kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vera Stricker

Vera Lautrup født Stricker-Nielsen (4. juli 1935 på Frederiksberg – 10. september 1960 i Vanløse) var en dansk skuespiller. Hun fik sit gennembrud i filmen Natlogi betalt, hvor hun spillede en amerikanerpige. I december 1959 mistede hun sin mand gennem seks måneder i en bilulykke og blev alene med deres datter. Vera Stricker døde ulykkeligvis tre måneder før premieren på hendes sidste film.

Filmografi 
I sit korte liv nåede hun at medvirke i følgende film:
 Far til fire i sneen (1954)
 Natlogi betalt (1957)
 Englen i sort (1957)
 Krudt og klunker (1958)
 Det lille hotel (1958)
 Lyssky transport gennem Danmark (1958)
 Soldaterkammerater (1958)
 Ung kærlighed (1958)
 Soldaterkammerater rykker ud (1959)
 Soldaterkammerater på vagt (1960)
 Eventyrrejsen (1960)

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Kikongo (sprog)

Kongo-sproget eller Kikongo er et bantusprog, der tales af Kongo-folket i Republikken Congo, DR Congo og Angola.

Bantusprog
Sprog i Republikken Congo
Sprog i Den Demokratiske Republik Congo
Sprog i Angola
Sigfred Johansen

Sigfred Johansen (31. maj 1908 på Frederiksberg – 18. juli 1953 smst) var en dansk skuespiller.
Han var bror til den dansk-amerikanske pianist og komponist Gunnar Johansen (1906-1991)

Filmografi 

 Odds 777 (1932)
 De blaa drenge (1933)
 Nyhavn 17 (1933)
 De bør forelske Dem (1935)
 Bag Københavns kulisser (1935)
 Weekend (1935)
 Giftes-nej tak (1936)
 Flådens blå matroser (1937)
 Inkognito (1937)
 I dag begynder livet (1939)
 Pas på svinget i Solby (1940)
 Familien Olsen (1940)
 En pige med pep (1940)
 Tag det som en mand (1941)
 Tak fordi du kom, Nick (1941)
 Tante Cramers testamente (1942)
 Alt for karrieren (1943)
 Oktoberroser (1946)
 Hans store aften (1946)
 Soldaten og Jenny (1947)
 Hr. Petit (1948)

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer der har begået selvmord
Personer fra Frederiksberg
Kongo-folket

Kongo eller bakongo er en sammenfattende benævnelse på et antal bantutalende folkestammer, som lever som jordbrugere på begge sider af Congoflodens udmunding ved den afrikanske atlanterhavskyst. Sproget kaldes kikongo og tales af omkring 11 millioner mennesker.

Disse bor i landene Republikken Congo, Demokratiske Republik Congo og Angola, og dette har ført til ulige rørelser med formål at danne en særlig bakongo-stat. I tiden fra 1400-tallet til 1665 fandtes et kongerige, som tidligt kom under portugisisk indflydelse. Dette kristne riges hovedstad var (San Salvador) siden M'Banza Kongo.

Historie 

Det er yderst troligt, at Kongo-folket ankom til området før 500 f.Kr. som en del af en større bantu-migration. Social kompleksitet var formodentlig opstået i 200-talet i visse områder, hvor kikongo blev talt. I 1400-tallet beskrev europæiske ekspeditioner dem som splittede i en række riger, blandt andet Kongo, Ngoyo, Vungu, Kokango og andre på begge sider af Congofloden. I 1500-tallet opstod endnu et bakongorige, Loango, som beherskede en stor del af kysten nord for Congofloden.

Efter som den mest antropologisk udforskede del af bakongo er området, som koloniseredes af Frankrig og Belgien (Loango, Vungu og Niari Valley) er denne vel beskrevet og dens kultur ofte bedre præsenteret end andre dele af den totale, større kikongodel i området. Et af de centrale problemer med at forstå området er således at forbinde historiske dokumenter fra en mindre del af regionen til forskning gældende for en anden del inden for samme område.

