kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
New Forest-pony

New Forest-ponyen er en pony, der stammer fra New Forest i England.

Der findes stadig vilde New Forest-ponyer i New Forest. De er venlige og rolige af sind, og indtil 1935 blev hopperne krydset med hingste af andre racer. Siden 1935 er kun racerene ponyer optaget i stambogen. New Forestponyen kan have alle andre farver end broget, og palomino hingste kan ikke kåres. Den bliver mellem 120–148 cm i stangmål. New Forest ponyen kan rides af både børn og voksne. Den var velegnet til voksne rævejagtryttere i skoven, fordi de nemt red under lave grene. De konkurrerer på internationalt plan i alle discipliner, men bruges også som hele familiens pony. New Forest ponyen bruges også  i sportsponyavlen, hvor dens styrke, gode temperament og brugsegenskaber værdsættes. New Forest-racen lagde grunden til racen Lundy pony.

Eksterne henvisninger
Avlsforening for New Forest Ponyer i Danmark

Hesteracer
Sjællandsfar Landsting

Sjællandsfar Landsting var et landsting der i perioden 1584-1805 blev holdt i den nordlige korsarm i Skt. Bendts Kirke i Ringsted. 

Landstinget var en videreførelse af det gamle Sjællands Landsting, der blev holdt i Ringsted i Middelalderen. Danmarks tre hovedting lå i Middelalderen i Ringsted, Viborg og Lund. 
 
Landstinget blev nedlagt i 1805, og dets funktioner blev overtaget af Den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i København.

Landsdommere 

 (1300-tallet): Jens Gyrsting
 1327 og 1333: Johannes Mogensen Grubbe
 (nævnt 1496): Niels Henriksen Arenfeldt til Gundetved (død 1533)
 1530-1551: Basse Christoffersen Basse til Sørup
 1551-1552: Claus Daa til Ravnstrup og Holmegård (død 1574)
 1553/55-1583: Herluf Skave til Eskildstrup (død 1583)
 1562-1566: Bjørn Andersen Bjørn til Stenalt m.m. (1532-1583)
 1572 & 1590-1605: Lave Beck til Førslev m.m. (1530-1607)
 1582-1590: Anders Dresselberg til Vognserup (1543-1613)
 1605: Vilhelm Dresselberg til Vognserup m.m. (død 1620)
 1622/24-1630: Axel Urne til Ryegård m.m. (1591-1626)
 1624-1630: Jakob Ulfeldt til Bavelse (ca. 1600-1631)
 1630-1662: Jørgen Seefeld til Refsnæs m.m. (1594-1662)
 1662-1668: Christen Steensen (død 1668)
 1662-1672: Oluf Brockenhuus til Hjuleberg (1611-1672)
 1668-1673: Jesper Hiort (1641-1673)
 1672-1677: Christopher Ucken (1636-1677)
 1673-1690: Andreas von Engberg til Ravnstrup (død 1690)
 1677-1692: Holger Parsberg (1636-1692)
 1684-1690: Rasmus Schøller (1639-1690)
 1690-1706: Hans Ehm (død 1706)
 1692-1707: Tage Thott til Eriksholm m.m. (1648-1707)
 1707-1725: Ole Bornemann til Hagested m.m. (1673-1725)
 1711-1723: Povl Eggers til Basnæs (død 1723)
 1715-1747: Johannes Christensen til Bonderup og Tersløsegård (død 1747)
 1732-1745: Peder Benzon Mylius (1689-1745)
 1745-1788: Hans Christopher Hersleb (1722-1788)
 1746-1764: Peder Kraft til Kattrup og Nørager (1711-1764)
 1749-1799: Frederik Brabrand til Sonnerupgård (1714-1799)
 1750-1777: Niels de Hofman til Ravnstrup (1717-1785)
 1758-1789: Otto Christopher von Munthe af Morgenstierne til Bækkeskov (1735-1809), vicelandsdommer
 1769-1788: Jens Bruun de Neergaard til Svenstrup (1742-1788), vicelandsdommer
 1781-1791: Adam Gottlob Severin Kraft til Ødemark (1752-1828), vicelandsdommer (suspenderet 1791, fradømt embedet 1795)
 1788-1791: Hans de Brinck-Seidelin til Eriksholm m.m. (1750-1831, vicelandsdommer fra 1773)
 1790-1805: Hans Nicolai Nissen (1755-1815), professor ved Sorø Akademi, vicelandsdommer
 1799-1802: Niels Emanuel de Thygeson til Mattrup m.m. (1772-1860), vicelandsdommer

