantz. Han fødtes på slægtens østjyske herregård Rosenholm, hvor han også blev undervist i den skole, som faderen drev på dette sted. Som 11-årig blev han sendt til Sorø Akademi sammen med den 4 år yngre lillebror Erik. Som alle andre adelsmænd var han siden på en række udlandsrejser, der blandt andet bragte ham til London og Oxford 1627-28, Paris 1631, Orleans 1632. Som embedsmand fik han en hæderlig karriere. I 1633-37 var han sekretær i Danske Kancelli, 1648-53 rentemester, 1651 medstifter af Det grønlandske Handelskompagni og øverste rentemester, 1653-65 hofmester på Sorø Akademi, 1653-69 lens- og amtmand på Børglum kloster, 1653 forstander for Herlufsholm, 1665 forstander for Sorø Akademi.
Jørgen Rosenkrantz var en lærd mand, måske den der lignede faderen mest. Han lagde stor iver i at få de to skoler Sorø og Herlufsholm til at fungere. Under svenskekrigene i 1658-60, hvor rigets penge især gik til hær og flåde, drev han skolerne for egne midler. Dette kombineret med en dårlig økonomisk sans gjorde, at han endte som fallent. Efter enevældens indførelse måtte han gang på gang sælge ud af godset. Det sidste gods Kjeldgård solgtes 1668. Ved hans død gik arvingerne fra arv og gæld. Alle hans efterkommere, bortset fra dem der giftede sig fordelagtigt, kom dermed til at rangere i lavadelens rækker.

Jørgen Rosenkrantz giftede sig 12. august 1637 med Christence Juel (1612-80). Han ligger begravet i Sorø Klosterkirke. Blandt hans afkom må navnlig fremhæves bogsamleren Jens Rosenkrantz (1640-95) til Favrskov.

Eksterne henvisninger 
 

Jørgen
Lensmænd fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Skolefolk fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Rentemestre fra Danmark
Rektorer fra Sorø Akademi
Talis

TALIS er en forkortelse for Teaching and Learning International Survey.

TALIS er en international OECD-undersøgelse, der gennemføres for første gang i 2008.

Undersøgelsen handler om kompetenceudvikling og læringsmiljø blandt skoleledere og lærere, der underviser i 7.-10. klasse.

De vigtigste temaer i undersøgelsen er:

 Lærernes behov for faglig kompetenceudvikling, f.eks. efteruddannelse
 Lærernes undervisningsmetoder og holdninger til undervisning
 Den pædagogiske ledelse på skolen
 Det faglige samarbejde på skolen
 Anerkendelse, evaluering og feedback til lærere – fra skolelederen og andre lærere

Undersøgelsen som helhed ledes af OECD. Undersøgelsen er udarbejdet af en international forskergruppe i samarbejde med repræsentanter for deltagerlandene og en række internationale lærerorganisationer. Den praktiske gennemførelse af undersøgelsen varetages internationalt af IEA i Holland.

I Danmark varetages undersøgelsen af Skolestyrelsen. Den danske del af undersøgelsen gennemføres i marts-april 2008 med deltagelse af lærere og skoleledere på 200 folkeskoler, efterskoler og frie grundskoler.

Deltagerlande 
Der deltager 24 lande i TALIS 2008:

Australien, Belgien, Brasilien, Bulgarien, Danmark, Estland, Holland, Irland, Island, Italien, Korea, Litauen, Malaysia, Malta, Norge, Polen, Portugal, Spanien, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet, Tyrkiet, Ungarn, Østrig

Eksterne henvisninger 
 TALIS hjemmeside (dansk) 
 TALIS hjemmeside (engelsk)

Evaluering
Christence Juel

Christence Juel (født 26. august 1612, død 11. november 1680) var en dansk adelsdame. Hun var datter af Jens Juel (f. 1580) til Kjeldgård og Ide Hansdatter Lange. Hun blev gift 12. august 1637 med Jørgen Rosenkrantz. I dette ægteskab født hun 10 børn. Oplysningerne om hende i øvrigt er sparsomme.

