kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Knud Enemark

Knud Enemark Jensen (født 30. november 1936 i Århus, død 26. august 1960 i Rom, Italien) var en dansk cykelrytter.
Knud Enemark deltog ved sommer-OL 1960 i Rom, hvor han var en del af det danske hold i 100 km landevejsløb for hold. Holdet bestod foruden Knud Enemark af Vagn Bangsborg, Niels Baunsøe og Jørgen B. Jørgensen. Holdet jagtede en bronzemedalje, da Knud Enemark ti kilometer før mål råbte til de andre, at han var svimmel. Efter yderligere et par kilometer begyndte Enemark at sakke agterud, og han begyndte pludselig at slingre, faldt af cyklen og besvimede. Få timer senere døde han på hospitalet uden at være kommet til bevidsthed. Indledningsvis troede man, at varmen (over 40 grader) og et hedeslag var årsagen, men visse kilder siger, at obduktionen viste spor af amfetamin, og at den danske træner havde givet Enemark Jensen og et par af hans holdkammerater et præparat, som skulle forbedre deres blodcirkulation. Tidligere i løbet blev også holdkammeraten Jørgen B. Jørgensen dårlig, han brød løbet og førtes til et hospital i Rom, men klarede sig uden varige men. Det er dog aldrig blevet bevist, at Enemark tog amfetamin før løbet. Trods manglen på beviser var det Enemarks tragiske dødsfald, der satte gang i dopingbekæmpelsen og fik IOC til at reagere på dopingproblemerne.

Enemark var et af de danske medaljehåb ved Sommer-OL 1960 i Rom. Han havde tidligere samme år vundet det nordiske mesterskab og var i formidabel form. Knud Enemark var et af dansk cykelsports mest lovende unge navne, som mange spåede en stor karriere.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Døden sejrede – Knud Enemark 
 Björn Sandahl – Dopningsfrågan i historisk belysning 
 The truth about Knud: revisiting an anti-doping myth, Sports Integrity Initiative

 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Cykelryttere der døde under løb
Personer fra Aarhus
Dopingsager i cykelsport
John W. Snow

John William Snow (født den 2. august 1939 i Toledo, Ohio) var amerikansk finansminister 2003-2006.

Den 30. maj 2006 blev han efterfulgt på finansministerposten af Henry M. Paulson Jr.

Snow havde allerede i foråret 2006 meddelt, at han ønskede at trække sig tilbage.

Eksterne henvisninger 

Finansministre fra USA
Personer fra Ohio
Haugesund

Haugesund er en bykommune i Rogaland fylke på Norges vestkyst. Det er en lille kommune, kun 72 km² og med en befolkning på 35.753 indbyggere (2007).

Geografi 
Haugesund grænser til Sveio kommune og Vestland fylke i nord, i øst til Tysvær og i syd til Karmøy. Haugesunds største bjerg er Klauv på 246 moh. beliggende nord i kommunen.

Haugesunds gode havn, der gav ly på en vejrhård kyststrækning, var hovedårsag til, at byen blev grundlagt. Skibsfart, skibsbyggeri og fiskeri af i særdeleshed sild er også i dag vigtige indtægtskilder.

Haugesund centrum er adskilt af Smedasundet, og der er broer over til Risøy og Hasseløy. Haugesunds vestligste bydel er øsamfundet Røvær.

Byens særprægede, rosa rådhus blev skænket til byen af skibsreder Knut Knutsen O.A.S. og hans frue Elisabeth og blev indviet i 1931.

Sildebyen 
Først i 1854 blev Haugesund udskilt fra Torvastad som egen kommune. I 1866 fik den status som ladested med omkring 3.000 indbyggere. Fra januar 1911 øgedes indbyggertallet fra 9.000 til 13.000, da byen voksede til at omfatte også store dele af nabokommunen Skåre. I den periode havde kun Oslo flere indbyggere pr kvadratmeter. I 1913 regnedes Haugesund som Norges fjerde største søfartsby. Den var samtidig meget isoleret og en verdensby. Vejene ind i distriktet og forbindelseslinjerne til andre norske byer var få og dårlige; men skibsfarten gjorde det muligt for lokalbefolkningen at få set sig om i verden.

