kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Andreas Marschall

Andreas Marschall (født 15. november 1783 i Ternau (Ungarn), død 9. februar 1842 i Slesvig by) var pianofortefabrikant.

Han kom som snedkersvend til København 1810. I Tyskland havde han arbejdet hos forskellige pianoforte-instrumentmagere, og her tog han arbejde hos instrumentmager Peter Christian Uldahl. Men allerede 1812 etablerede han sig som selvstændig og vandt hurtig stor anseelse ved sine med stor omhyggelighed udførte pianoforter; navnlig var de taffelformede hans specialitet. Han var tillige den første, der her i landet anlagde en luftvarmeindretning med ventilation (1825-26); hans mål med den var at få træet til sine instrumenter tilstrækkelig tørt. 9. februar 1842 døde han på Sindssygeanstalten i Slesvig.

20. januar 1815 havde han ægtet Anna Marie Bagger (29. juli 1795 – 9. februar 1844).

Kilder 

 

Musikinstrumentmagere
Snedkere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Fabrikanter fra Danmark
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Frederik de Løvenørn

Frederik Poulsen de Løvenørn (6. maj 1715 i København – 15. oktober 1779) var en dansk adelsmand, søofficer og amtmand over Korsør og Antvorskov Amter.

Han blev født i København og var søn af Poul Vendelbo Løvenørn. Han udsendte i 1776 sin anonyme oversættelse en komedie af den franske forfatter Philippe Néricault Destouches til dansk. 

Han fik en karriere i marinen, og blev i 1739 kaptajn, 4. marts 1740 kommandørkaptajn, 26. november 1746 deputeret i Søetatens General-Kommisariat og etatsråd, og konferensråd 15. september 1747.

Løvenørn var gift med Frederikke Sophie von Holsten (1718-1774), med hvem han havde fire børn:
 Sophie Magdalene de Løvenørn (født 25 august 1741, død 2. september 1786)
 Ingeborg Dorothea de Løvenørn (født 31 juli 1744, død 30. september 1814)
 Poul de Løvenørn (født 11. august 1751, død 16. marts 1826) 
 Anne Sophie de Løvenørn (født 1759, død 30.1.1801) gift 19.9.1783 med Ivar Christian Lasson.

Oversættelser 
 Des Touches: Den givte Philosoph eller Ægtemanden, som blues ved at være det. Comoedie i fem Acter. oversat af efter Fransken IAS. Des Touches Le philosophe Marié . 1776. 
 Marc-Antoine Legrand, Den Blinde klartseende (opført i 1751). Aldrig trykt.

Henvisninger

Kilder 
 Skeel.info: Frederik de Løvenørn (1715-1779) 
 Holger Ehrencron-Müller, Forfatterlexikon omfattende Danmark, Norge og Island indtil 1814, bind V, s. 266-267.

Frederik
Amtmænd fra Danmark
Søofficerer fra Danmark
Oversættere fra Danmark
Personer fra København
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kollegiedeputerede fra Danmark
Konferensråder fra Danmark
Johnny Knox

Johnny Knox (født 3. november 1986 i Houston, Texas) er en tidligere amerikansk fodbold-spiller, der i tre sæsoner var wide Receiver for NFL-holdet Chicago Bears.

Eksterne henvisninger 
 

Amerikansk fodbold-spillere fra Texas
Amerikansk fodbold-spillere fra Chicago Bears
Personer fra Houston
Andreas Lous

Andreas Lous (3. oktober 1728 – 17. juli 1797) var en dansk søofficer, søn af navigationsdirektør Lorentz Lous (1678-1741) og Ambrosie, født Brinck (død 1773) og bror til Christian Carl Lous.

