kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Himmelev

Himmelev er en bydel i Roskilde i Himmelev Sogn i Roskilde Kommune. Tidligere var den en selvstændig by. Den ligger på Østsjælland.

Himmelev er af mange mest kendt for at huse Stryhn's leverpostejfabrik, der blev bygget i 1956. Fabrikken har opkaldt en af sine leverpostejer efter byen. Derudover huser forstaden det ene af Roskilde Kommunes tre gymnasier, Himmelev Gymnasium, der flyttede dertil i 1980 fra Roskilde.

Himmelev har flere sportsklubber som håndboldklubben Himmelev Veddelev Idrætsforening og badmintonklubben Himmelev Badminton Klub.

Bydelen har cirka 8.000 indbyggere (pr. 2007).

Historie 
Himmelev var en landsby. Den nævnes første gang i 1184 som Hemeløve, i 1311 som Hæmmælef og Hemmelefh. I 1370 i Roskildebispens Jordebog som Hemmælef og Hemmelef. Forleddet antages at være et gammelt personnavn, Hēmi. Endelsen er -lev.

I 1682 bestod Himmelev landsby af ni gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 673,9 tønder land skyldsat til 126,09 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 Bent Søndergaard: Indledende studier over den nordiske stednavnetype lev (lov). Navnestudier udgivet af Institut for Navneforskning nr. 10. I kommission hos Akademisk Forlag. København 1972

Eksterne henvisninger 
 Roskilde Kommune 

Bydele i Roskilde
Tysklands forfatningsdomstol

Tysklands forfatningsdomstol (, Forbundsforfatningsdomstolen) er den domstol, der skal sørge for, at principperne i den tyske forfatning, Grundgesetz, overholdes.

Domstolen er ikke en del af det hierarkiske retlige system som sådan, men den tager alligevel engang imellem stilling til andre domme, når de er af vigtig eller principiel karakter. Den har derfor ikke rigtig karakter af en egentlig højesteret; det har i stedet Bundesgerichtshof.

Historisk set har Bundesverfassungsgericht specielt gjort sig bemærket ved at forbyde politiske partier, der i deres program og virke mentes at stride imod den tyske forfatning ved at være antidemokratiske. I øvrigt har den ofte givet personer medhold i deres ret til at ytre sig frit og i de fleste tilfælde beskyttet borgeren mod den statslige magt.

Forbundsforfatningsdomstolen har til huse i Karlsruhe i passende afstand til det indflydelsesrige magtens centrum, Berlin.

Referencer 

Forfatningsdomstol
Forfatningsdomstol
Tysklands forfatnings- og forvaltningsdomstole
Højesteret (Tyskland)

Den tyske højesteret eller Bundesgerichtshof (forkortet BGH) er den sidste instans i det tyske retssystem i civile og straffesager, og dens funktion kan derfor i mange henseender sammenlignes med den danske højesteret.

Sager, der vedrører den tyske grundlov, afgøres dog ved den tyske forfatningsdomstol, Bundesverfassungsgericht.

Bundesgerichtshofs forgænger, Reichsgericht, blev oprettet i 1879 i Leipzig. Efter 2. verdenskrig blev Leipzig en del af den sovjetiske zone og dermed placeret i DDR. Ved (gen)oprettelsen af Vesttysklands højesteret placerede man i stedet institutionen i Karlsruhe. Efter genforeningen 1990 blev en anden af de fem øverste domstole igen placeret i Leipzig, nemlig Bundesverwaltungsgericht.

Betegnelsen Højesteret er forsimplet, da Tyskland udover Bundesgerichtshof har fire andre domstole, der er højeste instanser inden for hver deres retsområde. Disse er Bundesarbeitsgericht, Bundesfinanzhof, Bundessozialgericht og Bundesverwaltungsgericht.

Tysklands politik
Tysklands retsvæsen
Højesteretter
Eta Carinae

Eta Carinae er en ekstrem superkæmpe, der har en anslået masse på 100-150 gange Solens, hvilket medfører, at den udstråler omkring 4 millioner gange så megen energi som Solen. Eta Carinae er 7.500 til 8.000 lysår fra Solen og har en mindre, men dog meget stor ledsagestjerne.

Eta car, som den hedder i fagsproget, har den største masse af de stjerner som vi kan udforske i relativt stor detalje. Vi kender større stjerner, men vores viden om disse er begrænset i forhold til kendskabet om Eta Carinae.

Eta Carinae kan ses i stjernebilledet Carina (Kølen), der dog ikke er synligt fra Danmark, eftersom det er for langt mod syd på den sydlige himmelhalvkugle.

