kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
House of Prince

House of Prince A/S er et selskab, der bl.a. fremstiller cigaretterne Prince, Kings og LOOK. Virksomheden blev i 2008 købt af verdens næststørste producent af cigaretter, British American Tobacco. Virksomhedens samlede markedsandel i Danmark er på ca 82% for alle mærker, hvor den største konkurrent er Philip Morris.

Fabrikken i Søborg 
Fabrikken på Tobaksvejen i Søborg blev taget i brug i 1951. I juli 2008 blev den overdraget fra Scandinavian Tobacco Group (tidl. Skandinavisk Tobakskompani) til British American Tobacco Denmark A/S. Sidstnævnte har besluttet at neddrosle cigaretproduktionen i Søborg frem til 2011, hvor fabrikken blev lukket helt og produktionen flyttet til Polen. Fabrikken i Søborg var den sidste cigaretfabrik i Danmark. I forbindelse med lukningen blev 5-600 opsagt, blandt andet samtlige medarbejdere der havde med produktionen at gøre, samt en række medarbejdere i kontorsektionen.

House of Prince har i dag hjemsted i lokaler på Vester Farimagsgade 19.

Produkter 
 Prince
 Cecil
 Look
 Kings
 Savoy
 Queen's
 North State
 Mistral
 Scotsman
 Viking
 Rocky Mountains
 Pall Mall (Tidligere Corner)
 LA
 Slim Agenda

Kilder 

Danske virksomheder etableret i 1990
Tobaksvirksomheder i Danmark
Ophørt i 2011
Søgaard (herregård)

Søgaard er en lille hovedgård, som er oprettet af storkansler Frederik von Ahlefeldt i 1673. Søgaard var en avlsgård under Tranekær Gods. Gården ligger i Magleby Sogn, Langelands Sønder Herred, Svendborg Amt,Sydlangeland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1858 og parken er på 3 hektar + 3 hektar skov.

Ejere af Søgaard 

(1673-1686) Frederik von Ahlefeldt 
(1686-1708) Frederik von Ahlefeldt 
(1708-1722) Carl von Ahlefeldt
(1722-1773) Frederik von Ahlefeldt 
(1773-1791) Christian von Ahlefeldt-Laurvig 
(1791-1832) Frederik von Ahlefeldt-Laurvig 
(1832-1856) Christian von Ahlefeldt-Laurvig 
(1856-1889) Frederik Ludvig Vilhelm von Ahlefeldt-Laurvig 
(1889-1917) Christian Johan Frederik von Ahlefeldt-Laurvig 
(1917-1947) Frederik Ludvig Vilhelm von Ahlfeldt-Laurvig 
(1947-1990) P. O. Madsen
(1990-2002) Den Danske Stat
(2002-) D. S. I. Børnelejren På Langeland

Eksterne henvisninger 

Børnelejren På Langeland

Herregårde i Langeland Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Geiger-Müller-rør

Et geiger-müller-rør bruges i geigertællermåleinstrumentet til registrering af ioniserende stråling. Ioniserende stråling kan f.eks. dannes af radioaktivt henfald.

Det består af en cylinder fyldt med gas ved lavt tryk (i forhold til atmosfærisk tryk). I den ene ende er der et "vindue" lavet af tynd metalfolie, som hurtige alfapartikler (heliumkerner) og betapartikler (elektroner) kan passere uden et yderligt tab. Gassen består udelukkende af neutrale atomer. Når gammastrålingen kommer ind, ioniseres atomerne og søger mod ladningen, og der afgives en lyd.

For hver succesfuld ionisering i røret, stiger spændingen over en elektrisk modstand. Dette hurtige spændingsspids registreres af en tæller. Kort tid efter nulstilles spændingen over røret og er klar til en ny ionisering.

Transducere
Kristrup

Kristrup er en bydel i Randers. Den er placeret sydvest for Gudenåen og tæller i dag cirka 3.000 indbyggere.

