kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tanger-Tetouan-Al Hoceima

Tanger-Tetouan-Al Hoceima (  , Ṭanja Tiṭwan Alḥ ممم usima ;  , Ṭanja Tiṭawin Lḥusima ) er en af de tolv regioner i Marokko . Den dækker et område på 15.090   km² og havde ved folktællingen i 2014 befolkning på 3.556.729 mennesker. Regionens hovedstad er Tanger.

Geografi 
Tanger-Tetouan-Al Hoceima er den nordligste af Marokkos tolv regioner. I nord vender det mod Gibraltar-strædet og Middelhavet og grænser op til den spanske eksklave Ceuta. Den grænser også til de marokkanske regioner i Rabat-Salé-Kénitra mod sydvest, Fès-Meknès mod sydøst og Oriental mod øst. Rifbjergene rejser sig i den østlige del af regionen og her ligger Al Hoceima National Park og Talassemtane National Park. Landet ved Atlanterhavskysten i sydvest er frugtbart og afvandes af floden Loukkos.

Historie 
Tanger-Tetouan-Al Hoceima blev oprettet i september 2015 ved at føje Al Hoceima-provinsen, der tidligere var en del af Taza-Al Hoceima-Taounate-regionen, til den tidligere Tanger-Tetouan- region.

Inddeling 
Tanger-Tetouan-Al Hoceima består af to præfekturer og seks provinser: 
 Al Hoceima-provinsen
 Chefchaouen-provinsen
 Fahs-Anjra-provinsen
 Larache-provinsen
 M'diq-Fnideq-præfekturet
 Ouezzane Province
 Tangier-Assilah-præfekturet
 Tetouan-provinsen

Økonomi 
Landbrug er hovederhverv i Tanger-Tetouan-Al Hoceima-regionen. Vigtigste afgrøder omfatter korn, bælgfrugter, oliven og sukkerrør. Dyrehold og fiskeri er også vigtige bidragydere til økonomien. Der er oprettet forskellige økonomiske frizoner i området omkring Tanger-Med containerhavn, der er en af Afrikas travleste, for at fremme industriel vækst og udenlandske investeringer.  Regionen er også stærkt afhængig af turisme.

Infrastruktur 
Ekspressvej A1 forbinder Tanger med den nationale hovedstad Rabat . Der er også to kortere motorveje i regionen: A4 går uden om Tanger og forbinder motorvej A1 til Tanger-Med-porten, og A6 forbinder Tetouan med M'Diq og Fnideq .

Tangers Ibn Battouta lufthavn er den travleste lufthavn i regionen. Al Hoceimas Cherif Al Idrissi lufthavn og Tetouans Sania Ramel lufthavn modtager også kommercielle flyvninger. 

Den første fase af højhastighedstogslinjen Casablanca – Tanger blev åbnet mellem Tanger og Kenitra i november 2018.

Referencer 

Marokkos regioner
Anders Josephsen

Anders Josephsen (eller Josefsen) (født 31. december 1847 i Sønder Aalum, død 12. januar 1920 i Vorupør), var fisker, strandfoged og redningsmand i Vorupør.

Anders Josephsen var født i Sønder Aalum ved Agger, en af de byer mellem Lodbjerg og Agger Tange som i dag er skyllet i havet. 

Han blev ansat ved Nørre Vorupør redningsstation i 1868, blev bådformand i 1870 og opsynsmand i 1882. Han deltog i redning af 314 skibbrudne. For redningshvervet modtog han Dannebrogsordenen, Dannebrogsmændenes hæderstegn og i 1902 Redningsvæsenets 50 års jubilæumsmedalje.

Som strandfoged boede han i Strandgaarden i Vorupør. Han overtog strandfogedhvervet fra sin svigerfar, Hans Pedersen (3. juli 1808–?). Anders Josephsen svigersøn var Peder Pedersen Knudsen, som også var fisker og redningsmand. Anders Josephsen er begravet på Vorupør gamle kirkegård.