I 1960'erne fandtes der mere end 60 små familierederier i Haugesund. I 2018 var kun omkring ti tilbage; men byen har beholdt sin egen rederiforening, og huser Sjøfartsdirektoratet med gadeadressen Smedasundet 50A.

I Haugesund arrangeres årligt den norske internationale filmfestival og jazzfestivalen "Sildajazz" medio august.
Byen har et blomstrende kulturliv, og mange gode caféer, barer og restauranter.

Haugesund er repræsenteret i den norske Tippeligaen (fodbold) med FK Haugesund.

Haugesund lufthavn har flyafgange til flere destinationer i ind- og udland. Langs kysten forbinder E39 Haugesund med resten af kysten af Vestlandet (nord og syd), og E134 fører over fjeldet til Drammen og Oslo.

Galleri

Afstande til Haugesund 
Afstande fra Haugesund (med bil) til:
 Stavanger: 80 km (inkl. færge Arsvågen-Mortavika)
 Sauda: 113 km
 Bergen: 115 km (inkl. færge Sandvikvåg-Halhjem)
 Odda: 135 km
 Kristiansand: 312 km
 Larvik: 395 km
 Oslo: 458 km
 Ålesund: 485 km (inkl. fem færgeoverfarter)
 Trondheim: 955 km (via Oslo)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Haugesund og Haugalandet  Dansk
 Visit Haugesund Norsk (bokmål)
Den gamle mand og havet

Den gamle mand og havet (originaltitel: The Old Man and the Sea) er en roman fra 1952 skrevet af Ernest Hemingway.

Romanen fortæller om en gammel fisker, der efter 84 døgns uheld atter forsøger sin lykke i Golfstrømmen, hvor de store fisk går.

Forfatteren modtog Pulitzerprisen i 1953 og Nobelprisen i litteratur i 1954 for romanen.

Handling

Den gamle mand og havet fortæller historien om en kamp mellem en aldrende, erfaren fisker, Santiago og en stor marlin. Historien åbner med at Santiago har gået 84 dage uden at fange en fisk, og nu ses den som "salao", den værste form for uklarhed. Han er så uheldig, at hans unge lærling, Manolin, har været forbudt af sine forældre at sejle med ham og har fået at vide i stedet for at fiske med succesfulde fiskere. Gutten besøger Santiago's shack hver nat, trækker hans fiskeredskaber, forbereder mad, taler om amerikansk baseball og hans yndlingsspiller, Joe DiMaggio. Santiago fortæller Manolin, at han næste dag vil vove sig langt ud i Golfstrømmen nord for Cuba i Florida, for at fiske, sikker på at hans uheldige stribe er tæt på sin ende.

Romaner fra USA
Litteratur i 1952
Værker om alderdom
Passer

En passer er et tegneredskab, der bruges til at tegne cirkler eller cirkelbuer.

En passer har to adskilte "ben". Afstanden mellem spidserne kan justeres så radius på cirklen ændres.

Nålen, som er placeret på spidsen af det ene ben, trykkes ned i papiret, mens det andet ben med en blyantsstift placeres på papiret og føres hele vejen omkring nålen. På den måde fås en fuldendt linje med konstant afstand til centrum; altså netop en cirkel. Til et passerbestik hørte især tidligere en ridsefjer, så man kunne tegne med tusch eller blæk. Der findes mange udformninger af passere, nogle er uden skrivestift og bruges til at udmåle afstande på et søkort. En stangpasser kan tegne ret store cirkler. Andre kan ridse en cirkel på et stykke metal.

Tegne- og skriveudstyr
Pers Awten

Pers Awten (dialektal form, på rigsdansk: Pers aften (Sankt Peters Aften), på nordfrisisk: Biikebrånen) er en folkefest med bål og båltaler, som fejres hvert år den 21. februar ved den sønderjyske vestkyst. Dagen efter kaldes Peters stol. Det nordfrisiske ord biike eller biake henviser til begrebet båke, der endnu anvendes i sømandssproget og betyder fyr, sømærke.

