kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jens Lyster

Jens Birch Lyster (f. 1942) er æresdoktor i teologi på Københavns Universitet. Han er forfatter til en række artikler og bøger om salmedigteren Hans Christensen Sthen.

I 1971 blev han teologisk kandidat fra Københavns Universitet og ordineret til præst. Samme år blev han formand for Salmehistorisk Selskab og stiftede han salmetidsskriftet "Hymnologiske Meddelelser", som han var ansvarshavende redaktør for i 17 år. Siden 1977 har han været medlem af Det Danske Sprog- og Litteraturselskab. Sekretær for '78-tillægget til Den Danske Salmebog. I 1983-1989 underviste Jens Lyster i hymnologi ved Pastoralseminariet i Århus, og har desuden lejlighedsvis undervist på Præstehøjskolen i Løgumkloster. I 1995 modtog han Lis Jacobsen-prisen og 1997 Gads Fonds litteraturpris.

Jens Lyster har virket som sognepræst i Sønder Dalby-Tureby-Ulse-Øster Egede (1974-1977), på Sjællands Odde (1977-1988) og i Notmark på Als (1988-2006).

Udgivelser 
Kommentar- og registerbind til "Middelalderens danske Bønnebøger" 1982 (medudgiver).

Hans Christensen Sthens Skrifter bind I, 1994, og bind II, 2003. Bind III-IV forventes udgivet i 2010.

Talrige artikler om salmer og salmedigtere i "Hymnologiske Meddelelser" og andre tidsskrifter, årsskrifter og festskrifter, og kronikker og debatartikler i dagspressen.

Referencer 

Præster fra Danmark
Litteraturhistorikere fra Danmark
Biografiforfattere fra Danmark
Æresdoktorer ved Københavns Universitet
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Radio Silkeborg

Radio Silkeborg er en dansk kommerciel lokalradio, der første gang var i luften den 1. februar 1985.

Studiet, hvor der sendes fra, ligger på Papirfabrikken i Silkeborg, hvor også Midtjyllands Avis har til huse.

Der har været lokalradio i Silkeborg i 30 år, hvor stationen har heddet bl.a. Radio 1 og Radio M Silkeborg i løbet af perioden.

Der sendes til hele Silkeborg og Søhøjlandet på FM, samt online via internettet og apps til smartphones.

Musikprofilen er nutidens største top 40-hits fra ind- og udland. Ældre musik spilles på søsterkanalen, Radio Alfa Silkeborg, som har en stor kærlighed for 80'ernes hits.

Begge stationer sender lokale- og landsdækkende nyheder hver time, og lever udelukkende af reklameindtægter.

Mediehuset Midtjyllands Avis, som er en del af Mediehuset Herning Folkeblad, ejer radiostationerne, men ABC Gruppen i Randers står for den tekniske drift.

I Oktober 2020 udvider radioen med 2 værter yderligere til den daglige sendeflade. Lars Kethmer som er en gamle kending fra radiobranchen i Silkeborg, han startede med at sende middagsradio. Victor Pahuus startede som eftermiddagsvært og kom fra den sønderjyske station Radio Globus. Derudover rykker Jan Bjerrum fra eftermiddags programmet til aften programmet.

Værter 
 Michelle Heder (Morgen)
 Lars Kethmer (Middag)
 Victor Pahuus (Eftermiddag)
 Jan Bjerrum (Aften)

Eksterne henvisninger 
 Radio Silkeborg's hjemmeside
 Radio Silkeborg's netradio
 Gallup Lokalradio Index - Lyttertal 2. halvår 2020
 Artiklen "Radio Silkeborg opgradere med flere lokale værter" fra Midtjyllands Avis

Radiokanaler fra Danmark
Virksomheder i Silkeborg
Etableret i 1985
Aldersrogade

Aldersrogade er en gade på Ydre Østerbro og Ydre Nørrebro, primært beliggende i Haraldsgadekvarteret. Den starter ved Vibenshus Runddel på Østerbro og krydser skråt ind over Lersø Parkallé og til Haraldsgade. Indtil 1. august 2014 fortsatte gaden til Rovsingsgade, men denne vestligste del af Aldersrogade hedder nu Sigynsgade. Gaden ligger på den gamle Brudesengsmark.

