kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Terminator: The Sarah Connor Chronicles

Terminator: The Sarah Connor Chronicles er en amerikansk tv-serie skabt af Josh Friedman. Serien debuterede på FOX den 13. januar 2008.
Serien nåede 2 sæsoner før Fox mente, at den havde for lave seertal. E! satte en stemme-poll op på deres side, hvor man kunne stemme om hvilken "døende" serie, der skulle reddes af seerne. T:SCC vandt med 50% af stemmerne, Dette valgte FOX network dog at ignorere og holdt fast ved deres beslutning.

Handling 
Hun er skæbnens betvinger. Hendes søn: Menneskehedens kommende leder. Deres beskytter: En terminator fra fremtiden. Sammen må de generobre fremtiden, men Sarah Connor forbedreder sin søn på at skulle kæmpe mod maskiner, der er fast besluttet på at udslette mennesket. Uret tikker. Kan de forhindre dommedag?

Personer 
 Sarah Connor – Lena Headey
 John Connor – Thomas Dekker
 Cameron Phillips – Summer Glau
 James Ellison – Richard T. Jones
 Derek Reese – Brian Austin Green
 Cromatie – Garret Dillahunt
 Cathrine Weaver – Shirley Manson

Mindre roller 
 Charlie Dixon – Dean Winters
 Michelle Dixon – Sonya Walger
 Agent Greta Simpson – Cathrine Dent
 Carlos – Jesse Garcia
 Andy Goode – Brendan Hines
 Cheri Westin – Kristina Apgar
 Dmitri Shipkov – Mark Ivanir
 Vick Chamberlain – Matt McColm
 Morris – Luis Chávez
 Kyle Reese – Jonathan Jackson
 Chola – Sabrina Perez

Eksterne henvisninger 
 Terminator: The Sarah Connor Chronicles  officielt website (FOX)
 
 Terminator: The Sarah Connor Chronicles  på TVSerie-Guiden.dk

Dramaserier fra USA
The Sarah Connor Chronicles
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Tv-programmer fra Fox Broadcasting Company
Superbad

Superbad er en amerikansk komediefilm fra 2007, skrevet af Seth Rogen og Evan Goldberg og instrueret af Greg Mottola. I hovedrollerne er Jonah Hill, Michael Cera og Christopher Mintz-Plasse.

Medvirkende 
 Jonah Hill – Seth
 Michael Cera – Evan
 Christopher Mintz-Plasse – Fogell
 Bill Hader – Officer Slater
 Seth Rogen – Officer Michaels
 Martha MacIsaac – Becca
 Emma Stone – Jules
 Aviva Farber – Nicola
 Joe Lo Truglio – Francis
 Kevin Corrigan – Mark
 Scottie Gerbacia – Jesse
 Stacy Edwards – Jane, Evan's mor
 David Krumholtz – Benji Austin
 Martin Starr – James Masselin
 Rune Merlach – Useph Guns

Eksterne henvisninger 
 

Film fra 2007
Komediefilm fra USA
Engelsksprogede film
John Mortensen

John Mortensen (født 14. oktober 1960 i Slangerup) er en tidligere dansk bokser i mellemvægt. 

John Mortensen debuterede som professionel den 11. februar 1983 ved et boksestævne i KB Hallen, hvor han tilføjede englænderen Dalton Jordan dennes 10. nederlag i 13 kampe med en knockoutsejr i 3. omgang. Efter yderligere to knockoutsejre blev John Mortensen allerede i sin 4. kamp matchet mod den tidligere verdensmester i let-mellemvægt Eddie Gazo. Gazo var dog langt fra sin tidligere styrke, og havde tabt sine sidste 4 kampe inden kampen den 1. december 1983 i KB Hallen. John Mortensen fik sin største sejr i karrieren, da han besejrede Gazo på point efter 6 omgange. 