Folkeslag i Afrika
Folkeslag i Angola
Folkeslag i Republikken Congo
Folkeslag i Demokratiske Republik Congo
Poul Helgesen

Poul Helgesen (født omkring 1485 i Varberg i Halland (nu Sverige)  – død efter 1534) var en dansk teolog, historiker og humanist. Han skrev Skibbykrøniken.

Liv og karriere 
Helgesen blev munk i karmeliterklosteret i Varberg. Hans mor var af svensk afstamning, men intet vides om faren. Han underskrev sig Paulus Heliæ, en latinsk udgave af hans navn.

I 1517 var han i Helsingør, hvor han indledte humanistiske studier og især blev optaget af Erasmus af Rotterdams skrifter. Allerede før Luther trådte frem, havde Poul Helgesen skarpt kritiseret misbrug i den katolske kirke. I 1519 blev han leder af karmeliternes kollegium i København og var forelæser ved universitetet. Han var påvirket af Luthers tanker og kom selv til at påvirke sine studenter med reformatorisk tankegods, så mange af dem senere blev foregangsmænd i den danske reformation. 

Efterhånden blev Poul Helgesen mere kritisk over for den lutherske lære og praksis og gav højlydt udtryk herfor, samtidig med at han bevarede sin kritiske holdning over for katolske misbrug. Det gjorde ham forhadt i begge lejre og skaffede ham øgenavnet "Poul Vendekåbe".

Han udgav flere bøger på dansk som Luthers "Bedebog". Han var en fremragende historiker, og på latin skrev han Skibbykrøniken, der især behandlede samtiden i stærkt polemisk form. Håndskriftet blev i 1650 fundet indmuret i Skibby Kirke i Horns Herred. 

Han optrådte på herredagen i København i 1530, hvor han især gik hårdt mod Hans Tausen, og det gentog sig i 1533. Nationalt og religiøst vendte han sig stærkt mod den senere Christian 3. og dennes holstenske følgeskab. 

Sidste gang, vi hører om Poul Helgesen, er i 1534, og han forsvinder sporløst ud af historien.

Kilder 
 Håndskriftet GKS 1551 4° på Det Kongelige Bibliotek Poul Helgensens teologiske optegnelsesbog i digital faksimile
 Samlede værker online og Forfatterportræt  på Arkiv for Dansk Litteratur

Se også 
 Bibelhumanisme

Danskere i 1500-tallet
Historikere fra Danmark
Teologer fra Danmark
Katolske præster
Personer i reformationen
Dansksprogede forfattere fra Danmark
San Jose (Californien)

San Jose er en by i den vestlige del af den amerikanske delstat Californien med 1.001.921 indbyggere i 2010. Byens navn betyder på spansk "Sankt Josef".

Byen er grundlagt i 1777 af spanierne og er administrativt centrum for det amerikanske county Santa Clara County. 

San Jose indgår i rækken af de sammenhængende bymæssige bebyggelser rundt om San Francisco Bugt og gennemskæres af Guadelupe-floden. Byen anses som hovedbyen for Silicon Valley og byens erhvervsliv er præget af en række højteknologiske firmaer. I området dyrkes endvidere en del frugt.

Personer fra San Jose
 Robin DiAngelo (1956-), forfatter
 Steve Wozniak, født i San Jose

Referencer

Eksterne henvisninger 

 sanjoseca.gov, Officielt website

Byer i Californien
Forstæder til San Francisco
Harre Herred

Harre Herred var et herred der ligger i den nordvestlige del af Salling, i det gamle Viborg Amt.
Det hed i Kong Valdemars Jordebog Hargæhæreth, og hørte i middelalderen til Sallingsyssel; Senere var det under Skivehus Len og fra 1660 Skivehus Amt. Herredets gamle tingsted menes at have ligget ved Tinghøj mellem Durup og Roslev. Herredet blev i 1688 sammenlagt med de andre herreder i Salling til en Jurisdiktion.

