kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
C-VM i håndbold 1986 (kvinder)

C-Verdensmesterskabet i håndbold for kvinder 1986 var det første C-VM i håndbold for kvinder, og turneringen blev afviklet i byerne Sagunto, Mislata, Alicante, Denia, Valencia, Burriana og Castellon i Spanien i perioden 1. – 8. november 1986. De ti deltagende hold spillede om tre ledige pladser ved B-VM året efter.

Mesterskabet blev vundet af Østrig foran Danmark og Spanien, og dermed kvalificerede de tre hold sig til B-VM 1987.

Resultater

Indledende runde 

I den indledende runde var de ti hold opdelt i to grupper med fem hold. I hver gruppe spillede holdene alle-mod-alle, og de to bedste hold i hver gruppe gik videre til finalerunde om placeringerne 1-4. De resterende seks hold spillede videre i placeringskampene om 5.- til 10.-pladsen.

Gruppe A

Gruppe B

Placeringskampe

Finalerunde 

Finalerunden havde deltagelse af de fire hold, der sluttede på første- eller andenpladsen i de indledende grupper. Holdene blev samlet i en gruppe, hvortil resultater af indbyrdes opgør mellem hold fra sammen indledende gruppe blev overført, således at holdene ikke skulle mødes en gang til.

Kilder / eksterne henvisninger 
IHF – Women's World Championships C 
Women Handball World Championship 1986 Group C 

VM i håndbold
Håndbold i 1986
Kvindehåndbold
Gjemnessundbroen

Gjemnessundbroen er en hængebro som krydser Gjemnessundet mellem Gjemnes på fastlandet og Bergsøya i Møre og Romsdal fylke i Norge. Gjemnessundbroen  blev åbnet i 1992. I dag er broen  en del af Europavej E39.

I totallængde er den Norges længste hængebro (men ikke længst når det gælder enkeltspænd). Broen er 1.257 meter lang, hovedspændet er 623 meter, og gennemsejlingshøjden er 43 meter. Broen har 21 spænd.

KRIFAST 
Gjemnessundbrua er en del af «KRIFAST», som er navnet påfastlandsforbindelsen til Kristiansund. Krifast er en trekantforbindelse, hvor tre veje mødes på Bergsøya.  Bompenge finansierer en del af vejanlægget og bomstationen ligger på Bergsøya, i knudepunktet mellem disse tre veje. Efter planerne skal der betales bompenge frem til 2012 og derefter skal alle kunne køre gratis.

 Vejen fra øst, fra Tingvoll kommune går over Bergsøysundbrua og Straumsundbrua.
 Vejen fra Gjemnes i syd, går over Gjemnessundbrua.   
 Vejen fra Kristiansund i nord, går under Freifjorden i den undersøiske Freifjordtunnelen.

Ridekoloni 
Gjemnessundbrua har den næststørste ridekoloni i Møre og Romsdal og en af de største i landet. Hvert af brospændene er tæt besat med ridereder. Riden er en mågefugl der yngler i kolonier og bygger reder på stejle fjelde (fuglefjeld), på små bjerghyller, og de små fremspring på brospændet giver fine rugepladser for dem. 

Et stort problem er fugleklatter som tærer på betonen og skader den. Betonen bliver mere sårbar for saltindtrængning som giver rust i armeringen . Mange broer må repareres fordi det salte havvand trækker ind i betonen og får armeringsjernet til å ruste. 

Kolonien har været uønsket i flere år, men riderne har nægtet at forlade ynglepladsen. I stedet for at jage den væk, har vejvæsenet tilpasset broen til riderne så de kan yngle der. Broen er blevet spulet og rengjort, og en elastisk membran er lagt på betonen for at beskytte mod stofferne i fuglenes afføring.

Se også 
Bergsøysundbroen
Freifjordtunnelen

Eksterne kilder/henvisninger

 Tidens Krav 15.mars 2004
 NRK Norgesglasset 19.juni 2006
Side om Gjemnessundbrua 
Structurae om Gjemnessundbrua
Bilde av Gjemnessundbrua

Broer i Møre og Romsdal
Bergsøya (Gjemnes)

Bergsøya er en ø i Gjemnes kommune i Nordmøre, og ligger yderst i Sunndalsfjorden i Norge.

Bergsøya havde tidligere kun forbindelse til fastlandet med færge nogle gange hver dag. Efter at Kristiansunds fastlandsforbindelse, KRIFAST, blev åbnet i 1992 er Bergsøya blevet regionens trafikale knudepunkt. Bomstationen for KRIFAST er placeret på Bergsøya.