John Mortensen blev herefter matchet mod englænderen Dean Scarfe, der ligesom Mortensen var ubesejret i 4 kampe. Mortensens karriere led et alvorligt knæk, da han blev stoppet i 2. omgang af englænderen. Mortensen fik herefter en række sejre mod ganske middelmådige modstandere, inden han i KB Hallen igen blev stoppet, denne gang den 20. juni 1985 af franskmanden Joel Brival. Efter sejre over fire boksere med flere nederlag end sejre i bagagen, mødte Mortensen herefter den 17. oktober 1986 den spansk baserede Kid Bello, der med kun 1 tidligere nederlag i 14 kampe var klart overlegen i kampen, og John Mortensen blev stoppet for tredje gang i karrieren, der ikke bevægede sig nogen steder hen. 

John Mortensen holdt efter nederlaget til Kid Bello en pause i karrieren. Han gjorde i 1988 comeback mod landsmanden Tage Nielsen, og overraskede, da han besejrede Nielsen på point. I en returkamp senere på året vandt Mortensen på point. Han mødte herefter den 16. februar 1989 nordmanden Terje Sveen, men tabte på point i det der blev karrierens sidste kamp. 

John Mortensen opnåede 17 professionelle kampe, hvoraf de 13 blev vundet (6 før tid) og 4 tabt (3 før tid).

Referencer 

Boksere fra Danmark
Personer fra Slangerup
Mikhail Kalinin

Mikhail Ivanovitj Kalinin (russisk Михаил Иванович Калинин) (19. november 1875 – 3. juni 1946) var en bolsjevik
og blev det formelle statsoverhoved for den Russiske Socialistiske Føderative Sovjetrepublik og ved Sovjetunionens oprettelse i december 1922, blev han statoverhoved for hele unionen. Denne post bestred han frem til 1946. 
To større byer, Tver og Königsberg blev opkaldt efter Kalinin, sidstnævnte har beholdt navnet Kaliningrad efter Sovjetunionens opløsning.

Politikere fra Rusland
Sovjetunionens statsoverhoveder
Mohammad Kawoya

Mohammad Kawoya, (født 2. december 1959 i Kampala, Uganda), er en tidligere bokser og EM-udfordrer i let-weltervægt. 

Mohammad Kawoya indledte sin professionelle boksekarriere i Danmark, hvor han havde skrevet kontrakt med Mogens Palle. Han debuterede den 8. april 1983 ved et stævne i KB Hallen mod Jose Maria Castillo, der ligeledes gjorde sin professionelle debut. Kawoya tabte senere på året sin tredje kamp til Winston Spencer fra Jamaica på teknisk knockout i 5. omgang. Kawoya opnåede imidlertid i 1984-1986 en række sejre over forholdsvis stærke modstandere. Efter 12 kampe i Danmark med kun 1 nederlag holdt Kawoya en pause i karrieren på knap 2 år.

Kawoya gjorde comeback, da han den 3. oktober 1987 i Frankrig udfordrede Tusikoleta Nkalankete (Congo) om EM-titlen i let-weltervægt. Kawoay blev imidlertid talt ud allerede i 3. omgang af kampen. Han flyttede herefter basen til USA, hvor han boksede yderligere to kampe, som han begge tabte på knockout. 

Kawoya opnåede en vis berømmelse, da han i sin sidste kamp mod amerikaneren John Meekins blev stoppet af kamplederen netop i det øjeblik han fik et stød ind på Meekins, der slog Meekins ud. Kawoya tabte kampen, mens Meekins lå på canvassen. 

Mohammad Kawoya opnåede 15 professionelle kampe, hvoraf de 11 blev vundet (5 før tid) og 4 tabt (alle før tid).

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Boksere fra Uganda
Personer fra Kampala
Lewes

Lewes er en by i amtskommunen East Sussex i syd-øst England med  indbyggere. Lewes er amtskommunens hovedby (County town), selv om den er mindre end adskillige andre byer i amtet.

Lewes jernbane åbnede i 1846.

Geografi 

Lewes ligger i det naturskønne område South Downs, hvor floden Ouse løber igennem. Den ligger ca. 16 kilometer fra byen Brighton & Hove. I den østlige del af byen stiger bakkerne skarpt og former en stor kalkklippe som kan ses i mange kilometers afstand. Den tilstødende del af byen hedder Cliffe, og Southover er den sydlige del af byen.

