kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rosh Hashanah

Rosh hashanah () betyder direkte oversat "årets hoved" og er det jødiske nytår. I jødedommen er rosh hashanah en ganske alvorlig jødisk fest. Her gør man status over det forgange år og søger om tilgivelse for sine synder.

De 10 bodsdage 

Rosh hashanah indleder perioden i det jødiske år, der kaldes "De 10 bodsdage". Man forestiller sig Gud som dommer; det jødiske folk dømmes efter deres gerninger i det år, der er gået, og deres straffe/belønninger vil blive udmøntet i form af deres skæbner for det kommende år. 

I løbet af de 3 første timer af rosh hashanah skriver Gud sine domme ned i Livets bog. Derefter er der 10 dage til at få Gud til at ændre sin beslutning. Dette betyder altså, at hvis man har været et dårligt menneske og syndet over for sine medmennesker, må man nu råde bod på det, hvis man ønsker at blive indskrevet til et godt år (heraf den hilsen, jøder ønsker hinanden godt nytår med: "Leshana tova tiktevu vetahtemu" – "må du blive indskrevet til et godt år").

To slags synder 

Et er de synder man begår over for sine medmennesker, et andet er de synder, man begår over for Gud. Der skelnes klart mellem synder over for Gud og synder over for sine medmennesker. Man kan således ikke få tilgivelse hos Gud for en synd begået overfor en anden person, og omvendt ikke få tilgivelse hos et menneske for et brud på en lov, der vedrører forholdet til Gud.

Tilgivelse 

Tilgivelse, eller "teshuvah", som det hedder på hebraisk, er det afgørende tema for de ti bodsdage. Dette gøres gennem bod og bøn. Fælles for så godt som alle de bønner, der læses i de ti bodsdage, er, at de er skrevet i flertal. Det jødiske folk står sammen og beder Gud om tilgivelse for "vores synder", som det hedder. Ikke "min", men "vores".

De 10 bodsdage afsluttes med Jom Kippur, forsoningsdagen, hvor Gud forsegler Livets Bog. Herefter er vores skæbner for det kommende år fastlagt. Det kan herefter synes noget svært at begribe, at der i jødedommen er en tro på den fri vilje, men det skal forstås således, at man har en fri vilje til at synde – men så må man også tage den straf, Gud giver en for dette.

Ritualer på rosh hashanah 

Det vigtigste religiøse ritual på rosh hashanah er shofar-blæsningen. En shofar er et vædderhorn, og instrumentet stammer fra historien om Isaks ikke-ofring på Moriah-bjerget. Her beviste patriarken Abraham sin urokkelige tro på Gud, og han blev dermed den første jøde. På rosh hashanah blæses der i vædderhorn for at "vække" jøderne fra deres "slummer" (som det beskrives i det gamle testamente). Det er befalet jøderne i Toraen at blæse i shofar på rosh hashanah. Ritualet er så vigtigt, at glosen "rosh hashanah" slet ikke forekommer i Toraen. Nytåret omtales kun som "Jom Teruah", hornblæsningsdagen.

Et andet ritual på rosh hashanah er, at man spiser æbler dyppet i honning. Æblet er rundt og symboliserer derfor det runde år, mens honning som noget sødt skal vise, at man ønsker sig et godt og sødt kommende år.

Referencer 

Jødiske helligdage
Selichot

Selichot betyder "undskyldninger". I den religiøse jødedom dækker ordet over en række bønner, der læses op til Rosh Hashanah for at bede Gud om undskyldning for de synder, der er begået i løbet af året.

Jødedom
Kiddush

Kiddush kommer af det hebraiske "kadosh", der betyder hellig. Det er en særlig helligelse inden for jødedommen, som regel af vin, der gøres på jødiske helligdage og på shabbat. Vin er historisk set noget fint (i gamle dage var det ikke alle, der havde råd til vin), og derfor var det naturligt, at jøder – for at vise deres dybe respekt for og glæde over helligdagene fra Gud – anvendte vinen på disse dage. Helligelsen er så en slags tilkendegivelse af denne æren af den særlige dag.