Fra Bergsøya går
 Freifjordtunnelen i retning mod Kristiansund.
 Gjemnessundbroen, en hængebro som går i retning mod Molde og Ålesund.
 Bergsøysundbroen, en flydebro som giver forbindelse fra Bergsøya til Aspøya og Tingvoll-halvøen.

Gjemnessundbroen og Bergsøysundbroen er del af E39, kystsvejen fra Kristiansand til Trondheim. Freifjordtunnelen er del af Riksvei 70 som går fra Kristiansund til Oppdal.

Øer i Møre og Romsdal
Gjemnes
4. etape af Post Danmark Rundt 2009

4. etape af Post Danmark Rundt 2009 er en rute på 110 km, der går fra Korsør til Køge. Etapen bliver kørt  1. august, samme dag som 5. etape. På etapen er indlagt en bakkespurt og en bonusspurt. Ruten starter i korsør og går igennem Sorø, Ringsted, Farendløse, Haslev, Dalby, Herfølge og ender i en hurtig rundstrækning i Køge.

Udgåede ryttere 
Nicki Sørensen, 
Daniel Lloyd,

Resultatliste

Bonus- og Bakkespurter

1. spurt (Søgade, Ringsted) 
Efter 41,2 km

1. bakke (Slagelse) 
Efter 11,0 km

Post Danmark Rundt 2009
5. etape af Post Danmark Rundt 2009

5. etape af Post Danmark Rundt 2009 er dette års Enkeltstartsetape. Rytterne bliver sendt ud på en 15,4 km lang rute, med start og mål i Roskilde. Ruten går igennem Svogerslev og Kattinge og ender igen i Roskilde. Etapen bliver kørt 1. august, samme dag som 4. etape.

Resultatliste 

Post Danmark Rundt 2009
Pave Urban 8.

Pave Urban 8. (5. april 1568 i Firenze, Italien – 29. juli 1644 i Rom, verdsligt navn Maffeo Virginio Barberini) var pave fra år 1623 til sin død i 1644.

Barberini stammede fra en velhavende, florentinsk købmandsfamilie. Som treårig mistede han sin far, men farbroren sørgede for hans uddannelse. Barberini gik på universitetet i Pisa og købte sig med støtte fra sin velstående farbror embeder ved pavens hof. I to perioder var han pavelig nuntius i Paris. Han blev kardinal i 1606. Konklavet, der valgte ham til pave sytten år senere, trak ud og var præget af flere kardinalers forsøg på at forgive hinanden. Selv blev Urban alvorligt syg og var overbevist om, at det skyldtes en buket forgiftede blomster, han fik sendt fra en af sine rivaler efter valget. Hans pavekroning måtte derfor udsættes.

I en alder af 55 år var han yngre end de fleste af sine forgængere. Han havde et hidsigt gemyt, han selv forsøgte at dæmpe ved åreladninger. I sine 21 år på pavestolen regerede Urban uden at tåle modsigelser, og når han en sjælden gang sammenkaldte kardinalkollegiet, sendte medlemmerne hyppigt afbud for at undgå at komme i konflikt med ham. Urban udnyttede det til at sikre slægtninge ikke mindre end 227 indbringende stillinger, hvad han på sit dødsleje nok udtrykte anger over, men døde uden at ordne. Under processen mod Galileo Galilei pressede han 22.juni 1633 Galilei til at afsværge sin teori om, at Jorden roterer om Solen. En bedre side var Urbans interesse for Roms forskønnelse. Kunstværker finansieret af ham blev prydet med de bier, man finder i Barberiniernes våbenskjold, og man finder Urbans bier overalt i Rom, ca. 10.000.

Udgifterne til kunstværkerne måtte befolkningen dog dele med ham, hvad der gav Urban tilnavnet papa Gabella (= Afgiftspaven). Da Urban udpegede Bernini til et nyt projektet med Trevi-fontænen, havde han indviklet pavestaten i en mængde krige, der havde tømt pengekassen. Fontænen måtte derfor finansieres af en afgift på vin. Urban gav også tilladelse til, at Cecilia Metellas gravmæle ved Via Appia blev plyndret. Det fremkaldte en storm af protester, og paven måtte opgive at plyndre Metellas grav. Vinskatten måtte romerne leve med, selv om det eneste, Bernini fik foretaget sig, var at flytte den gamle Trevi-fontæne 200 m til dens nuværende plads og rive nogle boliger ned, så Urban kunne se fontænen oppe fra Quirinalpaladset.