Historie 
Lewes var stedet for det historiske slag Slaget ved Lewes (14. maj) 1264. Byen har flere historiske bygninger, der blandt andet inkluderer Lewes Castle, resterne af Lewes Priory og Anne of Cleves' House.

Lewes har siden 1794 distribueret vin og spiritus under navnet Harveys, og har i dag et bryggeri ved navn Harveys Brewery.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i England
County towns i Storbritannien
East Sussex
Fænø

Fænø er en ø på cirka 400 hektar, og er Danmarks største privatejede ø. Den ligger i Lillebælt sydvest for Middelfart, hører under Middelfart Kommune og Middelfart Sogn i det tidligere Vends Herred.

Øen er for en stor del skovbevokset, og den er hjemsted for Fænøgård, hvis hovedbygning er en af få nybyggede herregårde i Danmark. Fænøgård er opført i 2003-2004 og er herregårdshotel. Mellem Fænø og Middelfart ligger det op til 55 m dybe Fænøsund, og mod vest ud for den nordlige del af øen ligger den lille ø Fænø Kalv på 4,3 hektar. Den del af Lillebælt, der ligger mellem Fænø og Jylland, hedder Snævringen.

Hindsgavldolken, som er en flintedolk fra 1900-1700 f.Kr., blev fundet på øen omkring 1867. Dengang hørte Fænø under Hindsgavl på Fyn. Hindsgavldolken var det ene af to motiver på de danske 100-kronesedler, der kom i omløb i 2010. Dolken kan ses på Nationalmuseet i København.

Galleri

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Fænøs officielle websted 

Øer i Lillebælt
Middelfart Kommunes geografi
Torben Bille (skuespiller)

Torben Bille (31. oktober 1945 – 22. juli 1993) var en dansk skuespiller og rekvisitør, der arbejdede på en række danske film i 1970'erne.

Han spillede titelrollen i filmen Dværgen (1973), og var med sin diminutive kropsbygning bogstaveligt talt født til rollen.

Filmografi (som skuespiller) 
 Og så er der bal bagefter (1970)
 Guld til præriens skrappe drenge (1971)
 Præsten i Vejlby (1972)
 Dværgen (1973)
 Bejleren - en jydsk røverhistorie (1975)
 Brand-Børge rykker ud (1976)
 Pas på ryggen, professor (1977)
 Agent 69 Jensen i Skorpionens tegn (1977)
 Jorden er flad (1977)
 Agent 69 Jensen i Skyttens tegn (1978)
 Yellow Pages (1988)

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Filmfolk fra Danmark
Kongernes Samling

Kongernes Samling, tidligere De Danske Kongers Kronologiske Samling, er en museumssamling tilknyttet Kongehuset, hvis formål er at fortælle den danske historie belyst ud fra kongerne. Museet har tre afdelinger, Rosenborg Slot, Amalienborgmuseet og Koldinghus. Oprettelsen skete ved kongelig resolution af 4. maj 1833, hvor der nedsattes en kommission "til en chronologisk Ordning og Opstilling af de Kunstsager m.m., som opbevaredes paa Rosenborg Slot". Fem år senere kunne man åbne døren for publikum på Rosenborg. Museet brød på afgørende vis med samtidige udstillingsprincipper. Man skabte en række interiører i kronologisk rækkefølge, hvor de enkelte rum fortalte om den enkelte konge og hans samtid. Udgangspunktet var Rosenborgs bygherre, Christian 4. Man havde allerede ved åbningen i 1838 et rum for Frederik 6., selv om denne først døde året efter. Siden hen tilføjedes rum for Christian 8., Frederik 7. og Christian 9. For det Glückborgske kongehus blev der dog etableret en særskilt afdeling på Amalienborg, først i Christian IX's Palæ i årene 1977-82, senere i Christian VIII's Palæ, hvor Amalienborgmuseet åbnede i 1994. Siden 1. januar 2021 har også Koldinghus været en afdeling af Kongernes Samling.