Christence
Danskere i 1600-tallet
Dybbøl (Sønderborg Kommune)

Dybbøl (tysk: Düppel) er en mindre by i Sønderjylland med , beliggende i Dybbøl Sogn på Sundeved mellem Stenderup og Dybbøl Banke. Byen ligger i Sønderborg Kommune og tilhører Region Syddanmark.

Dybbøl Kirke er byens vartegn;  men det er den danmarksberømte Dybbøl Mølle ved udkanten af Sønderborg, man først og fremmest forbinder byen med. Dybbøl har udvidet sig de senere år, og nye bebyggelser er kommet til i byområdet.

Oprindelsen til navnet 
Forleddet er et gammelt mandsnavn Dytti, efterleddet -bøl betyder "enkeltgård". Navnet betyder altså "Dyttis enkeltgård", eller måske snarere "Dyttis udflyttergård".

Dybbøls historie 

Slaget ved Dybbøl i 1864 regnes for en vigtig del af danmarkshistorien. Her udkæmpedes mellem preusserne og østrigerne på den ene side og danskerne på den anden et af de afgørende slag i 2. slesvigske krig. Kampene ved Dybbøl var stærkt medvirkende til, at Danmark tabte krigen og måtte ved fredsslutningen afgive områderne Slesvig, Holsten og Lauenborg. Efterfølgende betød det, at Sønderjylland – dvs. området syd for Kongeåen og Ribe – blev afgivet til Tyskland og forblev tysk indtil Genforeningen i 1920, hvor grænsen flyttedes til sit nuværende sted. Dybbøl blev herefter et symbol på Danmarks nederlag og endelige ophør som europæisk krigsmagt.

Skanserne ved Dybbøl 
Den 5. juni 1848 fandt der kampe sted mellem Danmark og Tyskland (Preussen), og her lykkedes det danskerne (trods det at være i undertal) at holde stand over for de tyske tropper. Dette medførte, at den danske stat i 1855 bevilligede penge til tre stærke skanser ved Dybbøl, men arbejdet gik først i gang seks år senere i 1861. 10 skanser var ikke bygget færdige, da tyske soldater rykkede frem i 1864, og trods visse hurtige udbedringer faldt Dybbøls skanser den 18. april efter 34 dages heftige beskydninger, og Danmark måtte kapitulere. Tyskernes styrke var på 37.000 mand, mens danskernes var på 11.000. Ved slagets afslutning var 6.000 soldater blevet dræbt, såret eller tilfangetaget, heraf godt 4.800 danskere. Tyskerne udbyggede herefter skanserne fra 1865-70, bl.a. blev Kongeskansen bygget i denne periode; samme skanse hvor den officielle genforeningsfest fandt sted 11. juli 1920.

Düppel Denkmal indviet 30. september 1872, overlevede Genforeningen i 1920. Natten til 13. maj 1945 blev monumentet sprængt i luften, kort efter befrielsen 5. maj 1945. På den anden side af vejen lå det tyske hotel Düppelhöh, senere omdøbt til Hotel Dybbøl Banke. Hotellet lå i sin tid et par hundrede meter øst for det nuværende Historiecenter Dybbøl Banke.
Mindehøjtideligheden for stormen på Dybbøl den 18. april 1864, var tidligere et dansk arrangement. I 2002 blev det ændret, så tyske soldater også kunne deltage. Det skabte splid i danske kredse.

Se også 
 Dybbøl Banke historiecenter

Eksterne henvisninger 
 Landsbyhistorier fra Dybbøl 
 Dybbøl 
 Dybbøl som tysk symbol
 Dansk-tysk mindedag på Dybbøl

Kilder 

 
Byer i Sønderjylland (under den danske stat)
Byer og bydele med genforeningssten
Palle Rosenkrantz (1587-1642)

H.E. Palle Rosenkrantz (28. juni 1587 – 22. februar 1642) var en dansk adelsmand og storgodsejer. Søn af Axel Rosenkrantz til Glimminge og Mette Pallesdatter Grubbe til Høgested. 

Palle Rosenkrantz er en af Rosenkrantz-slægtens mest fremtrædende medlemmer. Hans far var Skånes rigeste mand, og storebroderen Holger fik ligefrem tilnavnet ”den rige” på grund af sine mange godser. Selv var Palle Rosenkrantz ingen fattig mand, hele otte herregårde var i hans besiddelse. De var Krenkerup, Nørregård, Rosenlund, Lungholm, Sædingegaard, Kjærstrup, Høgested og Tunbyholm.

