kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fosser Station

Fosser Station (Fosser stasjon) var en jernbanestation på Urskog–Hølandsbanen, der lå ved byområdet Fosser i Aurskog-Høland kommune i Norge.

Stationen åbnede 15. december 1898, da banen blev forlænget fra Bjørkelangen til Skulerud. Den blev nedlagt sammen med banen 1. juli 1960.

Den første stationsbygning opførtes i 1898 men blev ombygget til pakhus, da der opførtes en ny stationsbygning i 1910. Begge bygninger er nu revet ned, ligesom sporene på stedet for længst er fjernet.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Forvaltningsplan for Urskog-Hølandsbanen

Noter 

Stationer på Urskog-Hølandsbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1898
Ophørt i 1960
Fossum Station

Fossum Station (Fossum stasjon) er en jernbanestation på Urskog–Hølandsbanen, der ligger i Sørum kommune i Norge. Den fungerer som endestation for den nuværende del af banen fra Sørumsand, der er veteranbane.

Stationen åbnede oprindeligt som trinbræt i 1948 men blev nedlagt sammen med banen 1. juli 1960. I 1966 kom en del af banen imidlertid i brug igen som veteranbane, og i 1970 fik Fossum krydsningsspor. I 1989 flyttedes stationsbygningen fra Mork Station, der var opført efter tegninger af Günther Schüssler i 1896, til Fossum. Toiletbygningen fra Mork er ligeledes flyttet til Fossum.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Forvaltningsplan for Urskog-Hølandsbanen

Noter 

Stationer på Urskog-Hølandsbanen
Stationer på veteranbaner i Norge
Etableret i 1948
Bundsø

Bundsø er den største sø på Als med et areal på omkring 138 ha. Søen var tidligere den inderste del af en fjord på Nordals, som også bestod af Mjels Vig og Mjels Sø. Fjorden var en del af en tunneldal, som blev skabt af smeltevand i sidste istid.
I 1590 opførte hertug Hans den Yngre dæmninger ved Mjels og Broballe, for herved at kunne styre vandstanden på de omkringliggende arealer.

Arkæologiske fund 
På øen Flintholm i Bundsø er der siden 1904 foretaget udgravninger af en boplads fra yngre stenalder, og det har resulteret i meget betydelige fund fra den sene del af bondestenalderens tragtbægerkultur (3000-2900 f.Kr.). På holmen Flintholm lå en boplads hvor der er fundet affaldslag med store mængder flintgenstande, knogler fra både dyr og mennesker samt skår af lerkar. Allerede ved de første arkæologiske undersøgelser i begyndelsen af 1900-tallet fandt museet i Kiel mere end 10.000 oldsager, og efterfølgende udgravninger i 1920'erne og 1930'erne viste den samme rigdom på fund.

Omgivelser 
Knuden, som strækker sig ud i Bundsø, er en rest af en moræneknold fra istiden. Ved Knuden var der en øvelsesskydebane i 1860’erne.
Der fører ingen sti rundt om Bundsø, men ved Broballe og Brandsbøl findes der gode udsigtspunkter over området.

Afvanding og genetablering 
En egentlig afvanding af Bundsø startede i 1850. Den 13. november 1872 gennembrød en stormflod dæmningen ved Mjels og vandet kunne frit oversvømme Bundsø. Herefter indledtes et stort arbejde med at få området tørlagt igen. Bundsø blev afvandet via en kanal gennem området, og ved Broballe pumpedes vandet op i landgrøften, som startede ved Jordbæks udløb. Derfra løb den langs kanten af Bundsø til Broballe, hvor den løb ud i Mjels Sø. Oprindelig blev pumperne drevet af en dampmaskine, men i 1912 blev den udskiftet med en dieselmotor.

I 1980'erne konstateredes det, at grundvandet på Nordals var alvorligt truet, og der blev udarbejdet planer for at genetablere søerne Oldenor, Mjels Sø og Bundsø for at imødegå denne trussel. De tre søer er siden blevet genskabt. For Bundsøs vedkommende skete det i 2015. Jorden var forinden blevet opkøbt af NaturErhvervstyrelsen. Pumperne blev slukket den 2. februar 2015 og i løbet af februar og marts blev der udført jordarbejder og fjernet hegn. Den 24. april 2015 blev den genetablerede sø indviet.

I april 2019 købte Aage V. Jensen Naturfond søen og omkring 10 hektar randområder med enge, skrænter, skov og krat. De købte den af Landbrugsstyrelsen for 3,5 millioner kroner.