Ejerforhold 
Efter grundlovens indførelse i 1849 overgik Kronens besiddelser til den danske stat. Ved kongelig resolution af 14. juni 1854 blev det dog fastslået, at Samlingerne på Rosenborg skulle betragtes "som det kongelige Huses uafhændelige Ejendom, arvelig fra Konge til Konge", men dog i nogen grad under statens kontrol.

Direktion 

 1910-1948: Frands Brockenhuus-Schack, greve
 1948-1957: Christopher Trampe, greve
 1957-1971: Gunnar Bardenfleth
 1971-1983: Morten Olufsen
 1987-2007: Niels Eilschou Holm, kabinetsekretær, kammerherre
2007-: Henning Fode  Kabinetsekretær, Kammerherre

Ledelse 

 1858-1883: J.J.A. Worsaae
 1883-1898: Peter Brock
 1898-1910: William Mollerup
 1910-1926: Bering Liisberg
 1934-1977: Gudmund Boesen Fra 1965 overinspektør
 1977-1980: Henrik Ditlev Schepelern (konstitueret)
 1980-1998: Mogens Bencard
 1998-2013: Niels-Knud Liebgott
 2013-2018: Jørgen Selmer
 2018- : Thomas C. Thulstrup

Eksterne links 

 De Danske Kongers Kronologiske Samling: Rosenborg Slot – officiel website
 Amalienborgmuseet – officiel website

Museer i København
Det danske monarki
Museer etableret i 1833
Statsanerkendte museer i Danmark
Indre By (København)
Landkreis Prignitz

Landkreis Prignitz er en landkreis i den nordvestlige del af den tyske delstat Brandenburg. Den har sit navn efter landskabet Prignitz.

Nabokreise er mod nord landkreise Ludwigslust og Parchim i Mecklenburg-Vorpommern, mod øst den brandenburgske Landkreis Ostprignitz-Ruppin, mod syd Landkreis Stendal i delstaten Sachsen-Anhalt, og mod syd og sydvest ligger Landkreis Lüchow-Dannenberg i Niedersachsen.

Fra  1818 til 1952 hørte området til kreisene Øst- og Westprignitz med administrationssæde i Kyritz og Perleberg.

I området tales der lejlighedsvis den østnedertyske variant af plattysk.

Byer og kommuner
Efter kommunalreformen 2003 består kreisen af  26 kommuner, herunder 7 byer. 

Kreisen havde   indbyggere pr.

Kilder og henvisninger
Disk (flertydig)

Disk har flere betydninger:

 Disk – et computer-lagringmedium
 DISK – et værktøj til adfærdsanalyse
 Disk (nadver) – den tallerken, hyppigst af sølv, som bruges ved kirkens nadver (altergang)
Disk (nadver)

Disk (også kaldet patene af latin patena = fad) er den i Folkekirken almindeligst benyttede betegnelse for den tallerken – normalt af sølv – som anvendes til alterbrødene ved nadveren. Ordet kommer af græsk Δίσκος (), som betyder rund skive (hyppigst til at kaste med!).

Referencer 

Liturgi
Kirkeligt interiør
Aneby kommun

Aneby kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.

Historie 
Inden for kommunens område fandtes ved kommunalforordningernes ikræfttræden den 1. januar 1863 otte sogne. Disse dannede hver især en kommune. Ved
kommunalreformen i 1952 blev de slået sammen til to storkommuner: Bredestad (af Askeryd, Bredestad, Bälaryd, Frinnaryd og Marbäck) og Hullaryd (af Haurida, Lommaryd og Vireda). Disse blev i 1967 slået sammen som Aneby kommun, der tog navn efter det municipalfællesskab, som i årene 1923 til 1966 havde eksisteret i Bredestad og Bälaryd.

Byområder 
Der er tre byområder i Aneby kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005. Hovedbyen er markeret med fed skrift.

Kommuner i Jönköpings län
Eksjö kommun

Eksjö kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.  Kommunen ligger i det smålandske højland.  De højeste punkter er Kulla Backar, 342 meter over havets overflade, og Skurugataberg, 337 meter over havet.