Kilder 
 Mindetavler over landsdommere i Sankt Bendts Kirke

Historiske domstole og retter
Ophørt i 1805
MC

MC eller mc kan være en forkortelse for flere forskellige ting:

 1100 skrevet med romertal
 Master of ceremonies eller Microphone Controller – en form for rapper
 Michael "MC" Christiansen – en dansk komiker og skuespiller
 Military Cross – en britisk orden
 Minecraft – et spil udviklet af Mojang AB
 Monaco – et fyrstendømme i Sydeuropa (se også .mc)
 Motorcykel – et tohjulet, motordrevet køretøj
 Kassettebånd – på engelsk kaldet Music Cassette
 Megacycles

.mc kan betyde:

 .mc – et nationalt topdomæne der er reserveret til Monaco
Anders Morgenthaler

Anders Morgenthaler (født 5. december 1972) er en dansk tegner, forfatter, filminstruktør og tidligere tv-vært. Anders Morgenthaler er gift med filminstruktøren Phie Ambo (Anne-Sophie Ambo Nielsen).

Anders Morgenthaler er uddannet fra Designskolen Kolding og Filmskolen i København. Han har lagt stemme til DR's børne-tv-serie KatjaKaj og BenteBent, og har instrueret adskillige musikvideoer, blandt andet for Kashmir og Superheroes. I 2006 fik han spillefilmsdebut som instruktør på filmen Princess. Samme år fik han Nordisk Film Prisen.

Mest kendt er Morgenthaler dog blevet efter at hans internet-tegneserie Wulffmorgenthaler, skabt i samarbejde med Mikael Wulff, er blevet til et tv-show under samme navn. Morgenthaler medvirkede i showet som en karikatur på børne-tv-tegnere.

Anders Morgenthaler har skrevet og tegnet to børnebilledbøger, i en serie der hedder Morgenthalers Dyrefabler.

I september 2006 stiftede han sammen med Sarita Christensen mediehuset Copenhagen/Bombay.

Han lavede animationsfilmen Æblet & ormen i 2009.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Børnebogsforfattere fra Danmark
Filminstruktører fra Danmark
Studieværter fra Danmark
Dolph og Wulff
Tegneserietegnere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Orla-prisen
Modtagere af Nordisk Film Prisen
Michael Hutchence

Michael Hutchence (22. januar 1960 – 22. november 1997) var forsanger i det australske rockband INXS. Han begik selvmord ved at hænge sig selv i november 1997. 

Forsangeren i Smashing Pumpkins, Billy Corgan, skrev kort tid efter sangen Shame om Michael Hutchence. Teksten var et forholdsvis simpelt digt, om hvad Corgan ville have sagt til ham inden han døde. Shame er at finde på Adore, der blev udgivet i juni 1998. Nogle år senere skrev Bono fra U2 ligeledes sangen Stuck in a Moment om Michael Hutchence. Duran Duran skrev sangen "You got a lot to answer for" på deres Meddazzaland album fra 97.

Eksterne henvisninger 

Personer der har begået selvmord
Sangere fra Australien
Rockmusikere fra Australien
Donor

Donor har flere betydninger:
 Pengedonation
 Bloddonor
 Organdonor
 Sæddonor
Dråbe

En dråbe er en lille (kugleformet) væskemængde, f.eks. i form af regndråber eller dryp fra en vandhane, et utæt tag eller andet, hvor væskegennemstrømningen er så ringe, at der ikke dannes en kontinuerlig stråle.
Om der dannes dråber eller en stråle afhænger blandt andet af væskens overfladespænding og viskositet. Således vil en strøm af tyktflydende olie eller tjære være utilbøjelig til at danne dråber, selv om strømningshastigheden er meget lav. Men nu har et forsøg, der startede i 1944, endelig vist, hvad der sker, når en væske, der er to millioner gange mere tyktflydende end honning, drypper.