Lous var blev sekondløjtnant i flåden 1749, premierløjtnant 1755, kaptajnløjtnant 1757, kaptajn 1763, kommandørkaptajn 1769, kommandør 1781, kontreadmiral 1790. 23. december 1796 fik han sin afsked som viceadmiral. Lous, der har indlagt sig stor fortjeneste ved opmåling af de danske farvande og ved ordningen af landets lodserier, blev 1760 ansat som lodskaptajn over Dragørs og Dvalegrundenes lodser; omtrent samtidig begyndte han på sine opmålinger og fortsatte med disse i en række år; han har tegnet og udgivet søkort over de danske farvande lige fra Gedser til Nordsøen. 1768 forestod han desuden anlægget af fyret ved Nakkehoved, to år senere installerede han fyret på Kronborg. 1775 underlagdes det helsingørske lodseri ham også, og han fik derved titel af overlods.
 
Ved siden af denne virksomhed har Lous også været beskæftiget med forskellige andre hverv: 1756 førte han tilsyn med Dokken, 1776 arbejdede han for General-Toldkammeret, 1785 ledede han opmudringen af Kalundborg Havn, 1788-90 var han hvervningschef og indtrådte samtidig i en kommission til anlæg af Helsingørs havn, 1790 var han medlem af en anden kommission til oprettelse af en dansk-holstensk skærflåde, to år senere organiserede han sammen med to andre søofficerer postbesørgelsen over vandet; desuden blev Lous benyttet som medlem af adskillige krigsretter. Som skibschef blev Lous også en tid lang jævnlig anvendt: foruden på opmålingstogterne var han således 4 gange chef for linjeskibe, deriblandt 1780 for Prins Frederik, som i september strandede og ødelagdes ved Kobbergrunden. Krigsretten, der i den anledning nedsattes, frikendte dog Lous, hvorimod forskellige af officererne fik ikendt større eller mindre straffe. 

På sine ældre dage blev Lous svagelig, hvorfor han også 1795 fik assistance fra den senere så bekendte Poul Løvenørn. Ved sin udtrædelse af den aktive tjeneste fik han som anerkendelse for sit virksomme liv tilladelse til, så længe han levede, at beholde sine indtægter fra de lodserier, der havde været ham underlagte. Lous var to gange gift: 1. (8. oktober 1763) med Christine, født Weggersløff (død 1777, 36 år gammel), datter af stiftsprovst i Christiania Gunder Weggersløff, 2. (1778) med Dorothea, født Jensenius, datter af etatsråd Carl Jensenius.

Kilder 

 

Admiraler fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Hans Rantzau (1693-1769)

Hans rigsgreve Rantzau (14. august 1693 – 15. januar 1769) var en holstensk godsejer, gehejmeråd og overpræsident (borgmester).

Hans Rantzau var søn af gehejmeråd Christian Rantzau til Salzau, Rastorf og Ascheberg og Margrethe Rantzau, fødtes 14. august 1693, blev ved faderens død 1704 arving til Ascheberg med Lindau, beskikkedes 1718 til landråd og udnævntes til kammerherre. Med brødrene Christian til Rastorf og Ditlev til Oppendorf lod han sig 1728 optage i Rigsgrevestanden for eventuelt at kunne gøre fordring på det sekvestrerede Grevskab Rantzau. Efter Christian VI's tronbestigelse sendtes han som envoyé til London, men kaldtes allerede 1732 tilbage. 1744 udnævntes han til gehejmeråd og var 1746-49 overpræsident i Altona. 1731 blev han hvid Ridder og 1767 Ridder af Elefanten.

På sit gods Ascheberg foretog Rantzau flere betydningsfulde og på hans tid her hjemme ukendte forbedringer, der blev et forbillede for de senere landboreformer. Han udstykkede hovedgårdsjorderne og afskaffede alt hoveri, hvorved hans undersåtter "fra et elendigt Samfund af Tyve og Kjeltringer bleve til et mønsterværdigt Samfund af frie, dygtige og velhavende Bønder". Rantzau døde 15. januar 1769.

Han ægtede 1716 Margrethe Hedevig baronesse Brockdorff (1702-1741), datter af generalløjtnant
Schack baron Brockdorff og Charlotte Sophie Frederikke f. von Vittingnof. En af hans sønner var Schack Carl Rantzau.

