kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hjemmehjælp

Hjemmeplejen er en offentlig service til borgere, der har behov for hjælp til personlig pleje og/eller praktiske opgaver i hjemmet. De ansatte, der udfører dette arbejde, benævnes i daglig tale sosu’er.

Hjemmeplejens arbejde består hovedsageligt af at sørge for at borgeren som er visiteret her til, får mad og væske, hjælp til personlig hygiejne (bad, bleskift, tandbørstning  m.v) medicingivning, medicindispensering, sårpleje, og i livets slutning - pleje af døende borger i eget hjem. 

For at kunne få hjemmepleje skal man visiteres af kommunen. Som led i visitationen bliver det afklaret, hvorvidt behovet er midlertidigt eller varigt. Den varige hjemmepleje forudsætter en permanent nedsat funktionsevne. 
Hjemmeplejen er betalt over skatten.  
Borgeren kan selv vælge, om vedkommende vil have hjemmepleje udført af kommunen eller af en privat aktør.

Ordningen blev etableret i 1958 og erstattede husmoderafløsningsordningen, der blev indført i 1949. Den politiske hensigt bag hjemmeplejen var et ønske om at ældre kunne leve længst muligt i eget hjem. Idet det betyder lavere belastning af plejehjem og sygehuse så man samtidig muligheden for at høste en samfundsøkonomisk gevinst. I første omgang var det ikke krav, at de som varetog hjemmeplejen var uddannede, men med Lov om social bistand fra 1974 blev uddannelsen gjort obligatorisk.

I dag er de medarbejdere, der udfører hjemmepleje oftest sosu-hjælpere, SOSU-assistent, plejehjemsassisteter, sygeplejersker - og enkelte ufaglærte.

Kilder og eksterne henvisninger 

 A Nyt om arbejdsliv: Handlingsrummet for en fleksibel og interaktiv arbejdsmodel i hjemmehjælpen 

Etableret i 1958
Danmarks politik
Sygepleje
Ketchupeffekt

Ketchupeffekt er en virkning, der først viser resultater sent. Begrebet referer til oplevelsen med ketchupflasker af glas: Først kommer der ikke noget ud af flasken, men så vælter det ud med ketchup. Denne egenskab hos ketchup skyldes at viskositeten afhænger af udstrømningshastigheden - ketchup er en ikke-newtonsk væske, som bliver mere letflydende ved omrøring.

Se også
 Dominoeffekt
 Sneboldeffekt

Referencer

Idiomer
Metaforer
Rugiatu Kallon

Rugiatu "Rugi" Kallon født 1993 er en dansk tidligere atlet som var medlem af Københavns IF frem til 2014 derefter i en kort tid i Sparta Atletik inden hun stoppede.

Kallon blev 2010 som 17-årig sølvmedaljevinder ved de dansk indendørs mesterskaber på 60 meter. Ved de danske ungdoms mesterskaber 2010 vandt hun 100 meter på den personlige rekord tid 12,10, blot 0,08 sekunder fra den danske ungdomsrekord.

Kallon trænedes af Christian Trajkovski.

Danske mesterskaber 
  2011 60 meter indendørs 7,71
  2011 200 meter indendørs 25,91
  2011 4 x 200 meter-indendørs 1,44,45
  2010 100 meter 12,43
  2010 60 meter indendørs 7,72
  2010 4 x 200 meter indendørs 1,53,57

Personlige rekorder 
 60 meter: 7,66 Malmø 29. januar 2011
 100 meter: 12,10 (+1,7) Glostrup Stadion 4. september 2010
 200 meter: 25,42 (0,0) Glostrup Stadion 5. september 2010
 200 meter-inde: 25,61 Sparbank Arena i Skive 19. februar 2010
 Længdespring: 5.33 (+1.3) Lyngby Stadion 1. maj 2010
 Længdespring-inde: 5.55 Sparbank Arena i Skive 6. februar 2010