Jødedom
Tu bishvat

Tu bishvat betyder "15. shvat". Shvat er en måned i den jødiske kalender, og på denne dag (der ligger i anden halvdel af januar eller første halvdel af februar) er det i jødedommen "Træernes nytår". Det hænger sammen med, at det i Israel er omkring Tu Bishvat, at de første blomsterknopper på træerne springer ud.

Dagen, der er en festdag (men ikke en helligdag med de dertilhørende regler), markeres gerne med at spise 15 forskellige frugter (der henviser til datoen).

Jødedom
Shavuot

Shavuot betyder "uger" på hebraisk og er en jødisk fest, som markerer, at det jødiske folk modtog Torah på Sinaibjerget. Festen falder syv uger efter pesach-festens 2. dag, deraf navnet. Tidspunktet falder samtidig med den kristne pinse.

Love og traditioner 
Der er tradition for at sidde og studere torah hele natten på shavuot. Desuden læser man ved toralæsningen om morgenen det stykke fra Torah, der handler om de 10 bud, eftersom det er det mest centrale i Torah.

Det er endvidere kutyme at spise mælkeprodukter på shavuot, da Torah er "sød som mælk og honning".

Shavuot ligger i den jødiske kalender på den 6. sivan, og den afslutter Omer-tællingen.

Eksterne henvisninger

Referencer 

Jødiske helligdage
Hebraiske ord og vendinger
Końskowola

Końskowola er en landsby i det sydøstlige Polen beliggende mellem Puławy og Lublin, nær Kurów ved floden Kurówka. Det er hovedbyen i den separate landsdel (gmina) i Puławy Kommune og Lublin Voivodskab. Byen huser 2188 indbyggere (pr. 2004).

Byens navn kan direkte oversættes til Hestens Vilje, men navnet stammer fra Wola – en form for bebyggelse – og dens ejers navn, Jan z Konina. Navnet kan spores tilbage til 1442.

Byen er kendt for to gamle katolske kirker, og den er desuden dødsstedet for de to polske digtere Franciszek Dionizy Kniaźnin og Franciszek Zabłocki.

Historie 
Byen blev grundlagt i det 14. århundrede under navnet Witowska Wola, og den fik først sit nuværende navn i det 19. århundrede. I sine tidlige leveår fungerede landsbyen som et center for fødevarehandel, ligesom adskillige tekstilfabrikker var lokaliseret omkring den. Efter Polens tredje deling i 1795, overgik Końskowola til Østrig. I 1809 blev den del af Storhertugdømmet Warszawa og senere Kongrespolen i 1815. Efter januaropstanden i 1863 mistede Końskowola endegyldigt sin status som storby. Mange demonstrationer og solidaritetsstrejker blev organiseret der under Den Russiske Revolution 1905. Siden 1918 har landsbyen igen været en del af Polen.

Under 2. verdenskrig blev Końskowola besat af de tyske tropper. Arbejdslejre samt en ghetto for jøder blev oprettet. I 1942 blev hovedparten af ghettoens indbyggere likvideret i en nærvedliggende skov. Końskowola blev befriet af den Røde Armé i 1944, før tyskerne havde mulighed for at nedbrænde landsbyen som planlagt.

Litterære optrædener 
Den polske nobelprisvinder Henryk Sienkiewicz nævner byen i sin historiske roman Ogniem i mieczem: "Meget dårlig øl også i denne Końskowola, bemærkede hr. Zagłoba (...)"

Eksterne henvisninger 

Landsbyer i Polen
Hole Kilde

Hole Kilde er en fredet kilde mellem Fraugde og Birkum sydøst for Odense. Kilden blev gennem tiderne anset for at have helbredende virkning og blev af denne grund flittigt besøgt Sankt Hans aften. Ud fra denne skik udviklede de såkaldte kildemarkeder sig, der fortsatte til op i 1800-tallet. Fra 1794 til begyndelsen af 1800-tallet stod der en kro tæt på kilden, der kaldtes for Krukkekro. Endnu i 1930 skal ødelæggelsen af kildens overbygning have medført omfattende sygdom på Fraugdegaard, som først forsvandt, efter skaden var genoprettet.