Eta Carinaes fortid 

Omkring dobbeltstjernen ses to stjernetåger. 

Den inderste stjernetåge, Homunculus-tågen, rækker 1 lysår ud fra dobbeltstjernen og er resterne af et superudbrud mellem 1837 og 1856, der gjorde Eta Carinae til en af den sydlige himmels kraftigste stjerner.

Den yderste stjernetåge rækker 2 lysår ud fra dobbeltstjernen og er resterne af et udbrud for ca. 1000 år siden.

Eta Carinaes fremtid 

Eta Carinae har så stor masse, at den formodentlig vil ende sine dage som en såkaldt hypernova i en eksplosion, der er henimod 100 gange så kraftig end en supernova. Når dette sker, vil de store mængder materiale, supernovaen kaster ud (den såkaldte supernovarest, på adskillige solmasser), blandes med det interstellare medium (ISM), hvor det indgår i nye stjerner, som senere vil blive født, mens dens kerne vil falde sammen til et sort hul.

Eksterne links 

 3D-model afslører stjernernes fortid. Videnskab.dk 
 ESO: Fantastiske Eta Carinae i høj opløsning  inklusive fotos og animation

Individuelle stjerner i Mælkevejen
Ølstykke Station

Ølstykke Station er en S-togs-station i Ølstykke.

Den ligger i takstzone 85.

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende til 1989 med lokaltog, derefter med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Ølstykke Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Ølstykke-Stenløse
Ordrup Station

Ordrup Station er en S-togs-station i Ordrup nord for København.

Ordrup Station blev opført i 1924 og ligger på Klampenborgbanen, der blev indviet i 1863. Stationen er opført i nyklassicistisk stil og er tegnet af overarkitekt K.T. Seest. I 2014 blev stationen renoveret af Gottlieb Paludan Architects. Hovedbygningen blev fredet i 1992.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Ordrup Station på dsb.dk

Fredede jernbanestationer i Danmark
S-togs-stationer
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Gentofte Kommune
Station
Bindal

Bindal er en kommune i landskabet Helgeland i Nordland fylke i Norge. Kommunen ligger sydligst i fylket og grænser til Nord-Trøndelag. Den grænser i nord til Sømna og Brønnøy, i øst til Grane, i øst og sydøst til Namsskogan, i syd til Høylandet og Nærøy, og i vest til Leka.

Oprindelig tilhørte Bindal Namdalen og Trøndelag (og dialekten i Bindal regnes fortsat som trøndermål). I 1658 blev Trondheim len afstået til Sverige – og man ændrede da (skjult for svenskerne) lensgrænsen sådan at ialtfald den nordlige del af Bindal kunne reddes for Danmark-Norge. Selv om Trondheims len blev givet tilbage til Danmark-Norge allerede i 1660, så blev den nye lensgrænse (fra 1661 amtsgrænsen) stående.

Ved oprettelsen af kommunerne den 1.1.1838 måtte Bindal prestegjeld deles i to kommuner (Nordre Bindal og Søndre Bindal), siden de to dele lå i hvert sit amt (fylke). Dette var imidlertid en dårlig løsning, og i 1858 blev amtsgrænsen flyttet sydover sådan at hele Bindal prestegjeld blev liggende i Nordland amt. De to kommuner blev derefter slået sammen til én.

Senere grænseændringer: Den indre del af Tosenfjorden blev overført fra Bindal til Brønnøy den 1.1.1964.

Geografi 
Kommunen strækker sig fra kysten og et godt stykke indover i fjeldområderne mod Majavatn.
Det største fjeld i kommunen er Kvanlitind på 1.058 meter. Eidevatnet ligger både i Bindal og i Brønnøy. Blindkjølen naturreservat og Eidsvatnet naturreservat ligger i Bindal. Et andet vand er Fjellvatnet i Bindal.

Erhvervsliv 
Vigtige erhverv er jord- og skovbrug. Den største virksomhed i kommunen er dørproducenten Bindalsbruket, som er en af de største dørproducenter i Norge med ca. 130 ansatte. Bindal har lange bådbyggertraditioner og der bygges fortsat Nordlandsbåde i kommunen.

Bindal Gruver AS, som er 100 procent ejet af det svenske Gexco AB, gennemførte prøveboringer efter guld i Bogdalen i 2005-2006. Det er anslået at der er 15 ton guld i fjeldet. Et gennemsnit på 3-5 g guld per ton sten regnes som tilstrækkelig for regulær drift.

Andet 
Der arrangeres hvert år regatta for Nordlandsbåde i kommunen. Regattaen arrangeres i kommunecenteret Terråk i sidste weekend i juni.