Regndråber 
Regndråber dannes ved, at varm og fugtig luft stiger til vejrs, og møder den køligere luft i de højere luftlag. Herved afkøles den fugtige luft, og kan ikke længere indeholde så meget vand i (usynlig) dampform, hvorfor det overskydende vand kondenserer, og bliver til skyer bestående af bittesmå vanddråber. Når vanddråberne bliver så store og tunge, at de ikke længere kan holde sig svævende, falder de ned fra skyerne som regndråber.

I en regnbue på himmelen dannes de kromatisk farvede ringe ved, at solens hvide lys brydes i bittesmå regndråber som i et prisme.

Dosering med dråber 
Når man har brug for præcis dosering af meget små væskemængder, f.eks. i forbindelse med drypning af øjne eller ører, bruger man ofte dråber som praktisk måleenhed, idet doseringen sker med en pipette eller en flaske forsynet med en særlig dryptud eller dryphætte, hvormed det er nemt at kontrollere hvor mange dråber, der doseres med.

Kviksølv og dråber 
Det flydende og sølvskinnende tungmetal kviksølv er bl.a. interessant derved, at det kan danne små kuglerunde dråber, der kan trille, og ikke opsuges af underlaget. Knuser man sådan en kugle, dannes der øjeblikkeligt bittesmå kuglerunde dråber, der også kan trille. De små dråber kan også nemt trilles sammen igen til én større. På grund af kviksølvets giftighed frarådes det dog kraftigt, at man selv eksperimenter med dette derhjemme.

Se også 
 Meteorologi
 Klima
 Nedbør

Referencer

Eksterne henvisninger 

Vand

ps:څاڅکې
Laserdiode

En laserdiode er en speciel form for diode af halvleder-materiale, af nogenlunde samme slags som i lysdioder. I laserdioden hersker der specielle forhold for elektronerne i halvledernes krystalstruktur, som gør dioden til et aktivt lasermedium der udsender en laserstråle; et snævert strålebundt af lys med en veldefineret bølgelængde, og dermed en bestemt farve.

Sådan virker en laserdiode 

Som alle halvlederdioder består laserdioden af en pn-overgang i et halvledermateriale, dog sjældent silicium. Når der sendes strøm igennem en diode i lederetningen, trænger nogle af de "overskydende" elektroner fra n-området ind i p-området, og huller ("ledige pladser" hvor der "mangler" en elektron) fra p-området trænger ind i n-området. Normalt vil elektronerne hurtigt finde et hul, og når de "falder i", frigives en smule energi i form af en foton eller "lyspartikel" – det er dét der foregår i en lysdiode.

Det særlige ved laserdioden er, at hullerne og de frie elektroner kan færdes side om side i nogen tid (nogle mikrosekunder), før elektronen "falder i" hullet. "Faldet" kan udløses af en passerende foton med den rigtige bølgelængde. Dette er stimuleret fotonudsendelse. Desuden har den foton, der blev udsendt under stimuleringen ved en kvantemekanisk effekt, samme retning og fase som den passerende foton. I princippet kan én foton stimulere en byge af fotoner på sin vej gennem laserdiodens aktive del – et aktivt lasende medium. Ved at spejle noget i 2 ender af dette medium, opnår man favorisering af stimulering i spejlenes retning. Derfor vil en stor af lyset blive sendt frem og tilbage mellem spejlene – og ved hver tur vil strålen blive forstærket. Noget af laserstrålen passerer gennem en af spejlene og kan nu anvendes.

I bogstaveligste forstand er det lasende område en fotonforstærker.