Hole kilde er viet til Sankt Laurentius og har tidligere været opsøgt for sine helbredende egenskaber. Kilden springer i et muret bassin og har en lille overbygning af hvidmalet tømmer med rødmalet trætag og kronet med et hvidt kors. Hele anlægget er indhegnet og bevokset med træer og græs.

Der har tidligere ligget en kro, oprettet 1749, og et led ved kilden. Kroen bar navnet Holekroen og senere Krukkekroen, og her blev der afholdt kildemarkeder ved Sankt Hans tid. Kroen forsvandt omkring begyndelsen af det 19. århundrede . Efter Krukkekroens ophør opstod en ny kro, Mye(Mjød)kroen. Myekroen lå i Tingkærhuset længere oppe mod Birkum, ved det gamle Tingsted.

Lokalbefolkninger var op til 1960’erne overbevist om, at det ved nattetide spøgte ved den gamle kilde, og det var et sted, der skulle passeres i hast. Spøgeriet skulle have vist sig i skikkelse af en hovedløs rytter og hest, hvis hove man skulle kunne høre, når man passerede kilden.
Sagnet om Hole kilde er forbundet med Fraugdegaard, idet sagnet fortæller, at hvis kilden forfalder, udbryder der bylder på Fraugdegaard.  

Marken, der fra Hole kilde strækker sig sydpå mod Birkum, bærer navnet Galle Løkke. I folkemunde går stedet i dag under navnet Galgebakken. Dette var tidligere ligeledes et sted, man ikke skulle opholde sig på ved nattetide. Ved uautoriseret gravning på stedet i 1950- eller 60’erne fremkom nogle pælespor, som blev tolket som rester af galgen, men intet er registeret, kun navnet og historien er tilbage.

Eksterne henvisninger og kilder
Skilt ved kilden

Litteratur 
Berstrand, Hans Erik. (1925) Fra Fraugde Sogn Historisk-topografiske skildringer i korte træk. Forlaget Pald.
Auken, Svend. (1994) Kronik, i Politiken 13. november 1994.
Odense Magistrat 2. afdeling (1983) Byplanafdelingen. Birkum Landsby Undersøgelse af bebyggelse og beplantning. Odense Magistrat 2. Afdeling Byplanafdeling.
Dalsgaard, Ellen.(1984) Fraugde Kirkes Historie, Fraugde Sogns Menighedsråd.

Helligkilder i Danmark
Folketro
Odense Kommunes geografi
Slipknot demo

Roadrunner Records Demo blev lavet af Slipknot i 1998. Albummet udkom i et meget lille oplag som aldrig blev genudgivet eller fås ikke mere. Sangene "Interloper" og "Despise" kan høres på digipak versionen af debutalbummet Slipknot. Det sjette spor Pain var på meget fåtallige oplag indkluderet som et skjult nummer og det kunne bruges som et spillevenligt spor på deres officielle hjemmeside. Til dato er det dog ikke længere nogen mulighed at gøre på hjemmesiden.

Spor 
 "Spit It Out"
 "Wait and Bleed"
 "Snap"
 "Interloper"
 "Despise"
 "Pain" (Bonusspor)

Henvisninger 
 Slipknot Officielle hjemmeside 

Album fra 1998
Slipknot-album
Demoer
Bughindebetændelse

Bughindebetændelse (latin: Peritonitis) er en betændelsestilstand i bughinden (peritoneum). Bughinden er en tynd hinde, som dels dækker bugvæggens inderside og dels omgiver de indre organer i bughulen.

Betændelsen kan være både bakteriel og kemisk. Kemisk bughindebetændelse opstår, hvis der kommer mavesyre, galde, pancreassaft, urin eller blod ud i bughulen, f.eks. ved at der går hul på et mavesår. Bakteriel bughindebetændelse opstår, hvis der kommer bakterier ud i bughulen, f.eks. colibakterier fra tarmen eller streptokokker.
Symptomerne afhænger af om infektionen er lokaliseret eller diffus. De vigtigste symptomer er smerter og ømhed svarende til dér, hvor der er betændelse. Smerterne vil være konstante og forværres ved bevægelse.