Festens rødder stammer fra hedensk tid. Dengang var flammerne ment som offergave til de nordiske guder. Med ordene Vikke tå­re! Vikke tåre (Odin fortærer) tilråbtes Odin. I senere tider var ritualet et symbol på fordrivelsen af den kolde og ufrugtbare vinter. Da mange jyder og frisere i det 17. og 18. århundrede begyndte at arbejde som søfarende, blev ritualet til en stor afskedsfest for søfolket på vadehavsøerne, der skulle af sted med de store hvalfangerbåde til Grønland. 

Pers Aftens traditionelle festret er grønlangkål.

Folkesange 
Pers Aftens festsang er Waedtke tar. I sangen fortælles biikebålets historie. I Nordfrisland syd for grænsen synges blandt andet Biikensung, hvori nordfriserne opfordres til at bekende sig til deres frisiske identitet og fordrive de onde ånder.

Traditioner fra Danmark
Begivenheder i Sønderjylland (på tværs af landegrænser)
Nordfyns Gymnasium

Nordfyns Gymnasium (tidl. Søndersø Gymnasium) er beliggende i Søndersø i Nordfyns Kommune på Fyn.  Undervisningen blev påbegyndt i august 1979 på Søndersø Skolen, de nuværende bygninger stod færdige i 1981. Der tilbydes en studentereksamen(stx)-uddannelse på gymnasiet.

Skolen er normeret til 18 klasser, og der er ca. 50 ansatte (2022). Skolens ca. 400 elever er fordelt på flere forskellige studieretninger indenfor områderne naturvidenskab, sprog, kunst og samfundsvidenskab.

Herudover lægger gymnasiet også lokaler til HF & VUC Fyn Søndersø samt Nordfyns 10. klassecenter under SDE.

Fællesaktiviteter 
Hvert år har skolen fællesaktiviteter, fx Idrætsdagen, som ligger først i september og er obligatorisk for alle skolens elever. Dagen igennem kæmper skolens elever, klassevist, om at vinde en pokal, hvori klassens navn bliver indgraveret.

Derudover har skolen et festudvalg, som bliver kaldt for Sponx, som står for at afholde fester for skolens elever cirka fem gange hvert skoleår, og et udvalg, der i fællesskab tager sig af det praktiske med at afholde fredagscafé.

På skolen er der også et elevråd, repræsenteret af to fra hver klasse, der varetager Nordfyns Gymnasiums elevers interesser.

Gymnasiets rektorer 
1979-2011: Jørn Aarup-Kristensen

2011-: Kurt René Eriksen

Venskabsgymnasier 

 Nishisenboku Senior High School, Akita i det nordlige Japan
 Lütjenburg Gymnasium, Tyskland
 Ellowes Hall Sports College, England.

Kendte studenter 

 1984: Enrico Krog Iversen, tidl. CEO Universal Robots
 1985: Christiane Bjørg Nielsen, skuespillerinde og sangerinde
 1986: Christel Schaldemose, politiker og medlem af Europa-Parlamentet
 1991: Anne Glad Wagner, reklametekstforfatter, livsstilsekspert og foredragsholder
 1991: Morten Ramsland, forfatter
 1991: Trine Kryger Simonsen, designer
 1994: Dan Jørgensen, politiker
 1994: Johannes Lundsfryd Jensen, politiker og borgmester Middelfart Kommune
 1995: Morten Andersen, politiker og borgmester Bogense
 2003: Jacob Alsgaard Bahr, kammermusiker og akkompagnatør
 2003: Cecilie Waagner Falkenstrøm, kunstner og fremtidsforsker.

Traditioner på Nordfyns Gymnasium 

 Ryste-sammen-aktivitet for alle 1.g’ere 
 Fest for 1.gere samt introelever
 Idrætsdag med udklædning og lette fysiske aktiviteter, der styrker elevernes sammenhold på tværs af klasser og årgange
 Kulturaften og forårskoncert, en festlig aften hvor eleverne viser, hvad de arbejder med i de kreative og kunstneriske fag: musik, mediefag, design og billedkunst
 Gallafest: 3.g'erne danser lanciers til årets største begivehed
 Dimission, overrækkelse af eksamensbeviser og tale ved rektor.