Harre Herred grænser mod øst til Nørre Herred, mod syd til Hindborg og
Rødding Herreder, mod vest og nord til Limfjorden (Lysen Bredning
med Harre Vig, Sallingsund
og Livø Bredning). Øen Fur mod nord hører til herredet.

I herredet ligger følgende sogne:
 Durup Sogn – (Skive Kommune)
 Fur Sogn – (Sundsøre Kommune)
 Glyngøre Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Harre Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Hjerk Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Nautrup Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Roslev Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Sæby Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Tøndering Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Vile Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Åsted Sogn – (Sundsøre Kommune)

Eksterne kilder og henvisninger 

  

Herreder i Viborg Amt
Østre Gasværk

Østre Gasværk på Østerbro i København, blev opført i 1878 som byens andet gasværk. Det efterfulgte således byens første gasværk, Vestre Gasværk, der ikke længere kunne følge med efterspørgslen.

Værket blev udvidet flere gange til firedobbelt kapacitet i årene 1883-1885 og 1894-1901. Det var i øvrigt under første udvidelse at gasværkets anden gasbeholder, som i dag huser Østre Gasværk Teater, blev bygget. Gasbeholderen, der blev tegnet af Martin Nyrop, er den eneste af gasværkets bygninger, der er bevaret i dag.

Østre Gasværk blev taget ud af drift i 1969, og i slutningen af 1980'erne blev det besluttet at grunden skulle renses, så der kunne bygges på området. Men det viste sig at grunden var så svært forurenet at man i stedet valgte at overdække området, så udsivende gasser kunne opfanges. I dag er der fodboldbaner på det meste af grunden.

Til gasværket hørte de såkaldte Ny Lægeforeningens Boliger, eller Lægeforeningens Arbejderboliger – arbejderboliger opført på Østerbrogade (dengang Strandvejen) ved gasværket 1878 efter tegninger af Vilhelm Klein. Boligerne blev revet ned i perioden 1956 til 1957, og erstattet af høje modernistiske blokke, der administreres af Lægeforeningen.

Kilde 
 

Østerbro
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Etableret i 1878
Ophørt i 1969
Gasværker i Danmark
Martin Nyrop
Hjerterfri

Hjerterfri er et kortspil for fire spillere, som spilles med et sæt almindelige spillekort uden jokere. Spillet er inkluderet i de fleste versioner af Microsoft Windows. Der spilles om points over flere runder (spil). Der er kun én vinder, nemlig den, der har færrest points, når den første spiller kommer på mindst 100 points. Deler to eller flere spillere samme antal laveste pointtal, er spillet uafgjort.

Hver spiller får 13 kort i hver runde, og de har deres pålydende værdi med esset som højeste kort. Kortene spilles et ad gangen, og der tages stik af den, der lægger det højeste kort i den spillede farve. Man skal bekende, hvis man kan – ellers er det tilladt at smide af (dog ikke tilladt at smide hverken hjerter eller spar dame af i første stik, hvor klør to er spillet ud). Der spilles ikke med trumf.

Første udspil skal foretages af den spiller, der har klør to, og vedkommende er tvunget til at spille dette kort ud. Til gengæld må de øvrige ikke kaste et pointsgivende kort (en hjerter eller spar dame) af i første stik. Udspil foretages derefter af den spiller, som har fået det sidst spillede stik.

Det er ikke tilladt at spille en hjerter ud, før hjerter er åbnet, dvs. at der har været en hjerter på bordet i forbindelse med afkast af et kort ved renonce. Undtaget er den situation, at dette ikke er sket, og man kun har hjerter tilbage på sin hånd, når man skal spille ud.

Efter hver runde opgøres der points ud fra de stik, man har taget, idet hvert kort af farven hjerter tæller 1 points, mens spar dame tæller 12 points. Hvis en spiller har alle hjerter og spar dame i sine stik, siges spilleren at have fået en samler, og de tre modstandere får hver 26 points.