Kildeangivelser 

Riddere af Dannebrog
Fiskere
Danskere i 1800-tallet
Nødhammer

En nødhammer er et simpelt værktøj til redning i tilfælde af en trafikulykke. Nødhammerens formål er relativt sikkert at kunne knuse glasruder af enkeltlagssikkerhedsglas (side- og bagruder) i nødstilfælde for at muliggøre flugten hhv. redningen fra farezonen.

Nødhammeren består normalt af et kunststofgreb med håndbeskyttelse og øverst en spids af stål. Nødhammere findes i enhver bus og andre offentlige transportmidler; meget kendt er her de røde nødhammere, som er monteret mellem ruderne i køretøjet. Nogle gange findes de samme stålspidser som på nødhammere også i andre værktøjer såsom lommelygter eller knive. Nødhammeren kan normalt også bruges som seleskærer. Forgængeren for den i dag kendte nødhammer var T-formet og havde også et kunststofgreb, men havde en metalspids i begge ender. Denne model er dog ikke blevet monteret i busser og lignende i de sidste mindst 20 år.

Indenfor brandvæsnet benyttes nødhammere sjældent, da der i stedet foretrækkes fjederprikkere og glasskærere.

Nødhammere bliver ofte stjålet, da de er monteret på uovervågede steder. Nyere modeller er ofte befæstiget med en tråd, som forhindrer spontan fjernelse. Tråden er monteret på en spole, som garanterer at hammeren i nødstilfælde kan benyttes flere meter fra holderen.

Nødhammere i personbiler 
Det er frivilligt om man ønsker at medbringe en nødhammer i sin personbil. I så fald kan personer, som er klemt inde i bilen, befri sig selv. I personbiler benyttes nødhammeren hovedsageligt hvis bilen er rullet rundt og dørene er så beskadigede, at de ikke kan åbnes eller i tilfælde af at bilen befinder sig under vandet.

Ved brug af en nødhammer i en personbil skal det altid forsøges at ramme den nederste del af ruden, da den i dette område flækker lettere end på midten og i den øverste del.

Ofte er der på nødhammeren også monteret en seleskærer, hvor personer kan befries fra sædet i nødstilfælde. Hvis selen klemmer, er det næsten umuligt at komme fri uden brug af værktøj.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Trafiksikkerhed
Biltilbehør
Hammere
Seleskærer

En seleskærer er et stykke værktøj med en klinge, som muliggør en hurtig og ufarlig befrielse af personer fra en sikkerhedssele.

Bilejere anbefales at medbringe nødhammer og seleskærer for i tilfælde af et trafikuheld hurtigt at kunne befrie sig selv eller andre. Seleskæreren benyttes også af brandvæsnet til teknisk hjælpeydelse.

Typer 
Der findes flere forskellige typer seleskærere. En ældre type ligner i udseendet en almindelig køkkenkniv, men på spidsen af kniven er der påsat et stykke kunststof for at forhindre at personen skærer sig.

Den moderne type er en klinge, som er komplet integreret i et kunststofhus. Dette hus er udstyret med en slids, hvor selen indføres og overskæres. Der findes også typer, som er kombineret med en nødhammer.

Seleskæreren kan også være en bestanddel af en redningskniv og dermed være udstyret med en ekstra udklappelig klinge.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Trafiksikkerhed
Biltilbehør
Værktøj
Rabat-Salé-Kénitra

Rabat-Salé-Kenitra (; ) er en af de tolv administrative regioner i Marokko. Den ligger i det nordvestlige Marokko og har en befolkning på 4.580.866 (folketælling fra 2014). Hovedstaden er Rabat.

Historie 
Rabat-Salé-Kenitra blev oprettet i september 2015 ved at fusionere Rabat-Salé-Zemmour-Zaer med regionen Gharb-Chrarda-Béni Hssen.

Inddeling 
Regionen består af følgende provinser og præfekturer:

 Rabat-præfektur
 Salé-præfekturet
 Skhirate-Témara-præfekturet
 Kénitra-provinsen
 Sidi Kacem-provinsen
 Sidi Slimane Province
 Khemisset-provinsen

Referencer 

Marokkos regioner
Ørby (Syddjurs Kommune)

Ørby er en landsby på Helgenæs, der er en halvø beliggende syd for Mols Bjerge og Djursland. Landsbyen er beliggende på den sydvestlige del af Helgenæs.

