kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frederik 3. af Slesvig-Holsten-Gottorp

Frederik 3., Hertug af Slesvig-Holsten-Gottorp (22. december 1597 – 10. august 1659) var hertug i de gottorpske dele af hertugdømmerne Slesvig og Holsten fra 1616 til 1659. Han var søn af Hertug Johan Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp og Augusta af Danmark.

Hertug Frederik 3. var interesseret i kunst og videnskab. Han engagerede maleren Jürgen Ovens fra Tønning, som blev mester for malerier af den gottorpske hertugfamilie og den danske kongefamilie. Under ledelse af akademikeren Adam Olearius blev der opbygget et kunstkammer og slotsbiblioteket blev udbygget. I årene 1655 – 57 konstrueredes den gottorpske kæmpeglobus, som fandt plads i den nyanlagte barokke slotshave. Hertughoffet blev et centrum for kunst og kultur. 

I 1621 grundlagde han efter Lykstads forbillede Frederiksstad ved Ejdermundingen. I 1625 gik medhertugen kong Christian 4. ind i Trediveårskrigen. Frederik 3. var forpligtet til at deltage på kongens side. Efter kongens og medhertugens nederlag tegnede der sig et voksende modsætningsforhold mellem de to hertuger. Gottorperne tog Sveriges parti i de dansk-svenske konflikter og vandt for en kort tid suverænitet over de gottorpske dele af Hertugdømmet Slesvig, som egentlig var et dansk len. Hertugdømmet Holsten forblev som tysk len.

Han blev efterfulgt som hertug af sin søn Christian Albrecht.

Ægteskab og børn 
Hertug Frederik giftede sig den 21. februar 1630 i Dresden med Marie Elisabeth af Sachsen (1610–1684), datter af kurfyrst Johan Georg 1. af Sachsen og Magdalena Sibylla af Brandenburg. I ægteskabet blev der født 16 børn:

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Hertuger af Slesvig
Hertuger af Holsten
Huset Oldenburg
Marcelino Ballarin

Marcelino Madsen Ballarin (født 25. marts 1970 i Las Palmas) er en dansk/spansk kunstner og filminstruktør.

Han startede som 18-årig med et ugentligt radioprogram af to timers varighed kaldet In Full effect, hvor hovedvægten var lagt på NYC-hiphop.

Sammen med sin bror Jorge skabte han slacker-tegneserien og den efterfølgende spillefilm Slim Slam Slum. Sammen med sin ven Bjørn Vidø skabte han punk-rockgruppen Dansk Fløde, hvor han etablerede sig som forsanger, udover at være ide- og konceptmanden bag bandet. Denne post har han dog senere forladt.

I perioden 1993-1999 blev Marcelino Ballarin kendt som designer af Danmarks første streetwear-brand B-Boy Gear.

Han har udgivet tre bøger, tegnseriealbummer, en ungdomsroman og digtsamlingen Kreativitet plus moms.

Marcelino Ballarin har desuden lavet kortfilmen Krydset, der handler om "grim" kunst og penge. Medvirkende Anders Hove og Morten Grunwald.

Eksterne henvisninger 

 

Tegneserietegnere fra Danmark
Filminstruktører fra Danmark
Digtere fra Danmark
Sangere fra Danmark
Manuskriptforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra Las Palmas
Fjerkræ

Fjerkræ er fællesbetegnelsen for fugle der holdes som husdyr i fangenskab for produktion af kød eller æg. Høns, ænder, gæs og kalkuner er de vigtigste typer af fjerkræ, men også perlehøns, vagtler, duer, fasaner, agerhøns og strudsefugle hører under fjerkræ.