Transport fra Randers til Djursland foregår gennem Kristrup; enten via Grenåvej eller Århusvej. Forstaden er blandt andet kendt for den smukke Kristrup Kirke. En kirke som ofte huser bryllupper – utvivlsomt på grund af dens særlige ydre og idylliske placering.

Kristrup skole, beliggende i Kristrup, har et samlet elevtal på 634 (2019/2020)

Arkitektur 
Arkitektonisk set er Kristrup en meget varieret bydel. Den huser både bindingsværkshuse, moderne villaer, gamle gårde og lejlighedskomplekser. Denne variation skyldes, at Kristrup ikke er bygget op på én gang, men derimod har udviklet sig gennem skiftende tider.

Referencer 

Bydele i Randers
Røssvatnet

Røsvatnet (samisk Reevhtse) er Norges næststørste sø med et areal på 219 km². Den ligger i Hattfjelldal og Hemnes kommuner i Nordland fylke, 383 meter over havet. Røsvatnet blev reguleret i 1957. Søen har en omkreds på 256,37 km, en dybde op til 240 m (231 m før reg.) og et volumen på 14,80 km³ (12,60 km³ før reg.).

Området omkring Røssvatnet har været beboet siden stenalderen.

I perioden 1928-79 blev der gjort en række observationer af en stor skabning i vandet, tolket som et søuhyre.

Noter 

Søer i Nordland
Hemnes
Fight Club (roman)

Fight Club er en roman af den amerikanske forfatter Chuck Palahniuk. Den blev udgivet i 1996. I 1999 blev den filmatiseret af David Fincher. 

Bogens tema minder stærkt om Robert Louis Stevensons klassiker Dr Jekyll og Mr Hyde.    

Handlingens største mysterium er måske, om kvindefiguren Marla er virkelig, eller endnu et udslag af hovedpersonens indbildningskraft.

Handling 

Denne labyrintagtige spændingsroman tager sit handlingsmæssige udgangspunkt i afslutningsscenen. Tyler Durden skubber et pistolløb ind mellem tænderne på fortælleren, og fortæller ham, at de vil blive legender. De vil aldrig blive gamle. Fortællerens mange tanker flyver gennem hans hoved, kapitlet afsluttes, og vi er pludselig flere måneder tilbage i tiden. 

Hovedpersonen og fortælleren i Fight Club er en unavngivet ung mand. Han har "alt"; velpudsede møbler fra IKEA, krydderier på hylderne, Alle-bestikket, et velbetalt kontorjob og Calvin Klein-skjorter. Denne navnløse fortæller finder ud af, at alt er gjort før (Intet er nyt under solen...), og at den verden, hans generation er i færd med at overtage, er besudlet af ekstrem forurening og hensynsløshed. Hans personlighedskrise påfører ham en søvnløshed, der hverken kan lindres af psykologhjælp eller medicin. Dét, der skal til, er at slås med andre mænd. Derfor stifter han en kampklub for mænd, der har brug for at bekræfte deres eksistens ved at slås. Sammen med sin makker Tyler Durden laver de syv regler, som deltagerne af kampklubben skal overholde. Blandt andet må man ikke tale om kampklubben; man skal stoppe kampen, hvis der bliver råbt "stop"; og hvis det er ens første aften i kampklubben, skal man slås.  

Fortælleren og Tyler finder hurtigt ud af, at de ikke er alene. Mænd fra hele USA tager imod kampklubben med kyshånd, og der bliver stiftet nye afdelinger landet over. Alle disse mænd føler den samme tomhed og frustration over den verden, de er nødt til at leve i. Deltagerne ender som en hær, som Tyler og fortælleren har i deres hule hånd. Denne "hær" bruger de til at udføre en række terrorangreb uden tab af menneskeliv, i den hensigt at åbne folks øjne for tomheden i at være reduceret til forbrugere.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Velkommen til Jack Durdens verden 

Romaner fra USA
Litteratur i 1996
Randsfjorden

Randsfjorden er den fjerdestørste sø i Norge og den næststørste i Innlandet fylke. Randsfjorden ligger i kommunene Jevnaker, Gran, Nordre Land og Søndre Land, alle i Oppland. I nord har søen tilløb fra elvene Etna og Dokka. Randsfjorden løber ud i Randselven ved Jevnaker i sydenden af søen.