Umiddelbart vest for landsbyen findes Ørby Klint, som blev fredet i 1964.

Se også 

 Ørby Klint

Helgenæs
Lokaliteter i Syddjurs Kommune
Borup (Syddjurs Kommune)

Borup er en landsby på Helgenæs, der er en halvø beliggende syd for Mols Bjerge og Djursland. Landsbyen er beliggende på den nordøstlige del af Helgenæs, ca. én kilometer øst for Kongsgårde. Borup ligger i Helgenæs Sogn samt Syddjurs Kommune og Region Midtjylland.

Landsbyen grænser op Borup Kommuneplantage på 25 ha., som frem til 2010 var offentligt ejet. Denne plantage blev købt af Helgenæs Kommune i 1947.

Nordøst for landsbyen ligger Helgenæs Naturefterskole ved Vænge Sø, der tidligere var en tørlagt sø, men siden er blevet genetableret i forbindelse med et naturgenopretningsprojekt i 2014.

Kilder og henvisninger

Se også 

 Helgenæs

Helgenæs
Lokaliteter i Syddjurs Kommune
Fès-Meknès

Fes-Meknès (  , Fas Maknas ;  , Fas Mknas ;  ) er en af Marokkos tolv regioner . Den har en befolkning på 4.236.892 mennesker (folketælling fra 2014). Regionshovedstaden er Fez. Dens nuværende præsident er Mohand Laenser.

Historie 
Fès-Meknes blev oprettet i september 2015 ved en sammenlægning af Fès-Boulemane med præfekturet Meknès og provinserne El Hajeb og Ifrane (i regionen Meknès-Tafilalet ) og provinserne Taounate og Taza (i Taza-Al Hoceima-Taounate-regionen).

Inddeling 
Regionen Fès-Meknes indeholder 7 provinser og 2 præfekturer:

Referencer 

Marokkos regioner
Bredsjö

Bredsjö er en by i Hällefors kommun i Sverige, som før 2010 blev klassificeret som en småort. Bredsjö er en gammel industriby; jernværket som blev opført i 1670'erne blev nedlagt i 1962.

Historie 

Bredsjö hytta blev opført i 1674 af Henrik Jakob Hillebrand och Jönshytte hyttelag. Næsten samtidig eller nogle år senere blev der opført et hammersmedje, som imidlertid først fik sine privilegier i 1689. I den senere del af 1700-tallet blev Bredsjö bruk medlem af fagforeningen Detlof Heijkenskjöld d.ä.s.

I starten af 1890'erne blev hammersmedjet nedlagt, og i stedet blev AB Bredsjö Bruk dannet i 1892 for at fortsætte driften af hytten. Året efter blev hele aktieposten overtaget af politikeren Lars Larsson (1842-1922). I 1899 blev det rapporteret af Bredsjö bruk bestod af højovn, lancashiresmedje, klejnsmedje samt et yderligere, men nedlagt klejnsmedje. Til værket hørte også gruber, hvorfor et opløsningsværk og et briketteringsværk blev opført i tilknytning til værket i 1901-02. I løbet af 1904 blev der også bygget en svævebane mellem gruberne i Ösjöberg og hytten i Bredsjö.

AB Bredsjö bruk gik konkurs i 1910 og aktierne blev overtaget af AB Stjernfors-Ställdalen. Hytten brændte ned i 1939, men blev genopbygget. Efter at Stora Kopparbergs Bergslags AB (nu Stora Enso) havde købt Stjernfors-Ställdalen i 1961 blev hytten i Bredsjö nedlagt. Selve højovnsbygningen er i dag revet ned, men visse andre bygninger som lå i tilknytning til hytten findes stadigvæk.

Befolkningsudvikling 
Bredsjö blev betragtet som en tätort frem til 1980. Den vestlige del af den tidligere tätort er i dag småorten Västra Egnahem, mens den østlige del frem til 2010 var småorten Bredsjö.