Laserdioder i dagligdagen 
Laserdioder er små, kompakte og relativt energieffektive sammenlignet med andre slags lasere, og de bruges til en lang række forskellige praktiske formål, eksempelvis:
 Telekommunikation: Laserdiodens lys kan moduleres (populært sagt: tændes og slukkes) ekstremt hurtigt med elektroniske signaler, og det er nemt at koble laserlyset ind i en optisk fiber.
 Afspillere og "drev" for CD-, CD-ROM- og DVD-skiver bruger en infrarød eller rød laserdiode til at læse og evt. skrive på skiven.
 Laserdioden bruges også i små batteri-drevne "laser-pegepinde", laserbaserede sigtemidler til skydevåben og måleinstrumenter m.v.
 I nyere eksemplarer af de stregkode-læsere man ofte finder i supermarkeder, kommer laserstrålen fra en laserdiode.
Før udviklingen af brugbare og pålidelige laserdioder brugte man små Helium-Neon-lasere i bl.a. CD-afspillere og stregkodelæsere.

Noter 

Dioder
Optoelektroniske komponenter
Lasere
Den Danske Filmskole

Den Danske Filmskole er en videregående kunstnerisk uddannelsesinstitution under Kulturministeriet, som varetager uddannelserne indenfor film- og tv-produktion samt andre medierelaterede produktioner. Skolen har ca. 100 elever. Rektor til 1. marts 2014 var Poul Nesgaard, som blev afløst af Vinca Wiedemann. Hun måtte gå af i 2019 efter protester fra elever. Bo Damgaard blev konstitueret som rektor. Første rektor var I. C. Lauritzen til 1969. Skolen har i dag til huse på Holmen i København.

Filmskolen blev grundlagt i 1966 på Christianshavn af filminstruktør og -teoretiker Theodor Christensen og er Danmarks eneste statslige videregående uddannelse indenfor film- og tv-produktion. De øvrige skoler er private og markant mindre. For at kunne optages på skolen, skal man indsende et værk. Der er optagelse hvert andet år, hvor der kommer omkring seks nye elever på hver af studieretningerne som omfatter: Instruktør, producer, manuskriptforfatter, filmfotograf, klipper, tonemester.

Lars von Trier har gået der, og han var en af de yngste nogensinde. Andre kendte elever er Edward Fleming (1924-92).

Tidligere elever 

 Åke Sandgren (1982)
 Amanda Kernell
 Anders August (2007)
 Anders Morgenthaler (2002)
 Anthony Dod Mantle (1989)
 Bille August (1973, som fotograf)
 Carsten Fromberg (1989)
 Christian Holten Bonke (2005)
 Christoffer Boe (2001)
 Dagur Kári (1999)
 Daniel Espinosa (2003)
 Eva Mulvad (2001)
 Jonas Elmer (1995)
 Katrin Ottarsdóttir
 Kim Fupz Aakeson (1996)
 Krass Clement (1978)
 Lars Von Trier (1982)
 Lisa Aschan
 Lone Scherfig (1984)
 Manuel Alberto Claro (2001)
 May el-Toukhy (2009)
 Niels Arden Oplev (1989)
 Ole Christian Madsen (1993)
 Per Fly (1993)
 Pernille Fischer Christensen (1999)
 Peter Flinth (1993)
 Phie Ambo (2003)
 Reza Parsa (1995)
 Rumle Hammerich (1979)
 Sami Saif (1997)
 Susanne Bier (1987)
 Thomas Vinterberg (1993)
 Tobias Lindholm (2007)
 Vladimir Oravsky (1982)

Kilder

Eksterne kilder og henvisninger 
 Den Danske Filmskole 

Etableret i 1966
Indre By (København)
Uddannelsesinstitutioner i København
Viborg Landsting

Viborg Landsting var i middelalderen et af Danmarks tre hovedting. De to andre hovedting lå i Ringsted og Lund. Landstinget blev afløst af Landsoverretten for Nørrejylland i 1805.

Før ca. 1550
 Landstinget havde dømmende magt. 
 Landstinget havde lovgivende magt. Således blev Jyske Lov vedtaget af landstinget i 1241.
 Landstinget skulle oprindeligt vælge konger. Senere skulle tinget bare hylde nye konger.
 Landstinget kunne oprindeligt også træffe beslutning om krig og fred.

