kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Visaginas

Visaginas () er en by i det nordøstlige Litauen, med et indbyggertal på ca. 26.800(2011). Byen ligger i Utena apskritis tæt på landets største sø Drūkšiai og tæt ved nabolandet Hviderusland.

Byen voksede op i en fyrreskov ved søen Visaginas. Vilnius-Daugavpils jernbanen løber gennem byen ligesom motorveje forbinder byen med alle egne af Litauen.

Historie 

Frem til omkring 1400-tallet var Visaginas-området beboet af Selere. Historiske skifter omtalte første gang området i 1526, da det blev overdraget af adelsmanden Vaitiekus Goštautas til Naujasis () Daugėliškis sogn. I 13 til 1800-tallet blev området invaderet af liviske, svenske, russiske og franske tropper.

Byen blev grundlagt i 1975 under navnet "Sniečkus" som bosættelse for arbejderne ved Ignalina-atomkraftværket ved bredden af søen Visaginas. I forbindelsen med oprettelsen af byen blev fire landsbyer revet ned, den største af disse landsbyer var kendt som Visaginas. Den nye by blev opkaldt efter Antanas Sniečkus, en tidligere førstesekretær i Litauens kommunistiske parti. I 1977 fik Sniečkus status af by, og fik byrettigheder i 1994. I 1996 blev byens våbenskjold bekræftet ved et dekret fra Litauens præsident.

Bebyggelsen blev udviklet som etagebyggeri designet til at skabe infrastruktur for beboernes kulturelle og daglige aktiviteter. Der blev gjort store anstrengelser for at passe byen ind i de naturlige omgivelser.

Visaginas' venskabsbyer

Galleri

KIlder

Eksterne henvisninger 

 Visaginas officielle hjemmeside 

Byer i Utena amt
Kommuner i Utena amt
Tauragė

Tauragė er en industriby i det vestlige Litauen med et indbyggertal på 26.444(2011). Byen er hovedstad i Tauragė apskritis og beliggende ved bredden af Jūra-floden, tæt på grænsen til Kaliningrad Oblast og ikke langt fra Østersøen.

Tauragė fik byrettigheder i 1932 og våbenskjold i 1997. Bemærkelsesværdige bygninger i byen er blandt andet Radziwiłł-slægtens () nygotiske palads, "slottet", der i fungerer som skole og regionalt museum, og flere kirker: den lutherske fra 1843, den ortodokse fra 1853 og den katolske kirke fra 1904. En keramik produktionsanlæg opererer i byen.

Navn 
På litauisk er Tauragė en sammenfletning af to ord: Tauras, der betyder urokse, og ragaer, der betyder horn. Det er baggrunden for byens våbenskjold. Byen er kendt som Tauroggen på tysk, som Taurogi på polsk, og טאווריק på jiddisch ().

Historie 

Som en af Radziwiłł-slægtens vigtige residenser siden 1655, har byen været centrum for lutheranismen i Litauen. Fra 1691 til 1795 var Tauragė underlagt Brandenburg-Preussen som følge af ægteskabet mellem markgreve Ludwig af Brandenburg og Prinsesse Ludwika Karolina Radziwiłł. Senere blev byen en del af det Russiske Kejserrige.

Zar Alexander I af Rusland indgik våbenhvile med Napoleon I i Tauragė den 21. juni 1807, der blev efterfulgt af freden i Tilsit. Den 30. december 1812 underskrev den preussiske general Yorck Tauroggen konventionen, hvor han erklærede sine tropper neutrale. Underskrivelsen ophævede den skrøbelige fransk-preussiske alliance under den franske invasion af Rusland. I 1836 blev store dele af byen ødelagt ved en brand. Honoré de Balzac opholdt sig i Tauragė i 1843.