Erhvervsliv 
I Bredsjö fremstilles Bredsjö Blå, som er en blåskimmelost af fåremælk.

Byer i Hällefors kommun
Västra Egnahem

Västra Egnahem er en småort i Hjulsjö socken i Hällefors kommun i Örebro län i Sverige. Västra Egnahem er et villaområde beliggende omkring 400 meter vest for Bredsjö. Byen indgik frem til 1980 i tätorten Bredsjö.

Byer i Hällefors kommun
Grängen

Grängen har flere betydninger:
 Grängen (by) − en bebyggelse og tidligere jernbanestation i Hällefors kommun i Örebro län i Sverige
 Grängen (Värmland) − en sø i Hagfors kommun i Värmlands län i Sverige
 Grängen (Dalarna) − en sø i Säters kommun i Dalarnes län i Sverige
 Grängen (Hälsingland) − en sø i Ovanåkers kommun i Gävleborgs län i Sverige
 Grängen (Västmanland) − to søer i Hällefors kommun i Örebro län i Sverige
Grängen (by)

Grängen er en by i Hjulsjö socken og Hällefors kommun i den nordlige del af Örebro län i Sverige, beliggende ved søerne Ånsjöagen og Grängen.

Grängen var også tidligere navnet på en jernbanestation tilhørende NBJ (Nora Bergslags Järnväg). I Grängen lå tidligere ud over stationen såvel en butik (Konsum) som en skole (frem til 1930'erne). Stationen blev nedlagt i 1970'erne og sporene mod Nora og Bredsjö blev fjernet i 1979-80. Grängen havde regulær busforbindelse med länsbusser frem til slutningen af 1980'erne.

Byer i Hällefors kommun
Robust

Robust er en dansk dokumentarserie i fire fra 2006 med forskellige instruktører. Serien portrætterer fire unge, der har klaret sig godt trods en svær opvækst. Den fokuserer på de unges ressourcer og deres kamp for en bedre tilværelse end forældrenes.

Afsnit

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske film fra 2006
Dokumentarserier fra Danmark
Ungdomsfilm fra Danmark
Koldkær (Hals Sogn)

Koldkær er et sommerhusområde med bystatus imellem Hals og Hou, i Hals Sogn, Aalborg Kommune med .

Referencer 

Byer i Aalborg Kommune
Sommerhusområder i Danmark
Næsby Strand

Næsby Strand er et sommerhusområde med bystatus syd for Nakskov, i Vestenskov Sogn, Lolland Kommune med .

Referencer 

Byer i Lolland Kommune
Sommerhusområder i Danmark
Route d'Occitanie 2020

Route d'Occitanie 2020 er den 44. udgave af det franske landevejscykelløb. Løbet foregår i perioden 1. til 4. august 2020. Løbet er en del af UCI Europe Tour 2020 og er i kategorien 2.1.

Ryttere og hold

Danske ryttere
 Niklas Eg ()
 Andreas Kron ()
 Christoffer Lisson ()
 Emil Vinjebo ()

Etaperne

1. etape

2. etape

3. etape

4. etape

Resultater

Samlede stilling

Pointkonkurrencen

Bjergkonkurrencen

Ungdomskonkurrencen

Holdkonkurrencen

Startliste

Eksterne henvisninger 
 
 

2020
UCI Europe Tour 2020
Østhavnsvej

Østhavnsvej er en hovedfærdselsåre på Aarhus Havn, der forbinder Sydhavnsgade, Oliehavnsvej og Marselis Boulevard med Østhavnen.

Vejen blev etableret i 2003 sammen med den dengang nye containerhavn. Vejen strækker sig 3,5 km nordøst ud i Aarhus Bugt, og blev anlagt på en lang mole, der forbinder den nye dybvandsterminal, med Sydhavnen. Der var dengang bølgebrydere på både den østlige og vestlige side af vejen, et langt stykke ud i bugten. Containerterminalen har i dag multipliceret dens størrelse i omgange, og Østhavnsvej er flere gange blevet rykket mod øst, på inddæmmet land.

Vejen er blevet omlagt og optimeret igennem tiden, for at gøre bedre brug af terminalernes plads.