Når kortene er delt ud, byttes der tre kort væk, og man modtager tre kort efter følgende regel:

 I første runde byttes tre kort til spilleren mod venstre, og der modtages tre kort fra spilleren på højre side.
 I anden runde byttes tre kort til spilleren mod højre, og der modtages tre kort fra spilleren på venstre side.
 I tredje runde byttes tre kort til spilleren overfor, og der modtages tre kort fra samme spiller.
 I fjerde runde sker der ingen bytning.

I femte runde byttes som i første runde og så fremdeles.

Der findes forskellige varianter af spillereglerne og pointgivningen.

Se også 
 Spil inkluderet i Microsoft Windows

Eksterne henvisninger

Kortspil
Windows-spil
Nintendo GameCube

Nintendo GameCube (japansk: ゲームキューブ Geemukyuubu) er Nintendos fjerde spillekonsol. Den gik under kodenavnet Dolphin, da den blev udviklet, og hører til i samme generation af konsoller som Segas Dreamcast, Sonys PlayStation 2, og Microsofts Xbox.

Nintendo GameCube er efterfølgeren til Nintendo 64, og den første konsol fra Nintendo, der ikke bruger Catridges, men i stedet mini-dvd'er.

Referencer

Ekstern henvisning 

 Nintendo GameCube – Officiel hjemmeside for Nintendo i Amerika
 Officiel hjemmeside for Nintendo i Danmark

GameCube
Skibbykrøniken

Skibbykrøniken er et latinsk håndskrift, som i 1650 blev fundet indmuret i apsis i Skibby Kirke i Hornsherred. 

Forfatteren er den reformkatolske teolog og humanist Poul Helgesen, som egenhændigt har skrevet krøniken. Værket behandler især forfatterens samtid fra omkring år 1500 til 1534, dvs. reformationens omtumlede periode, hvor striden rasede mellem kongemagt, adel, den katolske kirke og den fremstormende lutherdom. Skriftet regnes derfor blandt de mest værdifulde kilder til reformationstidens Danmark. Det er en levende og personlig beskrivelse af Det Stockholmske Blodbad (1520); Christian 2.s flugt (1523); Frederik 1.s indsættelse og forhold til Hans Tausen (fra 1526); lutheranernes storm på Vor Frue Kirke (3. juledag 1530) samt fængslingen af Christian 2. på Sønderborg Slot (1532). Poul Helgesen var en indædt modstander af "Christian Tyran", og spillede en vis rolle i Christian 2.s flugt fra Danmark. Som stejl modstander af lutheranismen var Helgesen også modstander af Frederik 1. og Hans Tausen.
Krøniken stopper midt i en sætning i 1534, mens Poul Helgesen var lektor ved Roskilde Domkapital. Hans lektorat medførte, at han også var kirkeværge for Skibby. Man ved ikke, hvem der har skjult håndskriftet, eller hvorfor det er sket, men efter reformationen i 1536 har det ikke været trygt at være i besiddelse af et skrift, hvor Frederik 1. omtales som "den kirkerøverske konge", og Hans Tausen som "dette utyske blandt alle udyr".  Krøniken måtte skaffes af veje, og er så blevet skjult i kirkens væg. I dag er det på Den Arnamagnæanske Samling i København.

Se også 
 Danske krøniker

Henvisninger

Ekstern henvisning 
 Krøniken i original m.m.
 Krøniken i original og dansk oversættelse

Krøniker fra Danmark
Krøniken
Efternavn

Efternavn er den del af en persons navn, som almindeligvis angiver familietilknytningen.

I Danmark står efternavnet (eller familienavnet) sidst i navnerækken, mens det i en række andre navnekulturer optræder som det første navn i navnerækken.