I Danmark reguleres reglerne for fjerkræ af Fødevarestyrelsen
Christian Albrecht af Slesvig-Holsten-Gottorp

Christian Albrecht (eller Christian Albrekt), Hertug af Slesvig-Holsten-Gottorp (3. februar 1641 på Gottorp Slot i Slesvig by – 6. januar 1695 på Gottorp Slot) var hertug i de gottorpske dele af hertugdømmerne Slesvig og Holsten fra 1659 til 1695. Han var søn af hertug Frederik 3. og Marie Elisabeth af Sachsen. Han var gift med Frederikke Amalie af Danmark, som var datter af Frederik 3. og søster til Christian 5.

I 1665 grundlagde Christian Albrecht universitetet i Kiel. I hans regeringsperiode sluttede de regulære landdage i hertugdømmerne. Den sidste egentlige landdag fandt sted i 1675. Adelens stilling blev svækket.

Det kom til flere konflikter mellem Christian Albrecht og hans medhertug og konge Christian 5.. Konflikten drejede sig om de gottorpske dele i Hertugdømmet Slesvig.

Han blev efterfulgt som hertug af sin søn Frederik.

Ægteskab og børn 
Christian Albrecht giftede sig den 24. oktober 1667 på Glücksborg Slot med Prinsesse Frederikke Amalie af Danmark (1649–1704), datter af Kong Frederik 3. af Danmark og Sophie Amalie af Braunschweig-Lüneburg. I ægteskabet blev der født fire børn:

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Hertuger af Slesvig
Hertuger af Holsten
Fyrstbiskopper af Lübeck
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Tyskere i 1600-tallet
Huset Oldenburg
Personer fra Slesvig by
Danskere i 1600-tallet
Frederik 4. af Slesvig-Holsten-Gottorp

Frederik 4. (18. oktober 1671 – 19. juli 1702) var fra 1695 til 1702 hertug i de gottorpske dele af hertugdømmerne Slesvig og Holsten. Han var søn af hertug Christian Albrecht.

I årene 1698 – 1702 byggede hertug Frederik 4. sydfløjen på Gottorp Slot.

Litteratur 
 
 
 

Hertuger af Slesvig
Hertuger af Holsten
Huset Oldenburg
Carl Frederik af Slesvig-Holsten-Gottorp

Carl Frederik (født 29. april 1700 i Stockholm, død 18. juni 1739 på Gut Rohlfshagen bei Oldesloe) var fra 1702 til 1713 hertug i de gottorpske dele af hertugdømmet Slesvig og fra 1702 til sin død hertug i de gottorpske dele af hertugdømmet Holsten. Han var søn af hertug Frederik 4. af Slesvig-Holsten-Gottorp (med hustruen Hedvig Sofie af Sverige) og far til Peter 3. af Rusland. Carl Frederik var den sidste gottorpske hertug i Sønderjylland.

Han var nevø af Karl 12. af Sverige og af Sveriges regerende dronning Ulrikke Leonore I. Han tilbragte hele sin barndom og ungdom i Sverige, mens de gottorpske dele i hertugdømmerne blev styret af en formynderregering. I 1721 blev de gottorpske dele i hertugdømmet Slesvig igen forenet med de kongelige dele.

Hertug Carl Frederik var svensk tronprætendent efter morbroderen Karl 12.s død i 1718.

Litteratur 

 
 

Hertuger af Slesvig
Hertuger af Holsten
Huset Holsten-Gottorp
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Stockholm
Cate Blanchett

Catherine Élise "Cate" Blanchett (født 14. maj 1969) er en australsk Oscar- og Golden Globe-vindende skuespiller.

For sin rolle som Katharine Hepburn i filmen The Aviator vandt hun en Oscar for bedste kvindelige birolle, og modtog prisen for Bedste Kvindelige Hovedrolle for sin præstation i Woody Allens Blue Jasmine. Ved siden af dette er hun kendt fra filmene Elizabeth, The Talented Mr. Ripley, Indiana Jones og krystalkraniets kongerige, Benjamin Buttons forunderlige liv samt hendes rolle som Galadriel i Peter Jacksons Ringenes Herre-trilogi og som Hel i Thor: Ragnarok.