I 2020 blev vejen udvidet til firesporet, for at kunne håndtere trafikmængder fra en nyetableret færgeterminal i Østhavnen. Færgeterminalen åbnede i 2020 og ekspedere Molslinjens færger til Sjællands Odde.

Marselistunnelen 

Det er på sigt planen, at den fremtidige mulige Marselistunnelen under Marselis Boulevard, sammen med Aarhus Syd Motorvejen vil føre trafikken fra Østjyske Motorvej til havnen niveaufrit, uden ophold. Den nuværende viadukt under Strandvejen nedlægges og en ny tunnelåbning etableres, hvor Sumatravej i dag ligger. Det er derfra planen at forbinde den nye adgangsvej med Oliehavnsvej og den firesporede Østhavnsvej.

Kilder 

Gader i Aarhus
Satrup Mose

Satrup Mose (ty. Satrupholmer Moor) er et 65 ha stor moseområde beliggende øst for Satrup i det centrale Angel i Sydslesvig. I administrativ henseende hører området under Midtangel Kommune i Slesvig-Flensborg kreds i den nordtyske deltstat Slesvig-Holsten. Navnet er hentet fra landsbyen Satrup hhv. det nærliggende Satrupholm gods. Mosen udfylder en flad dels vandfyldt lavning et let kuperet morænelandskab, skabt under sidste istid, flankeret af marker og skove, f. eks mod nord Skovkobbel Skov med den lille Degneng eller mod syd skovene Rebbjergskov og Svendholt. Den afvander i nordøst gennem et kort løb til Bondeåen. Lavningen dannede førhen en lavvandet sø med flere småøer ved navn Satrup Sø (på tysk Satupholmer el. Rüder See), der dog groede mere og mere til. Endnu i 1769 kunne der fiskes, men store dele var allerede omdannet til mose- og engområde. Som følge af Bondeåens regulering i 1883 sænkedes vandstanden videre og resten af søen forsvandt. I dele af området blev der gravet tørv.

Området er nu et godt levested for ynglefugle som nattergal og fyrremejse og rastende trækfugle om vinteren som fjeldvåge og sangsvane. I årene 1919 til 1925 blev der fundet ravperler og en stammebåd fra stenalderen. Satup Mose er omgivet af Satrupholm og Bondebro i nord, Mosevad i øst og Magerskov (Mauenholz) og St. Ryde i syd.

Noter 

Moser
Midtangel
Arkæologiske områder
Charlotte la Cour

Edle Christine Charlotte Doronville de la Cour (20. juli 1839 på Søholt – 15. november 1925 i Støvring) var en dansk skoleforstanderinde. I 1876 grundlagde hun C. la Cours Skole i Randers som er opkaldt efter hende. Skolen var oprindeligt en ren pigeskole før den i 1910 blev en fællesskole for drenge og piger. I 1912 afstod hun skolen, men beholdte med sin søster Severine sin bolig på skolen.

Anetavle 

Charlotte la Cours anetavle i to generationer

Kilder 

Charlotte
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Søholt
Oriental (Marokko)

Oriental (arabisk : الشرق, Ash-Sharq ; Berber : ⵜⴰⴳⵎⵓⴹⴰⵏⵜ, Tagmuḍant) er en af Marokkos tolv regioner, der ligger i den nordøstlige del af landet. Det dækker et areal på 90.127   km² og har en befolkning på 2.314.346 (folketælling fra 2014).

Hovedstaden og den største by er Oujda, og den næststørste by er Nador . Regionen omfatter 7 provinser og et præfektur. Mohamed Mhidia blev wali (guvernør) i regionen i 2015.

Et flertal af befolkningen i orientalsk taler marokkansk Darija arabisk (86,2%) som et første eller andet sprog. Et stort mindretal taler Rif-Berber- sproget (38,4%) som førstesprog. En lille del taler det østlige Mellematlas Tamazight og Figuig Tamazight, hovedsagelig i det sydlige af Oriental.