Hans uddannelse lignede mange andre adelsmænds. Efter at have gået på skole i Sorø kom han udenlands, hvor han besøgte Wittenberg, Geneve, Nederlandene og Paris. Derefter fulgte en lang embedskarriere, både inden for diplomatiet og militæret. I perioden 1616-32 var han lensmand på Vordingborg, i 1629-42 lensmand på Ålholm og Nykøbing, i 1620 generalkrigskommissær, i 1630 skoleherre på Herlufsholm, og i 1633 blev han slået til ridder.

Palle Rosenkrantz var gift tre gange. 
 1. gang: 1. september 1616 med Helvig Frantzdatter Rantzau (1600-18) til Fævejle.
 2. gang: 30. juni 1622 i København med Elisabeth Olufsdatter Rosensparre (1592-1627) til Skarholt.
 3. gang: 13. september 1629 i Køge med Lisbet Jørgensdatter Lunge (1610-59).

I disse ægteskaber fik han 13 børn, heriblandt af tredje ægteskab med Lisbet Jørgensdatter Lunge døtrene Mette Rosenkrantz (1632-65) til Lungholm og Rosenlund, (gift med Erik Rosenkrantz til Rosenholm) og Birgitte Rosenkrantz (1633-77) til Krenkerup, (gift med Christen Skeel ”den rige” til Gammel Estrup).

Eksterne henvisninger 
 

Palle
Godsejere fra Skåne
Danskere i 1600-tallet
Godsejere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Krigskommissærer fra Danmark
Lensmænd fra Danmark
Captivity

Captivity er en amerikansk thriller med Elisha Cuthbert i hovedrollen som Jennifer Tree. Den premierede 22. juni 2007 i Storbritannien, Spanien og Argentina, og 13. juli i USA. Den blev udgivet på dvd den 30. oktober 2007.

Eksterne Henvisninger 

Amerikanske film fra 2007
Thrillerfilm fra USA
Poseritz

Poseritz er en by og kommune i det nordøstlige Tyskland, beliggende under Landkreis Vorpommern-Rügen på øen Rügen. Landkreis Vorpommern-Rügen ligger i delstaten Mecklenburg-Vorpommern.

Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Byer i Kreis Vorpommern-Rügen
Gammeldans

Gammeldans er en skandinavisk fællesbetegnelse for former, hvor man uden anden ledelse end musikken selv danser i gammel, ofte stedlig tradition.

Fænomenet er beslægtet med folkedans, men der står ingen instruktør og råber, og der anvendes ikke udklædning med de såkaldte folkedragter. Desuden er repertoiret ikke ganske det samme.

I Danmark vil repertoiret ofte bestå af for eksempel
 Vals
 Polkatyper som rheinlænderpolka, rundtenompolka og galop
 Schottish
 Mazurka

Disse pardanse suppleres med enkle kreds- og rækkedanse som f.eks.
 Trekant eller sekstur
 Den muntre kreds
 Totur fra Vejle
 Ottemandsdans
 Den lille englænder

I Sverige, hvor gammeldansen står meget stærkt, bruges betegnelsen paradoksalt nok om også nyere danse.

Også i Danmark ses afveksling med danse som quickstep, tango, engelsk vals og foxtrot. I dansk sammenhæng bruges herom ligefrem udtrykket "gammeldags moderne" dans.

Dansemusikken udføres som regel på instrumenter som violin, harmonika, klarinet, klaver, kontrabas og eventuelt et mindre trommesæt. Musikerne lægger som regel stor vægt på rytmisk spil med stærk betoning som vejledning for danserne.

Eksterne henvisninger 
 Folkelig dans Artikel på Dansk Folkemindesamlings site www.dagligliv.dk

Se også 
 Folkedans

Dans
Folkedans
Skansin (Tórshavn)

Skansin er en historisk fæstning beliggende på en høj ved havnen i Færøernes hovedstad Tórshavn. Skansin er fredet. De største ødelæggelser af dens omgivelser er sket i fredstid, nemlig i forbindelse med havneudvidelserne, hvor dele af dens fundament er blevet anvendt som stenbrud. De nuværende parkeringspladser og vejanlæg giver den i dag den fornødne afstand til omgivelserne.