Referencer

Ekstern henvisning 

 Gymnasiets hjemmeside
 Nordfyns Gymnasiums Instagram
Nordfyns Gymnasiums Facebook

Litteratur 

 Årsskrift 2021
 Orienteringspjece 2022
 

Gymnasier i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Nordfyns Kommune
Kirsten Peüliche

Kirsten Peüliche (født 23. august 1943 i København) er en dansk skuespillerinde og teaterinstruktør.

Hun er uddannet fra Aalborg Teaters Elevskole i 1966 og har gennem en årrække nok været mest kendt for sine roller på revy-scenerne, primært Hjørringrevyen. I de senere år har hun mere og mere helliget sig arbejdet som instruktør, bl.a. på Aalborg Teater, Aarhus Teater og Det Danske Teater.

I tv har hun bl.a. medvirket i Huset på Christianshavn og Dansk Naturgas, samt to julekalendere, Nissebanden og Nissebanden i Grønland.

Hun har været gift med skuespiller og teaterdirektør Per Pallesen. De har sammen døtrene Trine Pallesen og Sofie Pallesen, begge skuespillerinder.

Filmografi 
 Nyhavns glade gutter (1967)
 Tænk på et tal (1969)
 Farlig sommer (1969)
 Black-out - 1970
 I morgen, min elskede (1971)
 Pas på ryggen, professor (1977)
 Det gode og det onde (1975)
 Hærværk (1977)
 Hvem myrder hvem? (1978)
 Midt om natten (1984)
 Flamberede hjerter (1986)
 Sirup (1990)
 Hvordan vi slipper af med de andre (2007)
 Wonderful Copenhagen (2018)

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog
Johnny Weltz

Johnny Weltz (født 20. marts 1962) er tidligere professionel dansk cykelrytter. Han kørte i en årrække for det spanske hold ONCE.

I 1985 vandt han sølv ved VM for amatører.

Karrierens sportslige højdepunkt var sandsynligvis etapesejren på den bjergrige 19. etape af Tour de France 1988.

Samme år vandt Johnny Weltz tillige en etape i det andet store etapeløb; Vuelta a Espana.

Johnny Weltz deltog i Tour de France flere år:
 1988 (etape-sejr på 19. etape)(samlet placering nr. 54)
 1990 (udgået på 14. etape)
 1991 (udgået på 18. etape)
 1992 (samlet placering nr. 102)

Efter den aktive karriere arbejdede han i en række job for cykelholdene Motorola, US Postal og MemoryCard Jack&Jones.

Er nu sportsdirektør på Antiga Casa Bellsolà i Girona.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Ansgars Kirke (Odense Kommune)

Ansgars Kirke er en kirke i Ansgars Sogn, Odense Stift, beliggende på Søndre Boulevard 1, Odense, tegnet af Niels Jacobsen og opført i 1902.

Efter at Ansgars Sogn blev udskilt af Sankt Knuds Sogn den 31. december 1901, blev missionshuset Elim brugt som midlertidig kirke. Samtidigt foregik planlægningen for bygningen af en ny kirke, idét der var samlet en del midler ind til projektet, mens arkitekten tilbød, at tegne kirken gratis.

Kirken er opført som en korskirke med røde mursten og sortglaserede tagsten i nygotisk stil. I tilknytning til kirken står det 45 meter høje campaniletårn med pyramidespir. Over korsskæringen i kirkens indre er der en kuppel og der er et korparti nogle trin over gulvniveau.

Over hovedindgangen er der et sandstensrelief udført af Thomas Bærentzen. Altertavlen, der forestiller Jesu fødsel, er i forgyldt eg og er udfør af Axel Poulsen. Altertæppet er broderet af en kreds af kvinder i sognet, og indeholder symbolerne for Faderen, Sønnen og Helligånden. På buen uden om alternichen er der en Fresko-udsmykning med Jesus omgivet af engle, udført af Niels Skovgaard. I kirken og menighedssalen, der blev bygget i 1917, hænger der to malerier af Ansgar, udført af Anna E. Munch.