Hvor en person godt kan have flere fornavne eller flere mellemnavne er det i Danmark kun muligt at have ét efternavn. Et efternavn kan i nogen tilfælde dog godt bestå af to, tre eller fire navne (eller navnepræpositioner) der hører sammen enten forbundet med bindestreg eller blot som en helhed uden bindestreg mellem de enkelte led. En del af disse navneformer kommer til landet fra udlandet af, mens andre har historisk rod i Danmark. Bærere af flerleddede navne kan give disse navne videre til andre familiemedlemmer, eller vælge at bortkaste et eller flere af leddene i det flerleddede navn. Derimod er der den begrænsning, at den eneste type nydannede flerleddede navne, der er mulighed for at tage efter navneloven af 2005, er, når to navne, man i forvejen har ret til at tage som efternavn, forbindes med en bindestreg. Efternavne med mere end én bindestreg mellem navnene, som for eksempel navnet Krag-Juel-Vind-Frijs, er af historisk oprindelse, og kan kun tages indenfor den familie, der allerede bærer sådanne navne.

De første efternavnslignende navne var beskrivende – enten fagbetegnelser (Smed, Bonde, Møller) eller navne, der beskrev slægts- og boligforhold (Olesdatter, Østergård).

Efternavne i Danmark 

I 1526 påbød Frederik 1. at adelen skulle have faste efternavne.

Med navnelovene af 1828 og 1856 blev faste efternavne påbudt for alle.

Nyfødte skal senest 6 måneder efter fødslen navngives iht. Navneloven, sker det ikke før fristen udløber får barnet automatisk moderens efternavn, dog med visse undtagelser, f.eks. hvis et drengebarns mor har et patronym og hedder eksempelvis Haraldsdatter. Hvis barnet heller ikke har fået et fornavn straffes den eller de, der har forældremyndigheden med bøde iht. § 26 stk. 2.

Hvilken "gaard" er mest populær? 

I Danmark er efternavne med endelsen "gaard" og i mindre grad "gård" populære. De mest almindelige former er med verdenshjørner, fx Østergaard.

Ifølge Danmarks Statistik er Østergaard det mest udbredte med 10.164 personer, efterfulgt af Vestergaard med 9.079, Nørgaard 8.468 og Søndergaard med 7.792 personer. En anden form for Nørgaard, Nørregaard, er mindre populær og bæres af 1.166 personer.

Se også 
 Pigenavn (efternavn)
 Personnavn
 Fornavn
 Mellemnavn
 Latiniserede efternavne
 Egennavn

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Navne – Danmarks Statistik 
 28. februar 2013, videnskab.dk: Hvor stammer vores efternavne fra? 

 
Personnavne
Rinds Herred

Rinds Herred ligger i den nordøstlige del af det gamle Viborg Amt.

Herredet hed i Kong Valdemars Jordebog Rinshæreth hørte i middelalderen til Himmersyssel; Fra 1660 blev det en del af Hald Amt. Rinds Herred er det nordøstligste i amtet, og grænser mod syd til Nørlyng Herred, fra hvilket det skilles ved Skals Å, mod øst og nord til Randers Amt (Onsild Herred) og Aalborg Amt (Gislum Herred), hvor Lerkenfeld Å danner en del af grænsen; Mod vest grænser det til Limfjorden
(Lovns Bredning, Virksund og Hjarbæk Fjord). 

I herredet ligger følgende sogne:

 Fjeldsø Sogn – (Aalestrup Kommune)
 Gedsted Sogn – (Aalestrup Kommune)
 Hersom Sogn – (Møldrup Kommune)
 Hvam Sogn – (Aalestrup Kommune)
 Hvilsom Sogn – (Aalestrup Kommune)
 Klejtrup Sogn – (Møldrup Kommune)
 Lynderup Sogn – (Møldrup Kommune)
 Låstrup Sogn – (Møldrup Kommune)
 Roum Sogn – (Møldrup Kommune)
 Simested Sogn – (Aalestrup Kommune)
 Skals Sogn – (Møldrup Kommune)
 Testrup Sogn – (Aalestrup Kommune)
 Ulbjerg Sogn – (Møldrup Kommune)
 Vester Bjerregrav Sogn – (Møldrup Kommune)
 Vesterbølle Sogn – (Aalestrup kommune)
 Vester Tostrup Sogn – (Møldrup Kommune)
 Østerbølle Sogn – (Aalestrup Kommune)
 Aalestrup Sogn – (Aalestrup Kommune)