Randsfjorden ligger 135 moh. og har et areal på 139,2 km². Største dybde er 120 meter.
Udfor Eidsand ligger flere øer, blandt andre Kongeøya og Sandøya. Rundt om søen findes flere golfbaner.

Snorri Sturluson skriver, at en gang kong Halvdan Svarte havde været på besøg på Hadeland, rejste han over Randsfjorden på vej hjem. Da gik han gennem isen med sin hest og slæde, og druknede.

Søer i Innlandet
Røntgenium

Røntgenium (eller roentgenium, også kaldet unununium og eka-guld) er det 111. grundstof i det periodiske system, og har det kemiske symbol Rg: Dette radioaktive overgangsmetal findes ikke i naturen, men kan fremstilles ad kunstig vej i laboratorier.

Egenskaber 

Hvis man kunne fremstille synligt store mængder røntgenium, vil man formodentlig opleve et metal med en ekstrem høj massefylde. Stoffet står i det periodiske systems gruppe 11, sammen med kobber, sølv og guld: Selv om kobber og guld har udprægede rødlige og gule farver, tyder beregninger over røntgeniums elektronstruktur på at stoffet vil have en neutral, "hvid" farve som sølv.

Selv om gruppe 11 traditionelt omtales som møntmetaller er det dog tvivlsomt om røntgenium vil blive brugt til dette formål, blandt andet fordi det et stærkt radioaktivt.

Fremstilling af røntgenium 
Røntgenium fremstilles kunstigt ved at accelerere ioner af relativt lette grundstoffer mod et "mål" af tungere grundstoffer; ved nogle få af disse kollisioner sammenføjes kernerne af de to involverede grundstoffer til en ny kerne; enten røntgenium, eller et andet grundstof som siden henfalder til en isotop af røntgenium. Denne metode er i sagens natur ikke synderlig effektiv, og man når kun at fremstille ganske få atomer inden de henfalder.

Historie 
De første forsøg på at skabe røntgenium-atomer foregik ved det Forenede institut for kerneforskning i Dubna i det daværende Sovjetunionen, hvor man lod kerner af nikkel kollidere med vismut – dog uden at kunne konstatere dannelsen af grundstof nummer 111.

Til gengæld var der ikke tvivl om resultatet, da et forskerhold under ledelse af Peter Armbruster og Gottfried Münzenber gentog det sovjetiske forsøg: I kollisionen mellem 209Bi og 64Ni i en lineær accelerator lykkedes det at skabe tre røntgenium-atomkerner (alle 272Rg). Følgende ligning symboliserer reaktionen:
 

Navnet røntgenium blev endeligt vedtaget 1. november 2004, til ære for Wilhelm Conrad Röntgen. Før da havde stoffet det midlertidige navn unununium, og symbolet Uuu.

Isotoper 
Der kendes tre røntgeniumisotoper. Den længstlevende er 280Rg, som henfalder vi alfa-henfald og har en halveringstid på 3,6 sekunder. Den med kortest halveringstid (1,5 ms) er 272Rg. Den sidste kendte isotop er 279Rg, som har en halveringstid på 170 ms.

Eksterne henvisninger 

 WebElements.com – Røntgenium

Overgangsmetaller
Transuraner
Jernpillen i Delhi

Jernpillen i Delhi er en af verdens mest spektakulære metallurgiske kuriositeter, der står i det berømte Qutb compleks.