Ved kirkens 50-års jubilæum i 1952 fik den en ny kirkedør med udskårne relieffer, der fremstiller munken Ansgar til venstre, i gang med at døbe, og en anden munk til højre, i gang med at skænke kalken, udført af Bertram Jacobsen og Axel Jacobsen.

I 1972 fik kirken et nyt orgel, der har 29 stemmer, fra Marcussen & Søn.

Endnu et orgel blev indviet i september 1999. Det er et orgel med 152 registre fordelt på 5 manualer og pedal, og dermed det største kirkeorgel i Nordeuropa. Orglet er fysisk placeret flere forskellige steder i kirken, hvilket er specielt i danske kirker og kun ellers brugt i Jerusalemskirken i København.

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 

 Ansgars Kirke hos KortTilKirken.dk
 Ansgars Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Odense
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Odense Amt
Sandefjord

Sandefjord er en bykommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Den har et areal på 122 km², og en befolkning på 41.555 indbyggere.

Sandefjord centrum ligger ved enden af Sandefjordsfjorden. Med halvøerne Østerøya og Vesterøya har kommunen en kystlinje på 146 km, som sammen med alle strandene samt hytte- og campingturistene gør Sandefjord til et turist- og ferieområde.

Kommunen grænser i nord til Stokke, i vest til Andebu, i sydvest til Larvik og i øst til Tønsbergfjorden og Tjøme.

Gokstadskibet fra vikingetiden blev fundet nær byen i 1880, og er nu i Vikingskibshuset på Bygdøy i Oslo.

Sandefjord lufthavn, Torp har forbindelser til nationale og internationale destinationer, og færgeselskaberne Fjord Line og Color Line driver færgeruter til Strömstad i Sverige. Europavej E18 går gennem kommunen.
Sandefjord er derudover venskabsby med den sønderjydske by Haderslev.

Personer fra Sandefjord (sandefjordinger) 

 Anton Fredrik Klaveness († 1958), skibsreder
 Lars Christensen († 1965), skibsreder
 Anders Jahre († 1982), skibsreder
 Thorbjørn Svenssen († 2011)
 Knut Steen, billedhugger († 2011)
 Sidsel Mørck (1937–), forfatter
 Dag Solstad (1941–), forfatter
 Karin Fossum (1954–), forfatter
 Bent Hamer (1956–)
 Anita Hegerland (1961)–, sanger
 Marie Benedicte Bjørnland (1965-)
 Frederic Hauge (1965–)
 Joachim Rønning (1972–)
 Inga Marte Thorkildsen (1976-), politiker, regeringsmedlem, voksede op i Sandefjord

Kilder og henvisninger

Kommuner i Vestfold og Telemark
 
Kommuner i Vestfold
Sankt Albani Kirke

Sankt Albani Kirke kan henvise til flere artikler:
 Sankt Albani Kirke (vikingetid) – den kirke Knud 4. den Hellige blev myrdet i i 1086 i Odense
 Sankt Albani Kirke (nutid) – den nuværende katolske kirke i Odense

Se også
 St. Alban's English Church – anglikansk kirke i København
Thisted Dagblad

Thisted Dagblad er et dagblad, der udkommer i og dækker området, som afgrænses af Thisted Kommune. Bladet udgives af Nordjyske Medier. Indtil 30. marts 1970 hed avisen Thisted Amts Tidende.
 
Bladet blev oprettet af Christen Berg i 1880'erne og udkom første gang 2. oktober 1882. Den 10. oktober 2006 afhændede De Bergske Blade avisen til Nordjyske Medier. Fra 2. januar 2007 udkom bladet som omslag til Nordjyske Stiftstidende og fra september 2009 som en lokalsektion i den regionale avis.