I 1915 blev en væsentlig del af byens infrastruktur ødelagt af tyske tropper under 1. verdenskrig. Den 9. september 1927, var der et oprør mod præsident Antanas Smetonas styre, men oprøret blev hurtigt undertrykt. Efter Sovjetunionens annektering af Litauen i 1940 blev "Tauragė Slot" fængsel for litauiske dissidenter og polske krigsfanger. Mange lokale indbyggere, herunder forældre og pårørende til Roman Abramovich, blev forvist til Sibirien, hvilket reddede familien fra Holocaust. Da Operation Barbarossa påbegyndt den 22. juni 1941 trak Sovjet sig tilbage og Tauragė blev besat af den tyske Wehrmacht samme dag. Omkring 4.000 jøder blev myrdet i Tauragė og nærliggende landsbyer. I efteråret 1944 befriedes Tauragė fra den Nazi-tyske besættelse af Sovjet.

Bydele i Tauragė 

I Tauragė er der 9 seniūnijos ().

Tauragės venskabsbyer

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Omtale af Tauragė på Randburg.com 
 Luftfoto fra januar 1945 

Kommuner i Tauragė amt
Byer i Tauragė amt
Plungė

Plungė er en by i det nordvestlige Litauen, hovedsæde i Plungė distriktskommune og har et indbyggertal på 22.311(2011). Byen ligger i Telšiai apskritis.

Historie 

Det menes, at det område, hvor Plungė ligger, var beboet i 5.-1. århundrede f.Kr. Efter indgåelsen af Melno traktaten blev landsbyråd oprettet i skovene i Žemaitija. Fra 1300-tallet til midten af 1500-tallet var Plungė en del af Gandinga volost som en almindelig bebyggelse. Senere begyndte befolkningen i Plungė at vokse hurtigere end befolkningen i Gandinga, og overgik befolkningen dér. I 1567 blev Plungė første gang nævnt.

Den 13. januar 1792 fik Plungė Magdeburgrettigheder. Fra 1806 til 1873 tilhørte Plungė Zubovai-familien, og senere Oginskiai-familien, der byggede Plungė slot i 1879.

Plungės våbenskjold blev bekræftet ved et dekret fra Litauens præsident 6 juni, 1997

Sport 
 FK Babrungas;
 Plungės centrinis stadionas.

Venskabsbyer 

Plungė har otte venskabsbyer:

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Plungė turisme på Plungės officielle hjemmeside  

Byer i Telšiai amt
Plunge distriktskommune
Kommuner i Telšiai amt
Šilutė

Šilutė er en by i det vestlige Litauen, med et indbyggertal på cirka 20.000(2011). Byen ligger i Klaipėda apskritis, tæt ved grænsen til den russiske eksklave Kaliningrad.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside: www.silute.lt 

Kommuner i Klaipėda amt
Byer i Klaipėda amt
Bodenkirchen

Bodenkirchen er en kommune i Landkreis Landshut, i regierungsbezirk Niederbayern i den tyske delstat Bayern.

Geografi 
Bodenkirchen ligger i den sydlige del af Landkreis Landshut knap 30 km fra byen Landshut og 10 km fra både Vilsbiburg og fra Neumarkt-St. Veit i den oberbayerske Landkreis Mühldorf. Bodenkirchen har i Aich en holdeplads på jernbanelinjen fra Landshut til Salzburg.

Nabokommuner 
Bodenkirchen grænser til følgende kommuner:
 Vilsbiburg
 Schalkham
 Wurmsham
 Schönberg (Oberbayern) (Landkreis Mühldorf)
 Egglkofen (Landkreis Mühldorf)

Inddeling 
Kommunen har ud over Bodenkirchen disse landsbyer og bebyggelser:
 Aich
 Binabiburg
 Bonbruck
 Haunzenbergersöll
 Hilling
 Margarethen
 Michlbach

Eksterne henvisninger
Kretinga

Kretinga er en by i det nordvestlige Litauen, med et indbyggertal på cirka 21.000(2011). Byen ligger i Klaipėda apskritis, tæt ved kysten til Østersøen.