Godsejere fra Slesvig og Holsten
Gesandter fra Danmark
Hans 03
Grever fra Tyskland
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Personer i oplysningstiden
Gehejmeråder fra Danmark
Bøvling Amt

Bøvling Amt blev oprettet 1662 og ophørte 1793. Amtstuen var i Ringkøbing. Fra 1671 blev amtet ofte forenet med Lundenæs Amt.

Amtet bestod af 5 herreder:
 Ginding Herred
 Hind Herred med købstaden Ringkøbing
 Skodborg Herred med købstaden Lemvig
 Ulfborg Herred
 Vandfuld Herred

Amtmænd 
 1664 – 1671: Henrik Ruse
 1749 – 1773: Peter de Albertin
 1773 – 1794: Kristian Frederik Hansen

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Danmarks amter (1662-1793)
Lundenæs Amt

Lundenæs Amt blev oprettet 1662 og ophørte 1793. Amtstuen var fra 1671 i Ringkøbing (Bøvling Amt).

Amtet bestod af 5 herreder:
 Bølling Herred
 Hammerum Herred
 Hjerm Herred
 Nørre Horne Herred, kaldet Nørre Herred
 Øster Horne Herred, kaldet Øster Herred

Amtmænd 
 1662 – 1663: Hans Schack
 1749 – 1773: Peter de Albertin
 1773 – 1794: Kristian Frederik Hansen

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Danmarks amter (1662-1793)
Skanderborg Amt (1662-1793)

Skanderborg Amt blev oprettet 1662 og ophørte 1793.

Amtmænd 

 1778 – 1799: Hans Løwenhielm Bülow

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Danmarks amter (1662-1793)
Munke Mose

Munke Mose er en park i det centrale Odense.

Odense Kommune købte området i 1881 af Munke Mølles fabrikker, for at friholde det for bebyggelse. I 1894 fik Odense Boldklub en bane i området. Omdannelsen i 1912 af Munke Mose til en bypark, blev finansieret af L. Chr. Dæhnfeldt. I parken findes i dag en statue af Dæhnfeldt.

Langs Odense Å, der løber gennem parken, kan man fra Munke Mose gå ad stier til Fruens Bøge hhv. Vollsmose. Med udgangspunkt i Munke Mose, sejler Odense Aafarts turbåde i sommerhalvåret ad åen til Odense Zoo og Fruens Bøge.

Referencer 

Haveanlæg i Odense
Kisserup

Kisserup er et stednavn, der findes flere steder:

 Kisserup (Kisserup Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Kisserup Sogn, Lejre Kommune

 Kisserup Kirke – kirken i Kisserup
 Kisserup Sogn – det omgivende sogn
 Kisserup T – et nu nedlagt trinbræt på Nordvestbanen

 Kisserup (Udby Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Udby Sogn, Holbæk Kommune
 Kisserup Strand – et sommerhusområde herved
Regierungsbezirk Freiburg

Regierungsbezirk Freiburg er et af fire  Regierungsbezirke  i den tyske delstat  Baden-Württemberg.

Geografi 
Regierungsbezirk Freiburg ligger i den sydvestlige del af  Baden-Württemberg og hed indtil 31. december 1972 Regierungsbezirk Südbaden. Mod syd grænser den til Schweiz, mod vest til Elsass i Frankrig, mod nord til Regierungsbezirk Karlsruhe og mod øst til Regierungsbezirk Tübingen. Den nuværende udstrækning blev fastlagt ved forvaltnings- og områdereformen i 1973.