Eksterne henvisninger 
 Statletik.dk – Profil – Rugiatu Kallon
 Det danske 4x100 m kvindehold 2011 Sara B Svendsen, Sara Petersen, Anna Olsson og Rugiatu Kallon

Atleter fra Københavns IF
Atleter fra Sparta Atletik
Sprintere fra Danmark
Glidebaneargumentet

Glidebaneargumentet er en argumentationsform, hvor man påstår, at et fører til noget andet, ofte uden tilstrækkeligt at begrunde årsagssammenhængen mellem de to begivenheder. Ofte præsenteres følgevirkningen som en uundgåelig konsekvens af den første tilstand, der isoleret set virker ganske uskyldig. Begrebet refererer til et rutschebane, som man ikke kan komme af, når først man er om bord. Det anvendes ofte i den offentlige og politiske debat som forsøg på at afskrække. Glidebaneargumentet efterfølges undertiden af et retorisk spørgsmål i stil med "hvad bliver det næste?". 

Et eksempel på glidebaneargumentet:
 

Baggrunden for glidebaneargumentet er ofte frygt, fordomme eller tiltro til en autoritet. Glidebaneargumentets årsagssamenhæng kan umiddelbart synes korrekt. I eksemplet ovenfor ville anvendelse af salamimetoden netop betyde, at en smule mere overvågning på sigt vil føre til meget mere overvågning. Eksemplet er ikke perfekt, idet taleren faktisk godtgør, at der allerede er sket øget overvågning. 

Glidebaneargumentet anvendes særligt i moralske, etiske, principielle og kontroversielle spørgsmål som f.eks. rusmidler, abort, ytringsfrihed eller aktiv dødshjælp.

Kilder og eksterne henvisninger
 Om glidebaneargumentet i Den Store Danske

Referencer

Logik
Retorik
Danmark ved vinter-PL 2010

Danmark deltog med tre atleter i to sportsgrene ved vinter-PL 2010 i Vancouver fra 12. til 21. marts. Det danske PL-holds chef de mission var Michael Møllgaard Nielsen og Marianne Maibøll var fanebærer.

Sportsgrene 
Deltagere i følgende sportsgrene:

Langrend 
 Marianne Maibøll, kørestolsbruger.
 nr. 10 ud af 12 i 10 km – LW 11,5 – på 35:36,00 min.
 nr. 13 ud af 16 i 5 km – LW 11,5 – på 17:35,2 min.
 nr. 11 ud af 15 i 1 km sprint – LW 11,5 – på 2:47,87 min.

Skiskydning 
 Anne-Mette Bredahl, Blind & Visually Impaired.
 nr. 8 ud af 11 i 3 km B1 på 14:41,20 min.
 nr. 7 ud af 9 i 12,5 km B1 på 53:23,4 min.
 Monica Berglund , seende guide for Anne-Mette Bredahl.

Referencer

Eksterne henvisninger
 Det danske hold til De Paralympiske Vinterlege er sat
 Vancouver 2010 – Paralympic Games – Jeux Paralympiques 
 Disabled Cross Country Classification 

Sport i 2010
Vinter-PL 2010
2010
Anja Kickbusch

Anja Kickbusch (født 18. maj 1978 i Herning, Danmark) er en odenseansk musiker med en kandidatgrad i musik fra Det Fynske Musikkonservatorium. Hun har været aktiv som skuespiller i teater og udendørsteater.

Hun udgav 2012 et album ved navn Don't Pretend. Kickbusch skriver sange der i udgangspunktet blander rock, folk, indie og jazz.

Hun optræder sammen med sit band, der består af Steffen Nordenstam, Jesper Kristoffersen, Theis Juul Langlands og Morten Christian Haxholm Jensen.