Sport 
 FK Minija (2017);
 FK Minija (1962)
 Kretingos centrinis stadionas.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Kommuner i Klaipėda amt
Byer i Klaipėda amt
The Lie (Lost)

"The Lie" er andet afsnit af femte sæson af den amerikanske tv-serie Lost. Det blev sendt første gang på American Broadcasting Company den 21. januar 2009 umiddelbart efter sæsonpremieren "Because You Left." The Lie er instrueret af Jack Bender og forfattet af Adam Horowitz og Edward Kitsis og karakteren Hugo "Hurley" Reyes vises i afsnittets flashbacks.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 American Broadcasting Company
 

Afsnit af Lost (sæson 5)
Radviliškis

Radviliškis er en by i det nordlige Litauen, med et indbyggertal på ca. 20.000(2008). Byen ligger i Šiauliai apskritis, og er et vigtigt jernbaneknudepunkt i Litauen.

Navn og våbenskjold 

Angiveligt stammer navnet Radziwiłł-slægten (). Radviliškis tilhøte familien i mere end 200 år fra 1546 til 1764.

En stejlende, lysende hest, der repræsenterer kommunikation, bevægelse, byudvikling og blomstring, er afbildet i Radviliškis' våbenskjold. Lyset er et symbol på civilisationens rolle i byens udvikling. Det blev skabt af kunstneren Laima Ramonienė i 1992.

Historie 

Radviliškis blev grundlagt i slutningen af 1400-tallet. Byen blev første gang omtalt i en bog om statens økonomi af M. Downar-Zapolsky, der listede byernes skatteydere i 1567. I 1687 gav Jonas Sobieskis, konge af Litauen og Polen, Radviliškis retten til at holde marked.

Radviliškis blev mange gange hærget af militære styrker, pest og sult fra 16 til 1800-tallet. Under pesten 1708-1710 døde samtlige indbyggere i Radviliškis.

Byens vækst indledtes da Liepāja-Romny (Ukraine) jernbanen, der går igennem byen, blev bygget i 1870 og Radviliškis-Daugavpils linjen, der blev bygget i 1873. Flertallet af indbyggerne var på det tidspunkt jernbanearbejdere.

I 1999 blev en skulptur af sejrsgudinden Nike, skabt af billedhuggeren P. Mazuras, afsløret i centrum af Radviliškis. Skulpturen markerer firsårsdagen for sejren over den "Westrussische Befreiungsarmee" der kæmpede mod Bolsjevikkerne og havde angrebet de nyligt uafhængige stater i Litauen og Letland.

Transport 

Byen er hjemsted for den største godsrangerbanegård i Baltikum, hvor ruterne til de vigtigste byer i Litauen og Letland mødes. Med det kraftige fald af passagertrafikken på jernbanen i Litauen er betydningen for persontransport faldet betydeligt de senere år.

Byen ligger ved Europavej E 272, (Klaipėda – Palanga – Šiauliai – Panevėžys – Vilnius), fra Panevezys hedder E 272 A 2 og er motorvej.

Bydele i Radviliškis 
Radviliškis er inddelt i 12 seniūnija:

Radviliškis' venskabsbyer 
Radviliškis har 10 venskabsbyer:

Seværdigheder 

Radviliškis, der er anlagt i et moseområde, er berømt for sin jernbane og sine spurve, der var sorte af røgen fra de mange lokomotiver i jerbaneknudepunktet samt sine "kogleaks".

Træklokketårnet ved den Hellige Jomfru Marias kirke, er en anden seværdighed. Det blev bygget i 1878 og er brændt ned to gange. Tårnet blev rekonstrueret i 1984.

Galleri

Kilder

Eksterne henvisninger 

Kommuner i Šiauliai amt
Byer i Šiauliai amt
Palanga

Palanga er en by i det vestlige Litauen, med et indbyggertal på cirka 17.000(2011). Byen ligger i Klaipėda apskritis, ved bredden af Østersøen. Den er et af Litauens mest besøgte turistmål.