Pillen er næsten 7 meter høj og har en masse på mere end 6 tons. Den blev rejst af Chandragupta II Vikramaditya (375–414). Pillen er det eneste der er tilbage efter Hindu-templet, som var der før det blev ødelagt af Qutb-ud-din Aybak, som i stedet byggede Qutub-minareten og Quwwat-ul-Islam moskéen. Qutub byggede moskéen rundt om pillen.

Pillen består af 98% smedejern af ren kvalitet og sandsynligvis omkring 2% fosfor – og den er et eksempel på de forhistoriske indiske jernsmedes store kunnen i håndtering af jern. Pillen har tiltrukket mange arkæologers og metallurgers interesse, da den har modstået 1.600 års korrosion på trods af vejrets påvirkning.

Se også 
 Dhar-pillen
 Heliodorus-pillen
 Wolfsegg-jernen
 Nine Unknown Men

Kilder/henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Detailed list of Publications on Delhi Iron Pillar by Balasubramaniam, IIT Kanpur
 Corrosion resistance of Delhi iron pillar 
 Nondestructive evaluation of the Delhi iron pillar Current Science, Indian Academy of Sciences, Vol. 88, No. 12, 25 June 2005 (PDF)
 The Delhi Iron Pillar 

Arkæologi
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Indien
Delhi
Kopiering

Kopiering er den proces, der består i at foretage en nøjagtig gengivelse eller efterligning af et givent objekt. Kopiering kan ske gennem udarbejdelse af kopier af fysiske genstande, men kan også bestå i gengivelse af eksempelvis en tekst, et billede, en fil eller i overført betydning en proces eller en metode.

Kopiering af objekter, der er immaterialretligt beskyttet er undergivet juridiske begrænsninger. Ophavsretten begrænser mulighed for kopiering af ophavsretligt beskyttede værker, og lovgivningen om patenter begrænser mulighederne for at kopiere og udnytte tekniske løsninger.

Elektronisk kopiering 
Tastaturgenveje til kopiering kan anvendes ved at markere en fil, et billede eller et stykke tekst og trykke Ctrl+C. Det kan (gen)indsættes ved at trykke Ctrl+V. 
Evt. kan der i stedet for Ctrl+C tastes Ctrl+X, hvorved det pågældende man kopierer bliver fjernet (klippet) fra det sted man kopierer.

Teknologi
Baya

Baya er kunstnernavnet for den danske rapper Bachir Mikkel Mathiasen.

Han er oprindeligt fra Århus og er desuden en del af Soulcamp-familien. Baya er kendt fra sin single Come With Me, der var Ugens Uundgåelige på P3, samt sit seneste singleudspil Sir Bayalot.

Han forventedes at udsende et album i starten af 2007, men har efterfølgende valgt ikke at være solokunstner, men derimod indgå i andres produktioner samt koncentrere sig om andre foretagener,

Baya skriver desuden tekster til andre musikere – bl.a. den engelske sangerinde Jamelia.

Bachir har spillet 12 kampe for basketball hold Bakken Bears og scoret 62 point, samt spillet på junior og ynglinge landsholdet.

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 
 Soulcamp

Rappere fra Danmark
Hiphoppere fra Danmark
Sangskrivere fra Danmark
Tjek fødselsår
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Smedejern

Smedejern er en jerntype, der har et lavt kulstofindhold (under 0,3%), men et højt slaggeindhold.

Smedejern kan forarbejdes til profiler og plade, men fremstilles ikke længere industrielt, og dets rolle er overtaget af blødt stål.

Moderne smedejern fås i mange forskellige dimensioner. Det forhandles normalt i længder på 6 meter. Firkantet og rundjern fås normalt i tykkelser fra ca. 6mm, mens fladjern fås fra tykkelser på 2-3 mm. Profiljern navngives gerne efter tværsnittet og fås bl.a. i vinkeljern, U-jern, T-jern, I-jern og H-jern samt runde og firkantede rør.

Specielle profiler fås til bl.a. hestesko.