Gaden er navngivet efter Aldersro Bryggeri og Aldersro Teglværk, der grundlagdes her i 1857-1858 ved ejendommen af samme navn nær krydset mellem Jagtvej og Lyngbyvej. Den kæmpestore bygning lå helt ned mod Vibenhus Runddel. Der var ikke adgang til den ad Aldersrogade. Gaden ses på et kort fra midten af 1800-tallet, hvor der i stedet var adgang ud mod Jagtvej. Bryggeriet var forfulgt af flere uheld, bl.a. sammenstyrtning af lagerkældrene. Bryggeriet blev i 1884 lagt sammen med Marstrands Bryggeri på Frederiksberg, og indgik i 1891 i De forenede Bryggerier. En del af bygningerne eksisterer stadig som Jagtvej 169B og C. Et teglværk der også hed Aldersro (og gav navn til Teglværksgade) blev derimod revet ned kort efter 1900.

Hellesens fabrikker lå i Aldersrogade 6 fra 1905.

Ud mod Lersø Parkallé, Aldersrogade og Klostervænget finder man "Gammel Kloster". Navnet er forvirrende, for bygningen i røde mursten er opført i midten af 1930'erne. Stiftelsen, der nu er et kommunalt plejehjem, var dog et tidligere franciskaner (gråbrødre) kloster, der lagde ud i Helligåndskirken i indre København. Siden flyttede plejehjemmet til Vartov, Farvergade og til sidst her.

Indtil 1939 lå der en ubeboet Tværgade til Aldersrogade ved navn Uffesgade. I 1941 kom navnet i brug igen da Ølundsgade omdøbtes til Uffesgade.

Eksterne henvisninger 

 Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie

Noter 

Gader på Nørrebro
Gader på Østerbro
Særligt udsatte almene boligområder i Danmark
Annekegade

Annekegade er en lille gade på Ydre Nørrebro i Haraldsgadekvarteret. Den er en sidegade til Aldersrogade og ender blindt.

Gaden blev anlagt kort før 1920 og navngivet med et gammelt nordisk pigenavn, i det gaden tilknyttedes de gader på Nørrebro, som bar lignende nordiske navne. Anneke er dog også en nederlandsk og tysk kæleform for Anna. Annekegade var oprindelig tiltænkt navnet Svanekegade for at indgå i en gruppe af Østerbrogader med navne hentet fra den bornholmske geografi. Mens Haslegade og Rønnegade blev fastholdt, ændredes Svanekegade til Annekegade, da gaden etableredes.

Annekegade er en af områdets allermindste gader. Gaden ligger i kvarteret Vibekevang (se dette).

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkiv
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Banevingen

Banevingen er en gade på Ydre Nørrebro i Haraldsgadekvarteret i København. Den er en sidegade til Rovsingsgade og løber parallelt med Tagensvej i nordvestlig retning, hvor den ender blindt ud i DSB og Banedanmarks areal. Vejen blev for nogle år siden udvidet.

Den ene side domineres af de 3 gule murstensblokke ved Tagensvej (typisk 1940'er-byggeri med store vinduer, sadeltag og franske altaner) med grønne haver mellem husene. Ejendommen er tegnet af Kay Fisker og kaldes i folkemunde for "De tre Søstre". Den anden side er lavt industribyggeri, enkelt og praktisk. Temmelig præget af især bilforhandlere.

Gennem årene har der har været meget byggeaktivitet på Banevingen. Forskellige brugere har haft forskellige behov og bygningerne er blevet rettede til, revede ned og opført igen alt efter behov. F.eks. i 1953 blev der bygget en garage til Lauritz Knudsen. I 1970'erne lå Oxford Biscuits' lager her, og i 1978 var det gadens eneste listede nummer i telefonbogen. 

Den gamle kommandopostbygning for enden af vejen, var på et tidspunkt i tale som erstatning for Ungdomshuset på Jagtvej, men huset var både forfaldent og lille, så de unge takkede nej. De unge sagde også nej til huset, da huset var meget mindre end det gamle ungdomshus og heller ikke havde den nødvendige koncertsal.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Gader på Nørrebro
Brynhildegade

Brynhildegade er en lille gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Tagensvej, og ligger i omtrent forlængelse af Heimdalsgade.

Gaden er navngivet efter Brynhilde, der er den lidenskabelige hovedperson i den gamle Vólsunge- og Nibelungendigtning, som satte sig stærke spor i nordiske sagn. Karl Gjellerup (Nobelpristager) lod sig også inspirere af hende i 1884 til tragedien "Brynhild".