Sport 

Palanga har to fodboldklubber, der spiller i den bedste litauiske række, FK Palanga.

Palangos centrinis stadionas;

Kilder

Eksterne henvisninger 

Kommuner i Klaipėda amt
Byer i Klaipėda amt
Skarp Salling Kirke

Skarp Salling Kirke eller blot Salling Kirke ligger i Salling Sogn, Slet Herred i det tidligere Aalborg Amt.

Skarp Salling Kirke er en særegen landsbykirke, der mest af alt minder om en domkirke i miniformat. Den fremstår som en romansk treskibet basilika med et højt midterskib (højkirken) og lave sideskibe, og som sådan er den beslægtet med kirkerne i Starup ved Haderslev og Tamdrup ved Horsens samt Vestervig Kirke i Thy.

Bygningshistorie 
Kirken er bygget ved midten af 1100-tallet. Byggematerialet er tilhuggede granitkvadre, bygget på skråkantsokkel. Højkirkens mure bæres af fire rundbuede arkader på firkantede søjler ind mod hvert sideskib. På sideskibenes østsider er der små apsider. Det nærmest kvadratiske kor afsluttes ligeledes af en apsis, der er lidt større og udsmykket med pilastre og rundbuer. Højkirken og koret havde bjælkelofter, apsiderne havde halvrunde hvælvinger, mens de lave sideskibe blot blev afsluttet af den temmelig lave spærkonstruktion. De forholdsvis rige skulpturer har mindelser om Ribe og Viborg Domkirker. Ved vestsiden har der muligvis været et tårn oprindeligt, men i hvert fald blev der i den senere middelalder bygget et tårn oven på højkirkens vestende.

Senere ombygninger 
Omkring 1758 blev det antagelig gotiske tårn tårn nedbrudt. Forhallen herunder blev adskilt fra resten af kirken med en mur. Og så fik hele kirken en stor fælles tagkonstruktion, således at basilikaen helt mistede sit ydre særpræg. I de følgende 100 år gik kirken i forfald, hvorfor en restaurering efterhånden var stærkt nødvendig. Arbejdet blev gennemført ved arkitekten H.B. Storck over flere omgange. I 1884 lod han koret og apsidernes mure nedbryde og genopføre i forsøget på at bringe vinduerne tilbage til den oprindelige form. 1890-91 blev højkirken og sideskibene så istandsat. Man genåbnede arkaderne indtil forhallen, og sideskibene fik igen deres lave taghældning. Resultatet blev en meget stringent symmetri, men navnlig vestgavlens blændarkader virker utroværdige. Den middelalderlige kirkeklokke blev ophængt i en klokkestabel på kirkegården. Storcks restaurering genskabte mange af de oprindelige forhold ganske korrekt, men resultatet blev desværre temmelig tørt og sterilt.

Inventar 
Af oprindeligt inventar findes døbefonten, som er et romansk arbejde. Den er udført i granit med liljeformede relieffer på kummen samt en fremrakt hånd, der bærer et kors. Prædikestolen er fra omkring år 1600, men med malede våbenskjolde fra 1700-tallet for greve Christian Rantzau og dennes to hustruer. Alteret er af keramikfliser med blå glasur og viser Jesus som korsfæstet og som Guds lam. Det er udført efter tegning af Storck sammen med Thorvald Bindesbøll på Utterslev Pottemageri ledet af Johan Wallmann.