Chefredaktører 
 1882-1883: Fr. Dinsen
 1883-1888: M. Aaberg
 1888: Sigurd Berg
 1888-1933: M. Aaberg
 1933-1962: J. J. Lustrup
 1962-1985: Chr. P. Fogtmann
 1985-2012: Hans Peter Kragh
 2012-2015: Svend Ole Jensen (daglig ledelse med refererence til NORDJYSKE's chefredaktion)
 2016- : Jens Peter Svarrer( også redaktør på Morsø Folkeblad)

Lokalredaktioner 
1930-2000 havde bladet lokalredaktion i Hurup og 1967-2007 i Hanstholm. Lokalredaktører i Hurup: 1930-1933: J. N. Østergaard; 1933-1937: Chr. M. Norup; 1937-1977: Børge Steffensen; 1977-1979: Jens Utoft; 1979-1994: Kristian Hornstrup; 1994-2000: Villy Dall. Lokalredaktører i Hanstholm: 1966-1969: Kaj Digens; 1969: Erik Farmnn; 1969-1976: K. E. Nielsen; 1976-1980: Jens Kofoed; 1980-1989: Mette Fastrup, 1989-2007: Jens Fogh-Andersen.

Eksterne henvisninger og kilder 
 Thisted Dagblad
 Thisted Amts Tidende, 1. oktober 1932
 Marius Jensen, Fra Thisted Amts Tidendes første tid, Thisted, 1943
 Thisted Amts Tidende, 1. oktober 1957
 Frode Aagaard, De Bergske Blade, Holstebro, 1967
 Chr. P. Fogtmann, Det blev til De Bergske Blade, Holstebro, 1990
 Digitaliserede udgaver af Thisted Dagblad i Mediestream
 Thisted Dagblad i opslagsværket "De Danske Aviser"

Aviser fra Jylland
Dagblad
Nordjyske Medier
Hardangerfjorden

Hardangerfjorden der er 179 km lang, er Norges næstlængste fjord og den tredjelængste fjord i verden. Den ligger i Vestland fylke i området Hardanger. Fjorden går fra Husnes og Tysnesøy ude mod vest til Odda længst ind mod Hardangervidda. Største dybde er på mere end 800 meter ved Norheimsund omtrent halvvejs inde i fjorden. Isbræen Folgefonna ligger på sydsiden af Hardangerfjorden.

Følgende kommuner har kyst mod fjorden: Bømlo, Eidfjord, Etne, Granvin, Jondal, Kvam, Kvinnherad, Odda, Sund, Sveio, Tysnes, Ullensvang og Ulvik.

Kilder og henvisninger

Fjorde i Vestland
Eluf Dalgaard

Eluf Dalgaard (født 26. maj 1929 i Vejle, død 11. august 2004) var en dansk cykelrytter fra Vejle.

Et af hans første større resultater var sejren i det svenske landevejs-seksdagesløb i 1952. Samme år blev han dansk mester i 4 km. individuelt forfølgelsesløb.

I 1954 vandt han det 2.051 km og 13 etaper lange fredsløb Warszawa-Berlin-Prag.

Eluf Dalgaard vandt senere DM-titlen i landevejsløb i 1954 og 1957. Han deltog også i Tour de France 1958 sammen med Hans E. Andresen (kaldet Hans E.), Kaj-Allan Olsen og Fritz Ravn, men måtte udgå efter 5. etape. Hans danske kollega Hans E. Andresen var den første dansker, der gennemførte touren.

I efteråret 1952 flyttede han fra Vejle, hvor han arbejdede som slagteriarbejder på Andelsslagteriet, til Uppsala i Sverige, hvor han blev cykelmontør hos A/B Nymann. Flytningen blev foretaget for at udvikle Dalgaards talent yderligere. Det virkede med det samme. Specielt hans spurt-evner blev forbedret, dertil satte han også dansk rekord for 50 km. på landevej og blev dansk mester i 4 km. individuelt forfølgelsesløb på bane. Ved VM som blev afholdt i Schweiz fik han endnu en 7. plads. Eluf Dalgaard blev i 1952 kåret som årets fund i dansk idræt.