Jernlegeringer
De første kærester på månen

De første kærester på månen er det femtende studiealbum af den danske popgruppe tv·2. Det blev udgivet den 7. november 2005 på EMI og gruppens eget selskab Pladeselskabet Have a Cigar. Albummet modtog prisen som Årets danske popudgivelse og titelnummeret prisen for Årets danske hit ved Danish Music Awards 2006. Ved samme lejlighed modtog tv·2 IFPIs Ærespris, ligesom forsanger Steffen Brandt modtog prisen for Året danske sangskriver.

Ifølge Steffen Brandt handler titelsangen "De første kærester på månen" om "de historier, vi hørte fra vores lokale venner på Ertholmene om de to unge, som mødte hinanden på Månen og siden blev kærester for livet." Månen er et forsamlingshus på Frederiksø.

De første kærester på månen nåede på mindre end to måneder at blive det mest solgte i 2005, og har til dags dato solgt 161.000 eksemplarer, hvilket gør det til gruppens tredje mest sælgende studiealbum (overgået af Nærmest lykkelig, 1988 og Rigtige mænd - gider ikke høre mere vrøvl, 1985). Med 116.500 solgte eksemplarer i 2006 var det årets bedst sælgende album i Danmark. Albummet var det niende bedst sælgende i 00'erne ifølge IFPI Danmark.

Anmeldelser 
Musikmagasinet Gaffa skrev: "Steffen Brandt synger stadig om hverdagens kuldsejlede drømme, og orkestret lyder stort set, som de altid har gjort. Men de lyder bare ufatteligt veloplagte hele vejen igennem albummet, der byder på en underspillet synthpop, som netop TV-2 engang lavede den, og Steffen Brandt bliver kun kærligere med alderen.

Spor 
Al tekst og musik er skrevet af Steffen Brandt.

Medvirkende

Produktion 
 Thomas Troelsen – producer
 Nikolaj Steen – producer
 Halfdan E. – producer
 Henrik Nilsson – mix og teknik

Musikere 
 Hans Erik Lerchenfeld – guitar
 Georg Olesen – bas
 Sven Gaul – trommer
 Steffen Brandt – vokal, akk. guitar og keyboards
 Niels Hoppe – saxofon
 Knud Erik Nørgaard – trompet
 Anders Majlund Christensen – trombone
 Henrik "Den yngre" Nilsson – keyboards
 Julie Maria – vokal på "Et lykkeligt goodbye"
 Ingeborg Børch – vokal på "Under den sidste hvide bro"
 Anna Dorthea Køster – vokal på "Hvem vil danse denne nat"

Hitlister og certificeringer

Ugentlige hitlister

Årslister

Certificeringer

Kilder

Eksterne henvisninger 
 De første kærester på månen  på tv·2s hjemmeside

Album fra 2005
Tv·2-album
Firfarveproblemet

Firfarveproblemet er fra 1852, hvor en englænder ved navn Francis Guthrie opdagede at man øjensynlig kunne nøjes med 4 farver når man skulle farvelægge landkort således at to tilstødende områder ikke får samme farve.

Francis Guthrie var fascineret af problemstillingen, og fortalte om det til sin yngre broder Frederick, der læste på University College i London. Francis’ bror bragte problemet videre til sin professor August de Morgan, som igen bragte det videre til den irske matematiker og fysiker William Rowan Hamilton. Problemet cirkulerede nu rundt blandt matematikere i hele Europa, men dette var en hård nød at knække ingen kunne løse det. Men i 1879 publicerede den engelske matematiker Alfred Bray Kempe en artikel, hvori han hævdede at have fundet en løsning. Dette vakte anerkendelse, han blev slået til ridder og medlem af Royal Society.