I kirken findes to skakbrætsten. Den ene med 4 vandrette og 6 lodrette rækker på vestmuren af triumfvæggen er speciel ved at sidde indvendigt i kirkerummet.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Trap Danmark – 4. udgave, 5. bind, Hjørring Amt, Tisted Amt, Aalborg Amt. 1924
 Skarp Salling Kirke  hos Nordens Kirker
 Skarp Salling Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Vesthimmerlands Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kirker i Aalborg Amt
Bagsiden af medaljen

Bagsiden af Medaljen er debutalbummet fra den danske rockgruppe Magtens Korridorer som de udgav den 20. marts 1998. Det blev dog ikke gennembruddet for gruppen, da den fik meget dårlige anmeldelser. På det album forsøgte Magtens Korridorer sig med komisk rock. Inden dette album havde gruppen udgivet to EP'er.

Tracks 
"Fnaskesangen"
"Jeg Flipper Nederen For Vildt"
"Anemone"
"Født I En Verden Af Beton"
"Dar Blev Sagt Hallådo"
"Hold Da Kæft"
"Husker Du Benjamin"
"Systemet"
"Slip Mig, Jeg Vil Danse Nøgen"
"Zugabe; Tanzpferd" (Skrevet af Dylmer, Hundsholt og Kjær Larsen)

Eksterne henvisninger 
 

Debutalbum fra 1998
Magtens Korridorer-album
Debutalbum fra Danmark
Alytus apskritis

Alytus apskritis () var et af 10 apskritys i Litauen. Alytus apskritis havde et indbyggertal på 173.421(2010), og et areal på 5.425 km². Alytus apskritis havde hovedsæde i byen Alytus, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Alytus apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Kilder

Se også 
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Eksterne henvisninger
Kaunas apskritis

Kaunas apskritis () var et af 10 apskritys i Litauen. Kaunas apskritis har et  indbyggere og et areal på 8.089 km². Kaunas apskritis havde hovedsæde i byen Kaunas, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Kaunas apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Referencer

Se også 
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Eksterne henvisninger
Klaipėda apskritis

Klaipėda apskritis () var et af 10 apskritis i Litauen. Klaipėda apskritis havde et indbyggertal på 372.437(2010), og et areal på 5.209 km2. Klaipėda apskritis havde hovedsæde i byen Klaipėda, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Klaipėda apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Kommuner i Klaipėda apskritis

Se også 
 Klaipėda-regionens historie
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Kilder

Eksterne henvisninger
Marijampolė apskritis

Marijampolė apskritis () var et af 10 apskritys i Litauen. Marijampolė apskritis havde et indbyggertal på 178.375(2010), og et areal på 4.463 km². Marijampolė apskritis havde hovedsæde i byen Marijampolė, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Marijampolė apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Kilder

Se også 
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Eksterne henvisninger
Panevėžys apskritis

Panevėžys apskritis () var et af 10 apskritys i Litauen. Panevėžys apskritis havde et indbyggertal på 278.414(2010), og et areal på 7.881 km². Panevėžys apskritis havde hovedsæde i byen Panevėžys, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Panevėžys apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Kilder

Se også 
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Eksterne henvisninger
Šiauliai apskritis

Šiauliai apskritis () var et af 10 apskritys i Litauen. Šiauliai apskritis havde et indbyggertal på 341.692(2010), og et areal på 8.540 km². Šiauliai apskritis havde hovedsæde i byen Šiauliai, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Šiauliai apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Kilder

Se også 
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Eksterne henvisninger
Tauragė apskritis

Tauragė apskritis () var et af 10 apskritys i Litauen. Tauragė apskritis havde et indbyggertal på 124.768(2010), og et areal på 4.411 km². Tauragė apskritis havde hovedsæde i byen Tauragė, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Tauragė apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Kilder

Se også 
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Eksterne henvisninger
Telšiai apskritis

Telšiai apskritis () var et af 10 apskritys i Litauen. Telšiai apskritis havde et indbyggertal på 171.126(2010), og et areal på 4.350 km². Telšiai apskritis havde hovedsæde i byen Telšiai, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Telšiai apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Kilder

Se også 
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Eksterne henvisninger
Utena apskritis

Utena apskritis () var et af 10 apskritys i Litauen. Utena apskritis havde et indbyggertal på 168.069(2010), og et areal på 7.201 km². Utena apskritis havde hovedsæde i byen Utena, der også var den største by.