Kendte bindalinger 
 Polarforskeren Otto Sverdrup er født på Horstad Gård i Bindal.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Bindal på kort fra Kulturnett.no

 
Kommuner i Nordland
Vesterport Station

Vesterport Station er en S-togsstation på Boulevardbanen i Københavns Indre By, beliggende mellem Vester Farimagsgade og Hammerichsgade. Stationen har navn efter byporten Vesterport, der lå i nærheden. Samtlige S-togs-linjer på nær linje F standser på Vesterport, der således er et knudepunkt i S-togs-trafikken. Den er Danmarks syvende største station.

Der er kun perron ved de to S-togs-spor, mens fjerntogssporene passerer forbi øst herfor. Stationen ligger blot 500 meter fra Københavns Hovedbanegård, men udmærker sig ved nærheden til Strøget og Rådhuspladsen.

Historie 
Stationen er tegnet af Statsbanernes overarkitekt K.T. Seest og blev indviet 15. maj 1934 samtidig med åbningen af S-banen mellem Københavns Hovedbanegård og Hellerup. Stationen ligger i en åben banegrav med en øperron under gadeplan. Stationsbygningen, der ligger i sydenden, er udført i jernbindingsværk med pudsede mure og stålvinduer. Mod gaden er bygningen karakteriseret ved sine to buede facader med store, gennemgående vinduesbånd. Oprindeligt var der både kiosk og billetsalg; ved en senere renovering er dette ændret, så stationen i dag kun rummer en 7-Eleven. Der er tillige adgang til perronerne via en trappe i nordenden. Trappen blev bygget i 1970'erne, efter man i 1969 havde afskaffet billetkontrollen på stationerne til fordel for stikprøvekontrol i togene og således lettere kunne tilbyde flere adgangsveje til stationerne. 

Vesterport Station var som den første jernbanestation i Danmark udstyret med en rulletrappe, der skiftevis rullede op og ned. I dag er der to rulletrapper på stedet.

Fredninger 
Bygningen blev senest restaureret i 2002-2003, mens rækværk, broer og banegravsvægge senest er renoveret i 2010. I 2004 blev stationsbygningen fredet af Det Særlige Bygningssyn, men beslutningen om fredning blev året efter omgjort efter indsigelse fra DSB til daværende kulturminister Brian Mikkelsen. DSB var bekymrede for, om den kunne være til hinder for en fremtidig modernisering af stationen samt en eventuel overdækning af banegraven. Kulturarvsstyrelsen besluttede imidlertid atter at frede bygningen i oktober 2012. Igen denne gang under protester fra DSB.

Fremtid 
Som følge af et potentielt fremtidigt højhusprojekt, hvor der overvejes opførelse af højhuse over dele af banegraven, er der mulighed for at Vesterport Station bliver overdækket, og Palads nedrevet.

Busterminal 
På Vester Farimagsgade ligger fire stoppesteder:

  mod Lyngby st.
 mod Flintholm st.

På Ved Vesterport ligger tre stoppesteder:
 mod Vanløse, Ålekistevej;  mod Kastrup st.
  mod Bellahøj;  mod Skuespilhuset

På Hammerichsgade ligger ét stoppested:
 mod Refshaleøen;  mod Bella Center st.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Vesterport Station på dsb.dk
 Movia terminalkort 

Indre By (København)
S-togs-stationer
Friby

Friby er en by der er en del af det internationale netværk som giver husly til forfattere og andre skribenter der forfølges i deres hjemland.

Fribyer kendes fra en række lande. Medlemsbyerne er organiseret i det internationale netværk ICORN (International Cities of Refuge Network). Blandt medlemmerne er Göteborg, Barcelona, Frankfurt am Main, Stavanger, Edinburgh og Mexico City.

Forfatteren Salman Rushdie der selv måtte gå under jorden på grund af reaktionerne på publikationen af hans bog, De sataniske vers, er en af medstifterne af ICORN.

Friby-ordningen i Danmark 
I sin tale ved Folketingets åbning 2. oktober 2007 udtalte Anders Fogh Rasmussen: 
"Vi vil forbedre mulighederne for at give ophold i Danmark til udenlandske forfattere, der er forfulgt i deres hjemlande."

Danmark har indført Friby-ordningen, som giver mulighed for personer, som er forfattere, journalister eller en person, der formidler det skrevne ord, fx forlægger eller redaktør m.v. eller satiretegner, hvis ytringsfrihed krænkes i hjemlandet, og som derfor ikke kan udøve sine litterære aktiviteter til at ansøge om ophold i Danmark under Friby-ordningen. Der er krav om at personen har en vis produktion bag sig og underskriver en erklæring om anerkendelse af de grundlæggende værdier i det danske samfund. 