Ved sin død var Urban 8. så forhadt, at mængden angreb hans statue i Peterskirken og lagde et undervægtigt brød med en seddel med ordene Per grazia ricevuta (= For modtaget nåde) på hans kiste. Det er ellers den indskrift, de troende satte på votivgaver ved helgenbilleder i taknemmelighed over en helbredelse. Men her harcelerede de over, hvordan Urban havde snydt på vægten for at få penge til sine projekter.

Henvisninger 

Paver fra Italien
Personer fra Firenze
Paver fra barokken
Moseby (Vejle Kommune)

Moseby er en bebyggelse i Jelling Sogn i Jylland.

Lokaliteter i Vejle Kommune
Museumsbygningen

Museumsbygningen er en mindre, nyklassicistisk museumsbygning fra 1920 på Kastelsvej i København. Bygningen blev opført efter tegninger af Einar Madvig og Poul Methling til skibsreder og generalkonsul Johan Hansens store samling af billedkunst. I 1960'erne blev bygningen brugt som magasin for Statens Museum for Kunst. Fra 1997 til 2006 lagde det navn til et auktionshus, der formidlede salg af ældre og moderne billedkunst, kunsthåndværk og design, møbler, bøger m.m. Fra 2006 til 2008 blev virksomheden drevet af internetauktionshuset Lauritz.com. I 2013 blev bygningen overtaget af Banja Rathnov Galleri og Kunsthandel, der solgte kunst fra adressen frem til 2018. I 2018 flyttede Studio Oliver Gustav ind i bygningen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Østerbro
Grosserer-Societetet

Grosserer-Societetet i København blev oprettet i 1817 og bestod af samtlige dér bosatte grosserere. I 1987 blev foreningen afløst af Handelskammeret. (Societet udtales på dansk, ikke society.)

Dets anliggender blev ledet af en komité, hvis 13 medlemmer valgtes på Grosserer-Societetets årlige generalforsamlinger. Grosserer-Societetets komité repræsenterede handelsstanden lige over for regering og Rigsdag og var i det hele dens organ udadtil overalt, hvor det gjaldt at varetage dens særlige interesser. Komitéen førte tilsyn med Børsbygningen, som var ejet af Grosserer-Societetet, bestyrede de daglige børsmøder, afgav responsa over spørgsmål, hvis besvarelse krævede særlig handelskyndighed, den deltog i valget af Sø- og Handelsrettens medlemmer, afholdt mæglereksamen, medvirkede ved den officielle fastsættelse af vekselkursen og førte kontrol med Københavns Fondsbørs. Til komiteen var knyttet bedømmelses- og voldgiftsudvalg for kornhandelen, foderstofhandelen, frøhandelen og smørhandelen, samt et udvalg til fastsættelse af prisnotering for dansk smør. Siden 1888 udgav komiteen årligt en udførlig handelsberetning. Endelig bestyrede komiteen de Brock'ske Handelsskoler (se Niels Brock), et understøttelsesfond, til hvilket bl.a. de såkaldte spærrepenge afgives, samt et stort antal legater.

P.S. Krøyer har malet Societetets medlemmer, og Carl Nielsen har skrevet en kantate til det.

Kilder 
 Julius Schovelin, Fra Kongegunst til Selvstyre – Grosserer-societetet og dets komite 1797-1857, Grosserer-Societetets Komite, 1917.

Foreninger i København
Etableret i 1817
Ophørt i 1987
Simo Køppe

Simo Køppe (født 8. januar 1951) er en dansk psykolog og videnskabsfilosof. Han er professor i psykologi ved Københavns Universitet og medlem af Center for fænomenologisk psykologi og æstetik. Simo Køppe har haft stor betydning for den kritiske tænkning på psykologi på Københavns universitet.

Køppe er uddannet mag.art. i psykologi (1977) ved Psykologisk Laboratorium, Københavns Universitet, lic.scient. i biologi 1990 fra Københavns Universitet og blev i 2004 dr.med. på en disputats om neurosernes opståen og udvikling i 1800-tallet. Han er medlem af Videnskabernes Selskab.

Han har udgivet flere bøger om videnskabsteori herunder Virkelighedens Niveauer  fra 1990, hvor han præsenterer alternative teorier inden for fysik, biologi og neuropsykologi. Teorierne udfordrer det traditionelle naturvidenskablige verdensbillede, og de sættes i bogen ind i en videnskabshistorisk sammenhæng.