Apskritys som administrative enheder blev nedlagt ved en reform 1. juli 2010, siden da har Utena apskritis været en territorial og statistisk enhed.

Kilder

Se også 
 Apskritys i Litauen
 Kommuner i Litauen

Eksterne henvisninger
Sermersooq Kommune

Kommuneqarfik Sermersooq er en kommune i Grønland med 23.994 indbyggere (1. juli 2022), hvilket gør den til Grønlands største målt på indbyggertal. Kommunens største by er Nuuk, der samtidigt er hovedstaden i Grønland, med 19.618 indbyggere. De øvrige byer og bygder i kommunen er spredt på kysten i helholdsvis Vest- og Østgrønland. Kommunen har et samlet areal på 635.600 km2. Kommunens øverste leder er borgmester Avaaraq Olsen, Inuit Ataqatigiit.

Historie

Administrativ historik 
Kommunen opstod i sin nuværende form ved den grønlandske kommunalreform i 2008, hvor Nuuk Kommune og Paamiut Kommune på vestkysten blev slået sammen med Ittoqqortoormiit Kommune og Tasiilaq Kommune fra østkysten.

Geografi i Kommuneqarfik Sermersooq

Byer og bygder i Kommuneqarfik Sermersooq

Forvaltninger i Kommuneqarfik Sermersooq 
Kommuneqarfik Sermersooq har fem forskellige forvaltninger med en borgmester og fire udvalgsformænd. Borgmesteren er ligeledes formand for Udvalg for Økonomi og Erhverv.

Politik i Kommuneqarfik Sermersooq 
Kommunalbestyrelsen i Kommuneqarfik Sermersooq har 19 medlemmer. Under kommunalbestyrelsen er der 5 udvalg der svarer til de ovennævnte forvaltninger. Der er også 4 bygdebestyrelser: bygdebestyrelsen i Arsuk, bygdebestyrelsen i Kapisillit og Qeqertarsuatsiaat, bygdebestyrelsen i Kulusuk, Tiilerilaaq og Isertoq, samt bygdebestyrelsen i Kuummiit og Sermiligaaq.

Paamiut, Tasiilaq og Ittoqqortoormiit har hver deres lokaludvalg, der har til formål at styrke lokaldemokratiet ved at fremme det arbejde, der gennem samarbejde mellem lokalområdets beboere, foreninger, kommunale politikere og myndigheder gøres for at bevare og videreudvikle lokalsamfundene og disses fysiske, kulturelle og demokratiske muligheder og værdier.

Valgresultater efter år

Kommunalvalg 2021

Venskabsbyer 
Kommuneqarfik Sermersooq har fem faste venskabsbyer. I Danmark er det Aalborg, Herlev og Gentofte. I Island er det Kopavogur og Dalvik.

Eksterne henvisninger 

 Kommuneqarfik Sermersooq
 Ikaartut, hjemmeside om sammenlægningen

Noter 

Kommuner i Grønland
Wellness

Ordet wellness kommer af engelsk: at være well, og har en dobbelt betydning: At være rask og at have det godt.
Wellness omfatter fysisk, mentalt og emotionelt, spirituelt og socialt velvære.

Ordet wellness benyttes over hele verden om sundhed og velvære, både i bredeste forstand, men også om særlige velværeaktiviteter i wellnesscentre og spa'er.
I wellnesscentre udbydes bade (dampbad, sauna, boblebade m.m.), massage, krops- og ansigtsbehandlinger m.m.

Litteratur 
 Borg, Bettina, Sund Nu, Olivia, 2003.
 Aagaard, Marina, Wellness – lev længere, sundere og gladere, Hovedland|Aagaard, 2006.