På Brynhildegade er der udelukkende beboelse, heriblandt en karre ud mod Tagensvej der er tildelt høj bevaringsværdi. Brynhildegade ender blindt ud mod Aldersrogade nr. 41-43. Der er en lille tiloversbleven plads mellem de røde skalmurede huse, hvor vinduerne sidder helt oppe under etageadskillelsen (samme byggeri findes i Hamletsgade, lige numre). Her er to forkølede kastanjetræer, skraldespande og cykelstativer.

Nr. 10, en karré Valkyriegade/Slangerupsgade/Haraldsgade, i nydelige brune mursten med afdæmpede effekter. En plakette fortæller, at ”DISSE BYGNINGER OPFØRTES I AARENE 1913-15 AF MURERMESTER ERNST ROTHE.” 

I 1950’erne finder man beboere i gaden såsom en tømrermester, en snedkermester, en gørtlermester, en servitrice, en musiker og en syerske. (Nr. 10)

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Eddagården

Eddagården er en lille gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Tagensvej (nr. to efter Jagtvej). Den løber fra Tagensvej til Fogedmarken.

Gaden er navngivet efter Eddaerne, der er en benævnelse for de gamle islandske gudesagn og slægtssagaer, der gik fra mund til mund for efterhånden at blive nedskrevet i 11- og 1200-tallet. De er de vigtigste kilder til nordisk mytologi og har inspireret mange kunstnere. Gadenavnet stadfæstedes i 1934.

Eddagården består primært af et stort bunkersanlæg med græs på, plus fem opgange og en farvehandler. På den modsatte side er der nogle ret markante ”hakkede”, solvendte vinduespartier. Gaden er opført på en gammel sandgrav, der strakte sig et godt stykke forbi Rådmandsgade og op ad Titangade. 

I 1950'erne finder man beboere i gaden som en kemigravør, en blikkenslagermester, en vognmand, en sygeplejerske, en landsretssagfører Andersen og en jord- og betonarbejder. (Nr. 1)

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside 
  

Gader på Nørrebro
Fafnersgade

Fafnersgade er en gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Haraldsgade og ender i Hermodsgade.

Gaden er navngivet efter en slange, Fafner, fra den nordiske mytologi, der blev dræbt af Sigurd Fafnersbane.
 
Fafnersgade møder mod vest Haraldsgade og bliver her til en lille plads, hvor der bl.a. ligger en café. Pladsen bestod af et gammelt beskyttelsesrum, bevokset med græs og mælkebøtter. Ret idyllisk på en sommerdag. Dette er imidlertid blevet fjernet og erstattet med et grus-torv og udsmykket med en skulptur. 

På den ene side er der beboelse, på den anden side gammel industri. Gaden er domineret af karréen af røde mursten, fint sammensat med svenskrøde vinduer og døre, københavnertag og den anden side er lavt fabriksbyggeri, campingvogne, skure og stakit.

I 1950'erne boede der bl.a. en maskinarbejder, en enkepastorinde Brønniche, en snedker, en frøken og en forvalter Ivan Basse (Nr. 3). Flere af beboerne har sikkert været tilknyttet industrien i området.

I 1970'erne lå Record-Data i nr. 3.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside 
  

Gader på Nørrebro
Landau

Landau er en by i den tyske delstat Rheinland-Pfalz, i det vestlige Tyskland, 20 kilometer nord for grænsen til Frankrig.

Historisk set hører Landau med til Alsace. Ligesom resten af Alsace var Landau under fransk styre i det meste af tiden fra 1680 til 1815.

Eksterne henvisninger 

Byer i Rheinland-Pfalz
Frie rigsstæder
Zweibrücken

Zweibrücken er en by i den tyske delstat Rheinland-Pfalz, i det vestlige Tyskland, ikke langt fra grænsen til Frankrig.

Henvisninger 

Byer i Rheinland-Pfalz
Komodovaran

Komodovaranen er verdens største nulevende øgleart. Dyrene bliver sædvanligvis 2–3 meter lange. I naturen bliver voksne individer ca. 70 kg, mens de i fangenskab ofte vejer mere. Det største vilde eksemplar var 3,13 meter langt og vejede 166 kg inklusiv ufordøjet mad. Komodovaranen er i dag fredet, og af de omkring 6.000 vilde varaner lever størstedelen på den indonesiske ø Komodo.

Komodovaranenen har som voksen en brynje, under huden med skæl, af mange små knogler.