Eksterne kilder/henvisninger 
 

Herreder i Viborg Amt
Nørre Herred (Jylland)

Nørre Herred var et herred der ligger i den nordøstlige del af Salling, i det gamle Viborg Amt. Det hed i Kong Valdemars Jordebog Nørgæhæreth og hørte i middelalderen til Sallingsyssel; Senere var det under Skivehus Len og fra 1660 Skivehus Amt. Herredets gamle tingsted menes at have ligget ved en nu forsvundet høj på Junget Mark, men herredet blev i 1688 sammenlagt med de andre herreder i Salling til en Jurisdiktion.

Salling Nørre Herred udgør den nordøstlige del af Salling og grænser mod sydvest og vest
til Hindborg Herred og Harre Herred, mod nord og øst til Limfjorden (Livø Bredning, Risgårde Bredning, Hvalpsund og Skive Fjord).

I herredet ligger følgende sogne:

 Grinderslev Sogn – (Sundsøre Kommune)
 Grønning Sogn – (Sundsøre Kommune)
 Jebjerg Sogn – (Sundsøre Kommune)
 Junget Sogn – (Sundsøre Kommune)
 Lyby Sogn – (Sundsøre Kommune)
 Rybjerg Sogn – (Sallingsund Kommune)
 Selde Sogn – (Sundsøre Kommune)
 Thise Sogn – (Sundsøre Kommune)
 Torum Sogn- (Sundsøre Kommune)

Eksterne kilder og henvisninger 

  

Herreder i Viborg Amt
Ferruccio Lamborghini

Ferruccio Elio Arturo Lamborghini (28. april 1916 i Renazzo – 20. februar 1993 i Perugia) var en italiensk bilfabrikant og manden bag Lamborghini-mærket. Ferruccio Lamborghini startede med at producere og handle med traktorer.

Han startede først med at producere biler da han havde købt en Ferrari 250 GT, men var utilfreds med kvaliteten. Han tog til Modena for at snakke med Enzo Ferrari om problemet. Denne afviste Lamborghini, som derefter besluttede at gøre det bedre.

Kilder 

Erhvervsfolk fra Italien
Miklós Ybl

Miklós Ybl (født 6. april 1814, død 22. januar 1891) var en ungarsk arkitekt, der skabte bygninger i nyrenæssancestil. Blandt hans mest kendte værker er den kongelige opera i Budapest.

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Ungarn
Mór Than

Mór Than var en ungarsk kunstmaler (*19. juni 1828;†11. marts 1899). Han blev uddannet i Italien og Wien, men derudover modtog han påvirkninger gennem sit samarbejde med hjemlandets kunstnere. Hans værker er præget af en realistisk til tidlig impressionistisk stil. Emnerne var for det meste historiske begivenheder og portrætter, men han behandlede også mytologiske og fantasiprægede emner. Han udførte flere freskomalerier i større offentlige bygninger i Budapest.

Malere fra Ungarn
Károly Lotz

Károly Lotz (også Karl Anton Paul Lotz, 16. december 1833 i Bad Homburg vor der Höhe — 13. oktober 1904 i Budapest) var en tysk-ungarsk historie- og genremaler.

Lotz voksede op i Pest (del af det nuværende Budapest, hvor han begyndte sin kunstneriske karriere. Han flyttede senere til Wien, hvor han bl.a. blev kendt for sine portrætter og nøgenbilleder.

Han blev ansat som professor ved flere kunstakademier i Budapest og blev udnævnt til æresmedlem af Akademiet for malerkunst i Wien.

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra Tyskland
Vafþrúðnismál

I nordisk mytologi er Vafþrúðnismál (eller Vaftrudnersmål) det 3. digt  i den norrøne digtsamling Den ældre Edda og  er en samtale på vers mellem Odin og Frigg, der handler om Odins færd til jætten Vaftrudner for at få rede på, hvem af de to som er den klogeste. Digtet er blandt de 32 eddadigte i manuskriptet Codex Regius. Det regnes blandt kundskabsdigtene i Edda i modsætning til heltedigtene.