Historie 
Ved skiftet til det 19. århundrede var der inden for kommunens nuværende område foruden købstaden Eksjö også kommunerne Höreda, Mellby, Hult og Edshult, der i 1952 dannede storkommunen Höreda, kommunerne Bellö og Ingatorp, som i 1952 blev lagt sammen som Ingatorp, samt kommunerne Hässelby og Kråkshult.  Fra Hässelby blev köpingen Mariannelund i 1928 skilt ud.  Resten af Hässelby samt Kråkshult blev i 1952 slået sammen med Mariannelunds köping.  Ved kommunalreformen i 1971 blev Eksjö kommune dannet af Höreda, Eksjö, Ingatorp og Mariannelund.

Byområder 
Der er seks byområder i Eksjö kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005.  Hovedbyen er markeret med fed skrift.

Transport 
Gennem kommune løber riksväg 32 i nord-sydlig retning og riksväg 33 i øst-vestlig retning.  Jernbanen Nässjö-Hultsfred løber langs riksväg 33.

Venskabsbyer 
Neusäß i Bayern, Tyskland (1995)
Barlinek i Polen (1996)
Ærøskøbing og Marstal på Ærø i Danmark (2001)
Schneverdingen i Niedersachsen, Tyskland (2001)

Nabokommuner 
Jönköpings län
Aneby kommun
Nässjö kommun
Vetlanda kommun
Kalmar län
Hultsfreds kommun
Vimmerby kommun
Östergötlands län
Ydre kommun

Kommuner i Jönköpings län
Gislaveds kommun

Gislaveds kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.

Kommunen indgår i den såkaldte GGVV-regionen, bedre kendt som Gnosjöregionen, som har et større antal småindustrier og virksomheder og en lav arbejdsløshed.

I kommunen er der 388 søer, hvoraf de største er Bolmen, Fegen, Majsjön og Nissasjöarna. Åen Nissan løber gennem kommunen, på sin vej fra højmosen vest for Taberg til udløbet ved Halmstad i Halland.

Gennem kommunen løber riksväg 26 (Nissastigen) og riksväg 27, samt jernbanelinjerne Halmstad-Nässjö og Kust-till-kustbanen mellem Göteborg og Kalmar.

Historie 
Gislaved opstod som navn på en administrativ enhed i 1904, hvor et municipalfællesskab med dette navn blev oprettet i Båraryds kommun. Andre municipalfællesskaber i området var Gyllenfors (1939-1948) i Anderstorps kommun samt Anderstorp (1943-1952) i samme kommune. I 1949 blev köpingen Gislaved dannet af Båraryds kommun og den del af Anderstorps kommun, som omfattede Gyllenfors. Municipalfællesskaberne blev derved opløst.

Ved kommunalreformen i 1952 dannedes følgende storkommuner: Burseryd (af de tidligere kommuner Burseryd, Gryteryd, Sandvik og Södra Hestra), Reftele (af Kållerstad, Reftele og Ås), Södra Mo (af Norra Hestra, Norra Unnaryd, Stengårdshult, Valdshult og Öreryd) og Unnaryd (af Bolmsö, Jälluntofta og Södra Unnaryd). Bosebo og Våthult blev slået sammen med köpingen Gislaved. Villstad og Anderstorp forblev uændrede. Sidstnævnte blev dog året efter omdannet til Anderstorps köping.

Kommunalreformen i 1971 medførte ingen sammenlægninger, men Unnaryd blev delt, og de to köpinger samt landkommunerne blev kommuner af samme type. Den nuværende Gislaveds kommun blev dannet i 1974, hvor seks kommuner samt fastlandsdelen af Bolmsö församling (sogn) i Unnaryds kommun blev slået sammen.

Byområder 
Der er otte byområder i Gislaveds kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005. Hovedbyen er markeret med fed skrift.