Komodovaraner er kødædere. De æder ådsler, men jagter også levende dyr. De sniger sig ind på byttet og spurter frem med en fart på op til 20 km/t.

Komodovaraner har i gabet op til 20 forskellige bakterier. Ifølge en gammel forkert teori, vil angrebne dyr efter kort tid dø af infektion fra bakterierne efter bid. Varanen overfører faktisk sin egen langsomtvirkende slangegift ved bid fra sin underkæbe. Varanen kan lugte sig frem til det døde dyr op til 15 km væk.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

Varanfamilien
Giftige dyr
Fogedmarken

Fogedmarken og Fogedgården er to sammenhængende gader i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Fogedmarken løber mellem Jagtvej og Rådmandsgade, mens Fogedgården er en sidegade til Fogedmarken. Gaderne er anlagt på en gammel sandgrav. 

Gaderne blev navngivede som moderne pendanter til det ældre navn Rådmandsgade. Byfogeden, der også havde jord i »Borgmester og Råds vang«, var indtil 1660 den vigtigste kommunale tjenestemand i København. Han ledede bytinget hver mandag foran rådhuset og fungerede som politimester og dommer. Gadenavnet blev godkendt i 1935.

Fogedgården er opført 1942-43 og tegnet af Kay Fisker og C.F. Møller for Københavns Kommunes aldersrentenydere. Boligbebyggelsen er i fem etager med stribet murværk og tegltage og markante høje skorstene. Vinduerne er siden udskiftet til andre modeller. Ved indgangen står der høje poppeltræer.

Fogedgården betragtes som et bebyggelsesmønster, dvs. et afgrænset område i bygningsmassen, hvor bygninger, pladser, veje, grønne arealer går op i en højere enhed. Ejendommen i nr. 6 husede fra 1948 til 1959 tidligere Kvindehjemmets annex, en træbarak med plads til 48 kvinder uden børn. En del af Kollegiegården har siden 1961 adresse i gaden.

Fogedmarken ser ud over en nedlagt fabrik med en markant ottekantet skorsten i røde og gule murstensstriber

Kilde

Eksterne henvisninger 

Gader på Nørrebro
Schwabach

Schwabach er en by i den tyske delstat Bayern, i det sydlige Tyskland.

Byer i Bayern
Gunhildsgade

Gunhildsgade er en lille gade i byggeforeningen Vibekevang i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Lersø Park Allé, og ender hvor Vermundsgade og Vibekegade mødes.

Gaden er navngivet efter Gunhild, et oldnordisk kvindenavn, der også var meget populært i den tidligere middelalder. Begge led, både Gun- og -hild, betyder kamp. Bl.a. hed Svend Tveskægs mor Gunhild.

I 1950'erne lå der bl.a. et ismejeri ”Park” ved Edith Jensen i nr. 1, og i nr. 3 havde fotograf A. Olesen Dansk fotocentral. I 1970'erne boede direktør Margrethe Sonborg i nr. 1.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkiv
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Gyritegade

Gyritegade er en lille gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Lersø Park Allé, krydser gennem Vibekevang og ender i Titangade. Gaden er navngivet efter et oldnordisk kvindenavn, sammensat af ord for gud og smuk. Navnet staves dog som regel med h, Gyrithe, og nævnes af Saxo. I to år, fra 1926-28, hed gaden Bennekevej.

I 1950’erne finder man bl.a. beboere i gaden med følgende erhverv: forhenværende boghandler Erna Clausen, skibstømrer, værktøjsmager (nr. 14). I 1978 finder man i samme hus en mag. scient. Guldborg Axelsen, den samme skibstømrer Hansen, cand. stiped. Hauberg Mortensen, en familievejleder og en stud.mag. Svane.  

Gaden ligger i kvarteret Vibekevang. Postdistriktmæssigt ligger Gyritegade i 2100 København Ø.

Eksterne henvisninger 

Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Hermodsgade

Hermodsgade er en flitsbueformet gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Haraldsgade, og svinger hen over Sigurdsgade og ender ved Tagensvej.

Gaden er navngivet efter Hermod, som var gudernes sendebud til dødsriget, da de ønskede den døde Balder tilbage.