Efter ca. 1550
 Landstinget var appelret for sager fra herredsting, birketing og byting. De større sager kunne efterfølgende appeleres til Kongens Retterting, efter 1661 til Højesteret.
 Køb og salg af herregårde (hovedgårde) skulle tinglyses på Viborg Landsting. Dette gjaldt både for hovedgårdene i Nørrejylland og i Sønderjylland (Slesvig).

I 1700-tallet
Snapstinget i Viborg fungerede som en afdeling af Landstinget. Snapstinget kontrollerede bank- og kreditvæsen i Jylland. Snapstinget var også et almindeligt marked for bl.a. korn og stude. 
  
På grund af Landstingets og Snapstingets virksomhed i Viborg kom den jyske adel og de nye borgerlige  godsejere ofte til byen i 1700-tallet.

Se også
Landsting (middelalderen)

Historiske domstole og retter
Ophørt i 1805
Cajón

Cajón er en trækasse af peruviansk oprindelse, som bruges ved udøvelse af flamencomusik. Cajón betyder på spansk kasse eller skuffe. Instrumentet er rent faktisk en trækasse man sidder på, og alt efter cajónens funktion og til hvilken flamencostilart den bruges til, så kan cajónen have forskellige størrelser og formater. I de nyere cajóner er der påsat guitarstrenge på indersiden af kassen, og effekten her er en mere skrattende og rå lyd, når man slår på cajónen med sine bare hænder. Alt efter hvor du slår på kassen, vil den give en mørkere/dybere lyd. Hvis du derimod slår på kanten, så kommer den mere skrattende lyd frem.

Percussion
Dolph & Wulff (program)

Dolph og Wulff er et satirisk underholdningsprogram fra 2005 og sendes på DR2.

Serien, der handler om komikeren Mikael Wulff, den fascistiske, lyseblå flodhest Dolph og deres eventyr, er en efterfølger til programmet Wulffmorgenthaler der ligeledes blev sendt på DR2. I hvert afsnit behandler Dolph og Wulff et emne, der er oppe i tiden, på deres helt specielle måde.

Medvirkende 
 Mikael Wulff (sig selv)
 Jonas Schmidt (Dolph/Asger Lesniak, Streetwaykører m.fl.)
 Rasmus Bjerg (Lydmanden Rico, Bimmer, Idémanden Torben, Landmand m.fl.)
 Brian Mørk (speaker)
 Peder Pedersen (Bubber, Betjent Mark Madsen og nazist.)

Episodeoversigt 
Nøgle: Titel (sendt første gang)
 "Dolph's nytårstale (31. december 2005)
 "Dolph og Wulffs tropical nytårsshow" (30. december 2005) -- med gæsteoptræden af Anders Morgenthaler, Jarl Friis-Mikkelsen, Cecilie Frøkjær, Andrea Elisabeth Rudolph og Oliver Bjerrehus
 "Wulff's Jule-klipshow" (23. december 2005)
 "Dolph og Wulff på hospital" (16. december 2005) -- med gæsteoptræden af B.S. Christiansen, Mikael Bertelsen og Drengene fra Angora
 "Dolph og Wulff og Gud" (9. december 2005) -- med gæsteoptræden af Klaus Bondam
 "Dolph og Wulff på Christiania" (2. december 2005) -- med gæsteoptræden af Jokeren
 "Dolph og Wulff i Folketinget" (25. november 2005) -- med gæsteoptræden af Villy Søvndal
 "Dolph og Wulff på skørtejagt" (18. november 2005) -- med gæsteoptræden af Joan Ørting
 "Dolph og Wulff i Afrika" (11. november 2005) -- med gæsteoptræden af Vibeke Hartkorn
 "Dolph og Wulff på bondegård" (4. november 2005) -- med gæsteoptræden af Nikolaj Kirk
 "Dolph og Wulff i showbiz" (28. oktober 2005) -- med gæsteoptræden af Uffe Buchard

Dvd 
Alle ovenstående afsnit udkom 3. april 2006 på dvd (regionskode 2).

Bemærk: De officielle titler på dr.dk indeholder ofte "Wullf" i stedet for "Wulff".