Nabokommuner 
 Hallands län
 Hylte kommun
 Falkenbergs kommun
 Jönköpings län
 Jönköpings kommun
 Gnosjö kommun
 Vaggeryds kommun
 Värnamo kommun
 Kronobergs län
 Ljungby kommun
 Västra Götalands län
 Svenljunga kommun
 Tranemo kommun

Kommuner i Jönköpings län
Gnosjö kommun

Gnosjö kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.

Kommunen indgår i den såkaldte GGVV-region, bedre kendt som Gnosjöregionen, som har et større antal småindustrier og virksomheder og en lav arbejdsløshed.

Historie
Ved kommunalreformen i 1952 blev kommunerne Gnosjö, Kulltorp (en del gik til Bredaryds landkommune), Källeryd, Kävsjö og Åsenhöga lagt sammen som Gnosjö kommun.

Byområder 
Der er syv byområder i Gnösjö kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005.  Hovedbyen er markeret med fed skrift. 

En mindre del af af byområdet Lanna ligger også i kommunen, mens størstedelen ligger i Värnamo kommun.

Kommuner i Jönköpings län
Habo kommun

Habo kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.

Habo ligger ved søen Vätterns vestlige bred i Västergötland, ikke langt fra Jönköping og Mullsjö.  En seværdighed er Habo kyrka, der fik sit nuværende udseende i 1723.

Historie
Ved kommunalreformen i 1952 blev kommunerne Gustav Adolf og Habo lagt samman som storkommunen Habo.  Brandstorps kommun kom samtidig til at indgå i storkommunen Fågelås.  Ved næste kommunalreform indgik Habo-Mullsjö i en såkaldt kommuneblok, men denne blev aldrig færdigdannet.  I 1973 blev Habo lagt sammen med Brandstorps församling (sogn) fra den opløste Fågelås kommun og dannede den nye Habo kommun.  Ved dannelsen af Västra Götalands län i 1998 blev kommunen og naboen Mullsjö overført fra Skaraborgs län til Jönköpings län, efter indbyggerne havde stemt for det i en vejledende folkeafstemning.

Byområder 
Der er tre byområder i Habo kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005.  Hovedbyen er markeret med fed skrift. 

Kommuner i Jönköpings län
Jönköpings kommun

Jönköpings kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.  Kommunen ligger i det nordvestlige Småland ved søen Vätterns sydlige bred.

Historie 
Da kommunalforordningerne trådte i kraft den 1. januar 1863, var der inden for kommunens nuværende område, foruden købstæderne Jönköping og Gränna, 21 sogne.  Disse udgjorde hver sin kommune.  I 1907 blev köpingen Huskvarna udskilt fra Hakarps kommune, for allerede i 1911 at blive omdannet til købstaden Huskvarna.  I 1910 blev Ljungarums kommune slået sammen med købstaden Jönköpings.  I 1943 blev Sandseryds kommune omdannet til köpingen Norrahammar.  I 1951 blev Järstorps kommune opdelt, hvorved den ene del gik til Bankeryd og den anden til Jönköping.

Ved den landsomfattende kommunalreform i 1952 blev der dannet storkommuner.  Købstæderne Huskvarna og Jönköping blev ikke påvirket, men Gränna landkommune blev slået sammen med købstaden Gränna.  I 1967 blev Hakarp og Huskvarna genforenet.  Ved den næste stor kommunalreform i 1971, blev Jönköpings kommun dannet af de tre købstæder, köpingen og de ti landkommuner.  Jönköping blev hovedby, og denne var allerede vokset sammen med Huskvarna.

Byområder 
Der er seksten byområder i Jönköpings kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005.  Hovedbyen er markeret med fed skrift.

Naturområder 
Kommunens mest markante naturområde er Östra Vätterbranterna, der i 2012 blev anerkendt af UNESCO som Sveriges femte femte biosfærereservat.

Nabokommuner 
Jönköpings kommune er omgivet af Vättern samt af Habo kommun, Mullsjö kommun, Ulricehamns kommun, Tranemo kommun, Gislaveds kommun, Vaggeryds kommun, Nässjö kommun, Aneby kommun, Tranås kommun og Ödeshögs kommun.