I Hermodsgade ligger en sjovt svunget bygning, Hermodsgaard fra 1935, bl.a. beboet af Islamisk Social Center og en skole. På bygningen (nr. 30) er der et smukt relief, der forestiller en engel, der hugger et ansigt ud af sten. Bygningen er tildelt høj bevaringsværdi. Bygget af arkitekterne Leth & Walsøe for A/S Elektrolux i 1936. Man kan stadig ane hvor skiltet har siddet, 1936-70. Derefter flyttede Danmarks pædagogiske Institut ind, og fra 1977 havde (noget af) Undervisningsministeriet til huse her.

Der er et fælleshus og et stort kontorfællesskab i gaden, ellers er det langt overvejende beboelse. 

Hermodsgade 12-16: En farveglad bygning i forhold til resten af gaden. Det er en aflægger af Titanparken, børnevenligt socialt boligbyggeri med legearealer og masser af grønt. En børnevenlig service er at hoveddørene har forskellige farver og udformede vinduer, nr. 14 er fx pink med to trekantede vinduer, dét kan man huske selvom man ikke kan tal!

Karréen mellem Sigurdsgade og Haraldsgade har flotte streamline betonlignende altaner i støvede grønne, gule og røde farver. 

I 1950’erne lå der en købmand Flintager i nr. 1.

Eksterne henvisninger 

 Læs mere på Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Hildursgade

Hildursgade er en lille gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Haraldsgade og ender i Gyritegade. På den anden side af Haraldsgade bliver den til Ragnhildgade.

Gaden er navngivet efter sagnskikkelsen Hilde, oldnordisk kvindenavn; betyder kamp. Hildur er også navnet på en valkyrie. Den skønne Hildur blev bortført til Orkneyøerne, men faderen indhentede sin svigersøn. Det kom til en drabelig kamp mellem de to hære, som varede ved til solen gik ned. Næste morgen vækkede Hildur ved trolddom de faldne krigere til ny kamp, og det skal hun fortsætte med lige til Ragnarok. »Hildurs leg« er enhver våbenkamp i gamle sagn og sagaer.

I 1958 boede der bl.a. en bestyrerinde Sørensen, lagerforvalter Lessel, vognmand Jensen i nr. 1. Vognmand Jensen og lagerforvalter Lessel finder man sågar på samme adresse 30 år senere.

Hildursgade ligger i kvarteret Vibekevang.

Eksterne henvisninger 

 Læs mere på Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Lersø Parkallé

Lersø Parkallé er en ca. 2½ km lang allé, der på et langt stykke danner bydelsgrænsen mellem Ydre Østerbro og Ydre Nørrebro. Lersø Parkallé begynder mod syd ved Jagtvej og ender mod nordvest ved Tuborgvej. Gaden hed før 1951 Klædebo Park Allé.

Historie 
Navnet hentyder til, at vejen løber ovenpå den gamle udtørrede Lersø, der strakte sig fra Nørrebrogade til Lyngbyvej. Lersøen var en af de få naturlige søer på Østerbro, men den groede til mose og blev i løbet af 1800-tallet helt tørlagt. Endnu omkring år 1900 var den et vildt morads, hvor nogle hundrede sølle eksistenser – kendt som "lersøbøller" – holdt til i huler og hytter. Lersøbøllerne har angiveligt stået model til Storm P.'s tegninger af fornøjede vagabonder, hvis liv vist var mindre fornøjeligt.

Kurvemagere fra byen hentede endnu langt ind i det 20. århundrede materialer i Lersøens kratskove. En del af området blev i 1911 udlagt som offentligt anlæg og kaldt Lersøparken. Lersø Parkallé er anlagt efter 2. verdenskrig som en forlængelse af den tidligere Klædebo Park Allé mellem Jagtvej og Haraldsgade. Første etape af gaden anlagdes dog allerede i 1890'erne. Alleen var tænkt som en forbindelse mellem Fælledparken og Utterslev Mose, men det varede næsten 50 år, før vejforløbet var en realitet.

Lersø Parkallé har fået sit navn i to omgange: Stykket syd for jernbanen fik navn i 1937, men da parkalleen dengang endte ved jernbanen, var der ingen grund til at stykket nord for banen fik samme navn. Først i 1951, da to dele blev forbundet med en tunnel under jernbanen, fik de samme navn.

Den nordlige del af vejen fik i 1928 officielt navnet Parkalléen, og det passer rigtigt godt, for den var anlagt med en betydelig bredde og med græsplæner og træbeplantning. I en periode herefter fik den navnet Klædebo Parkallé, efter beliggenheden i Klædebo Kvarter, men det navn forsvandt, da de to dele af vejforløbet blev forenet.