Der vil være slipømhed og defense (reflektorisk kontraktion af mavemusklerne, udløst ved, at der trykkes på maven). Ofte vil der være kvalme, opkastning og temperaturstigning. Der kommer væske- og eventuelt pusansamling i bughulen, hvilket øger risikoen for dehydrering og shock.
Toksiner fra bakterierne kan samtidig føre til tarmslyng, sepsis, nyresvigt og utilstrækkelig vejrtrækning.

Behandlingen sigter mod dels at opretholde den blodcirkulationen og dels at fjerne årsagen til betændelsen. Det vil hovedsageligt bestå i væske- og elektrolytterapi for at modvirke hypovolæmisk shock, antibiotikabehandling og muligvis akut operation.

Ekstern kilde/henvisning 
 Hart Hansen, Ole & Søltoft, Jan: ”Mave- og tarmsygdomme – Basisbog”. Munksgaard Danmark, København 2002.

Kirurgi
Sygdomme
Gratangen

Gratangen kommune (samisk: Rivttáid gielda) ligger i Troms og Finnmark fylke i Norge. Den grænser i nord og øst til Lavangen, i syd til Narvik, og i vest til Tjeldsund. Over Astafjorden i nordvest ligger Ibestad.

Gratangen var en af de første slagmarker mellem den tyske fjeldjægerbataljon i det 19. bayerske infanteriregiment under Eduard Dietls kommando og den norske 6. divisjon under Carl Gustav Fleischers kommando efter den tyske invasion den 9. april 1940.

Det var i Gratangen tyskerne for første gang måtte trække sig tilbage på deres togt gennem Norge. Der er flere mindestene over kampene i kommunen.

Personer fra Gratangen 
 Per-Mathias Høgmo (1959-)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Gratangen på kort fra Kulturnett.no

 
Kommuner i Troms
Kommuner i Troms og Finnmark
Samuel Mygind

Samuel Mygind (29. april 1784 i Stepping – 8. oktober 1817 i Christiansfeld) var en dansk landskabsmaler.

Han var søn af præsten Niels Mygind (1736 – 1809) til Stepping og Frørup i Nordslesvig. Hans moder hed Anna Marie født Praëm.

Samuel Mygind blev student i Kiel og begyndte at studere teologi, men besøg og ophold i Tyskland (1805-07), navnlig i Rhinegnene, modnede lysten til at blive kunstner hos ham; han tog til København, blev elev af Kunstakademiet, hvis sølvmedaljer han efterhånden vandt, og lærte at male hos Christian August Lorentzen. Fra 1810-17 udstillede han landskaber, dels fra Dyrehaven, dels efter udenlandske motiver, hvilke vakte stigende opmærksomhed, således at samtiden fremhævede hans flid og ypperlige evner samt "den frie Naturs smukke Efterligning" i hans billeder og beklagede meget den unge, lovende kunstners død, 8. oktober 1817, under et ophold i Christiansfeld. Den Kongelige Malerisamling købte to af hans billeder, og han har raderet 3 blade.

Kilder 
 

Malere fra Danmark
Landskabsmalere
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Sønderjylland (i Danmark)
Den Kongelige Belønningsmedalje

Den Kongelige Belønningsmedalje er monarkens private fortjenstemedalje, der uddeles uden forudgående ministerindstilling, for særlige fortjenester.

Baggrund 
Belønningsmedaillen blev indstiftet 4. september 1865 af Christian 9. i to grader, guld (fra 1922 forgyldt sølv) og sølv. Hertil kom i 1889-1906 den “mindre Guldmedaille”, som også kunne tildeles med krone. Den Kongelige Belønningsmedaille, der bæres i et rødt krydsbånd med hvidt kors, viser på forsiden den regerende monarks portræt, på bagsiden en egekrans uden indskrift, men med plads til graveret inskription. Christian 9.s Belønningsmedaille havde en vinget genius på bagsiden ligesom medaljen Ingenio et arti. Belønningsmedaillen blev dengang tillige anvendt til belønning af navnlig udenlandske kunstnere; fx modtog Sarah Bernhardt medaljen i 1880, da hun var i København. De fleste medaljemodtagere var dog fremmede hoffunktionærer og andre, som fik den for personlige tjenester ved kongens udenlandsrejser o.l.