Barndom og uddannelse 
Cate Blanchett er født i Melbourne, Australien og er datter af Robert Blanchett, en amerikansk søofficer, og June Blanchett, en australsk underviser. Hun er en del af søskendeflok på tre og mistede sin far i en alder af 10. Hun studerede økonomi og kunst på Melbourne Universitet, men afbrød studierne ud og blev senere optaget på National Institute of Dramatic Arts i i Sydney, Australien.

Karriere

1990'erne 
Hendes første internationale filmrolle var som den australske sygeplejerske Susan Macarthy i dramaet Paradise Road fra 1997, hvor hun spillede over for Frances McDormand og Glenn Close. Samme år var hun aktuel med sin første hovedrolle i Gillian Armstrongs romantiske drama Oscar og Lucinda, hvor hun spillede over for Ralph Fiennes. Året efter fik hun endvidere succes med rollen som Dronning Elizabeth d. 1. af England i Elizabeth, bl.a. i form af sin første Oscar-nominering. Hun spillede efterfølgende over for Matt Damon i The Talented Mr. Ripley og Den ideelle mand over for Julianne Moore.

2000'erne 
I 2001 debuterede hun i rollen som Galadriel i Peter Jacksons Ringenes Herre - Eventyret om Ringen, en rolle, hun har haft i de efterfølgende film i serien. Hun vandt sin første Oscar for bedste kvindelige birolle for sit portræt af skuespillerinden Katherine Hepburn i Martin Scorseses The Aviator i 2004. Hun blev efterfølgende nomineret i samme kategori for filmen Notes on a Scandal i 2007, mens hun modtog to nomineringer i 2008 for henholdsvis sin hovedrolle i Elizabeth: The Golden Age og sin birolle i Bob Dylan-biografien I’m Not There. I 2008 fik hun kommerciel succes med skurkerollen i Steven Spielbergs Indiana Jones & Krystalkraniets Kongerige, og spillede over for Brad Pitt i David Finchers Benjamin Buttons forunderlige liv.

I 2007 blev hun kreativ direktør for det australske teaterselskab Sydney Theatre Company.

2010'erne 
I starten af årtiet prioriterede hun arbejdet i den australske teaterbranche, men vendte tilbage med en hovedrolle i Woody Allens drama Blue Jasmine over for Sally Hawkins og Alec Baldwin. I 2015 var hun aktuel med Todd Haynes romantiske drama Carol over for Rooney Mara. Hun blev Oscar-nomineret for Bedste Kvindelige Hovedrolle for sin præstation i begge film.

Hun var også aktuel med flere kulørte roller, heriblandt stedmoderen i Kenneth Branaghs Eventyret om Askepot og som den nordiske gudinde Hel i Taiki Waititis superhelte film Thor: Ragnarok.

Filmografi

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Australien
Oscar for bedste kvindelige birolle
Personer fra Melbourne
Hovsa-missilet

Hovsa-missilet var et Harpoon-missil som utilsigtet blev affyret af Fregatten Peder Skram ved middagstid den 6. september 1982 fra den sydlige del af Kattegat.

Efter omkring 34 kilometers flyvning i lav højde ramte det mere end 500 kg tunge missil med en sprængladning på mere end 200 kg nogle træer i et sommerhusområde ved Lumsås, Sønderstrand i Nordvestsjælland.
Klokken 11:32 eksploderede missilet i ca. fem meters højde i skellet mellem de to sommerhusgrunde, Pilelunden 2, og Søndre Strandvej 3.
Forinden havde det revet flere el-ledninger over. Ingen mennesker kom til skade ved uheldet, men fire sommerhuse blev totalskadet, mens 130 andre fik skader af større eller mindre omfang.