Eksterne henvisninger

Norrøne digte
H.V. Brinkopff

Henrik Vilhelm Brinkopff (30. juni 1823 – 15. maj 1900), dekorationstegner og arkitekt.

Brinkopff, der var født i København, var søn af instrumentmager og orgelbygger Heinrich Brinkopff og Marie, født Høygård. 1839 kom han i billedskærerlære, og efter at have nydt undervisning på kunstakademiet nedsatte han sig 1847 som billedskærer og forgylder i København. Fra 1869 til 1872 var han medindehaver af billedskærer- og forgylderfirmaet Brinkopff & Senhen. Efterhånden gik han imidlertid over til udelukkende at blive dekorationstegner i møbel- og bygningsfaget. 1880-1881 byggede han dernæst etablissementet National ved Vesterbros Passage (nu Vesterbrogade), 1884 indrettede han efter Christiansborg Slots brand Fredericiagadens kaserne (det gamle Landkadetakademi; nu Østre Landsret) til bolig for Rigsdagen, og 1885-1886 byggede han Cirkus på hjørnet af Jernbanegade og Farimagsgade. Han deltog i ordningen af en række udstillinger (Den nordiske Industri- og Konstudstilling i Kjøbenhavn 1872, den danske afdeling af verdensudstillingen i Wien 1873, den jyske udstilling i Århus 1876, den danske afdeling af udstillingen i Malmø 1881 og den danske industriafdeling af Den Nordiske Industri-, Landbrugs- og Kunstudstilling i Kjøbenhavn 1888). Nationalmuseets klunkehjem, en museumslejlighed som oprindeligt var bolig for grossereren Rudolph Christensen, blev ombygget og dekoreret af Brinkopff i 1890.
Fra 1880 ledede han også opstillingen af forevisningerne i Industriforeningen i København, i hvilken forenings repræsentantskab han havde sæde fra 1876. 23. oktober 1847 ægtede han Marie Frederikke Meyer, datter af hans første læremester, snedker og billedskærer J.C. Meyer. Hun døde 23. oktober 1864, og 7. juli 1866 ægtede han derpå Juliane Frederikke Eszlinger, datter af sæbefabrikant J.F. Eszlinger

Ekstern henvisning 
 Dansk Biografisk Leksikon om Henrik Vilhelm Brinkopff
 

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Historicistiske arkitekter
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Billedskærere fra Danmark
Påfugl

Påfuglen (Pavo cristatus) er en fasanfugl. Fuglen yngler i Indien, Pakistan og Sri Lanka, men er indført og udsat mange steder i verden. I Danmark fik et par fritgående påfugle på Sejerø deres første kuld kyllinger i foråret 1982, og der er nu en fast bestand på øen.

Den lever i skove, hvor den bygger reder på jorden. Hunnen lægger 4-8 æg. Påfuglen lever hovedsageligt af frø, men også af og til insekter og frugt.

Arten er mest kendt for hannens storslåede hale, et resultat af seksuel udvælgelse.

Påfuglen er Indiens og Pakistans nationalfugl.

Slægt 
Påfugle bruges også om hele fugleslægten Pavo. En anden påfugleart er grøn påfugl.

Se også 
 Påfuglen – et stjernebillede.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Pfaueninsel bei Potsdam

 
Fugle fra Sydasien
Grøn påfugl

Den grønne påfugl (Pavo muticus) er en fasanfugl. Den lever i det nordøstlige Indien og i Burma og østover til Java. Arten lever i skove, hvor den bygger reden på jorden, hvor hunnen lægger 4-8 æg. Den lever hovedsageligt af frø, men også insekter og frugt.

IUCN Rødliste - truede arter
Påfugle
Fugle fra Sydøstasien