Etymologi 
Det engelske navn Oriental stammer fra det franske udtryk L'Oriental (for "det østlige") og kommer direkte fra det latinske orientalis, "i øst", idet regionen er beliggende i den østlige del af Marokko.  Det arabiske navn Ash-Sharq betyder også "det østlige", ligesom Berber-navnet Tagmuḍant (fra agmuḍan).

Geografi 
Oriental er beliggende i den østlige del af landet med en nordlig kystlinje til Middelhavet . Regionerne Taza-Al Hoceima-Taounate, Fès-Boulemane og Meknès-Tafilalet ligger mod vest, med de algeriske provinser Tlemcen og Naâma mod øst og Béchar mod syd. Melilla, en spansk autonom by, grænser også til regionen. I 2015 blev Oriental udvidet til også at omfatte Guercif-provinsen .

Regionen består af følgende præfekturer og provinser: 

 Berkane (provins)
 Driouch (provins)
 Figuig (provins)
 Guercif (provins)
 Jerada (provins)
 Nador (provins)
 Oujda-Angad (præfektur)
 Taourirt (provins)

Kommuner efter befolkning (2014)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Oriental, webportal på fransk
 Oujda indgang i leksikorient 
 Figuig på engelsk, fransk og arabisk

Marokkos regioner
Brarupskov

Brarupskov (dansk) eller Brarupholz (tysk) er navnet på en spredt landsby og et større skovområde beliggende vest for Kappel i landskabet Angel i det nordøstlige Sydslesvig. Administrativt hører landsbyen under Skæggerød, en mindrel del under Savstrup i Slesvig-Flensborg kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Brarupskov var en selvstændig kommune, inden den blev i 1978 indlemmet i Skæggerød Kommune. I kirkelig henseende hører landsbyen til Nørre Brarup Sogn. Sognet lå i Slis Herred (Gottorp Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Brarupskov er første gang nævnt 1542. Landsbyen opstod som udflytterby fra de omkringliggende landsbyer. Navnet er hentet fra den på grænseskel mellem Ny Herred (Eskeris Sogn) og Strukstrup Herred (Nørre Brarup Sogn) beliggende Brarup Skov. Skoven har været en større ubrudt skov, inden den blev opdelt i flere mindre skovstrækninger som Nørreskov på 30 ha eller Østerskov på 15 ha. Skoven hørte i den danske tid med 39,5 tdr under det første gottorpske skovridderdistrikt. Skoven er omgivet af landsbyerne Savstrup, Rygge med Bleg (Blick) og Hye, Brunsholm, Skræpperyde, Arrild (I Ørsbjerg Kommune), Skæggerød og Vogsrød.

I 1879 blev der i en gravhøj ved Brarupskov fundet et 70 cm langt sværd fra nordisk bronzealder (Brarupskov-sværd), som efterfølgende blev solgt til museet i Hamborg.

Noter 

Byer i Angel
Skove i Sydslesvig
Pernille Larsen (fodboldspiller)

Pernille Larsen (født 12. februar 1999) er en dansk fodboldspiller, der spiller angreb/forsvar for Brøndby IF i Gjensidige Kvindeligaen.

Hun har tidligere spillet for Ballerup-Skovlunde Fodbold i ligaen, indtil hun i vinterpausen 2019, skiftede til topklubben Brøndby IF.

Larsen har spillet på U/16-, U/17- og U/19-landsholdet flere gange i perioden mellem 2014 til 2018.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Brøndby IF (kvinder)
Fodboldspillere fra Ballerup-Skovlunde Fodbold
Hareskov (Sydslesvig)

Hareskov (på tysk Hasenholz) er et mindre skovområde på 10 ha beliggende nord for landsbyen Satrup i det centrale Angel i Sydslesvig. I administrativ henseende hører skoven under Midtangel Kommune i Slesvig-Flensborg kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Som statsskov drives Hareskov af delstatens skovstyrelse. Den smalle skov består overvejende af bøg og egetræer. Mod nord fortsætter skoven som Jeslund (Jeßlund). I omegnen er der flere gårde som Ravnkilde (Rabenkiel) eller Hatteshus (Hatteshuus). Vest for skoven strækker sig Ravnkilde Mølleå. Hareskoven og Jeslund hørte i den danske tid med et areal på 34, 5 tdr under det første gottorpske skovdistrikt.