Derudover han har udgivet flere bøger om psykoanalyse herunder Freuds psykoanalyse og de to bind om Psykoanalysen efter Freud med Ole Andkjær. Ligeledes har Simo skrevet om det psykofysiske problem - altså sammenhængen mellem krop og bevidsthed eller materie og ånd.

Større publikationer 
 (med Ole Andkjær) Freuds psykoanalyse, Gyldendal 1983.
 Virkelighedens niveauer. De nye videnskaber og deres historie, Gyldendal 1990.
 (red., med Finn Collin) Humanistisk videnskabsteori, DR Multimedier 1995, 2. udgave 2006.
 (med Ole Andkjær) Psykoanalysen efter Freud, Gyldendal 1996.
 Neurosens opståen og udvikling i 1800-tallet, Bogforlaget Frydenlund 2004.
 (red., med Birgit Bork Mathiesen) Kroppen i psyken, Hans Reitzels Forlag 2004.
 Medforfatter på artiklen Measuring spatial proximity in mother-infant interaction: A kinematic approach for an examination of the effects of maternal postpartum depression, 2013.

Eksterne links 
 Simo Køppe: Det psykofysiske problem – superveniens og emergens. Kapitel i "Metodologiske indblik og udsyn", Forlag for Psykologisk Forskningsmetode, 2008. Bogen kan hentes gratis her.

Kilder og henvisninger

'

Professorer fra Københavns Universitet
Psykologer fra Danmark
Videnskabsteoretikere fra Danmark
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer i Kraks Blå Bog
Henning Helger

Henning Peter Hermann Helger (28. april 1912 i København – 16. juni 1989 i Charlottenlund) var en dansk arkitekt.

Han var søn af direktør Holger Helger og Erna Olga Marie Henriette f. Hermann-Petersen. Han blev student fra Ordrup Gymnasium 1930 og tog afgang fra Kunstakademiets Arkitektskole 1938. Han var medarbejder hos Palle Suenson; hos Kaj Gottlob 1938-40, og drev tegnestue med Ejner Graae fra 1952.

Han vandt Akademiets guldmedalje 1945, fik Zacharias Jacobsens legat 1946 og C.F. Hansen Medaillen 1938 (delt med Ejnar Graae), Københavns Kommunes diplom 1976; European Convention for Constructional Steelwork 1978 og Gentofte Kommunes Diplom 1980.

Helger blev gift 1. gang 4. juni 1936 i Skovshoved med Gerda Emilie Graae (9. december 1911 i København – 15. april 1982 i Charlottenlund), datter af fuldmægtig, senere sparekassedir. Erik Aage Graae og Elna Frederikke Andersen og 2. gang 16. marts 1985 i Ordrup med skolelærer, senere kordegn Gitte Margit Kamstrup, født Thomsen (30. april 1937) i Nørre Løgum, datter af gravemester Anton Andresen T. og Magda Christine Hansen. Han er begravet på Gentofte Kirkegård.

Værker

Sammen med Ejner Graae 
 Arkitekthytten, Bregnerød (1937, indvendig udsmykning af COBRA-kunstnere 1949, nedrevet, Cobra-loft nu på Sophienholm)
 Farum Skole, Farum (1952)
 Assurandørernes Hus, Amaliegade, København (1960)
 Ny Danskes Hus, Rådhuspladsen/Jernbanegade, København (1960)
 Bon Goût, Smedeland 38, Herstedøster (1965)

Andre 
 Hotel SAS Scandinavia, Amager Boulevard 70, Islands Brygge, København (1970-73, sammen med Bent Severin, senere ombygget)
 Glostrupcentret, Glostrup (1973, sammen med Thorkel Klerk og Bent Mackeprang)
 City 2, Tåstrup (1975, sammen med Jørgen Stærmose)
 Rosengårdscentret, Odense (1975, sammen med Jørgen Stærmose)
 Ældreboligerne Bagatelle, Jægersborg Allé, Gentofte (1978-79)
 Etageejendom Lille Fredensvej, Charlottenlund (1982)
 Klyngehuse Annettevej, Gentofte (1982)
Kædehuse Gartnervænget, Farum (1966-67)

Konkurrencer samen med Ejnar Graae 
 Skole i Holstebro (1947, 2. præmie)
 Administrationsbygning i Fredericia (1956, 2. præmie)

Kilder 
 Weilbachs Kunstnerleksikon 1994

Arkitekter fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1900-tallet
Modernistiske arkitekter
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Studenter fra Ordrup Gymnasium
Carl Wolmar

Carl Wolmar (25. september 1876 i Fredericia – 14. september 1957) var en dansk arkitekt.