Se mere om ordningen fra Udlændingestyrelsen på NyiDanmark.dk.

Forfattere med ophold i Danmark under Friby-ordningen 
15. juni 2010 ankom Tendai Frank Tagaria til Århus som den første forfatter til en dansk friby.
Den gambianske forfatter, journalist og redaktør Seedy Bojang har siden september 2010 boet i Danmark som en anden forfatter på friby-ordningen. Den iranske forfatter Omid Shams Gakieh og hans kone har som led i friby-ordningen fået to års ophold i Aarhus fra marts 2014.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Jacob Andersen: Fribyer – Et bidrag til at sikre ytringsfriheden i praksis  – tekst fra en pjece fra Dansk PEN
 ICORN international cities of refuge network – officiel website 
 2006-07 Forslag til folketingsbeslutning om at sikre, at danske byer kan tilknyttes det internationale netværk af fristeder for forfulgte forfattere m.fl.

Etik
Menneskerettigheder
Der Ewige Jude

Der Ewige Jude er en tysk nazistisk propagandafilm fra 1940 af Fritz Hippler. Filmen skildrer jøderne som snyltere over for den ariske race.

Ekstern henvisning 
 

Tyske film fra 1940
Farum Station

Farum Station er en S-togs-station i Farum, der er endestation for linje B. Stationen er opført på samme område som den tidligere Farum Station, der var en station på København-Slangerup Banen. Syd for stationen er der opstillingsspor for S-tog.

Beskrivelse 

Jernbanesporet fører umiddelbart efter stationen over en jernbanebro, der tjener til at passere Mølleåen mellem Farum Sø og Furesø. Over broen er banen enkeltsporet, hvorfor indkommende tog må afvente afgående tog på strækningen mellem Værløse og Farum.

Stationen har indgang fra stationstorvet mod nord, hvor også billetsalg/kiosk er beliggende. Desuden er der mod vest et busområde, som støder op til spor 2, og hvor der også er holdeplads for taxaer. På denne side er der desuden parkeringspladser for biler, som afsætter eller afhenter passagerer og overfor er der et skur til cykelparkering.

Mod syd er der langs sporet anlagt en parkeringsplads til personbiler. Den kan rumme ca. 150 biler.

Perroner og busområde er overdækket af en karakterfuld tagdækning.

Stationsbygningerne omfatter i øvrigt følgende:
 En butik med kombineret kiosk og billetsalg
 En barakbygning, der tidligere var billetsalg, men som nu står ubenyttet. I dennes anden ende er der toilet og handicaptoilet
 En barakbygning med hvilerum for buschauffører. Bygningen har desuden et rum med en fotoautomat.
 En bygning til cykelparkering, der indeholder såvel aflåste som uaflåste rum. Den ligger langs spor 1.

Farum Station ligger i takstzone 62.

Historie 
I perioden 1906-1954 var det en station på Slangerupbanen mellem Lygten Station og Slangerup Station

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Farum Station  på dsb.dk

S-togs-stationer
Station
Heinrich Wenck
Station
Roskilde Station

Roskilde Station har Danmarks ældste eksisterende stationsbygning, og er med ca 30.000 daglige passagerer i 2018, DSBs 3. største station, efter Nørreport og Københavns Hovedbanegård. Stationen ligger på Jernbanegade 1, 4000 Roskilde, og har i dag 4 perroner og 7 perronspor, samt 4 spor til arbejdskøretøjer.

Historie 
Roskilde Station blev bygget af Det Sjællandske Jernbaneselskab i 1847 i forbindelse med anlægget af jernbanen mellem København og Roskilde.

I 1911 blev Københavns anden banegård fra 1864 nedlagt og erstattet af den nuværende Københavns Hovedbanegård, men den originale hovedbygning på Roskilde Station fra 1847 står stadig den dag i dag og har været fredet siden 1964. Dog er både stationsbygningen og perronerne blevet udvidet adskillige gange siden. Rundremisen fra 1898/1920 blev fredet i 1991.

I 1998 blev en stor renovering af Roskilde Station påbegyndt. Facaden på den gamle stationsbygning blev restaureret, så farverne svarede til farverne på den originale facades. Desuden blev tagene og tunnelerne istandsat, der blev opsat elevatorer og automatiske døre og ankomsthallen fik nyt gulv, loft og inventar. Renoveringen var færdiggjort i 2002.