Orlogskaptajn Henning G. Olsen blev hurtigt af en kommissionsdomstol gjort ansvarlig, selv om den amerikanske flåde havde haft mindst ét tilsvarende uheld fra et af deres skibe med et missil af samme type og som følge deraf havde indført en ekstra teknisk sikkerhedsforanstaltning på alle den amerikanske flådes fartøjer med Harpoon-missiler. Det er en udbredt opfattelse, at Henning G. Olsen i realiteten blev gjort til syndebuk.

Staten lagde sag an mod McDonnell Douglas (i dag en del af Boeing-gruppen) i St. Louis, USA. Sagen endte med forlig: McDonnell Douglas betalte erstatningerne til de ødelagte sommerhuse, nedrevne el-ledninger m.m.

I 1985 fik journalisterne fra Holbæk Amts Venstreblad Henrik Thomsen, Allan Graubæk og Gunner Nielsen Cavlingprisen for dækning af sagen med ordene: "For deres arbejde med sagen omkring missil-uheldet på fregatten Peder Skram den 6. september 1982. Det er komiteens opfattelse, at deres stædige graven i sagen var hovedårsagen til nedsættelsen af den anden kommissionsdomstol, som ændrede tiltalen mod orlogskaptajn H.G. Olsen til det bagatelagtige."

Rester af missilet er i dag opmagasineret af Museum Vestsjælland.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Vildskud, Bogen om missil-sagen / Gunner Nielsen og Henrik Thomsen – 
 Fregatterne Peder Skram og Herluf Trolle. Flådens Flagskibe under Den Kolde Krig / Søren Nørby og Steen Schøn – 

Begivenheder i 1982
Samfund
Ulykker
Hajen-klassen

Hajen-klassen var en klasse af torpedobåde i det danske søværn.

Klassen bestod af de tre torpedobåde Hajen, Havørnen og Søbjørnen. De tre skibe blev alle bygget på Orlogsværftet på Holmen i København. Foruden at være større end tidligere torpedobåde havde de kraftigere maskineri og kunne dermed skyde en større fart.

Referencer, kilder og eksterne links 

 Torpedobåden Hajen i Den sorte Registrant 
 Torpedobåden Havørnen i Den sorte Registrant 
 Torpedobåden Søbjørnen i Den sorte Registrant 

Torpedobåde fra Danmark
Roskilde Amt (1662-1793)

Roskilde Amt var et tidligere dansk amt 1662-1793. Det blev afløst af Roskilde Amt.

Amtmænd 
 1662 – 1682: Johan Kristoffer Körbitz
 1682 – 1717: Otto Krabbe
 1717 – 1721: Frederik Christian von Adeler
 1721 – 1729: Rudolph Gersdorff
 1729 – 1730: Christian Frederik von Holstein
 1730 – 1734: Johan Ludvig greve von Holstein
 1734 – 1737: Frederik Oertz
 1737 – 1750: Adolph Andreas von der Lühe
 1750 – 1764: Holger Skeel
 1764 – 1776: Eggert Christoffer greve Knuth
 1776 – 1787: Henrik Adam Brockenhuus
 1787 – 1793: Werner Jasper Andreas Moltke (sidder frem til 1796)

Danmarks amter (1662-1793)
Garrigue

Garrigue (eller Garriga) er en biotop, som findes omkring Middelhavet (og under tilsvarende klimaforhold andre steder i verden). I den østlige del af middelhavsområdet bliver denne biotop kaldt phrygana. I Spanien hedder den tomillares, i Portugal kaldes den mato og i Palæstina hedder den Batha.

Garrigu'en er en buskhedevegetation, der dannes på rå eller meget magre jordtyper, hvor makien er blevet udpint til det yderste gennem afbrænding, græsning og periodevis dyrkning. Samtidig er det karakteristisk, at den årlige nedbør almindeligvis er under 250 mm og ofte koncentreret i vintermånederne. Dette betyder sammen med den kraftige fordampning i sommertiden, at vandbevægelsen i jorden er opadstigende. Derved føres opløste stoffer op nedefra og aflejres ved jordoverfladen. Da kalk er et af disse stoffer, bliver jorden ofte neutral eller basisk. Vegetationen bliver op til 2 m høj og kan være meget varieret, bestående af arter, som tåler de nævnte metoder til udnyttelse af området.