Hans forældre var murermester Carl Martin Hansen og Marie Deleuran. Navneskift fra Carl Wolmar Hansen 1906. Wolmar kom i murerlære 1891 og blev svend 1895, gik på Odense Tekniske Skole 1898 og på Kunstakademiets Arkitektskole i København 1900-06. Han var ansat hos Richard Bergmann 1901-03 og Philip Smidth 1903-08. Han vandt Neuhausens Præmie 1909. 1904 var han i Tyskland og Italien.

Han var ansat i Stadsarkitektens Direktorat i København 1909-1920; i afd. for Stadens Bygningsvedligeholdelse 1920-1931; konstitueret chef sammesteds 1931-1934 og chef for Københavns Kommunes Håndværksafdeling 1934-1946.

Han blev gift 3. maj 1912 i Fjerritslev med Margrethe Poulsen (f. 7. februar 1886 i Thisted), datter af købmand Niels P. og Ingeborg Back.

Værker 
 FDBs bygninger (gl. hovedkvarter og isenkramafdeling), Njalsgade 15, Islands Brygge, København (1. præmie 1908, opført 1909 og 1913, sammen med Philip Smidth)
 FDBs Garveri i Roskilde (1919-20)
 Skotøjsfabrik, Guldfossgade 4, Islands Brygge, København (1919-20)
 Frøafdeling i Glostrup (1921)
 Ombygning af Silkegade 11, København (1924)
 Villaer

Kilder 
 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra Fredericia
Danskere i 1900-tallet
Nationalromantiske arkitekter
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Embedsmænd i København
Modtagere af De Neuhausenske Præmier
Ernst Klæbel

Ernst Hviid Klæbel (14. november 1917 i Kongens Lyngby – 31. juli 2009 i Holbæk) var en dansk erhvervsmand.

Han var uddannet cand.jur. og blev administrerende direktør for Politikens Hus i 1966, da han kom fra Industrirådet, hvor han var leder af organisationens juridiske afdeling. Han kendte kun lidet til bladdrift, men formåede ikke desto mindre at forvandle bladhuset, der da var i krise, til en økonomisk succes.

Ved sin tiltræden som administrerende direktør var aktieselskabets egenkapital nede på 13,8 millioner kroner. Da han forlod stillingen – for at blive formand for selskabets bestyrelse 20 år senere – var kapitalen på 216 millioner kroner. Ernst Klæbel var bestyrelsesformand indtil 1994. Da han gik, var kapitalen på 510 millioner kroner.

Eksterne henvisninger 
 

Erhvervsfolk fra Danmark
Jurister fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Kongens Lyngby
Nisan

Nisan er det israelitiske og babylonske års første måned. Navnet er babylonisk og fortrængte det ældre navn Abib.

Nisan svarer til slutningen af marts og begyndelsen af april.

Biblen foreskriver, at påsken fejres i Abib måned, lige som det syrnede brøds højtid - en højtid, der sjældent praktiseres længere i den moderne verden.

Kilder 
Salmonsens konversationsleksikon
Kirkeleksikon for Norden

Referencer 

Tidsenheder
Måneder
Murray Hamilton

Murray Hamilton (24. marts 1923 – 1. september 1986) var en amerikansk skuespiller.

Han medvirkede i sin karriere i en række TV-serier og spillefilm. Han var formentlig mest kendt for sin rolle som Mr Robinson i filmen Fagre voksne verden og som borgmester Larry Vaughn i filmen Dødens gab.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra USA
Morten Warmind

Morten Warmind (født 25. februar 1957) er en dansk religionssociolog, ph.d., som er lektor ved Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier ved Københavns Universitet, hvor hans primære forskningsområde er keltisk og nordisk religion. Arbejder derudover også indenfor hellenisme og religion i det moderne Danmark.