Eksterne henvisninger 

 Sønderborg Ugeavis
 Sønderborg kommune 
 video om Bundsø
 Dansk Ornitologisk Forening

Søer i Sønderborg Kommune
Jørgen Tauson

Hans Jørgen Tauson (født 23. juni 1918 på Bækkeskov, død 26. februar 2016) var en dansk assurandør og direktør.

Tauson arbejdede i forsikringsbranchen, hvor han var direktør for selskaberne De Private Assurandører, Dansk Søassurance, Haand i Haand og Hafnia Forsikring, hvoraf han var med til at fusionere de to sidste.

Familie  
Jørgen Tauson var søn af olympisk sportsskytte Christian Tauson og kongelig balletdanser Agnes Stibolt Hansen. Den 4. oktober 1939 blev han i København gift med Ella Olsen (1922-2001). De fik børnene Peter Tauson (1940) og Anne Louise Tauson (1942).

Tauson sov stille ind 26. februar 2016, 97 år gammel.

Referencer  

Personer fra København
Jørgen
Direktører fra Danmark
Assurandører fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Dundee-ekspeditionen 1892–93

Dundee-ekspeditionen 1892–93 var en ekspedition til Antarktis finansieret af Robert Kinnes i Dundee i Skotland. Hovedformålet med ekspeditionen var at kortlægge forekomsterne af rethvaler og vurdere potentialet for hvalfangst i Sydishavet. Resultatet var nedslående, og ingen hval blev fanget. Der blev imidlertid taget store mængder sæler.

Fire fartøjer fra hvalflåden i Dundee blev sendt syd over via Falklandsøerne: "Active", "Balaena", "Diana" og "Polar Star". William S. Bruce om bord i "Balaena" og Charles W. Donald i "Active" gennemførte videnskabelige undersøgelser ved Joinville Island og Trinityhalvøen. Med på ekspeditionen fulgte også kunstneren William Gordon Burn Murdoch, og de første kendte fotografier af det antarktiske kontinent blev taget under ekspeditionen.

Julaften 1892 støttede den skotske hvalflåde på Carl Anton Larsen og "Jason" nær Joinville Island. Larsen var ude i samme ærinde som Dundee-ekspeditionen, på en ekspedition finansieret af Christen Christensen fra Sandefjord. Resultatet af denne ekspedion var ligeledes negativt.

Litteratur 
 
 

Antarktis
Hvalfangst
Polarekspeditioner
Værker fra Nivaagaards Malerisamling

Liste over et udvalg af værker fra Nivaagaards Malerisamling, som er repræsenteret i Wikidata.

Kunst
Nivaagårds Malerisamling
Menat

Menat (oldegyptisk mnj.t, moderne arabisk: منات) var i oldegyptisk religion et navn på gudinden Hathor og et artefakt, der var tæt forbundet med hende, meget ligesom sistrummen.

Artefaktet blev holdt i hånden af Hathor og blev brugt som et musikinstrument af Hathors præstinde. Ofte blev den brugt som en beskyttende amulet, selv af Apis-tyrene.
En del af menaten var en slags tallerken kaldet en aegis (græsk for "skjold"), båret på brystet, hvortil en snor blev fastgjort. De andre ender af strengene var bundet til en modvægt, der hang på bærerens ryg. Aegis kunne laves af mange forskellige materialer, bl.a. bronze blev brugt. Der blev ofte indgraveret skildringer af guddomme forbundet med Hathor.

Halskæden var beregnet til at sikre held og lykke og beskytte mod onde ånder. Den blev også båret til beskyttelse i efterlivet og er ofte fundet begravet med de døde, givet som en gravgave siden ramesside-tiden (det nittende og tyvende dynasti, der omfatter de sidste to tredjedele af perioden kendt som Det Nye Rige). Båret af kvinder blev det forventet at fremme frugtbarhed og godt helbred, mens det blandt mænd var tegn på virilitet.

Egyptisk mytologi
Protokollen om miljøbeskyttelse af Antarktis

Protokollen om miljøbeskyttelse af Antarktis (Miljøprotokollen for Antarktis) udpeger Antarktis til et naturreservat viet fred og videnskab og forpligter parterne til en omfattende beskyttelse af miljøet i Antarktis og tilknyttede økosystemer. Miljøprotokollen blev underskrevet i efteråret 1991 og trådte i kraft 14. januar 1998, da den var blevet ratificeret af alle konsultative medlemmer af Antarktistraktaten.