Skoven er sammen med naboskovene syd for Bondeåen udpeget som habitatområde under det fælleseuropæiske Natura 2000-projekt

Noter 

Skove i Sydslesvig
Angel
Pierre la Cour

Pierre la Cour (født 22. februar 1716 i Köpenick, død 14. marts 1775 på Strandet) var stifteren af den danske linje af familien Doronville de la Cour. Han var af fransk huguenotisk afstamning. Foreningen Pierre la Cours Slægt er opkaldt efter ham.

Referencer 

Pierre
Danskere i 1700-tallet
Personer fra Köpernick
Huguenotter
Ställberg

Ställberg er en småort i Ljusnarsbergs kommun i Örebro län i Sverige.

Historie 
Ställbergsgruvan, en manganholdig jernmalmsmine, var i drift fra 1867 til 1977. Den var ejet af Ställbergsbolagen, eller Ställbergs Grufve AB som det egentlig hed, som en gang var Sveriges næststørste malmeksportør. Ställbergsbolagen blev fra 1930'erne også ejer af Stripa gruva i Linde kommun (nuværende Lindesbergs kommun) samt Idkerbergets og Hillängs miner i Ludvika kommun. Ställbergsgruvan var i en stor del af 1900-tallet Sveriges dybeste med sine 1000 meter. Minen var også Sveriges første til at indføre bjergboring med trykluft.

Det mineanlæg som findes i dag blev bygget i 1920-22 og var tegnet af P. Härdéns konstruktionsfirma i Stockholm. Overbygningen, en af de første bygninger i beton, var oprindeligt hvid men blev camouflagemalet under 2. verdenskrig. Da blev det øverste tag også fjernet for at give plads til luftværnskanoner. Efter krigen fik bygningen sin hvide farve tilbage. I 1940'erne og 1950'erne var Ställberg en ekspansiv bebyggelse. Indflytningen var stor, og der blev bygget rådhus og boliger. I slutningen af 1960'erne var bebyggelsen på sit højeste. Knap ti år senere var det dog slut, da minen blev nedlagt i 1977. Mineanlægget er i dag relativt intakt siden nedlæggelsen, og blev i 2013 genindviet som kulturinstitution.

I tilknytning til Ställbergsgruvan ligger også Polhemsgruvan og Haggruvan med sine betonoverbygninger tegnet af arkitekten Yngve Fredriksén, opført i 1958 hhv. 1955. Polhemsgruvan blev nedlagt i 1967 og Haggruvan i 1968.

En statue af Ställbergsjätten i naturlig størrelse findes i krydset Bönhusbacken/Kopparbergsvägen (Länsväg 792). Ifølge historien var Ställbergsjätten en vældig stor og stærk minearbejder i Ställbergsgruvan.

Bebyggelsen 
Ställberg er en lidt afsides bebyggelse (uden nogen servicefunktioner) med pendling til de nærliggende tätorter.

Mineområdet med bygninger begyndte i sommeren 2013 at blive forvandlet til en ny arena for tidssvarende kunst af kunstgruppen The non existent Center.

Forbindelser 
To jernbaner (som begge hører til Bergslagsbanan) går gennem byområdet; de kører begge mellem Ställdalen og Grängesberg. Ifølge skilte i Ställdalen hedder de Silverhöjdsspåret (det østgående spor) og Hörkenspåret (det vestgående spor). Silverhöjdsspåret er en del af TGOJ-banen mellem Ludvika og Oxelösund og passerer igennem Silverhöjden mellem Ställberg og Grängesberg, mens Hörkenspåret løber igennem Hörken. Ingen tog standser længere i Ställberg, og stationsbygningen blev revet ned i 1980'erne.

Länsväg 792 går lige igennem Ställberg i nord/sydlig retning med en hastighedsbegrænsning på 70 km/t fra Ställdalen til Hörken, også gennem Ställberg. Der er busforbindelser til og fra Ställberg på hverdage.

Referencer 

Byer i Ljusnarsbergs kommun