Men i 1890 skrev Percy John Heawood, at der var en fejl i Alfred Bray Kempes bevis. Percy kunne vise at der højest skulle bruges 4 eller 5 farver og ikke flere.
Efter en længere stilstand i bevisførelsen begyndte der at komme gennembrud i 1922, Philip Franklin kom med et bevis på at kort med 25 områder altid kan dækkes med 4 farver. I 1926 kom Reynold med et lignende bevis for 27 områder, og i 1940 udvidede Winn det til 35 områder, i 1970 kom Ore og Stemple op på 39 områder.

I 1970 begynder to matematikere ved University of Illinois, Wolgang Haken og Kenneth Appel at arbejde med problemet. De fandt frem til at alle kort kunne konstrueres ud fra et endeligt antal grundtyper af kort, der var 1482 typer af kort hvorfra alle kort kunne tegnes. Nu var det bare at gå alle disse grundtyper igennem for firfarveproblemet. Men dette var et uoverkommeligt arbejde for selv de bedste matematiker-teams. Selv for computere ville det være en meget stor opgave, det ville tage 100 år at gennemgå alle muligheder. Haken og Appel begyndte at overveje andre strategier og genveje, således at problemet eventuelt kunne løses via computer. Det lykkedes og i juni 1976 blev problemet løst med 1200 timers computerarbejde – det første matematiske bevis udført via computer.

Grafteori
Kartografi
Smeltevarme

Smeltevarme er den mængde energi der skal til, for at et stof kan gå fra fast fase til flydende, når dette har nået smeltepunktet. Normalt måler man smeltevarmen i , dvs. mængden af energi der skal til, for at smelte hvert kg af stoffet.

Regneeksempel 
Q = m  Ls

Q er varmemængden der afgives til stofmængden med massen m og smeltevarmen Ls.

Man har 14 kg is med temperaturen 0 °C, eller 273.15 K. Smeltevarmen for is er 334 kJ/kg. For at smelte dette skal man således bruge

Enhederne J/g og kJ/kg er ækvivalente.

Smeltevarmetabeller for nogle kendte stoffer 

Smeltevarmetabel for nogle stoffer, der er gasformige ved normal temperatur og tryk:

Smeltevarmetabel for nogle stoffer, der er flydende ved normal temperatur og tryk:

Smeltevarmetabel for nogle stoffer, der er faste ved normal temperatur og tryk:

Mange flere værdier kan findes her (se latent heat of fusion eller latent heat of melting).

Se også 

 Fordampningsvarme
 Varmefylde

Henvisninger og eksterne links 

Termodynamik
Fernet Branca

Fernet Branca er en aromatisk bitter med en alkoholprocent på 39% eller 40%, produceret af 27 urter og krydderier, heriblandt myrra, rabarber, aloe og safran på basis af vindruer.

Selve opskriften er en hemmelighed og blev skabt i 1845 af Bernandino Branca.

Fernet Branca produceres i Milano af firmaet Fratelli Branca, og produktionen styres  af familien Branca.

Fernet Branca findes også i en udgave med pebermynte-smag: Branca Menta, der har en turkisfarvet etiket.

Udbredelse 
I Danmark drikkes Fernet Branca primært af ældre, omend unge i stigende grad drikker Fernet Branca som alternativ til snaps. I Argentina er drikken så udbredt, at den kan klassificeres som nationaldrik. I nyere tid er drikken blevet enormt populær i San Francisco, hvor der drikkes mere Fernet Branca pr. indbygger end i nogen anden by.

Servering 
Serveres alene – eller til unge amerikanere med isterninger, cola, til kaffe eller i cocktails. Serveringstemperaturen kan variere fra meget kold til stuetemperatur og opvarmet som en gløgg.

Fernet Branca i medierne

Se også 
 Arnbitter
 Brændevin
 Dr. Nielsen's bitter
 Gammel Dansk
 Riga Balsam

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Det officielle Fernet Branca website 

Bittere
Milano
Etableret i 1845
Drikke fra Italien
Bortrykkelsen

Bortrykkelsen er en eskatologisk forestilling i visse former for kristendom, der indebærer, at det i de sidste tider skal ske, at alle troende kristne, som er i live – og afdøde kristne, der genopstår ved denne lejlighed – skal ”rykkes bort i skyerne”.