Publikationer i udvalg 
 (2005): Baha'i and globalisation, red. af Margit Warburg, Annika Hvithamar & Morten Warmind, RENNER studies on new religions / v. 7
 (2001): Keltiske guder og helte, Politikens Forlag (med bidrag af Flemming Kaul)
 (1999): Gennem regnbuefarvede briller, studiet af nye religiøse bevægelser, Armin W. Geerts og Ole Riis, med bidrag af Mikael Rothstein, Helge Kjær Nielsen, Morten Warmind, Gyldendal : i samarbejde med RENNER
 (1996): Politikens bog om myter, indledning; oversættelse og bearbejdelse af The dictionary of world myth
 (1995): From severed heads to valkyries, studies in the relationship between Celtic and Germanic religions and literatures, Ph.D. Afhandling, Københavns Universitet, Institut for Folkloristik
 (1989): Old var årle, Nordens gamle religioner; Aase Koefoed & Morten Warmind, Gjellerup & Gad

Referencer 

Religionsvidenskabsfolk
Nordisk religion
Faglitterære forfattere fra Danmark
Ansatte ved Københavns Universitet
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Jens Peter Schjødt

Jens Peter Schjødt (født 1952) (mag.art. & dr.phil.) er religionshistoriker og professor ved Afdeling for Religionsvidenskab og Arabisk – og Islamstudier på Aarhus Universitet. Han hovedforskningsområde er Nordisk religion, samt fænomenologi og komparative religionsstudier af indoeuropæiske religioner. Schjødts fokuserer i sin forskning hovedsageligt på mytologien funktion som kosmologisk forklaringsramme for mennesker. Jens Peter Schjødt forsvarede sin magisterkonferens (mag.art.) i 1980 ved Århus Universitet. I 1988 blev han ansat som adjunkt ved Afdeling for Religionsvidenskab, og udnævnt til lektor i 1990. Han blev tildelt doktorgraden (dr.phil.) i 2004, og i 2008 blev han udnævnt til professor samme sted.

Publikationer i udvalg 

 (2009): "Basic Traits in Religious World Views", i Østreng, W. (red.) Confluence, Centre for Advanced Study at the Norwegian Academy of Science and Letters, Oslo, s. 115-118.
 (2009): "Freyr and Fródi and Some reflections on Euhemerism", i Heizman, W. (red.) Analecta Septentrionalia, Walter de Gruyter, Berlin, New York, s. 567-579.
 (2009): "Kan myten være virkelighed?", i Ney, A., Jakobsson, Á., Lassen, A. (red.) Fornaldarsagaerne. Myter og virkelighed, 1 udg., Museum Tusculanums Forlag, København, s. 167-180.
 (2008): Initiation Between Two Worlds, Syddansk Universitetsforlag.
 (2008): "The Old Norse Gods", i Brink, S. (red.) The Viking World, Taylor & Francis, London and New York, s. 219-222.
 (2007): "Contemporary Research into Old Norse Mythology", i Hermann, P., Schjødt, J.P., Kristensen, R.T. (red.) Reflections on Old Norse Myths, Brepols Publishers, Turnhout, s. 1-16.
 (2007): "Hvad er det i grunden, vi rekonstruerer?", Religionsvidenskapeligt Tidsskrift, nr. 50, s. 33-45.
 (2007): "Ibn Fadlan's Account of a Rus Funeral: To What Degree Does it Reflect Nordic Myths?", i Hermann, P., Schjødt, J.P., Kristensen, R.T. (red.) Reflections on Old Norse Myths, Brepols Publishers, Turnhout, s. 133-148.
 (2007): "Ódinn, Warriors, and Death", i Quinn, J., Heslop, K., Wills, T. (red.) Learning and Understanding in the Old Norse World, Brepols Publishers, Turnhout, s. 137-151.
 (2007): Hermann, P., Schjødt, J.P., Tranum Kristensen, R. (red.) Reflections on Old Norse Myths, Brepols Publishers, Turnhout.
 (2004): Initiation, liminalitet og tilegnelse af numinøs viden. En undersøgelse af struktur og symbolik i førkristen nordisk religion, Det Teologiske Fakultet, Århus. DOKTORDISPUTATS
 (1999): Det førkristne Norden. Religion og Mytologi, 1. udg., Spektrum, København.
 (1994): Schjødt, J.P., Drobin, U., Pentikäinen, J., Steinsland, G., Sørensen, P.M. (red.), Myte og Ritual i det førkristne Norden. et symposium, 1. udg., Odense Universitetsforlag, Odense.
 (1994): Schjødt, J.P., Jensen, H.J.L., Suveræniteten, kampen og frugtbarheden. Georges Dumézil og den indoeuropæiske ideologi, Århus Universitetsforlag, Århus.

Referencer 

Religionsvidenskabsfolk
Nordisk religion
Faglitterære forfattere fra Danmark
Ansatte ved Aarhus Universitet
Dansksprogede forfattere fra Danmark