Typiske plantearter 
De typiske arter i garrigue'en er dværgbuske af slægterne Dafne, Ene, Lavendel, Malurt, Rosmarin, Salvie, Soløjebusk (Cistus) og Timian samt stauder som Arum, Dværg-Iris, Dødslilje, Evighedsblomst, Fuglemælk, Hundetunge, Hør, Perlehyacint, Strandløg, Vortemælk og orkideer (Orchis, Ophrys m.fl.). Desuden findes en række enårige planter, først og fremmest forskellige græsser: Fjergræs, Flitteraks, Harehale og Rævehale f.eks.

Succession 
Når den specielle, hårdhændede dyrkning ophører, vil garrigue'en udvikle sig til maki, hvorved der er indledt en succession, som i sidste ende (efter flere hundrede år) vil føre frem til de plantesamfund, der var fremherskende ved Middelhavet før landbrugets tid. Det drejer sig om skove, der er domineret af stedsegrønne Ege og forskellige arter af Fyr.

Eksempler på planter fra garrigue'en

Se også 
 Chapparal (et tilsvarende plantesamfund i Californien)
 Maki (som ofte forveksles med garrigue)
 Mediterrane skove, skovområder, og krat (den fælles økoregion for områdets vegetation)

Litteratur 
 Karl W Butzer: The Nature of Mediterranean Europe: An Ecological History i: Annals of the Association of American Geographers 93 (2), 494–498, 2003.
 Clément Martin: Garrigues en pays Languedocien, 1987 
 Oliver Rackham og Jennifer Moody: The making of the Cretan landscape, 1996 
 Jean-Michel Renault: La garrigue, grandeur nature, 2000

Eksterne henvisninger 
 Paul Tett: Mediterranean climate and vegetation, 2005. 
 Landbrugsformens påvirkning af den naturlige vegetation langs en kystzone i Tyrkiet  (engelsk)
 Marc Jonas: Fotoserie fra den franske garrigue

Biotoper
Naturtyper
Plinius

Plinius er navnet på to fremtrædende romere:
 Plinius den Ældre (fulde navn: Gaius Plinius Secundus), ca. 23-79 e.Kr. – historiker, naturvidenskabsmand og flådekommandør
 Plinius den Yngre (fulde navn: Gaius Plinius Caecilius Secundus), ca. 61-114 e.Kr. – politiker og flittig brevskriver, nevø til Plinius den Ældre
Ølby Station

Ølby Station er en station på S-togsnettet der også betjenes af regionale tog via et Trinbræt på Lille Syd jernbanen. Stationen betjener den nordlige del af Køge by og er den nærmeste station på Sjællands Universitetshospital, Køge blot 500 meter gangafstand fra stationen.

Historie 
Ølby Station blev anlagt i forbindelse med en by-udvidelse der fandt sted i Køge op igennem 70'er og 80'erne, der havde længe været debatter om at få S-banen fra Solrød Strand forlænget til Køge og i 1983 skete det omsider. succesen for Ølby var stor fra starten. små 1500 passagerer benyttede sig dagligt af stationen fra start og tallet er blot vokset med årene. i 1991 blev det besluttet af Lillesyd jernbanen også skulle have standse ved Ølby for at lette adgangen til blandt andet Roskilde og Næstved og trinbrættet stod færdigt året efter.