Eksterne links 

 Vejles Eluf Dalgaard var med i Touren – fra Vejle Byhistoriske Arkiv & Stadsarkiv 
 Profil: Eluf Dalgaard – fra Vejle Cykel Klub 

Årets fund i dansk idræt
Mandlige cykelryttere fra Danmark
Kridt

Kridt er en form for kalksten, som hovedsagelig er dannet ved hærdning af slam bestående af kokkolitter (mikroskopiske kalkplader fra kalkflagellater; planktoniske alger) og i mindre grad foraminiferer (encellede dyr i kalkhuse). Kridt har domineret aflejringer fra midten af Kridttiden til et stykke ind i Paleocæn. Kalkflagellater drysser stadig kokkolitter af sig, men disse indgår blot i kalksten domineret af makrofossiler.

Se også 
Havenes forsuring
Kalk
Skrivekridt

Eksterne henvisninger 

Undergrund af Thomas Boll

Kalksten
Materialer
Jan Rose Skaksen

Jan Rose Skaksen (født 1. marts 1962) er en dansk økonom og professor ved Copenhagen Business School.

Han har været økonomisk vismand, dvs. medlem af formandskabet i Det Økonomiske Råd, men blev erstattet den 1. januar 2009 af professor Hans Jørgen Whitta-Jacobsen.

Han modtog Grundfosprisen i 2003 sammen med Anders Sørensen, Nikolaj Malchow-Møller og Ulrich Kaiser fra CBS samt Svend Erik Hougaard Jensen fra Syddansk Universitet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Jan Rose Skaksens webside på Copenhagen Business School 
 Økonomi- og Erhvervsministeriet: Pressemeddelelse 

Økonomiske vismænd fra Danmark
Ansatte ved Copenhagen Business School
Personer i Kraks Blå Bog
Modtagere af Grundfosprisen
Michael Rosholm

Michael Rosholm (født 19. juli 1964) er en dansk økonom og professor ved Aarhus Universitet.

Han blev cand.oecon. i 1993 og ph.d. i økonomi i 1998. Titlen på hans ph.d.-afhandling var "Transitions in the Labour Market". 1997-99 var han adjunkt på Aarhus School of Business og 2000-2002 lektor først samme sted og siden på Aarhus Universitet. 2002-2006 var han forskningsprofessor ved universitetet og fra 2006 ordinær professor sammesteds.

I 2006-12 var han vismand, det vil sige medlem af formandskabet for Det Økonomiske Råd.

Siden 2013 har han været en del af ledelsen i TrygFondens Børneforskningscenter, og siden september 2020 har han været formand for Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Michael Rosholms hjemmeside på Aarhus Universitet

Økonomiske vismænd fra Danmark
Ansatte ved Aarhus Universitet
Personer i Kraks Blå Bog
Keytar

En keytar (eller et gui-board) er et keyboard eller synthesizer som bæres rundt nakken, ligesom en guitar. Ordet “keytar” er en blanding af “keyboard” og “guitar”. En keytar giver – modsat et almindelig keyboard som skal placeres på et stativ – den udøvende musiker stor bevægelsesfrihed på scenen, idet instrumentet kan bæres over nakken.

Nephews forsanger, Simon Kvamm benytter blandt andet dette instrument.

Tangentinstrumenter
Lykisk (sprog)

Lykisk er et uddødt sprog i den indoeuropæsiske sprogfamilie. Sproget blev talt i regionen Lykien i Anatolien og uddøde formodentligt i 1. årh. e.Kr. og blev erstattet af græsk.

Oprindelsen til lykisk er usikker, men kan være udviklet fra hittititsk eller luwisk, eller fra begge sprog. Sproget kendes kun fra få inskriptioner; alfabetet var nært beslægtet med det græske.

Ud fra de få inskriptioner har specialister identificeret to dialekter: standardlykisk og milisk (lykisk B).

Litteratur 
Trevor R. Bryce , The Lycians : a study of Lycian history and civilisation to the conquest of Alexander the Great vol 1 The Lycians in literary and epigraphic sources, København, 1986 

Oldtidsriger
Lykisk sprog