Inddeling 
Regierungsbezirk Freiburg er inddelt i: 
 Tre Regioner
 Ni Landkreise og  Stadtkreis Freiburg 
 301 byer og kommuner, herunder en  Stadtkreis og 19 Große Kreisstädte 

Regionerne med deres Stadt- og Landkreise:
Region Hochrhein-Bodensee
 Landkreis Konstanz (KN)
 Landkreis Lörrach (LÖ)
 Landkreis Waldshut (WT)
Region Südlicher Oberrhein
 Stadtkreis Freiburg im Breisgau (FR)
 Landkreis Breisgau-Hochschwarzwald (FR)
 Landkreis Emmendingen (EM)
 Ortenaukreis (OG)
Region Schwarzwald-Baar-Heuberg
 Landkreis Rottweil (RW)
 Schwarzwald-Baar-Kreis (VS)
 Landkreis Tuttlingen (TUT)

De 19 Großen Kreisstädte (store kreisbyer):
 Achern
 Donaueschingen
 Emmendingen
 Kehl
 Konstanz
 Lahr/Schwarzwald
 Lörrach
 Oberkirch
 Offenburg
 Radolfzell am Bodensee
 Rheinfelden (Baden)
 Rottweil
 Schramberg
 Singen (Hohentwiel)
 Tuttlingen
 Villingen-Schwenningen
 Waldkirch
 Waldshut-Tiengen
 Weil am Rhein

Regierungsbezirke i Tyskland
Lemvig flyveplads

Lemvig Flyveplads (ICAO: EKLV) er ejet af Lemvig Kommune og administreres af Lemvig svæveflyveklub. Den er beliggende 2,7 NM syd for Lemvig  med højden 100 fod/ 30 meter over havet. Der er en meget god græsbane på 742 x 30 meter med orienteringen 08/26.

Flyvepladsens historie 
Få dage efter Danmarks besættelse i april 1940 meddelte tyskerne de lokale danske myndigheder, at der skulle anlægges flyveplads på et ca. 600 ha. stort område syd for Rom kirke. Arbejdet begyndte allerede samme år med svært entreprenørmateriel bragt op fra Tyskland og tog i 1941 form. Der kom 2 kæmpemæssige græslandingsbaner, masser af betonrullebaner, depoter, skydebane, barakker, garager, 24 camouflerede felthangarer skjult bag høje jordvolde, ammunitions- og benzindepoter, antiluftskyts m.v. De 43 stk. betonbunkere blev først bygget i årene 1943-44.

Flyvepladsen fungerede kun som reserveflyveplads, idet der i 1942 blev anlagt den noget større flyveplads ved Grove, – i dag kendt som Karup flyveplads. Krigen igennem var der døgnberedskab, men kun 2 større operationer fandt sted, begge i forbindelse med konvoj-beskyttelse eller konvoj-angreb.

Rullebaner, maskingevær- og mandskabsbunkere m.v. kan fortsat ses i området. Få hundrede meter vest for flyvepladsen ligger hospitalsbunkeren. Den blev bygget i 1943-44 og var den største med i alt 21 rum fordelt på 2 etager. Hospitalet var kun beregnet til at skulle tages i brug i forbindelse med egentlige kamphandlinger og har derfor aldrig været i funktion. Der er i dag installeret lys og opsat plancher om flyvepladsområdet i og umiddelbart efter krigens tid. 

Efter krigens afslutning blev området brugt som flygtningelejr. Mere end 11.000 flygtninge boede gennem flere år i den pigtrådsindhegnede lejr, der i denne periode rent faktisk udgjorde amtets trediestørste by. 
En stor del af området blev efterfølgende udlagt til landbrugsformål. I den nordligste del måtte heste og kreaturer vige, da der sidst i 60´erne først kom motorfly og dernæst svævefly. 	

I foråret 1974 blev den nuværende bane anlagt, og man søgte om godkendelse som offentlig flyveplads.

Eksterne henvisninger 
 Lemvig Svæveflyveklub og Lemvig flyveplads
 Lemvig Turistbureau 

Lufthavne i Danmark
Flyveplads
Peter Matthias Stolpe

Peter Matthias Stolpe (18. november 1832 i København – 2. juni 1918 på Frederiksberg) var en dansk litteraturhistoriker.

P. Stolpe var født i København. Han blev student i 1850 og var siden tilknyttet forskellige institutioner under Finansministeriet. 1901 gik Stolpe af. Han var da kontorchef i Statsgældskontoret.