Protokollen fastlægger flere vigtige miljøprincipper:
 Begrænsning af aktiviteters ugunstige miljøpåvirkninger 
 Prioritering af videnskabelig forskning 
 Udførelse af grundige konsekvensanalyser af al planlagt aktivitet 
 overvågning af pågående aktiviteter

Miljøprotokollen forpligter parterne til at samarbejde om planlægning og gennemførelse af aktiviteter i Antarktis. Protokollen fastslår også forbud mod al kommerciel mineraludvinding i 50 år fremover.

Protokollen indeholder seks bilag:

 Anneks I: Vurdering af miljøkonsekvenser  
 Anneks II: Beskyttelse af fauna og flora i Antarktis  
 Anneks III: Disponering og håndtering af affald  
 Anneks IV: Bekæmpelse af marin forurening  
 Anneks V: Områdebeskyttelse og forvaltning
 Anneks VI: Ansvar i forbindelse med miljøkriser (Liability arising from Environmental Emergencies)

Se også 
 Konventionen for bevaring af marine levende ressourcer i Antarktis ("Krillkonventionen")
 Historiske steder og kulturminder i Antarktis

Eksterne henvisninger 
 Samarbeid i Antarktis . miljostatus.no
 Protokoll om miljøvern til Antarktistraktaten. Lovdata

Miljøtraktater
Antarktis
Konventionen for bevaring af marine levende ressourcer i Antarktis

Konventionen for bevaring af marine levende ressourcer i Antarktis ("Krillkonventionen", engelsk: Convention for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources, forkortet CCAMLR) er en konvention, som trådte ikraft i 1982 og er en del af Antarktis-traktaten. Konventionen forvaltes af Kommissionen for bevaring af marine levende ressourcer i Antarktis.

"Bevaring" er i konventionen defineret således, at det omfatter rationel udnyttelse af ressourcerne. Udover fiskeriet efter krill foregår der fiskeri efter antarktisk tandfisk, patagonisk tandfisk og makrellisfisk i området. Kommissionen vedtager årligt retningslinjer for totalkvoter for de forskellige arter i konventionsområdet, som udgør det meste af Sydishavet. Totalkvoterne bliver ikke delt mellem de enkelte medlemmer, og fiskeriet standser, når totalkvoterne er brugt op.

Se også 

 Protokollen om miljøbeskyttelse af Antarktis

Noter

Eksterne henvisninger 
 Konvensjonen for bevaring av marine levende ressurser i Antarktis

Miljøtraktater
Antarktis
Tauson

Tauson er et efternavn, der sandsynligvis har sin oprindelse fra Sverige. Der er også flest svenskere med navnet.
1. januar 2019 var der i følge Danmarks Statistik 16 nulevende danskere med efternavnet Tauson. Det samme som i 2018 og 2017, men et fald på én fra 2016.

Personer 
 Christian Tauson (sportsskytte) – dansk godsinspektør og sportsskytte
 Jørgen Tauson – dansk direktør
 Peter Tauson – dansk ishockeyspiller og eksportchef
 Michael Tauson – dansk tennisspiller
 Søren Tauson – dansk ishockeyspiller
 Christian Tauson – dansk ishockeyspiller
 Caroline Groth Tauson – dansk atlet
 Clara Tauson – dansk tennisspiller

Se også 
 Tausen

Referencer 

Svenske efternavne
Kommissionen for bevaring af marine levende ressourcer i Antarktis

Kommissionen for bevaring af marine levende ressourcer i Antarktis  ( - forkortet CCAMLR) er en kommission, som forvalter konventionen for bevaring af marine levende ressourcer i Antarktis ("Krillkonventionen"), som trådte i kraft i 1982 og er en del af Antarktis-traktaten. Kommissionen blev etableret i 1981 og har sit hovedkontor i Hobart på Tasmania, Australien.

Kommissionen blev oprettet som en følge af voksende bekymring for, at et øget fiskeri efter krill i Sydishavet kunne få stor indvirkning på bestandene af dyr, som ernærer sig på krill, hovedsagelig fugle, sæler og fisk.