Senere tildeling 

Siden 1920'erne er Den Kongelige Belønningsmedaille hovedsagelig tildelt for lang og tro tjeneste i det danske erhvervsliv og i almindelighed for 50 års tjeneste i samme virksomhed. Den kunne tidligere ekstraordinært tildeles i Dannebrogordenens krydsbånd. Det var navnlig kvinder (som indtil 1951 ikke kunne dekoreres med ordener), der fik dette "damernes ridderkors". Medaljen har således i dag et meget bredt anvendelsesområde. Den sorterer under Kabinetssekretariatet.

Belønningsmedaljen som tapperhedsdekoration 

Belønningsmedaljen af 1. grad med krone og med inskription tildeles i begrænset omfang for særlig risikofyldt indsats, fx i forbindelse med FN-tjeneste, og den er tildelt personer der var/er ansat i Forsvaret og Politiet. 

Belønningsmedaljen bruges i dag sjældent som tapperhedsdekoration, men blev dog for nylig tildelt astronaut Andreas Mogensen for at skrive danmarkshistorie som den første dansker i rummet i forbindelse med ESAs irissmission .

Referencer

Eksterne henvisninger 
 kongehuset.dk: Historien bag fortjenst- og belønningsmedaljen 

Ordener, dekorationer og medaljer fra Danmark
Etableret i 1865
Derek Ian Damgaard

Derek Ian Damgaard (født 7. december 1971) er en dansk officer, der er ansat i Forsvaret, og den, der sidst er blevet tildelt Den kongelige belønningsmedalje for tapperhed.

Tildeling af medaljen 
Derek Ian Damgaard var udsendt til Kroatien, som sergent, mens han gjorde tjeneste ved UNPROFOR.

Under en patrulje, hvor han var sammen med MP'ere fra Danmark og Frankrig, blev patruljen udsat for en mineeksplosion, hvor han selv blev såret.
På trods af de skader han pådrog sig og at der var risiko for flere eksplosioner, valgte han at ignorere dem og yde førstehjælp til de øvrige sårede, hvilket var med til at redde alle patruljemedlemmernes liv.
Da han kom hjem til Danmark blev han, med tilladelse fra dronning Margrethe 2., tildelt Den kgl. belønningsmedalje, med inskriptionen Kroatien 1993, som bevis for sin dåd.

Senere karriere 
På trods af sine oplevelser og skader i Kroatien har Derek Damgaard fortsat sin karriere i militæret. Efter at han kom hjem fra sin udstationering ansøgte han om, og blev optaget på, officersuddannelsen. Efter endt uddannelse blev han udnævnt til premierløjtnant.

Da Hæren nedlagde sin FN-afdeling blev dennes fane, ved en parade, afleveret til dronning Margrethe 2. af ham.

I 2007 gjorde han tjeneste ved forsyningstropperne og har opnået graden kaptajn.

Referencer 

Officerer fra Danmark
Modtagere af Den Kongelige Belønningsmedalje
Intercom

Intercom () var et dansk science fiction-fanzine, der udkom i 12 numre mellem 1980 og 1982. 

Bladet havde udgangspunkt i den engelske tv-serie Månebase Alpha (Space: 1999), som var blevet vist på DR i 1976-77.

Det indeholdt dog også stof om andre film og tv-serier. 

Intercom blev redigeret og udgivet af Lis Therkildsen & Carsten Andresen, der boede i Odense. De skrev også en stor del af indholdet. 

Bladets øvrige skribenter var Nicolas Barbano, Grethe Bøe-Hansen, Ole Flensted, Henrik List Hansen, Klaus Johansen, Steen Knudsen, Bjarne Lund-Jensen, Jørgen Mindahl og Steen V. Pedersen.