Mere specifikt stammer forestillingen fra 1. Thessalonikerbrev 4, 16–17, hvor der står:

Bortrykkelsesbegrebet anvendes hyppigst blandt konservative evangelikale teologer i USA, hvor det er alment kendt og har været genstand for mange populærkulturelle fremstillinger, hvorimod begrebet sjældent spiller nogen rolle i de fleste former for kristendom i Danmark.

Blandt tilhængere af begrebet er der betydelig uenighed om, hvornår denne bortrykkelse skal forekomme, og hvorvidt den Jesu genkomst, der ovenfor beskrives af Paulus, er den samme som den, der beskrives i Johannes' Åbenbaring.

Dispensationalister og andre tilhængere af den tro at visse bibelpassager handler om fremtiden og ikke den tid de er skrevet i, mener at bortrykkelsen vil ske enten før, under eller efter de trængsler som beskrives i Johannes' Åbenbaring og som nogle gange kaldes Antikrists regime. Visse bibelforskere mener at Antikrist enten er en fortidsperson, eller én der endnu ikke er kommet.

I mange religioner forudsiges der et klimaks, et jordens/menneskehedens endeligt, hvor alt får en ende, og noget helt nyt begynder. For visse grene af kristendommen er bortrykkelsen en del af indledningen til dette klimaks. For andre en del af afslutningen eller en begivenhed der indtræffer undervejs.

Bortrykkelsesteologien blev blandt især udbredt i USA, da den amerikanske præst C. I. Scofield (1843-1921) udgav en bibel med fodnoter som ifølge ham angav hvordan forskellige bibelpassager, især Johannes Åbenbaring, Thessalonikerbrevet og Daniels Bog, kunne bruges til at forudsige jordens fremtid.

Se også 
 Eskatologi
 Apokalyptik

Referencer 

Bibelen
Kristen eskatologi
Kristen teologi
Johannes' Åbenbaring
Efterliv
At komme ind i himlen levende
Henrik Jensen (forfatter)

Henrik Jensen (født 3. maj 1947) er en historiker, forfatter, samfundsdebattør og lektor emeritus på RUC med fokus på historie, kultur og samfundsproblemer.

Cand. phil. i historie fra Københavns Universitet 1973. I 1997 ansat som lektor på Roskilde Universitet ved Institut for Kultur og Identitet, i dag lektor emeritus sammesteds.

Henrik Jensen har skrevet blandt andet Krigen 1914-1918 – og hvordan den forandrede verden, Ofrets Århundrede, Det faderløse samfund og forordet til den danske oversættelse af Samuel P. Huntingtons Civilisationernes sammenstød fra 2006.

I 2006 blev hans bog Det faderløse samfund nr. 4 ved Dansk Historisk Fællesråd prisuddeling Årets historiske bog.

Han er tilknyttet Kristeligt Dagblad og Jyllands-Posten som skribent og anmelder.

Bibliografi 
 Efter Gud - Det 20. århundredes fortabte generationer og meningsløsheden, Gyldendal (2020) 
 Derfra vores verden går - Et essay om fædrelandskærlighed, Kristeligt Dagblads Forlag (2016)
 Krigen 1914-1918 – og hvordan den forandrede verden, Kristeligt Dagblads Forlag (2014)
 Det ordentlige menneske (2009) 
 Når vi taler om 68, (en mail-korrespondance, der debatterer betydningen af 1968 politisk, kulturelt og mentalt, skrevet sammen med Georg Metz) - (2008)
 Det faderløse samfund (2006) 
 Den sorte død og livet i senmiddelalderen (1999) 
 Ofrets Århundrede (1998)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Henrik Jensen - bioside på Roskilde Universitet

Historikere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Universitetslektorer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog