kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Leslie Howard (skuespiller)

Leslie Howard Steiner (født 3. april 1893 i London, død 1. juni 1943 i Biscayabugten) var en britisk skuespiller og filminstruktør, kendt for sin følsomme scenefremstilling af Shakespeare-skikkelser som Hamlet og Romeo.

Han filmdebuterede i 1917 i The Happy Warrior, og opnåede stor popularitet i The Scarlet Pimpernel (Den røde Pimpernel, 1934) og som Romeo i Romeo and Juliet (Romeo og Julie, 1936). Han var medinstruktør af Pygmalion (1938), hvor han også havde rollen som Higgins, og spillede Ashley i Gone with the Wind (Borte med blæsten, 1939). Under 2. verdenskrig instruerede han og spillede hovedrollen i den antinazistiske film Pimpernel Smith (1941). Han omkom da flyet han var om bord på blev skudt ned over Biscayabugten.

Eksterne henvisninger 

 
 

Skuespillere fra Storbritannien
Filminstruktører fra Storbritannien
Personer fra London
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Omkomne ved flyulykker
Oscar-nominerede skuespillere
Briter i 2. verdenskrig
Leslie Howard

Leslie Howard kan henvise til flere personer:

 Leslie Howard (skuespiller) (1893-1943) – britisk skuespiller
 Leslie Howard (pianist) (født 1948) – australsk pianist og komponist
Skudeneshavn

Skudeneshavn er en by og tidligere selvstændig kommune som ligger på Skudenæsset på sydspidsen af Karmøy, i Karmøy kommune i Rogaland fylke i Norge.
Skudeneshavn voksede frem i slutningen af middelalderen. Stedet var fra 1837 del af Skudenes Formandskabsdistrikt, men blev udskilt som selvstændig kommune og fik status som ladested i 1857.
1. januar 1965 blev Skudeneshavn slået sammen med Avaldsnes, Kopervik, Skudenes, Stangaland, Torvastad og Åkra til den nye Karmøy kommune.

Skudeneshavn havde ved sammenlægningen et indbyggertal på 1.275 mennesker. Pr. 1. januar 2007 havde Skudeneshavn 3.197 indbyggere.

Historie 
Skudeneshavn blev bygget op omkring hummerfiskeri, sildefiskeri og eksport af sild til Riga som gjorde at Skudeneshavn voksede kraftig i 1800-tallet. Eksporten til Østersølandene gjorde at Skudeneshavn allerede den gang havde en efter forholdene stor flåde med sejlbåde som gik i udenrigsfart, 77 skibe i alt.

Omkring 1860 var der ca 1.200 indbyggere i byen, men under sildesessonen var der omkring 20.000 fiskere i Skudeneshavn. Nedgang i fiskeriet fra 1880 og overgangen fra sejl til damp gjorde at der blev mindre aktivitet i sildebyen. De lokale skibsredere var alt for skeptiske over for de nye moderne dampskibe, hvilket gjorde at andre og mere nytænkende aktører overtog transport af varer til og fra Østersølandene. I tiårene omkring 1900 udvandrede ca. 1/4 af Karmøys befolkning (ca. 6.000 mand) til Amerika for at prøve lykken der.

Erhvervsliv 
I dag har byen moderne værftsindustri og et af landets største offshorerederier. Solstad Offshore (SOFF) har en af verdens mest avancerede offshoreflåder er i arbejde over hele verden.

Samfund 
Byen fik i 1990'erne titel som Norges næst bedst bevarede småby. Byen er bygd op i perioden 1840 til 1870, og dele af den fremstår i dag som den gjorde den gang. Den godt bevarede træhusbebyggelse langs havnebassinet, Søragadå, er blevet et af Rogalands mest besøgte turistmål i løbet af det sidste tiår. Skudeneshavn fik efter en kåring på NRKs Sommeråpent status som Norges sommerby i 2004. Skudeneshavn har også færgeforbindelse til Randaberg nord for Stavanger.

Byen er et populært sted for turister om sommeren. Hvert år arrangeres Skudefestivalen som er Norges største kystkulturfestival. Skudeneshavn har mange forskellige overnatningspladser for turister, som f.eks. Norneshuset og Skudenes Camping.

I 2007 fejrede Skudeneshavn 150-års-jubilæum som by.

Byer i Rogaland
Karmøy
Horn af Rantzien

Horn af Rantzien er en pommersk slægt, som i 17. århundrede kom over til Sverige med (den senere) rigsråd Henning Rudolf Horn og nogle af hans frænder. 

Den ældre gren uddøde 1763, en friherrelig gren eksisterede 1719—95, en anden 1763-82, en gren blev grevelig 1719, men synes at være uddød 1892. 

En adelig gren lever vedblivende, ligesom der også findes en gren, der ikke er blevet indført på Riddarhuset.

Se også 

 Horn (adelsslægt)

Kilder 

 

Adelsslægter fra Sverige
Adelsslægter fra Pommern
 
Salmonsens
Henning Rudolf Horn af Rantzien

Henning Rudolf Horn af Rantzien (1651 i Pommern-1730), var en svensk general.

Horn deltog i Karl XIs krig, blev 1695 kommandant i Narva og forsvarede denne fæstning, da zar Peter den store 1700 angreb Narva, en belejring, der hævedes ved Karl XIIs store sejr i november. Kort efter blev Horn generalmajor.

August 1704 lykkedes det imidlertid zaren at tage Narva, og Horn blev taget til fange. Han behandledes på en hård og brutal måde og udveksledes først 1715. Siden udnævntes han til generalfelttøjmester, 1719 rigsråd og 1720 greve.

Kilder 

 

Grever fra Sverige
Generaler fra Sverige
Rigsråder fra Sverige
Personer i frihedstiden
Svenskere i 1600-tallet
Salmonsens
Baltzar Filip Horn af Rantzien

Baltzar Filip Horn af Rantzien var en svensk greve og søofficer.

Horn er mest bekendt for sin heltemodige optræden som chef for orlogsskibet Vasa i
slaget ved Hogland 17. juli 1788. Horn faldt i slaget.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 En afliden Svensk Sjö-Officers anteckningar rörande Linieskeppet "Wasas" deltagande i affären vid Hogland den 17 juli 1788.

Flådefolk fra Sverige
Grever fra Sverige
Personer i den gustavianske periode
Militærfolk faldet i kamp
Salmonsens
Horn (adelsslægt)

Horn er navnet på to svenske adelsslægter. Slægten Horn af Rantzien fører et våben, der ligner Horns til Kankas, men synes ikke at stå i noget slægtskab til denne familie.

Horn til Kankas er tidligere blevet anset for at være af brabantsk oprindelse, men dette menes nu ikke at være rigtigt. Slægten synes at være en rent svensk-finsk slægt. Dens ældste kendte medlemmer er Olof Matsson i Finland, som 1381 fører Hornvåbnet (et sort jægerhorn i guldfelt). Navnet Horn antoges i 16. århundrede. 

Horn til Kankas har forgrenet sig i flere slægtlinier: de grevelige af Bjørneborg (1651-57), Ekebyholm (1706-98), de friherrelige af Marienborg (1651—1728), Åminne (1561—1775), af hvilken sidste udledes
den grevelige af Åminne 1772, endnu levende. Den egentlige slægt Horn til Kankas uddøde 1728.

Af slægtens medlemmer skal nævnes:
 Henrik Horn (1512-1595)
 Karl Henriksson Horn
 Klas Kristersson Horn
 Henrik Horn (1578-1618)
 Evert Horn
 Gustaf Horn
 Henrik Horn (1618-1693)
 Christer Horn
 Bengt Horn
 Arvid Horn
 Gustaf Jakob Horn
 Fredrik Horn
 Claes Fredrik Horn

Kilder 

 

Adelsslægter fra Sverige
 
Salmonsens
Rp.

Rp. er en forkortelse for det latinske recipe, der på dansk betyder "tag". Udtrykket anvendes på recepter og i journaler, når der ordineres et nyt lægemiddel.

Eksempel: En patient skal have en recept på lægemidlet vepicombin(R) (et antibiotika), fordi denne har lungebetændelse:

"Rp. tbl. (tablet) Vepicombin 1 MIE (Million Internationale Enheder) x 4 dagligt i 10 dage."

Farmakologi
Forkortelser
Sydslesvigdansk

Sydslesvigdansk eller sydslesvigsk er en dansk dialekt, der tales af danske sydslesvigere. Sydslesvigdansk er resultatet af sprogkontakt og den udbredte tosprogethed inden for det danske kultursamfund i Sydslesvig. Sydslesvigdansk indeholder blandt andet tyske citatgloser, hvor dansk ikke har et direkte tilsvarende udtryk og låneoversættelser fra tysk (sydslesvigisme). En pedel kaldes for eksempel for en husmester (fra tysk: Hausmeister, plattysk: Huusmeester). Også prosodien og syntaksen er påvirket af nordtysk talesprog. Syntaksen er kendetegnet ved en særlig placering af adverbielle led. Cirka 20.000 danske sydslesvigere har dansk som modersmål, den største del taler dansk som andetsprog. 

Tilsvarende danske påvirkninger af tysk talesprog findes i de plattyske dialekter i Sydslesvig og i blandingssproget petuh i Flensborg. Blandt tyske nordslesvigere findes derudover nordslesvigtysk. Sydslesvigdansk må ikke forveksles med sønderjysk, som blev talt i store dele af Sydslesvig indtil 1900-tallet (som angelmål eller fjoldemål), men nu kun forekommer i sognene langs grænsen mellem Flensborg og Nibøl.

Eksempler 
De anførte eksempler viser forskellige udtryk for sydslesvigsk, men kan ikke generaliseres for sydslesvigsk, da de udvalgte vendinger langt fra bruges blandt alle dansktalende sydslesvigere.

Litteratur 
 Karen Margrethe Pedersen: Dansk sprog i Sydslesvig. Bd. 1-2. Institut for grænseregionsforskning, Aabenraa, 2000.
 Hans Christophersen: Sydslesvigdansk, i: Mål & Mæle 2, 1979, sider 8-16
 Mål & Mæle 2/1979 – online-udgave af artiklen
 Det danske sprog i Sydslesvig – senere online-udgave af samme artikel
 Kurt Braunmüller: Sydslesvigdansk – et blandningssprog?, i: Mål & Mæle 13, 1990, sider 24–28
 Mål & Mæle 13/1990 – online-udgave af artiklen

Referencer 

Danske dialekter
Dansk
ACE-hæmmer

ACE-hæmmere er en gruppe lægemidler der anvendes til behandling af forhøjet blodtryk og hjerteinsufficiens. De virker ved at hæmme enzymet angiotensin-konverterende enzym (ACE).

Virkemåde 

ACE-hæmmere hæmmer enzymet angiotensin-konverterende enzym eller ACE, der normalt omdanner stoffet angiotensin I til angiotensin II. Angiotensin II binder til receptorer på glatmuskelceller i blodkarsvæggene. Dette fører til at blodkarrene trækker sig sammen og blodtrykket stiger.  Ved at hæmme denne omdannelse, virker ACE-hæmmere altså blodtrykssænkende.

Anvendelsesområder 
 Forhøjet blodtryk (arteriel hypertension)
 Hjerteinsufficiens (hjertesvigt) – en tilstand hvor hjertets pumpekraft er nedsat
 Forsinkelse af udvikling af diabetisk nyresygdom

Bivirkninger 
Den hyppigste bivirkning er tør irritativ hoste, der ses hos ca. 10 %. Desuden kan de fremkalde hyperkaliæmi.

Stoffer i gruppen 
Følgende stoffer i gruppen markedsføres i Danmark pr. oktober 2012:
Enalapril (Corodil®)
Ramipril (Triatec®)
Captopril (Captol®)
Trandolapril (Odrik®)
Perindopril (Coversyl®)
Lisinopril (Cardiostad®)
Quinapril (Accupro®)

Eksterne links 
 Læs mere om lægemiddelgruppen ACE-hæmmere på Pro.medicin.dk 

Lægemidler tilhørende hjerte og kredsløb
Nils Brahe den ældre

Nils Brahe den ældre (15. oktober 1604 – 21. november 1632) var en svensk officer, bror til Per Brahe den yngre, far til Nils Brahe den yngre.

Brahe blev 1620 page hos Gustav 2. Adolf af Sverige og fulgte 1621 med kongen til Lifland. Senere deltog han med udmærkelse i den polske krig 1626 og 1627. Da Gustav Adolf 1630 drog til Tyskland under Trediveårskrigen, fulgte Brahe med og udnævntes 1631 til chef for Kongens Livgarde. Han bidrog i væsentlig grad til indtagelsen af Würzburg Slot, 8. oktober 1631. Han udnævntes trods sin ungdom til general i infanteriet og blev dødeligt såret i Slaget ved Lützen 6. november 1632, hvor næsten hver eneste mand af hans "gule brigade" faldt. Gustav Adolf anså ham næst efter Lennart Torstensson for det bedste feltherreemne i den svenske hær.

Kilder 

 

Generaler fra Sverige
Grever fra Sverige
Nils
Svenskere i 1600-tallet
Salmonsens
NSAID

NSAID (Non-Steroide Anti-Inflammatoriske Drugs) er en lægemiddelgruppe. Stofferne virker antiinflammatoriske (bekæmper betændelsestilstande, der ikke er fremkaldt af mikroorganismer fx seneskedebetændelse), analgetisk (smertelindrende), antipyretisk (febernedsættende) og trombocythæmmende (forhindrer blodet i at størkne, hvilket giver risiko for indre blødninger).<ref>  Origins and impact of the term 'NSAID'''</ref>

Selv om nogle af disse stoffer er meget ældre, blev kategorien indført i 1960. Formålet var, ved benævnelsen non-steroid'', at skabe afstand fra de kortisonpræparater, der havde skadet så mange patienter i det seneste årti, da nye betændelsesdæmpende lægemidler blev indført.

Det blev senere klart, at NSAID kan have alvorlige bivirkninger. NSAID kan påvirke nyrerne og nedsætte disses funktion, så der fremkaldes hyperkaliæmi, hyponatriæmi og ødemer.

En undersøgelse fra Aarhus Universitetshospital (offentliggjort maj 2012) viser, at brugere af NSAID betændelsesdæmpende stoffer har mindre risiko for udvikling af spinocellulær hudkræft og modermærkekræft. Der gælder især for personer, der gennem længere tid har haft et stort forbrug af pillerne. Undersøgelsen omfattede 3.242 patienter med modermærkekræft, 13.316 patienter med basalcellekræft, og 1.974 patienter med spinocellulær hudkræft.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Om NSAID på medicin.dk

Lægemidler
Rheumatologi
Lægevidenskab
Transatlantisk Kompagni

A/S Det Transatlantiske Kompagni (Transatlantisk Kompagni) var et firma, som Harald Plum stiftede i 1916 som holdingselskab for en række handels- og industrivirksomheder med fokus på det russiske marked, der imidlertid blev kommercielt uinteressant efter revolutionen i 1917. Herefter slog selskabet ind på en ekspansiv kurs, der imidlertid gav store tab, som blev dækket ind via lån fra kompagniets bank, Landmandsbanken. Bankens direktør Emil Glückstadt var også formand for Transatlantisk Kompagnis bestyrelse. Transatlantisk Kompagnis konkurs i 1922 var en medvirkende årsag til Landmandsbank-krakket. Banken tabte ca. 250 mio. kr. på Tranatlantisk Kompagni. I forbindelse med afviklingen af A/S Det Transatlantiske Kompagni blev hovedparten af selskaberne enten helt afviklet, solgt eller overdraget til skraldespandsselskabet A/S Externa.

Kilder og links
 Transatlantisk Kompagni på denstoredanske.dk
 Transatlantisk Kompagni  på virk-info.dk
 http://www.kasler-journal.dk/blixen03.htm 
 Fabrikantens mystiske selvmord  på fyens.dk
 Gullaschbaronen Harald Plum på gullaschbaronen.dk

Etableret i 1916
Ophørt i 1922
Tidligere virksomheder i Danmark
Holdingselskaber i Danmark
Hattie McDaniel

Hattie McDaniel (født 10. juni 1895 i Wichita, Kansas, USA, død 26. oktober 1952 i Woodland Hills, Californien, USA) var en amerikansk filmskuespiller.

Hun begyndte sin karriere som sanger, og efter filmdebuten tidligt i 1930'erne spillede hun i film som Alice Adams (19 år, 1935), Show Boat (1936) og Nothing Sacred (En pige på sjov, 1937). Hun blev den første sorte skuespiller som fik en Oscar-pris, for birollen i Gone with the Wind (Borte med blæsten, 1939). Hun havde også en rolle i Disney-filmen Song of the South (1946).Hun døde af brystkræft. Hendes ønske var at blive begravet på Hollywood Cemetery, men ejeren ville ikke begrave sorte der, så hun blev begravet på Rosedale Cemetery. I 1999 tilbød den nye ejer af Hollywood Cemetery at hun kunne blive flyttet dertil. Det afviste hendes arvinger, da de ikke ville forstyre hendes jordiske rester.

Hun har to stjerner på Hollywood Walk of Fame.

Eksterne henvisninger 
 

 
 

Skuespillere fra Kansas
Amerikanere i 1800-tallet
Amerikanere i 1900-tallet
Oscar for bedste kvindelige birolle
Hollywood Walk of Fame
Afroamerikanere
Gastrointestinal blødning

Gastrointestinal blødning (af græsk gastro- mave, og af latin intestinalis tarm) er en sygdomstilstand, hvor der er blødning fra mavetarmkanalen.

Definitioner 
 Øvre gastrointestinal blødning omfatter blødning fra mundhulen (caviats oris) til og med tolvfingertarmen (duodenum).
 Nedre gastrointestinal blødning omfatter blødning fra hungertarmen (jejunum) til og med anus.
 Hæmatemese betyder blodopkast og kan være friskt rødt, brunligt eller kaffegrumslignende.
 Melæna er en klistret tjæreagtig sort afføring.
 Hæmatokesi er frisk rød blødning fra endetarmen.
 Okkult blødning er en ikke-synlig blødning, der kun kan påvises kemisk i fæces.

Forekomst og årsager 
2/3 af blødninger fra mavetarmkanalen stammer fra spiserøret, mavesækken og tolvfingertarmen.

Øvre gastrointestinalblødning: Ulcus (50 %), hæmoragisk gastrit (20 %), oesofagusvaricer (10 %), Mallory-Weiss (7 %) og oesophagitis (6 %). Hos ca. 10 % findes blødningskilden ikke. Hos 20 % er der flere blødningskilder.

Nedre gastrointestinalblødning: Ved en rød mindre blødning er årsagen hyppigst hæmorider (80 %) og hernæst analfissurer (10 %).

En større rød blødning skyldes hyppigst diverticulose (45 %), hernæst angiodysplasier (20 %), colitis (10%), neoplasmer (10%), usikker årsag (10%) og andet (5%)

Behandling

Generel strategi 
 Anlæg to intravenøse adgange
 Mål blodtryk og puls hver 15.-30. minut ved svær blødning og ver 1-2. time ved mindre blødning.
 Tag blodprøver til blodtype og BAC-test.
 Øvrige blodprøver: Hæmoglobin, INR, trombocytter, elektrolytter (natrium og kalium), kreatinin, karbamid, albumin evt. leverprøver. Hæmoglobin kontrolleres efter 6 timer.
 Blodvolumen genoprettes: Isotonisk saltvandsinfusion (1-2 liter) startes og infunderes under 30 minutter. Ved manglende effekt (fortsat lavt blodtryk) gives yderligere 1 liter eller 1/2-1 liter Kolloid fx Voluven(R). Fortsat ingen effekt gives blod (SAG-M 0 rhesus negativt blod), indtil blod med fuldt forlig kan skaffes.
 Ilt på næsekateter eller maske.
 Ventrikelsonde.
 Ved lavt blodtryk eller manglende vandladning måles timediureser. Der laves væskeregnskab.
 Patienten skal faste mhp. endoskopi.
 Der gives intravenøs PPI (protonpumpehæmmer) 80 mg x 1.
 Gastroskopi: Rød hæmatemese eller kaffegrumshæmatemese + melæna eller hæmodynamisk påvirket (puls > 100, systolisk blodtryk < 100) skal gastroskoperes inden for 3 timer. Der gives Cyklokapron 1 g x 4 i.v. (ikke indiceret ved variceblødning).  Patienter, der ikke er hæmodynamisk påvirkede med kaffegrumshæmatemese eller melæna gastroskoperes inden for 48 timer. Hvis det er en risikopatient (alder > 65 år eller betydende medicinsk komorbiditet eller hæmoglobin < 6) indenfor 24 timer. Gastroskopi foretages også ved nedre blødning og er denne negativ foretages sigmoideoskopi eller bedst koloskopi.
 Er der mistanke om variceblødning gives der akut i.v. terlipressin (Glyressin(R)) 2 mg i.v. hver 4. time.

Mave- tarmkanalens sygdomme
Karmøy (ø)

Karmøy er en ø i den nordvestlige del af i Rogaland fylke i Norge, sydvest for Haugesund. Hele øen ligger i kommunen med same navn, Karmøy. Øen er 30 km lang og op til 6,5 km bred, og har et areal på 176,8 km² og er dermed den største ø i Rogaland. Mellem øen og fastlandet går Karmsundet, der lige syd for Haugesund krydses af den 691 meter lange Karmsund bro, hvor det snævrer ind til Salhusstraumen.

De største bosættelser på Karmøy er Kopervik, Åkrehamn, Skudeneshavn og Avaldsnes. På den nordligste del af øen ligger Haugesund Lufthavn, Karmøy.

Øer i Rogaland
Episkop

Et epidiskop eller epidiaskop er en indretning, der kan vise uigennemsigtige flade genstande eller billeder projiceret på en skærm.

Apparatet svarer altså i sit formål til en diasfremviser, men med den vigtige forskel, at originalbilledet her er uigennemsigtigt.

Virkemåde 
Motivet belyses ovenfra med en stærk lampe i apparatet og med et system af spejle og/eller prismer og en fokuserbar projektionslinse kastes billedet op på skærmen. Fordi de må projicere tilbagekastet lys behøver denne slags projektorer kraftigere pærer og mere lysstærke linser end overhead-projectorer. Derfor må man passe på, at materialet ikke bliver beskadiget af den varme, der produceres af lyskilden. Denne type projektorer er i dag mindre benyttet en de moderne "overhead"-projektorer, der benytter transparente originaler belyst nedefra.

Denne type projektorer bruges typisk til projektion af billeder i bøger, tegninger, mineralprøver, blade etc. De har været fremstillet og markedsført som forstørrelsesredskaber til kunstnere med det formål at overføre billeder til lærreder og til brug i forbindelse med forelæsninger og kurser.

Historie 
Denne type projektor er forgængeren for overhead projectoren. Lyskilden i tidlige modeller var ofte af samme type som tidligere anvendtes til scenebelysning (lime light). I dag bruges almindeligvis Glødelamper og halogenlamper.
I begyndelsen og midten af 1900-tallet blev prisbillige modeller fremstillet og markedsført som legetøj for børn.

I uddannelsesmæssig sammenhæng er epidiaskopets særlige rolle blevet fortrængt af præsentationsapparatet, et belyst bord med et videokamera fast monteret over sig i en passende afstand. Kameraets billede vises ved hjælp af en separat projektor. Skrivebordsenheden kaldes somme tider en uigennemsigtig projektor.

Typer 
I begyndelsen af 1900-tallet var billedprojektion inddelt i to kategorier: " Hvis lyset går igennem objektet, siges projektionen at være diaskopisk, hvis lyset er reflekteret, episkopisk." . 

Der eksisterede altså to hovedkategorier af uigennemsigtige projektorer:

episkopet, der alene kunne projicere billeder af uigennemsigtige objekter
epidiaskopet, der var i stand til at projicere billeder af både uigennemsigtige og transparente objekter

Referencer

Se også 
 Projektor for en oversigt over projektortyper.

Eksterne henvisninger 
 Episcopes and epidiascopes , fotografier fra en samling.
 Historic Ross Epidiascope 
 A Description of the Braun Paxiscope unit 

Projektorer
Udlæsningsenheder
Hæmatom

Et hæmatom (af græsk haima, blod, og af græsk -oma svulst) er en svulstlignende blodansamling.

Eksempler på sådanne er hæmatomer i huden efter slag og hjerneblødninger.

Ved et hæmatom ødelægges cellerne, hvorved der frigives kalium fra disse, hvilket ved store hæmatomer kan føre til hyperkaliæmi.

Fysiologi
Hvedesigterne

Hvedesigterne (fransk: Les Cribleuses de Blé) er et oliemaleri fra 1854 af den franske maler Gustave Courbet.

Det blev udstillet på Parisersalonen i 1855 i Paris og i 1861 på den niende udstilling af Organisationen for kunstens venner i Nantes (Societé des amis de l'art de Nantes), som købte maleriet til Musée des Beaux-Arts de Nantes. Begge billedets unge kvinder er  formentlig Courbets søstre: Zoe (i midten) og Julie (siddende). Drengen kunne muligvis være Désiré Binet, Courbets uægte søn med elskerinden Virginie Binet I 1847.

Malerier af Gustave Courbet
Malerier fra 1854
Josef Tal

Josef Tal (født 18. september 1910 i Pniewy, Polen - død 25. august 2008 i Jerusalem, Israel) var en israelsk komponist og forfatter. Han har skrevet 6 symfonier, orkesterværker, kammermusik korværker etc.

Kompositioner 

 Symfoni nr. 1 (1952) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (1960) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1978) - for orkester
 Symfoni nr. 4 (1985) - for orkester
 Symfoni nr. 5 (1991) - for orkester
 Symfoni nr. 6 (1991) - for orkester

Bibliografi 
 Musica Nova in the Third Millennium – Behind the Scenes of Music Theory (på engelsk), 2002, .
 Der Sohn des Rabbiners. Ein Weg von Berlin nach Jerusalem. Selvbiografi (på tysk), 1985, .
 Tonspur – Auf der Suche nach dem Klang des Lebens, Selvbiografi, 2005, .

Eksterne henvisninger 

 Arkivsamlinger ved Music Center of the National Library of Israels musikcenter i Jerusalem.
 Nodekatalog  hos Israel Music Institute
 Om Josef Tal på musicweb-international.com

Komponister fra Israel
Faglitterære forfattere fra Israel
Jøder fra Israel
Jugoslavien i Eurovision Song Contest

Jugoslavien deltog 27 gange siden deres debut i Eurovision Song Contest i 1961.
Jugoslavien vandt 1989-konkurrencen og var vært for Eurovision Song Contest 1990.

I løbet af sin eksistens, var SFR Jugoslavien repræsenteret af en række kunstnere fra fem af de otte jugoslaviske føderale enheder.
Kroatien var den mest succesfulde konstituerende republik, deres kunstnere vandt den nationale konkurrence 13 ud af de 26 gange SFR Jugoslavien deltog i konkurrencen.
Fra 1977 til 1980, og i 1985, var Jugoslavien ikke med i konkurrencen.
Jugoslavien vandt Eurovision Song Contest 1989 med sangen "Rock Me" med gruppen Riva. Efter reglerne i konkurrencen, tog Eurovision Song Contest 1990 sted i Zagreb, Kroatien.

Repræsentanter 
Nøgle

Point (1975-1992)

12 point til og fra

Alle point givet til og fra (1961-1992)

Vært

Kommentatorer og jurytalsmænd

Kildehenvisninger 

 
Tidligere lande i Eurovision Song Contest
Hans Jørgensen (borgmester)

Hans Jørgensen (født 30. december 1948 i Bogense) er en dansk politiker, der fra 1. januar 2010 til 31. december 2013 var borgmester i Faaborg-Midtfyn Kommune. Indtil 31.12.2009 var han 2. viceborgmester. Han var i ni år borgmester i Årslev Kommune, der som følge af kommunalreformen i 2007 blev en del af Faaborg-Midtfyn Kommune.

Jørgensen er uddannet lærer og har været ansat ved Carl Nielsen Skolen i Nr. Lyndelse.

Kilder 

 Info fra s-dialog.dk
 Valgopdatering Faarborg Midtfyn Kommune (berlingske.dk)
 Info fra www.s-f-m.dk

Borgmestre fra Socialdemokraterne
Personer fra Bogense