Det sidste nummer af bladet hed Intercom One, var på engelsk og indeholdt bl.a. et interview med den danske skuespiller Ina Skriver, der havde spillet rumpige i et af seriens afsnit.

Trivia 

I 1981 udkom Intercom-parodien Ildcom 9, angiveligt skrevet og udgivet af "Johnny B. Bad".

En "intercom" er navnet på de kommunikationssøjler, der i tv-serien er placeret overalt på Månebase Alpha.

Filmtidsskrifter fra Danmark
Science fiction
Etableret i 1980
Ophørt i 1982
Jack Adams Award

Jack Adams Award er en pris der årligt gives til den bedste træner i NHL. Formelt gives prisen til den træner der "har bidraget mest til sit holds succes." Vinderen findes ved afstemning blandt medlemmerne af National Hockey League Broadcasters Association. Afstemningen finder sted umiddelbart efter afslutningen på grundspillet.

Historie
Trofæet har fået sit navn efter Jack Adams, en tidligere træner og General Manager for Detroit Red Wings. Trofæet blev uddelt for første gang efter 1973-74 sæsonen.

Jacques Demers er den eneste der har vundet trofæet to år i træk (1986-87 og 1987-88). Pat Burns er den eneste der har vundet trofæet tre gange: 1988-89, 1992-93 og 1997-98.

Bruce Boudreau, Washington Capitals vandt trofæet efter sæsonen 2007-08 foran Mike Babcock, Detroit Red Wings og Guy Carbonneau, Montreal Canadiens.

Jack Adams Award vindere

NHL
A Love Supreme

A Love Supreme er et jazzalbum, indspillet af John Coltranes kvartet d. 9. december 1964 i Rudy van Gelders studier i Englewood Cliffs, New Jersey og udgivet på pladeselskabet Impulse!. Pladen indtager en position som en af de vigtigste jazzudgivelser nogensinde.

Besætning 
 John Coltrane, tenorsaxofon
 McCoy Tyner, klaver
 Jimmy Garrison, bas
 Elvin Jones, trommer

Spor 
 Part 1: Acknowledgement – 7:47
 Part 2: Resolution – 7:22
 Part 3: Pursuance – 10:45
 Part 4: Psalm – 7:08

Eksterne henvisninger 

Jazzalbum
Rudy Van Gelder

Rudy Van Gelder (født 2. november 1924, død 25. august 2016) var lydtekniker og producer og arbejdede mest med jazzmusik, bl.a. for pladeselskaberne Impulse! og Blue Note.

Ekstern henvisning 
 Rudy Van Gelder

Musikproducere fra USA
Sukkot

Sukkot ( eller , løvhytter) er en jødisk helligdag, der falder om efteråret, samtidig med høsten (og to uger efter Rosh Hashanah). Navnet referer til de løvhytter, jøderne byggede og boede i under ørkenvandringen efter udgangen fra slaveriet i Egypten.

Buddet om at holde sukkot 
Helligdagen sukkot er beskrevet i Torah, og den varer 7 dage, med en efterfølgende 8. "uafhængig" dag, Shemini Atzeret. På denne dag fejres, at man har afsluttet Tora-læsningen, og man begynder så forfra. Dagen kaldes derfor også "glædesfesten over Toraen", Simchat Torah (uden for Israel er det dog to forskellige, men på hinanden følgende dage).

Ritualer 
I Torah står der, at alle jøder skal sidde i Sukkah (løvhytte) i de 7 dage, sukkotfesten varer, for
"i løvhytter var Israels børn bosat I deres udgang af Egyptens land"
Rabbinerne har fastlagt, at man skal "bo" i sukkah'en i 7 dage. Derved forstås, at man indtager måltider og sover i den. En sukkah er – som navnet siger – en mere eller mindre ikke permanent hytte, hvis tag kun består af gran eller løvgrene. Der er dog naturligvis huller mellem disse, således at man om natten kan ligge og se op til stjernerne. Det kan derfor være ganske koldt at bo i en sukkah, hvis man er jøde i Danmark, men i varmere lande fx Israel er det en fornøjelse.