I nutiden er Skansin, bl.a. på grund af en enestående udsigt over byen og til Nólsoy et yndet turistmål. Kanonerne der stadig kan ses på Skansin, er henholdsvis to kanoner fra det engelske krigsskib HMS Furious, og fire danske malmkanoner fra 1776 – 1813.

Historie 
Den blev bygget omkring 1580 på initiativ af Magnus Heinason for at beskytte byen mod fjendtlige angreb, efter at byen nær var ved at blive overfaldet af sørøvere. Fæstningen fik sin nuværende udformning i 1780’erne.  Mandskabet kunne dog ikke hindre, at Skansin nok engang blev ødelagt. Den 30. marts 1808 ankommer den engelske orlogsbrig "Clio" til færøsk farvand for at opsnappe danske skibe på vej hjem fra Dansk Vestindien. Den 15. april ankrer "Clio" op ud for Tórshavn og Skansin overgiver sig uden at løse et skud, efter at en landgangsstyrke nærmer sig. Alle Skansins 21 kanoner samt alle håndvåben udleveres til englænderne. Kort tid efter den 6. maj plyndrer sørøvere den forsvarsløse by.   I 1799 fik garnisonens mænd ret til en jordlod øst for Skansin. Arbejdet bestod i at gå vagt, politiopgaver, losse og laste handelsskibene ved monopolhandelen, transportere øvrighedspersoner og andre med båd og lignende. Når de ikke var forpligtet til andet arbejde, kunne soldaterne fiske eller arbejde ved handelen som daglejere.

1865 nedlægges Skansin som fæstning og militær institution og jægerkorpset på 28 mand omdannes til et politikorps, som fik vagtlokale og arrest på Skansin. Korpset blev nedlagt i 1902.
1884 opsættes en rød lanterne til advarsel for skibsfarten og  1888 bygges der et fyrtårn, som også i nutiden er i funktion.

Da Færøerne under den 2. verdenskrig blev besat af Storbritannien, blev Skansin anvendt som the Royal Navy Commands hovedkvarter. I august 1940 ankommer 4 skibskanoner, som placeres skydeklare på Skansin.

Eksterne henvisninger og kilder 

 www.history.fo
 Tórshavn Byatlas

Færøernes historie
Tórshavn
Fæstningsanlæg
Polka

Polka er en pardans i 2/4-takt.

Den findes i store dele af Europa og er i Danmark formentlig indført fra Tyskland.

I dansk tradition kendes adskillige former. Her skal blot nævnes:

Rheinlænderpolka
Rundtenompolka
Galop

En ældre form kaldes ofte hamborger. Den danses i en mere underdelt rytme med fire slag i hver takt.

Polka og hamborger indgår tillige som element i adskillige traditionelle danse, der bruges til folkedans og gammeldans. Eksempler herpå er Hamborger sekstur, Totur fra Vejle og Lotte gik.

Skønt den sproglige oprindelse af ordene formentlig er den samme, må polka ikke forveksles med polska, der er en svensk/norsk dans i 3/4-takt, eller med det gammeldanske ord pols.

Kunstnere 

 Slavko Avsenik
 Eddie Blazonczyk, The Versatones
 Brave Combo, Texas, alternativ, dobbelt Grammy Award-vinder
 The Bravery
 Tom Brusky - Wisconsin
 The Chardon Polka Band, Ohio
 Walter Dana polka promoter og grundlægger af Dana Records
 Eläkeläiset
 Myron Floren
 FreezeDried
 Global Kryner, østrigsk band/pop/jazz/polka
 Romy Gosz
 Walt Groller
 Happy Louie and Julcia's Polka Band
 Walter Jagiello - Li'l Wally
 The Knewz 
 Harold Loeffelmacher, Dutchman/Oompah
 Loituma
 Walter Ostanek, Canada, tredobbelt Grammy Award-vinder, Slovensk-canadisk
 Polka Floyd
 Polkacide, San Francisco punk-polka band
 POLKAHOLIX (Berlin Speed Polka) (Germany)
 The Mike Schneider Polka Band, Slovensk polkaband fra  Milwaukee
 Six Fat Dutchmen
 Walt Solek, the "Clown Prince of Polka"
 Jimmy Sturr, USA vinder af 18 Grammy Award for Best Polka Album
 Those Darn Accordions
 Lawrence Welk, South Dakota
 Whoopee John Wilfahrt
 Fritz's Polka Band
 "Weird Al" Yankovic (alle hans studiealbummer med undtagelse af debutalbummet og "Even Worse" har polkamedley af populærmusik)
 Frankie Yankovic, Slovenian-American