Busterminal 
I Forbindelse med oprettelsen af Ølby Station blev der også oprettet en busterminal. Busterminalen på Ølby Station skulle fra start fungere som den nordlige endestation for bybusserne i Køge by samt for et par længere ruter til oplandet. Ølby busterminal betjenes i 2022 af 4 buslinjer. Indtil 2021 havde linje 245R, tidligere linje 245. fast ende station på Ølby St. Linjen blev flyttet til Køge Station grundet busomlægning i Køge.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med fjerntog (åbnet 1992):

Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Litteratur 
 Statistisk Årbog for København og Frederiksberg samt Hovedstadsregionen 1992; København 1992; s. 143 
 Statistisk Årbog for København og Frederiksberg samt Hovedstadsregionen 1996; København 1996; s. 132 
 Københavns Statistiske Årbog 2001; København 2001; s. 131 
 Københavns Statistiske Årbog 2004; København 2004; s. 125 
 Østtælling 2007 DSB og DSB S-tog
 Østtælling 2008 DSB og DSB S-tog; s. 19

Eksterne henvisninger 
 Ølby Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Stationer på Lille Syd
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Køge Kommune
Ripenser-Bladet

Ripenser-Bladet er medlemsblad for Ripensersamfundet, en forening for tidligere lærere og elever fra Ribe Katedralskole. Ripenser-Bladet udkommer fire gange om året.

Eksterne henvisninger
 Ripenser-Bladet, .
 Ripensersamfundets hjemmeside

 

Tidsskrifter fra Danmark
Ribe
Jersie Station

Jersie Station er en S-togs-station i Jersie Strand (Solrød Strand).

Den ligger på grænsen mellem takstzonerne 89 og 99.

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Jersie Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Jersie Strand
Sydhavn Station

Sydhavn Station er en station på Køge Bugt-banen, åbnet i 1972, og er dermed en del af Københavns S-togs-netværk.

Siden juni 2012 har det kunstnerdrevne udstillingssted Sydhavn Station haft til huse i stationens tidligere billetsalg.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Sydhavn Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Kongens Enghave
Solrød Strand Station

Solrød Strand Station er en S-togs-station i Solrød. Den ligger i takstzone 89.

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Solrød Strand Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Station
Vallensbæk Station

Vallensbæk Station er en S-togs-station på Køge Bugt-banen, der ligger i den københavnske forstad Vallensbæk. Den ligger på grænsen mellem takstzonerne 44 og 55. Stationen blev indviet af Dronning Margrethe 2. den 1. oktober 1972 i forbindelse med åbningen af Køge Bugt-banen. Den var endestation for banen frem til den 26. september 1976, da banen blev forlænget til den nyåbnede Hundige Station.

Stationen ligger på en dæmning og består af to spor med en delvist overdækket perron imellem. I den østlige er der en stationsbygning, der er delvist indbygget i banedæmningen, med trappehus, gennemgang og 7-Eleven. Syd for ligger der en plads ved Vallensbæk Centervej med parkeringspladser og busstoppesteder. Nord for ligger Vallensbæk Stationstorv med flere butikker ved siden af Vallensbæk Rådhus. I den vestlige ende af stationen er der en trappe mellem to broer for banen over Søndre Ringvej.

I 2025 kommer der til at åbne en åbne en letbanestation på Hovedstadens Letbane på Søndre Ringvej lige nord for broerne. Stationen kommer til at bestå af to spor med hver sin perron og kommer til at ligge på den østlige side af vejen, omtrent ved linje 300S' nuværende stoppested. Umiddelbart nord for stationen kommer letbanen til at skrå over vejen, før den fortsætter videre mod nord på den vestlige side.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Vallensbæk Station på dsb.dk

Station
S-togs-stationer
Sjælør Station

Sjælør Station er en station på Køge Bugt-banen, og er dermed en del af Københavns S-togs-netværk.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Sjælør Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Valby
Avedøre Station

Avedøre Station er en station på Køge Bugt-banen, og er dermed en del af Københavns S-togs-netværk.

Stationen ligger i det sydøstlige hjørne af Avedøre Stationsby.