Endvidere er man forpligtet til at tage fire vækster (palmegren, olivengren, myrtegren og citrusfrugten "etrog") og ryste på bestemt vis. Dette ritual kan synes meget mærkværdigt, men har altså sin begrundelse i Torah, hvorfor den er at regne som guddommelig.

Jødiske helligdage
Camilla Andersen

Camilla Andersen (født 5. juli 1973 i Gentofte) er en forhenværende dansk håndboldspiller. Hun var en af de største profiler på landsholdet i 1990'erne og nåede i 194 landskampe at score hele 846 mål, og hun er den kvindelige danske spiller, som har scoret flest landskampmål gennem tiderne. På landsholdet var hun med til at vinde guld ved OL i 1996 og 2000, og hun er både ved EM og VM blevet kåret som bedste playmaker. Både på klubhold og landshold var hun gennem hele karrieren en foretrukken straffekastskytte og især kendt for sine offensive kvaliteter. Camilla Andersen er indehaver af rekorden for antal scoringer i en enkelt kamp på dansk liganiveau med 22 mål i en udekamp mod Horsens HK den 29. marts 2003.

Camilla Andersens forældre Gert Andersen og Toni Røseler spillede også på det danske håndboldlandshold. Hendes tveæggede tvillingesøster Charlotte kom på ungdomslandsholdet, inden skader tvang hende til at som 19-årig stoppe karrieren. Charlotte kom dog hurtigt efter ind på lærerseminariet og har i dag skrevet bogen "Bevar roen - en metodehåndbog til inklusion af børn med ADHD" (Forlaget Dafolo). Broderen Kristian Andersen spillede i 12 sæsoner  på divisionsholdet i Virum-Sorgenfri Håndboldklub.

I 2000 giftede Camilla Andersen sig med den norske håndboldspiller Mia Hundvin; De blev dog skilt tre år senere. Camilla Andersens civile karriere startede som elev i rejsebranchen i det ikke længere eksisterende selskab, Rejsegalleriet. Senere startede hun selv rejsebureauet Travel Sense med speciale i sportsrejser. I december 2016 blev hun gift med Charlotte Rust Pedersen.

Hun blev i 2012 optaget i DIF's Hall of Fame som det 27. medlem.

Hun er håndboldekspert på DR under VM-slutrunderne, for både kvinder og mænd.

Klubber 
 1985-1991:  Virum-Sorgenfri Håndboldklub
 1991-1992:  FIF
 1992-1993:  Nordstrand IF, Oslo, Norge
 1993-1996:  Buxtehuder SV
 1996-1997:  Bækkelagets SK, Oslo, Norge
 1997-2001:  FIF
 2001-2004:  Slagelse DT
 2004-2005:  FCK Håndbold

Resultater

I klubsammenhæng 
 Junior-DM 1989
 Danmarksmester 2003
 Pokalvinder 1997, 2002
 Norsk mester 1997
 Pokalvinder, Norge 1996
 Euro-City-Cup 1994
 EHF Cup 2003
 EHF Champions League 2004

Med Landsholdet 
 OL-guld 1996, 2000
 VM-guld 1997
 VM-sølv 1993
 VM-bronze 1995
 EM-guld 1994, 1996
 EM-sølv 1998

Referencer

Eksterne links 
 Camilla Andersen – en overlever – Sport – Portrætartikel om Camilla Andersen fra Berlingske Tidende
 http://evas-handballside.com/camilla/[ Fanside om Camilla Andersen] 
 

Håndboldspillere fra Danmark
Personer fra Gentofte
Håndboldspillere fra FIF
Håndboldspillere fra Slagelse FH
Håndboldspillere fra FC København Håndbold
Håndboldspillere fra Bækkelagets Sportsklub
Personer i Kraks Blå Bog
Olympiske mestre fra Danmark
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 1996
Håndboldspillere fra Nordstrand Idrettsforening
Håndboldspillere ved sommer-OL 2000
Medlemmer af dansk idræts Hall of Fame