Eksterne henvisninger 
 
Dolph's største fanside 
Dolph og Wulff på DR.dk 

DR-programmer
Dolph og Wulff
Humorprogrammer fra Danmark
Danske tv-serier fra 2000'erne
Huset Oldenborg

Huset Oldenborg er et europæisk fyrstehus med oprindelse i Nordtyskland. Navnet stammer fra slægtens stamborg Aldenburg () i Nordtyskland.

Det er en af Europas mest indflydelsesrige fyrstelige slægter med grene, der har regeret Oldenborg, Danmark, Norge, Sverige, Slesvig, Holsten, Rusland, Sachsen-Lauenburg, Grækenland, Island, Storbritannien, Canada, Australien, New Zealand, Jamaica, Papua Ny Guinea, Antigua og Barbuda, Bahamas, Belize, Grenada, Saint Kitts and Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent og Grenadinerne, Salomonøerne og Tuvalu. 

Den nuværende dronning af Danmark, konge af Norge, konge af Storbritannien samt tillige konge af 14 andre Commonwealth nationer og endvidere de tidligere dronninger af Spanien og Grækenland tilhører alle Huset Oldenborg.

Historie 
Slægtens historie kan føres tilbage til en vis Egilmar, der omkring år 1100 betegnes som "en mægtig greve i grænseområdet mellem frisere og sachsere". Han og hans efterkommere byggede et grevskab op omkring hans stamborg Aldenburg (). Slægtens grevelige gren uddøde i 1667 med Anton Günther af Oldenborg.

Slægten steg i betydning, da Grev Christian 8. af Oldenborg besteg den danske trone som Christian 1. i 1448 og efterfølgende også blev konge af Norge, Sverige samt hertug af Slesvig og Holsten. 

I 1700-tallet kom medlemmer af den gottorpske sidegren af slægten på tronerne i Rusland, Sverige og Oldenburg.

Den augustenborgske sidegren, der var beslægtet med den lyksborgske sidegren, uddøde i 1931 med Albert af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg.

Slægten Oldenborg i Danmark 
Huset Oldenborg kom med Christian 1. på den danske trone i 1448. Siden har alle danske konger tilhørt denne fyrsteslægt. Den glücksburgske slægt (eller lyksborgske slægt), der kom på tronen med Christian 9. i 1863, er en sidegren af den oldenborgske slægt.

Christian 1.s søn kong Hans er født i Aalborg i 1455. Siden kong Hans kom på tronen i 1481, har alle danske konger været født i Danmark (eller i det dengang danske Sydslesvig for Christian 3.s, Christian 5.s og Christian 9.s vedkommende).

Christian 5.s uægte søn Christian Gyldenløves efterkommere Danneskiold-Samsøe er direkte efterkommere i mandslinjen af Huset Oldenborg. Adelsslægten Danneskiold-Samsøe lever stadig i dag.

Oldenborg Stamtræet 
Stamtræet over Huset Oldenburg:

Noter

Se også
 Armorial de la maison d'Oldenbourg (fransk)

Eksterne links 

 Stamtræ på Kongehusets hjemmeside.

Fyrstehuse
 
Danmarks kongehuse
Norges kongehuse
Kammeradvokaten

Kammeradvokaten er statens faste advokat.

Kammeradvokaten er ikke en statslig institution, men advokatfirmaet Poul Schmith/Kammeradvokaten, der gennem Finansministeriet har aftale med staten om at levere advokatydelser til centraladministrationen. Aftalen dækker med få undtagelser statens behov for advokatbistand på alle retsområder. Kammeradvokaten har pligt til at føre sager og yde rådgivning til staten, og de statslige institutioner har – som udgangspunkt – også pligt til at søge deres behov for advokatbistand dækket hos Kammeradvokaten. En af disse former for rådgivning er kammeradvokatens udtalelser om juridiske forhold, som kaldes for (juridiske) responsa.

Embedet blev tidligere besat af en partner fra advokatfirmaet Poul Schmith ved kongelig udnævnelse, men denne praksis ophørte med aftalen mellem Kammeradvokaten og Finansministeriet, der trådte i kraft i 2015.

Kammeradvokaten fører ikke offentlige straffesager, og embedet må således ikke forveksles med Rigsadvokaten, der er statens øverste anklager.