Foruden nogle mindre artikler, hvoraf særlig kan fremhæves en om skuepladsen for Ludvig Holbergs Kilderejsen, der med rette henlægges til Vartov-kilde ved Strandvejen , har Stolpe udgivet et vigtigt litteraturhistorisk værk: Dagspressen i Danmark, dens Vilkaar og Personer indtil Midten af 18. Aarh.. (1—4, 1878-82). Værket blev genudgivet i fotografisk optryk i 1977 og er stadig det grundigste værk om dansk dagspresse fra dennes begyndelse indtil 1750'erne.

Stolpe blev Ridder af Dannebrog 1887 og Dannebrogsmand 1898.

Han er begravet på Solbjerg Parkkirkegård.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Dagspressen i Danmark, alle fire bind i to filer findes på Internet Archive (vælg "All files:HTTP" for den fulde PDF-fil i hvert link).

Litteraturhistorikere fra Danmark
Pressehistorikere fra Danmark
Kontorchefer fra Danmark
Personer fra København
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Riddere af Dannebrog
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Pinball Fantasies

Pinball Fantasies er et pinballspil til Amiga, udviklet af Digital Illusions CE i slutningen af 1992, som en efterfølger til Pinball Dreams. En yderligere efterfølger blev udgivet i 1995 under navnet Pinball Illusions.

Referencer 

Computerspil fra 1992
Amiga-spil
DOS-spil
SNES-spil
Game Boy-spil
Nokia Sports Tracker

Nokia Sports Tracker er et stykke software til Symbian Series 60 telefoner (specielt dem der indeholder GPS faciliteter såsom den populære Nokia N95, eller bluetooth-telefoner med mulighed for brugen af en bluetooth-kompatibel GPS-modtager) der sætter brugeren i stand til at holde styr på deres ruter, hastighed og tider i sportsaktiviteter som f.eks. løb, jogging or cykling.

Funktioner 
 Holder styr på distance, hastighed, tid og rute
 Upload ruter til et tilhørende website, så de kan deles med andre brugere
 Automatically associates photos and videos taken during a trip with its route details
 Skridttæller på telefoner med en accelerometer-sensor.
 Facebook integration
 Energiforbrug
 Overvågning af hjertefrekvens. Polar for Nokia overvåger hjertefrekvensen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sports Tracker Beta 
 ZDNet review 
 Engadget review 

Mobilsoftware
Skridttæller

Skridttæller eller pedometer er et mekanisk eller elektronisk måleinstrument som tæller antal skridt brugeren går. En skridttæller kan måle aktivitetsniveau både under træning og i hverdagen og bliver ofte brugt for at motivere til øget fysisk aktivitet eller mere motion.

Det anbefales, at man hver dag går 10.000 skridt for at have en aktiv livsstil. Det svarer til omkring 8 km eller godt over en times gang. Vil man gå ned i vægt, skal man op på 15.000 til 20.000 skridt hver dag.

Skridttællere kan i dag være indbygget som en funktion i andre typer bærbar elektronik som MP3-afspillere og mobiltelefoner.

Skridttællere indbygget i elektroniske apparater

Apple iPod Nano 
5. generation iPod Nano fra Apple inheholder et integreret pedometer.

Nike&iPod 
Apple og Nike, Inc. tilbyder produktet Nike+iPod Sports Kit. Kittet bruger en sensor placeret i brugerens sko, som kommunikerer med en trådløs modtager i MP3-afspilleren. Denne modtager træningsinformationer såsom tid, distance, og kalorieforbrug.

NTT DoCoMo Fujitsu Pedometertelefon 
Dette er den første integrerede telefon med et pedometer der virker 24/7 og tæller skridt ligesom et Omron pedometer. Sensoren er lavet af ADI. Dette håndset blev introduceret i Japan i 2004 og der er solgt mere end 3 million enheder.

Nokia 5500 Sportstelefon 
The Nokia 5500 sportstelefon bruger en indbygget 3 akse MEMS inerti-sensor til at opfange hvor mange skridt brugeren tager. Pedometerprogrammet holder styr på antallet af skridt, tiden, og distancen. Dog kan applikationen ikke køre uafbrudt da den dræner telefonens batteri.