"Bevaring" er i konventionen defineret således, at det omfatter rationel udnyttelse af ressourcerne. Udover fiskeriet efter krill foregår der fiskeri efter antarktisk tandfisk, patagonisk tandfisk og makrellisfisk i området. Kommissionen vedtager årligt retningslinjer for totalkvoter for de forskellige arter i konventionsområdet, som udgør det meste af Sydishavet. Totalkvotene bliver ikke delt mellem de enkelte medlemmer, og fiskeriet standser, når totalkvoterne er opbrugt.

Medlemslande 
Medlemskab i kommissionen er åbent for alle lande, som har tiltrådt Antarktis-traktaten. Kommissionen har 25 medlemslande (medregnet EU) og yderligere ni lande har sluttet sig til konventionens regler.

Medlemslande

Lande som følger konventionen, men som ikke er medlem

Se også 

 Protokollen om miljøbeskyttelse af Antarktis

Noter

Eksterne henvisninger 
 Kommisjonen for bevaring av marine levende ressurser i Antarktis

Miljøbeskyttelse
Antarktis
Bellingshausen (forskningsstation)

Bellingshausen er en russisk (tidligere sovjetisk) forskningsstation i Antarktis, beliggende på King George Island i øgruppen Sydshetlandsøerne. Dette var en af de første stationer, som blev etableret af den sovjetiske antarktisekspedition i 1968. Stationen forsynede tidligere sovjets fiskeriflåde i Antarktis med drivstoffer. Den er udstyret for helårsdrift og har en kapacitet på 50 personer, men normal bemanding er 25.

Stationen har veiforbindelse til de nærliggende stationer Eduardo Frei (Chile), Great Wall (Kina) og Artigas (Uruguay).
Ved stationen ligger den eneste permanent bemandede ortodokse kirke i Antarktis. Den blev indviet i 2004 og har 30 pladser.

Antarktishalvøen og øerne omkring har det mildeste klima i Antarktis. Gennemsnitstemperaturen ved Bellingshausen er −6,8 °C i årets koldeste måned, august, og 1,1 °C i årets varmeste måned, februar.

Stationen er opkaldt efter den russiske søfarer Fabian Gottlieb von Bellingshausen, som i 1819–1821 sejlede omkring Antarktis og kan have været den første, som observerede det antarktiske kontinent.

Noter

Eksterne henvisninger 

Antarktis
Syd-Shetlandsøerne
Forskning i Rusland
Under Pressure

"Under Pressure" er en sang skrevet af David Bowie i samarbejde med det britiske rockband Queen som udgav den første version med Bowie og Freddie Mercury som sangerne. Den blev udgivet på Queens album Hot Space fra 1982. Sangen nåede nummer 1 på UK Singles Chart, og blev således den anden af gruppens nummer 1-hits i hjemlandet (efter "Bohemian Rhapsody" som toppede hitlisten i ni uger i 1975). Sangen toppede kun som nummer 29 i USA på Billboard Hot 100, og kom ind igen som nummer 45 efter Bowies død i januar 2016. Den blev listet som nummer 32 på VH1's 100 Greatest Songs of the '80s.

Sangen blev spillet live til alle Queens koncerter fra 1981 indtil gruppen stoppede mede at turnede i 1986. Den blev indspillet på de to livealbums Queen Rock Montreal og Live at Wembley '86. Sangen var også inkluderet på nogle udgaver af Queens første Greatest Hits, som bl.a. den oprindelige Elektra-udgivelse i 1981 i USA. Den er også med på Greatest Hits II, Classic Queen og Absolute Greatest samt på flere af Bowies opsamlingsalbums som Best of Bowie (2002), The Platinum Collection (2005), Nothing Has Changed (2014) og Legacy (2016).

Hitlister

Oprindelige udgave

Ugentlige hitlister

Årshitlister

"Rah Mix"

Referencer 

Queen-sange
Sange fra 1981
Singler fra 1981
Bjarne Hastrup

Bjarne Hastrup (født 29. september 1945 på Østerbro) er medstifter og administrerende direktør for Ældre Sagen, fra 1986.

I 1972 blev han cand.polit. fra Københavns Universitet. Han fungerede også som ekstern lektor hos Økonomisk Institut på Københavns Universitet 1972-2021

to børn: Julie Hastrup og Cecilie Hastrup.

Eksterne henvisninger 
 Bjarne Hastrup på altinget.dk
 Bjarne Hastrup hos Københavns Universitet

Personer fra Østerbro
Foreningsformænd fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Liste over skibe bygget hos John I. Thornycroft & Company, Woolston

Denne liste omfatter skibe, der blev bygget af John I. Thornycroft & Company på værftet i Woolston ved Southampton i England. I 1966 fusionerede firmaet med Vosper & Company. Det sammensluttede selskab fortsatte produktionen i Woolston, og skibe bygget efter 1966 er ikke med på listen.