Kammeradvokaturets historie 
Christian den 5. oprettede i 1684 embedet som kammeradvokat, som oprindeligt kun var advokat for statskassen – kongens kammer. Embedet har ikke altid været besat med en privat advokat. Frem til 1936 var kammeradvokaten en (kongelig) embedsmand.

Kammeradvokatens virke nedstammer i vid udstrækning fra hvervet under enevælden i Danmark som generalprokurør, herunder Henrik Stampe og Christian Colbjørnsen.

Den første privatpraktiserende kammeradvokat var Højesteretssagfører Arne Kemp, der i 1936 grundlagde det advokatfirma, hvor alle senere kammeradvokater også er kommet fra.

Tidligere kammeradvokater 
 1936-1953 Højesteretssagfører Arne Kemp 
 1953-1965 Højesteretssagfører H. O. Hansen 
 1965-1982 Højesteretssagfører Poul Schmith 
 1982-1992 Landsretssagfører Ole Fentz 
 1992-2004 Advokat (H) M. Gregers Larsen 
 2004-2014 Advokat (H) Karsten Hagel-Sørensen
Pr. 1. januar 2015 er titlen kammeradvokat ikke længere knyttet til en person men til virksomheden Poul Schmith/Kammeradvokaten.

Referencer og eksterne henvisninger 

 Kammeradvokaten.dk
 Om hvervets historiske baggrund
 Aftalen om Kammeradvokatordningen 

Retspersonale
Titler i Rangfølgens klasse 3
Advokatvirksomheder i Danmark
Endometriose

Endometriose er en kronisk betændelsestilstand, hvor væv af samme type som slimhinden i livmoderen (endometrium) også sidder uden for livmoderen. Dette væv kan sidde i æggelederne, på æggestokkene, bughinden, tarme eller urinblæren og i meget sjældne tilfælde kan endometriose også findes andre steder i kroppen. Endometriose findes typisk på bughinden som millimeter-store, mørke områder. På længere sigt dannes der arvæv, hvor de mørke områder har været, og så ses endometriosen som hvidlige indtrækninger på bughinden.

I mange tilfælde har kvinder med endometriose ingen symptomer. Man regner med, at 6-10 % af alle kvinder i den fødedygtige alder har endometriose. Blandt kvinder med problemer med at blive gravide, kan endometriose påvises hos 30- 50 %, mens disse tal er helt oppe på 30- 70 % hos kvinder med kroniske smerter i underlivet.

I de værste tilfælde er stærkere smertestillende som tramadolhydrochlorid og morfin nødvendigt, eller der kan være brug for medicin til nervesmerter som gabapentin eller amitriptylin. I mildere tilfælde kan smerterne klares med paracetamol og Ibuprofen. 
 
I Danmark er der to højtspecialiserede endometriose afdelinger. En på Aarhus Universitetshospital, Skejby, og en på Rigshospitalet. Såfremt man har endometriose på tarm, rektovaginalt (mellem endetarm og skede) og/eller svær endometriose skal man henvises hertil, ifølge specialevejledning fra Sundhedsstyrelsen.

Symptomer 
Der er ikke en konkret liste af symptomer, som skyldes endometriose. Mange andre sygdomme har samme symptomer som endometriose, og mange endometriosepatienter har andre diagnoser, der gør det svært at udpege, hvilke symptomer skyldes hvad. De symptomer, man oftest vil høre om, er stærke menstruationssmerter, smerter ved afføring, vandladning og samleje, samt kronisk træthed. Der nævnes også tit besvær med at blive gravid, selvom mange kan føde uden interventioner og andre kan blive gravid med interventioner som IVF. Da endometriose er en systemisk sygdom, i det hele kroppen er påvirket, burde man også gøres opmærksom på andre oplevede symptomer af selve patienter.

 Stærke menstruationssmerter
 Smerter ved afføring
 Smerter ved vandladning
 Smerter ved samleje
 Kronisk træthed

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Endopatient.info
 Center for Endo
 Endopædia
 Endometriose Foreningen

Gynækologiske og obstetriske sygdomme