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Avedøre Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Station
Evenes

Evenes (samisk Evenášši) er en kommune i den nordlige del af Nordland fylke i Norge. Kommunen grænser i nord og vest til Tjeldsund i Troms og Finnmark, og til Narvik i øst. Evenes deltager i ETS-kommunesamarbejdet med Tjeldsund.

Kommunen ligger i et af de mest folkerige områder i Nord-Norge, ca. 65 km fra både Harstad og Narvik. Kommunen er på 257 km² og består af mark- og skovområder, lange strandlinjer og fjeldområder. 

I kommunens vestlige område er der flere vådområder som er fredet under fællesnavnet "Evenes våtmarkssystem". Tårstad- og Bogenvassdraget har gode fiskeelve hvor man bl.a. kan fiske havørred. Man kan også fiske ved Evenestangen. 
Gennem kommunen går Europavej E10, også kaldt «Kong Olavs vei». I kommunen ligger flyvepladsen Harstad/Narvik lufthavn som betjener regionen.

Kommunens bygder  
Kommunecenteret er Bogen. Bygden havde 397 indbyggere 1 2017, og ligger ved bugten Bogen i Ofotfjorden. 
Fra 1942 til 1945 havde tyskerne en stor flådebase i Bogen. For ikke at forveksle Bogen med andre steder, bruges formen "Bogen i Ofoten". 

Liland med 323 indbyggere (2017), ligger centralt med 10 minutters kørsel til Harstad/Narvik lufthavn, og der er ca. 1 times kørsel til Harstad og Narvik. 
Liland havn er det eneste sted i Ofoten som har en naturlig skærgård som beskytter havneområdet, og er også isfri. Beliggenheden og klima giver en frodig vegetation som man ikke forventer at finde så langt mod nord. Bygden er fra gammel tid handelscenter for Ofoten, og var indtil kommunedelingen i 1884 også kommunecenter for Ofoten, som indtil da var en kommune. Stedet havde tidligere private og offentlige servicefunktioner som dampskibsekspedition, lensmand, post og en omfattende handel.

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er Evenes kirkested med Evenes kirke og bygningerne "Bårstua" og "Stabburet" samt området omkring. Evenes Kirke er en korskirke af træ i dansk herregårdsstil med 460 pladser. Den blev indviet i 1800. Omkring 1250 byggede Håkon Håkonsson den første kirke i Ofoten på Evenes. Den anden kirke på stedet blev bygget i 1677. Døbefonten i den nuværende kirke er fra den første kirke på stedet, fra 1200-tallet.

Eksterne henvininger 

 Kultur i Evenes på kort  fra Kulturnett.no
 Nautå naturreservat 

Kommuner i Nordland
Elsker, elsker ikke (film fra 2002)

Elsker, elsker ikke (originaltitel: À la folie... pas du tout) er en fransk film fra 2002 med Audrey Tautou i hovedrollen.

Handling 
Angelique, en ung kunststuderende, er forelsket i en gift læge. Hun forsøger at få ham til at forlade hans gravide kone, men han dukker ikke op når de skulle mødes og tager ikke med på rejsen til Firenze. I anden del af filmen ser man historie fra lægens synsvinkel – og han ser ikke tingene på helt samme måde.

Medvirkende 
 Audrey Tautou – Angélique, kunststuderende
 Samuel Le Bihan – Loïc, hjertekirurg
 Isabelle Carré – Rachel, Loïcs kone
 Clément Sibony – David, medicinstudent
 Sophie Guillemin – Héloïse, Angéliques arbejdskammerat

Eksterne henvisninger 
 

Film instrueret af Laetitia Colombani
Franske film fra 2002
Fransksprogede film
Brøndby Strand Station

Brøndby Strand Station er en station på Køge Bugt-banen, og er dermed en del af Københavns S-togs-netværk.

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Brøndby Strand Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Station