Skibene 
Listen er sorteret efter leveringsår, med værftets byggenummer som sekundær nøgle. En stor del af oplysningerne er tilvejebragt fra Miramar Ship Index (www.miramarshipindex.org.nz) via et Wikipedia partnerskab.

References 

Thornycroft, Woolston
HA(psyk.)

HA(psyk) er en 3-årig videnskabelig bacheloruddannelse i erhvervsøkonomi og psykologi. Uddannelsen fokuserer på ledelse inden for de erhvervsøkonomiske tænkemåder, der præger de fleste virksomheder. Herunder forestillingen om, at økonomiske beslutninger bliver taget ud fra rationelle og fornuftsbetonede overvejelser, der styrer vores tanker, handlinger og måder at forstå på. Ved at kombinere de to perspektiver undervises der i at gennemskue, hvordan den menneskelige faktor påvirker vilkårene for virksomhedens måde at fungere og udvikle sig på. Det kan være ift. generelle ledelses- og samarbejdsforhold, ift. udviklings- og forandringsprocesser i virksomheden eller ift. det billede, virksomheden gerne vil skabe af sig selv. Uddannelsen udbydes pt. kun på CBS.

Den naturlige overbygning er cand.merc.psyk., hvorefter man ligeledes har retten til at bruge titlen:
Master of Science in Business Administration and Psychology.

Uddannelsen giver kandidaten en høj akademisk forståelse inden for det erhvervsøkonomiske felt samt en lang række dybdegående kompetencer indenfor ledelse, virksomhedsstyring og psykologi. Som færdiguddannet cand.merc.psyk, ansættes man typisk inden for det private erhvervsliv, hvor man arbejder med kompetenceudvikling og uddannelse, ledelses- og organisationsudvikling eller forandringsledelse.

Referencer 

Bacheloruddannelser
Beijing Enterprises Group F.C.

Beijing Enterprises Group Football Club (; pinyin: Běijīng Kònggǔ) eller almindeligvis kendt som  BG (; pinyin: Běi Kòng), er en professionel kinesisk fodboldklub, som spiller i den næstbedste kinesiske fodboldrække, China League One. Holdet har basis i Beijing og deres hjemmestadion er det Olympiske Sportscenter som har kapacitet til 36.228 siddende tilskuere. Holdets nuværende hovedaktionær er konglomeratet Beijing Enterprises Holdings Limited.

I 2018 købte klubben Dominic Vinicius i Vejle Boldklub og gjorde angriberen til VB's største salg nogensinde.

Fodboldklubber i Kina
Svedjerug

Svedjerug eller finnerug er en rugsort, som er egnet til dyrkning på jord, hvor der drives svedjebrug. Svedjerugen er toårig kortdagsplante, som har behov for kulde for at kunne danne aks på samme måde som moderne rugsorter. Svedjerugen blev normalt sået tidligt på sommeren, og der blev brugt meget lidt sædekorn pr. arealenhed, mens dagens rugsorter sås på eftersommeren eller tidligt på efteråret, og der bruges langt større såmængder.

Historie
Ligesom al anden rug stammer svedjerug fra Centralasien. I højlandet i Afghanistan og Irak finnes der mange varianter af rug. Disse optrådte tidligt som ukrudt i hvede, men da sorten blev spredt med frøhandel længere nordpå og ind i Rusland, viste rugen sig bedre egnet til at dyrke her end hvede. Ekspansionen skete i perioden fra 400 f.kr. og derefter. 
Nogle steder i det centrale Rusland udviklede der sig efterhånden en rugtype, som var speciel i den forstand, at den voksede bedre end andre kulturplanter i surt miljø. Dette gjorde det mulig at så den i aske fra nåletræer. (aske fra løvtræer er basisk). En gang før år 1000 nåede svedjerugen til Karelen  og Østfinland. I disse store granskovsområder skabte den efterhånden grundlag for en befolkningsekspansion, sådan at der mod slutningen af 1400-tallet opstod mangel på egnede svedjeområder som kunne afbrændes. Først drog de til Vestfinland, derefter til Østsverige og længere vestpå. Omkring 1640 nåede de første svedjefinner til Norge.