Sundhed
Qaasuitsup Kommune

Qaasuitsup Kommune "Stedet med polarmørke" (på grønlandsk: Qaasuitsup Kommunia) er en tidligere kommune i Grønland, der 1. januar 2018 deltes i Avannaata og Qeqertalik kommuner. Den grænsede i nord og øst op til Grønlands Nationalpark, mod sydøst til Sermersooq Kommune og mod syd til Qeqqata Kommune. Qaasuitsup Kommune var verdens arealmæssigt største og nordligste kommune på i alt 660.000 km² med 18.243 indbyggere (2008). Kommunekoden var 958.

Administration 
Rådhuset lå i byen Ilulissat og kommunen bestod af otte byer og 31 bygder. Hver by havde et lokalområde af samme navn som byen. I hver af byerne var der en områdechef, som havde det overordnede ansvar for, at de beslutninger og initiativer, der vedtoges i kommunalbestyrelsen, implementeredes i deres lokalområde. Dette med undtagelse af Ilulissat, hvor rådhuset lå, og den mindste by Kangaatsiat der styredes fra rådhuset.

Bygdebestyrelserne i Qaasuitsup Kommune var etableret med henblik på at sikre lokal medbestemmelse og indflydelse. I hver bygdebestyrelse var to eller flere bygder repræsenteret. Enkelte bygder, som ligger relativt isolerede, havde dog deres egen bygdebestyrelse. I bygdebestyrelserne var der mulighed for at tage beslutninger om lokale prioriteringer, således at de beslutninger, der blev taget i så høj grad som muligt var i overensstemmelse med bygdernes ønsker og behov. Der var i alt 14 bygdebestyrelser.

Historie 
Kommunen blev oprettet 1. januar 2009 som følge af Grønlands strukturreform, en pendant til Danmarks strukturreform. 
Den bestod af de otte tidligere kommuner: Kangaatsiaq, Aasiaat, Qasigiannguit, Ilulissat, Qeqertarsuaq, Uummannaq, Upernavik, Qaanaaq. Kommunens deltes per 1. januar 2018 i en nordlig del kaldet Avannaata Kommune ("Nordkommunen") med rådhus i Ilulissat og en sydlig del kaldet Queqertalik Kommune med rådhus i Aasiaat.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Qaasuitsup Kommunia 

Tidligere kommuner i Grønland
Qeqqata Kommune

Qeqqata Kommune er en grønlandsk kommune, som blev oprettet den 1. januar 2009 ved en sammenlægning af af de to tidligere kommuner Sisimiut og Maniitsoq Kommune. Ved reformen kom også den tidligere amerikanske flyvestation Kangerlussuaq (Søndre Strømfjord) under kommunen. Flyvestationen var tidligere uden for almindelig kommunal inddeling.

Kommunens areal er på 115.500 km2, og kommunen er dermed den andenmindste kommune i Grønland efter Kujalleq Kommune. Indbyggertallet var den 1. januar 2010 9.677 personer, der hovedsageligt er bosiddende i de to største byer Maniitsoq og Sisimiut.

Den grænser i nord til Qeqertalik og i syd til Kommuneqarfik Sermersooq med Grønlands hovedstad Nuuk.

Eksterne henvisninger 

 Qeqqata Kommunia

Fodnoter 

Kommuner i Grønland
Kujalleq Kommune

Kommune Kujalleq "den sydlige kommune" er en nydannet kommune fra 1. januar 2009. Den er Grønlands mindste kommune. Den udgør den sydligste kommune og blev midlertidigt kaldt "Sydkommunen". Den grænser til Kommuneqarfik Sermersooq (Sermersooq Kommune.)

Den består af de tidligere Narsaq, Nanortalik og Qaqortoq kommuner. Indbyggertallet er (pr. 1.1. 2018) 6.624. Areal: 32.000 km².

Byer og bygder i Kommune Kujalleq

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kujalleq Kommune

 
Kommuner i Grønland