Nokia Sports Tracker 
Nokia Sports Tracker indeholder et pedometer, der virker sammen med Nokia Symbiantelefoner med et accelerometer. Accelerometere er inkluderet i telefonerne for at gemme den korrekte orientering på fotos og for at forbedre gps positioneringsfunktionen.

Nokia Skridttæller 
Nokia Step Counter er en gratis applikation, tilgængelig på Nokia Beta Labs , der virker på en lang række N-Series Nokia mobiltelefoner. Pedometerapplikationen holder styr på antallet af skridt, tiden og distancen. Applikationen kan køre hele dagen da den ikke dræner batteriet nævneværdigt.

Sony Ericsson W710 walkmantelefon, W580 walkmantelefon 
Sony Ericsson W710 og W580 walkmantelefoner bruger en indbygget 2 akse MEMS inerti-sensor til at opfange hvor mange skridt brugeren tager. W710 er en flip-telefon og viser brugerens skrridt på det eksterne display. W710 skal være lukket for at kunne tælle skridt. Når skridttælleren er aktiveret, tæller den opfangede skridt i løbet af dagen, og ved midnat gemmer den tælleren i en dag-til-dag historie og nulstiller tælleren.

Eksterne kilder/henvisninger 

Træningsudstyr
Måleinstrumenter
Silkeborg Papirfabrik

Silkeborg Papirfabrik har alle dage været et pulserende centrum i Silkeborg. I 1844 sluttede man overenskomst om udnyttelse af vandkraften i Gudenåen og om køb af arealer til opførelse af en papirfabrik. Brødrene Christian og Michael Drewsen ønskede at flytte Danmarks papircentrum fra Strandmøllen ved Mølleåen nord for København til Silkeborg ved Gudenåen. Michael Drewsen var den af brødrene, som kom til at stå for den daglige drift i Silkeborg. Samme år indstiller rentekammeret til kongen, at der oprettes en handelsplads, og den 7. januar 1846 forelå den kongelige resolution hertil.

Efter datidens målestok var den et gigantisk industriprojekt med moderne maskiner, som ved hjælp af vandet fra Gudenåen omdannede gamle klude til det fineste hvide papir. Kvaliteten var så høj, at Nationalbanken i halvtreds år brugte papir fra Silkeborg Papirfabrik til danske pengesedler.

H.C. Andersen var en hyppig gæst hos direktør Drewsen. Forfatteren var dybt fascineret af kludebunkernes forvandling og lod sig inspirere til flere eventyr. Blandt andet ”Laserne”, hvori han lader en dansk og en norsk las diskutere kulturer.

Silkeborg Papirfabrik lukkede i 2000, men sjælen fra den gamle fabrik lever videre i bygningerne, der i dag rummer Jysk Musikteater, biograf, hotel, restaurant, spillested m.m.

Op ad kedelbygningen står fabrikkens imponerende skorsten, tegnet af arkitekt Anton Rosen, og opført i 1903. Skorstenen var dengang Danmarks højeste. Der er indrettet pejs i bunden af det enorme murstensbyggeri, som i dag er en markant del af loungeområdet i spillestedet Kedelhuset. Også hoteldelen har et kendetegn, nemlig vandtårnet, der rager op i midten af bygningen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Henton Ejendomme's hjemmeside om Papirfabrikken 

Papirfabrik
Danske virksomheder etableret i 1844
Ophørt i 2000
Papirfabrikker i Danmark
Gudenå
Papirfabrik
Albert Nicolai Schioldann

Albert Nicolai Schioldann (født 21. januar 1843 i København, død 23. februar 1917) var murermester og justitsråd, der grundlagde Schioldanns Stiftelse i København for de midler, han havde tjent som bygmester. Han var meget optaget af at hjælpe de døve. (Han havde en døv søn, assistent i Københavns kommune Ove Schioldann)

Han var søn af arkitekt og murermester J.N. Schioldann og hustru f. Christensen. Han var inspektør ved Kronprins Frederiks og Kronprinsesse Louises Stiftelse, medlem af bestyrelsen for Arbejdshjemmet for døvstumme Piger og for Døvstummeforeningen af 1866, æresmedlem af Døvstummeforeningen af 1866, i kirkebestyrelsen for De Døvstummes Menighed og formand for bestyrelsen for Schioldanns Stiftelse. Han var Ridder af Dannebrog.