Venskabsbyer 
 Bodø, Norge
 Kuopio, Finland
 Lääne-Virumaa (et amt), Estland
 Svendborg, Danmark
 Tianjin, Kina

Referencer 
 

Kommuner ved Vättern
Kommuner i Jönköpings län
Jönköping
Mullsjö kommun

Mullsjö kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.

Historie 
Kommunen blev dannet i forbindelse med kommunalreformen den 1. januar 1952, ved sammenlægning af kommunerne Bjurbäck, Nykyrka, Sandhem og Utvängstorp, alle i Skaraborgs län. I forbindelse med dannelsen af Västra Götalands län i 1998 blev kommunen og naboen Habo overført til Jönköpings län. Kommunen indgik fra midten af 1960'erne i den såkaldte kommuneblok Habo-Mullsjö, men sammenlægning blev aldrig fuldført.

Byområder 
Der er to byområder i Mullsjö kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005. Hovedbyen er markeret med fed skrift.

Kommuner i Jönköpings län
Nässjö kommun

Nässjö kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.

Kommunen ligger i det smålandske højland.  Det højeste punkt er Tomtabacken, med sine 377 meter over havets overflade.

Historie 
Inden for kommunens område blev der ved kommunalforordningens ikrafttræden den 1. januar 1863 dannet en række kommuner.  Ved kommunalreformen i 1952 blev disse slået sammen til storkommunerne: Malmbäck (af Almesåkra og Malmbäck), Forserum (af Barkeryd og Forserum), Solberga (af Flisby og Norra Solberga), Norra Sandsjö (af Bringetofta og Norra Sandsjö, hvorfra i 1930 köpingen Bodafors var blevet udskilt) og Nässjö (af Nässjö landkommune og Nässjö købstad som i 1881 havde dannet et municipalfællesskab hvorfra Nässjö købstad i 1914 blev udskilt og landkommunen dannet).

Byområder 
Der er elleve byområder i Nässjö kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005.  Hovedbyen er markeret med fed skrift. 

Kommuner i Jönköpings län
Sävsjö kommun

Sävsjö kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.

Historie 
I kommunerne Norra Ljunga og Valsjö blev der i 1882 oprettet municipalfællesskabet Sävsjö.  I 1947 blev kommunerne lagt sammen og dannede Sävsjö købstad.

Ved kommunalreformen i 1952 blev Sävsjö købstad udvidet med Hjärtlanda; desuden dannedes storkommunerne Hjälmseryd (af Hjälmseryd, Hultsjö og Stockaryd), Bäckaby (af Bäckaby, Fröderyd, Ramkvilla og Skepperstad) samt Vrigstad (af Hylletofta, Nydala og Vrigstad).

Da det ensartede kommunebegreb blev indført ved kommunalreformen i 1971, blev købstaden omdannet til Sävsjö kommun, samtidig blev den slået sammen med församlingerne (sognene) Hylletofta og Vrigstad (fra Vrigstads kommun) og Skepperstad (fra Bäckaby kommun).  Med Hjälmseryd optagelse i 1974, fik kommunen sit nuværende område.

Byområder 
Der er fire byområder i Sävsjö kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005.  Hovedbyen er markeret med fed skrift. 

Kommuner i Jönköpings län
Tranås kommun

Tranås kommun er en kommune i Jönköpings län i Sverige.

Historie 
Området består af det, der før 1863 var sognene Adelöv, Linderås og Säby.  Ved indførelsen af kommuner den 1. januar 1863 dannede disse sogne hver sin landkommune.  I 1882 blev et område udskilt fra Säby og dannede Tranås köping.  I Säby blev municipalfællesskabet Tranås Kvarn oprettet i 1903.  I 1919 dannedes af köpingen og municipalfællesskabet Tranås købstad.  Ved kommunalreformen i 1952 blev Adelöv og Linderås slået sammen til storkommunen Linderås.  Tranås og Linderås blev slået sammen 1967 og blev i 1971 til Tranås kommun.

Byområder 
Der er tre byområder i Tranås kommun.
 
I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005.  Hovedbyen er markeret med fed skrift. 

Kommuner i Jönköpings län