Den særegne skovfinske svedjerug var anset for mistet, men Per Martin Tvengsberg fandt nogle få rugkorn i et gammelt kornkammer i Finnskogen, og det lykkedes ham at få dem til at spire. Fra disse få korn stammer al moderne svedjerug.

Egenskaber 
Ifølge det norske genressourcecenter har svedjerugen gode dyrkningsegenskaber. Den har god evne til at danne en bred bladroset, op til 94 strå fra samme plante, med over 50 korn per aks. Den bliver over to meter høj og dækker derfor jorden effektivt med godt udbytte og en speciel halm. Desuden skal den give et korn, som har en fin smag.

Såkvalitet 
I 2003 fjernede man i Norge en række bestemmelser om produktion af forskellige landbrugsprodukter, heriblandt loven om sædekorn. I stedet blev der indført en lov om fødevaresikkerhed for at sikre "sundhedsmæssigt trygge næringsmidler og fremme sundhed, kvalitet og forbrugerhensyn i hele produktionskæden, samt beskytte miljøvenlig produktion." Loven skulle videre fremme god plantesundhed og dyrevelfærd. 

Kort tid efter blev sædekornsbekendtgørelsen ændret i tråd med den øgede opmærksomhed på fødevaresikkerhed og sikring af produktionsmidler, sådan at kun korn- og foderstofforretninger nu har tilladelse til at indføre, eksportere, omsætte og producere sædekorn. I 2008 blev der gjort undtagelse for ikke-kommerciel omsætning af bevaringsværdige frøsorter.

Noter 

Korn
Brød
Løg (plantedel)

Et løg, er et underjordisk, lodret planteskud med omdannede blade eller bladbasis, der bruges til at oplagre næring (sukker, stivelse m.m.) til brug for plantens vækst næste forår.

Andre typer af underjordiske oplagringsorganer som f.eks. knolde, jordstængler og rodknolde kaldes af og til for "løg", hvis de ligner de ægte løgplanters oplagringsorganer. Den korrekte samlebetegnelse for planter, der opbevarer næring i underjordiske organer er kryptofyt.

Løgplanter 
Planter der danner løg kaldes løgplanter. Næsten alle planter der danner løg er enkimbladede. De inkluderer mange populære have- og stueplanter, såsom tulipaner, påskeliljer, hyacinther og amarylis, og vigtige afgrøder som løg og hvidløg (samt resten af løgslægten). Surkløver-slægten (Oxalis) er den eneste slægt af tokimbladede planter med arter der danner løg - den i Danmark vildtvoksende skovsyre er dog ikke en af dem.

Funktion 
Løgplanterne er typisk stauder, der bruger løget til at oplagre næring gennem hvilestadiet i deres årlige cyklus. Typisk skyder planten i foråret og blomstrer forholdsvis tidligt. Sideløbende eller efterfølgende oplagrer den næring fra fotosyntese i løget. Når bladene visner væk, ligger løget beskyttet tilbage i jorden, klar til at skyde igen. Hos planter der er tilpasset klimaer med tørre somre, visner bladene ofte væk i starten af sommeren. I mere fugtige klimaer kan planterne fortsætte med oplagringen af næring frem til efteråret.

Opbygning 

Løget består af en bund, i virkeligheden en stærkt sammentrykt stængel, hvorfra udgår fortykkede blade, der er foldet sammen med det ene blad uden på det andet, således at de danner en kompakt klump. Løget vokser ved at nye blade afsættes indefra, mens de ydre udvider sig. De yderste blade tørre ofte ud og antager en anden karakter, således at de fungerer som en skal der beskytter mod udtørring og svampeangreb.

Yngleløg 
Mange løgplanter bruger også løg eller løglignende organer til at formere sig vegetativt. De nye løg adskilles fra moderplanten, og skyder op som nye genetisk identiske plante-individer.

Yngleløg kan dannes ved siden af hovedløget som hos hvidløg (Allium sativa) (i hvilket tilfælde de også kaldes sideløg), i bladhjørnerne som hos tigerlilje (Lilium lancifolium), eller i blomsterne som hos mange Allium-arter. I sidstnævnte tilfælde er blomsterne ofte helt eller delvit sterile. Et imponerende eksempel er etageløg (Allium proliferum), hvor yngleløgene kan skyde mens de stadig sidder i blomsten, selv sætte blomst med nye yngleløg, og så videre, ofte i tre eller flere generationer inden for en sæson.

Plantemorfologi