Referencer

Eksterne henvisninger 

Danse
Galop (dans)

Galop er en hurtig pardans, der minder om polka. Den danses udelukkende rundt og fremad i salen. 

Dansen var i Danmark især populær i første del af 1900-tallet. Den er mere sjov end køn. Det næsten konkurrenceprægede tempo afspejles i titler på musikken som "Er I med?".

Danse
Sturmbannführer

SS-Sturmbannführer er en betegnelse der brugtes for majorer i SS, en helt central del af det nazistiske SS-terrorsystem i hele Nazi-Tyskland og senere i den militære del, Waffen-SS, som først i løbet af krigen kom til at spille en større og større rolle. Man fortsatte med tjenestegraden om hele SS-systemet, som voksede og voksede under Heinrich Himmler som "Reichsführer SS", dermed også om SS i almindelighed og om SS som det centrale bevogtningspersonale i KZ-lejrene. De var de mest berygtede nazibødler.
 
SS-Sturmbannführer var under SS-Obersturmbannführer (oberstløjtnant) og over SS-Hauptsturmführer (kaptajn). Noget man også skal holde sig for øje er, at man i Waffen-SS ikke brugte Herr foran rangen (fx Herr Sturmbannführer) som man gjorde i Wehrmacht.

I Danmark fik denne rang i folkemunde under besættelsen "Storbanditfører".

Referencer 

SS-rang
Rødsand

Rødsand er en sandbarre i farvandet syd for Nysted mellem Hyllekrog og Gedser. 

Lollands sydkyst er i færd med at lukke til i en såkaldt linealkyst. Fra Albuen sydvest for Nakskov til Gedser vil kysten søge at rette sig ud, fjerne fremspring og lukke vige og bugter. I de sidste ca. 100 år har menneskene hjulpet ved at lave kystsikring. Strækningen fra Høvængerne øst for Nysted til Albuen syd for Nakskov er helt eller delvist beskyttet af diger. Ved Brunddragene findes et naturligt klitlandskab, som dog nu er en del af diget. Diget fortsætter fra Albuen mod nord næsten helt til Nakskov.

Strækningen fra Hyllekrog til Gedser er stadig åben, men på dette sted findes en række sandbarrer, som kaldes Rødsand. Området er i stadig forandring og er bevokset udelukkende med lave urteagtige vækster. En del af området rummer en ynglebestand af spættede sæler og er lukket for færdsel i forsommeren. I de senere år er der også observeret ynglende gråsæler i området. Farvandet mellem Rødsand og Lolland er meget fladt og fyldt med store sten. Der findes en sejlrende ind til Nysted, men den kan kun besejles af mindre fartøjer. Mod vest ligger Rødbyhavn og mod øst Gedser, der begge er kunstige havne anlagt på linealkysten og begge udsat for tilsanding. 

Både Lollands sydkyst og Falsters østkyst minder om Jyllands vestkyst eller Sjællands nordkyst, og det er sandsynligt, at Rødsand en dag vil lukke til og danne sydgrænsen for en strandsø som Ringkøbing Fjord.

I området syd for Rødsand blev der i 2003 og 2010 bygget 162 store havvindmøller.

Se også 
Rødsand Havmøllepark

Eksterne henvisninger 
Om vindmølleparken 
Henvisning til forskellige miljøundersøgelser i forbindelse med byggeriet af vindmøller syd for Rødsand 
Protester mod den foreslåede lokalisering af den kommende udvidelse af vindmølleparken syd for Rødsand 

Lolland
Østersøen
Sandbanker
Naturområder i Danmark