Det antages at Schioldannsvej i Charlottenlund (ved Ordrup Station) er opkaldt efter ham, selvom han vist ingen lokal tilknytning havde. Måske har han købt grunden og udstykket den.

Schioldann optrådte også som arkitekt; således har han fx tegnet den italienskinspirerede Villa Bell Mare, Strandvejen 255 i Skovshoved, opført 1889 for fabrikant Theodor Neubert.

Schioldann var gift med Frederikke Christiane f. Meyer.

Noter

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910

Legatstiftere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Erhvervsfolk fra Danmark
Filantroper fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Frimurere fra Danmark
Murere fra Danmark
Justitsråder fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Julius Schiøtt

Julius Frederik Schiøtt (født 14. december 1856 i Horsens, død 16. juli 1910 på Frederiksberg) var en dansk administrerende direktør for Zoologisk Have.

Schiøtt var søn af murermester J.P. Schiøtt, blev student fra Horsens lærde Skole 1874, cand.mag. i fransk 1880, var stifter og redaktør af ugebladet Nordstjernen 1884-96, sekretær i Industriforeningen 1894, redaktør af Frem fra 1897 og administrerende direktør for Zoologisk Have fra 1900 indtil sin død 1910.

Han var medstifter af og kasserer for Studentersamfundets aftenundervisning, medlem af hovedbestyrelsen for Den danske Turistforening og formand for sammes sjællandske afdeling samt formand for Selskabet for Psykisk Forskning. Han blev Ridder af Dannebrog 1905.

Han er begravet på Solbjerg Parkkirkegård.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910
 Carl Th. Jørgensen, Julius Schiøtt - Horsensianeren der blev Københavns populæreste mand, 1958.

Eksterne henvisninger 
 

Riddere af Dannebrog
Foreningsformænd fra Danmark
Erhvervsfolk fra Danmark
Personer fra Horsens
Journalister fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
København Zoos direktører
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Tidligere folketingskandidater fra Det Radikale Venstre
Lærere fra Danmark
Pacifister fra Danmark
Litteraturkritikere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Slaget om vestlige Hubei

Slaget om vestlige Hubei (traditionel kinesisk: 鄂西會戰; forenklet kinesisk: 鄂西会战; pinyin: È Xī Huìzhàn), var en af de 22 større sammenstød mellem Den nationale revolutionshær og Kejserlige japanske hær under den 2. kinesisk-japanske krig. Det var et af de fire store slag der fandt sted i Hubei. Slaget resulterede i en strategisk kinesisk sejr, selvom de mistede flere styrker end japanerne.

Slag i 2. kinesisk-japanske krig
Levende Vand

Levende Vand er et dansk, kristent, økumenisk tidsskrift, der udkommer fire gange om året. Tidsskriftet blev startet i 1980'erne som et katolsk tidsskrift for åndelig vejledning og sjælesorg, men blev i 2004 økumeninsk. Tidsskriftets redaktør er katolske Grethe Livbjerg, der i mange år har arbejdet med retræter og åndelig vejledning. Tidsskriftet har en økumeninsk referencegruppe bestående af præster fra de fleste danske kirkesamfund, lige fra frikirken til den ortodokse kirke.

Tidsskriftets mål er at forene kirkerne gennem at søge tilbage mod de kilder, som alle kristne har til fælles, dvs. kirkefædre, den monastiske tradition, de  økumeniske konciler osv. Tidsskriftet ønsker at dykke dybere ned i den teologi og åndelig vejledning som prægede kirkens første tid, mens den stadig var én.

Tidsskrifter fra Danmark