Beskrivelse 
Lersø Parkallé danner Nørrebros nordlige grænse mod Østerbro og danner et grønt bælte med store allétræer og grønne områder langs vejen. Alleen har karakter af et åbent stort park- og alléstrøg og bærer præg af at være en af hovedfærdselsårene ind mod København.

Lersøgrøften løber langs S-banen fra Mindelunden til Tagensvej og går således under både Lersø Parkallé og Lyngbyvej. Den var tidligere Københavns sidste åbne kloak men er nu rørlagt som Danmarks første og mest moderne underjordiske vandmotorvej, der kan lede op til 15.000 liter regn- og spildevand i sekundet fra det nordlige København ud til rensningsanlæggene ved Svanemøllen.

Litteratur 
 Anders Enevig, Prinser og vagabonder, Dansk Historisk Håndbogsforlag 1985 (1. udgave 1963). . Indeholder en længere gennemgang af Lersøbøllerne fra omkring 1900 til deres forsvinden.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie
 Københavns kommunes hjemmeside om Haraldsgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Gader på Østerbro
Ragnhildgade

Ragnhildgade er en gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Haraldsgade og ender blindt. På cykel eller til fods kan man dog komme igennem til Rovsingsgade og til Lersø Parkallé.

På Ragnhildsgade ligger Kommunens Plads, præget af en lang toetagers bygning i gule mursten og med gamle vinduer. For enden er der masser af lave bygninger af både træ og mursten, værksteder og lagerplads. (Lige til at gå på opdagelse i, se Ib Spang Olsen: ”Lille dreng på Østerbro”). Bygningerne bruges nu af den kreative forening Bolsjefabrikken 

Kommunepladsen har ligget i Ragnhildgade siden 1930'erne, hvor den begyndte at blive brugt som oplagringsplads og værkstedsbygninger for stadsingeniørens direktorat. Mange af de nuværende kontorer og værksteder er de samme som dengang, nogle lettere ombyggede. Her blev støbt betonfliser, der var tømmerlager, garage, maskinværksted, tromleskur, kontor, tømmerværksted, malerværksted, folkerumsbygning, målerhus, stenknuseranlæg, formandsskur og portnerhus. Op igennem det 20. århundrede blev størstedelen af bygningerne bevaret, dog med visse ændringer og moderniseringer. I 1940 byggedes et beskyttelsesrum pga. 2. verdenskrig.

I løbet af 2000'erne er flere af de gamle værksteder blevet ombygget til kontorer og mekanikerværksteder. Arbejdernes Andels Boligforening anlagde boliger her i 1993. Ragnhildgade er i høj grad domineret af AAB's store byggeri med 291 boliger. Der skal inden for de næste år bygges billige boliger på kommunens grund.

Ved nr. 2, hørende til Haraldsgården er der en køn annexbygning, der runder, er lys og luftig og har en fin tagterrasse.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Rovsingsgade

Rovsingsgade er en gade, der strækker sig over 1,3 km i Ydre Nørrebro- og Ydre Østerbro-kvartererne i København. Den forbinder Tagensvej og Lyngbyvej/Hans Knudsens Plads.

Gaden er navngivet efter lægen Thorkild Rovsing (1862–1927), som var en af sin tids ypperste kirurger, professor ved Københavns Universitet 1899-1924 og overkirurg ved Frederiks Hospital (Rigshospitalet) 1924-26. I en uges tid under Påskekrisen i 1920 var han desuden undervisningsminister i den kortlivede Regeringen Otto Liebe.

Rovsingsgade er en forlægnelse af den gamle jernbane, som i dag er blevet til Nørrebroparken og ligger på en skråning langs banearealerne og den gamle Lersø. Idet der er ret lav bebyggelse, er der nogle steder fine udsigter op mod Bispebjerg Hospital og Grundtvigskirken.

Rovsingsgade har været præget af industri, og det opgrænsende Haraldsgadekvarter blev udbygget i den første halvdel af 1900-tallet med en blanding af små og store produktionsanlæg og arbejderboliger. Området blev først fuldt udbygget omkring 1950. Industrien koncentrerede sig til områderne omkring Titanfabrikken og banelegemet langs Rovsingsgade.

Den største moské i Danmark, Hamad Bin Khalifa Civilasation Center, er beliggende i Rovsingsgade men med adresse til Vingelodden 1.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie

Noter 

Gader på Nørrebro
Gader på Østerbro