Naturfarvning

Naturfarvning er farvning med naturlige farvestoffer, udvundet af f.eks planter, svampe og insekter. Processen er forskellig alt efter, hvad der farves med og hvad der farves på. Planter og svampe skal indsamles når mængden af farvestoffer er størst, nogle har dog godt af at tørre før brug.

Naturfarvning har været den primære måde at farve klæde på frem til man begyndte at opfinde syntetiske farvestoffer i midten af 1800-tallet. 
Der er gjort arkæologiske fund fra neolitikum der beviser at tekstilfarvning helt tilbage til denne periode. I Kina har farvning med planter, bark og insekter sporet tilbage mere end 5.000 år siden. I Danmark kender vi til fund af farvede tekstiler allerede fra den tidlige jernalder. Analyser af tekstiler fra for eksempel moselig fra denne periode giver en ide om ganske farvestrålende tøj. Farverne blev hentet i naturen eller købt dyrt på et af tidens markeder i f.eks. Ribe, Birka eller Hedeby.

I 1600 og 1700-tallet blev der stadig farvet stof på landet, hvorfra vi kender flere farvebøger med opskrifter. Men de mere krævende metoder blev samlet hos by-farveren hvor hjemmevævede stoffer kunne indleveres. Den bevarede farvergård i Ebeltoft er i dag et specialmuseum for plantefarvning under Museum Østjylland.

I 1970'erne blev det populært at farve garn med planter. I moderne tid bliver naturfarvning særligt brugt til tekstiler der skal vise særlige økologiske hensyn, selvforsyning eller i forbindelse med reenactment. Mange reenactorer går op i, at deres tøj er farve på samme måde, som man gjorde i perioden der reenactes. Visse museer benytter også naturfarvning til deres dragter i forbindelse med living history. Dette inkluderer bl.a. Middelaldercentret ved Nykøbing Falster, der har et farveri samt en gruppe dedikeret til plantefarvning.

Visse farver kan ændres afhængig af, hvilke type kar eller gryde der farves i. Birkeblade giver således en gullig farve i en kobberkedel, mens man får en grønlig farve i en grukedel af jern.

Plantefarve 

Adskillige danske planter egner sig til at indsamle og farve med.

Gule farveplanter: Rejnfan, birkeblade, Farve-Reseda
Røde farver: Kraprod, Gul snerrerod
Brune farver: Birkebark, Kastanjebark, Egebark
Blå: Vajd

Svampefarve 
Det er ikke alle svampe der indeholder farvestoffer der kan bruges til at farve med. Det er kun få, ud af de mange Danske svampe, vi kan bruge til formålet. Til gengæld kan man, hvis man er heldig, udvinde nogle yderst smukke røde, orange og gule farver som er svære at frembringe med planter.

Sortfiltet Netbladhat – giver en grøn farve (lilla hvis man syrner farvebadet).
Blodrød Slørhat – giver en smuk kraftig rosarød.
Cinnoberbladet Slørhat – giver en stærk tegl-kobber orange.
Knippe Svovlhat – giver en varm solgul farve.
Karl Johan – giver en klar grøn-gul hvis overmoden og gul hvis frisk
Afsmittende Topsvamp – giver brune farver
Grønkødet Slørhat – giver orangerøde farver
Kanel-Slørhat – giver orange farver
Grå Slimslør – giver brungrå farver
Okkerrødlig Poresvamp – giver, med lidt held, violette og rosa farver
Brun Poresvamp – giver gule farver
Elle Spejlporesvamp – giver beigegule farver
Tøndersvamp – giver gulbrune farver
Randbæltet Hovporesvamp – giver brune farver – mest holdbart på jernbejse
Skællet Kødpigsvamp – giver grønne til blå farver, hvis modne og tørrede
Farvebold – giver stærke brune farver

Insektfarve 
Allerede i middelalderen brugte man insektfarvning i Danmark, ved at importere bladlusen kermes vermilio, der giver en kraftig rød farve, fra Middelhavsområdet og særligt Den Iberiske Halvø. I nyere tid begyndte at importere cochenille-lus fra Mexico.

Cochenillelus – giver en stærk pink til rosarød farve

Indsamlings kalender 
Januar:
Februar:
Marts:Gul Snerre-rod, Nælde-rod, Krap-rod, Birke-bark, Ege-bark, Elle-bark, Hassel-bark, Tørste-bark, Valnød-bark, Følfod-blomst
April: Gul Snerre-rod, Nælde-rod, Krap-rod, Birke-bark, Ege-bark, Elle-bark, Hassel-bark, Tørste-bark, Valnød-bark, Følfod-blomst, Jordrøg-plante, Kørvel-plante
Maj: Gul Snerre-rod, Nælde-rod, Krap-rod, Birke-bark, Ege-bark, Elle-bark, Hassel-bark, Tørste-bark, Valnød-bark, Knopurt-blade, Kørvel-blade, Farve-Visse-skud, Douglasgran-kviste, Jordrøg-plante, Lugtløs Kamille-plante, Havtorn-kviste
Juni: Farve-Gåseurt-blomster, Farve-Visse-skud, Knopurt-blade, Rejnfan-blade, Lugtløs Kamille-blomst, Merian-plante, Vaid-plante 
Juli: Birke-blade, Ege-blade, Elle-blade, Hassel-blade, Kastanje-blade, Følfod-blade, Rejnfan-blade, Rejnfan-blomst, Tagrør-blomst, Hedelyng-kviste, Merian-plante, Padderok-plante, Prikbladet Perikon-plante, Vaid-plante, Grå-Bynke-plante 
August: Birke-blade, Ege-blade, Elle-blade, Hassel-blade, Kastanie-blade, Valnød-blade, Følfod-blade, Rejnfan-blade, Rejnfan-blomst, Merian-plante, Padderok-plante, Prikbladet Perikon-plante, Reseda-plante, Grå-Bynke-plante
September: Gul Snerre-rod, Krap-rod, Nælde-rod, Følfod-blad, Rejnfan-blade, Rejnfan-blomst, Padderok-plante, Kruset Skræppe-plante, Reseda-plante
Oktober:Gul Snerre-rod, Krap-rod, Nælde-rod, Følfod-blad
November:Gul Snerre-rod, Krap-rod, Nælderod
December:

Eksterne henvisninger 
 Anne Støvlbæk Kjær & Louise Schelde Jensen (2015) En farverig verden - Plantefarvning, farverne og håndværket, G-uld
 Judy Hardman and Sally Pinhey (2009) Natural Dyes, The Crowood Press
 Ingeborg Mule Henningsen (1974) Plantefarvningens ABC
 Esther Nielsen (1972) Farvning med planter
 Farvning med planter og svampe

Referencer 

Farver
Garvning