Faciliteter 
Stationsbygningen rummede billetkontor og rejsecenter, men der er nu kun venteområde samt 2 7-Eleven kiosker. Der er adgang til alle perroner via trapper og tunnel ved stationsbygningen. Handicapadgang er mulig via elevatorer i forbindelse med tunnelen i vestenden af perronerne.

Roskilde station betjener intercitytog til Jylland (Aarhus og Aalborg), regionaltog til Holbæk, Kalundborg, Ringsted, Nykøbing F og Rødby Færge, lokaltog til Køge, Faxe Ladeplads og Rødvig – og selvfølgelig Hovedstadsregionen (København, Helsingør og Kastrup Lufthavn)

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Litteratur 
 Thomas Kappel, Roskilde Station, Roskilde Museum, 1997. .
 Statistisk Årbog for København og Frederiksberg samt Hovedstadsregionen 1992; København 1992; s. 143 
 Statistisk Årbog for København og Frederiksberg samt Hovedstadsregionen 1996; København 1996; s. 132 
 Københavns Statistiske Årbog 2001; København 2001; s. 131 
 Københavns Statistiske Årbog 2004; København 2004; s. 125 
 Østtælling 2008 DSB og DSB S-tog; s. 19

Eksterne henvisninger 
 Roskilde Station på dsb.dk

Stationer på Vestbanen
Stationer på Lille Syd
Stationer på Nordvestbanen
Intercitytogstationer i Danmark
Fredede jernbanestationer i Danmark
Station
Station
Vangede Station

Vangede Station er en S-togs-station i Vangede.

Den ligger i takstzone 31.

Historie 
Ved åbningen af jernbanestrækningen Slangerupbanen i 1906 var der stop ved et trinbræt i Vangede. I 1908 blev opført en egentlig stationsbygning tegnet af overarkitekt Heinrich Wenck.

Den oprindelige stationsbygning blev revet ned kort efter åbningen af en ny stationsbygning, der blev opført i 1968 i forbindelse med forberedelserne til elektricificering af banen og tilslutning til det københavnske S-togsnet.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne links 

 Vangede Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Station
Ryparken Station

Ryparken Station er en S-togs-station på Ydre Østerbro i København. Den er skiftestation mellem Ringbanen og Hareskovbanen og betjenes af linjerne B, Bx, og F.

Sydvest for stationen over Lersø Parkallé møder de to jernbanelinjer hinanden, hvor Hareskovbanen fra nord føres ad en højbane over Ringbanen. Herefter føres de to parallelt frem mod Lyngbyvej og går som en viadukt over Helsingørmotorvejen. På stationens sydøstlige side er der kig til naboen DMI, mens der mod nord er udkig over fodboldbanerne mod bebyggelsen Ryparken.

Perronen for trafikken ind mod København bøjer i sin nordøstlige ende af i østlig retning, og sporene fortsætter langs Svanemøllens Kaserne til Svanemøllen Station. Ringbanen føres ligeud og fortsætter nordøst på og mødes med Nordbanen ved Ryvangen.

Historie 

Stationen blev anlagt i 1934 på den eksisterende ringbane, da strækningen Klampenborg-Frederiksberg som den første blev omdannet til S-bane. I samme forbindelse blev der etableret en niveaufri skæring med Lyngbyvej. Stationen hed oprindeligt Lyngbyvej Station men skiftede 1. oktober 1972 navn til Ryparken Station.

Den nuværende station er totalt nybygget i 1970'erne i forbindelse med Lyngbyvejs ombygning og anlæg af Helsingørmotorvejen og Hareskovbanens ombygning til S-bane og indføring til København via Ryparken og Svanemøllen Station.

Under skybrud i København (eksempelvis i juli 2011) har området under stationen jævnligt været hårdt ramt.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge den tidligere jævnligt gennemførte Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Ryparken Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Østerbro
Dyssegård Station

Dyssegård Station er en S-togs-station i Vangede.

Den ligger på grænsen mellem de to takstzoner 2 og 31.

Stationen var sammen med Skovbrynet i 2014 lukningstruet pga. relativt lave passagertal, men blev reddet pga. en regnefejl i Trafikstyrelsens rapport, der konkluderede, at lukning af de to stationer, samlet ville medføre et højere passagertal på Hareskovbanen og dermed større omsætning. Dog viste det sig, at der var anvendt fejlagtige mellemregninger; man havde regnet med timinuttersdrift hele døgnet i det regnestykke, hvor lukningen af Skovbrynet og Dyssegård var medregnet, mens der kun var tale om tyveminuttersdrift om aftenen (som det er nu) i det regnestykke, hvor de to stationer fortsatte sin passagerudveksling.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Dyssegård Station  på dsb.dk

S-togs-stationer
Station