Diskografi
 2012 Don't Pretend

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside

Musikere fra Danmark
Personer fra Herning
Markuskirken

Markuskirken (egentlig Sankt Markus' Basilika, officielt Basilica Cattedrale Patriachale di San Marco a Venezia) er en romerskkatolsk domkirke i Venedig. Den er opført i byzantinsk-gotisk stil og er et af byens kendteste vartegn. Sammen med det nærliggende Dogepalads, det fritstående klokketårn Markustårnet og den af disse tre bygninger omkransede Markusplads udgør Markuskirken et kulturelt centrum for Venedig og udgjorde til 1797 det administrative kernepunkt i Republikken Venedig. Dens mange forgyldte byzantinske mosaikker ligger til grund for dens kaldenavn Chiesa d'Oro (Guldkirken). Opførelsen af kirken påbegyndtes i 832 og afsluttedes i 1617. Kirken er 76,5 m lang, 62,5 m bred og der er fem kupler med 28 m indvendig højde og 43 m udvendig højde.

Markuskirken er hovedsæde for ærkestiftet i Venedig, som egentlig har titel af patriarkat, idet Markuskirken ifølge katolsk tradition huser de jordiske rester af evangelisten Markus. 
Kardinal Francesco Moraglia har været Venedigs patriark siden 2012.

Historie 

Markuskirken er udbygget adskillige omgange. Den første Markuskirke var en slags kapel bygget i Dogepaladset i 828 for at huse liget af Sankt Markus, som venetianske købmænd antagelig netop havde bragt til Venedig fra Alexandria. I 832 byggedes en ny Markuskirke, denne gang på kirkens nuværende plads. Denne kirke blev brændt ned under et oprør i 976 og genopbygget i 978. I 1063 lod man den ombygge for at gøre den til en basilika. Den blev indviet i 1094. Samme år blev liget af Markus antagelig genopdaget af doge Vitale Faliero Dodoni, og man bragte det til den nye basilika, hvor det er blevet opbevaret siden.

Over de næste århundreder blev især kirkens udsmykning jævnligt udbygget og forskønnet, blandt andet med friser og kapitæler, som venetianske købmænd medbragte fra handelsrejser i Asien.

Kirker i Venedig
Hug!

Hug!  var et dansk tidsskrift "for kultur og politik", der udkom i 66 numre i 1974-1997.

Den første årgang blev udgivet af Samleren, resten af Tiderne Skifter.

Referencer 

Tidsskrifter fra Danmark
Etableret i 1974
Ophørt i 1997
Kommunisme i Danmark
Politiske tidsskrifter
Vægtafgift

Vægtafgift er en afgift, som  1910-1997 blev pålagt biler indregistreret i Danmark. Afgiften blev indført, da biler var en begyndende belastning på vejene, og den kom til for at lette udgiften til udvikling og vedligeholdelse af vejnettet. 

Navnet kommer af, at afgiftstørrelsen bestemmes af vægten på den enkelte bilmodel: Jo tungere bil, desto større afgift. Det var (og er) netop de tunge køretøjer, som giver den største belastning af kørebanens belægning.

Afgiften reguleredes også efter brændstoftypen, idet fx dieseldrevne køretøjer har en højere afgift end benzindrevne.

Afgiften blev afløst af den "grønne" ejerafgift, som udelukkende reguleres efter et fastsat brændstofforbrug. Biler,  produceret før afgiftens indførelse, fortsatte med at blive beskattet alene ved vægtafgift.

Kilder/henvisningen 
 SKAT - Vægtafgiftsloven 
Skatteministeriet - Brændstofforbrugsafgiftsloven 
Afgifter
Carl Julius Malmquist

Carl Julius Malmqvist (16. juni 1819-4. august 1859) var en dansk militærmusiker, komponist og kordirigent.

Efter at have modtaget nogen undervisning i valdhorn blev Carl Malmquist som 15-årig ansat som militærmusiker. Ved selvstudium i klaver, guitar og musikteori skabte han sig derefter en karriere som komponist og kordirigent. Han skrev en række mandskorsange og en del enstemmige sange, men også egen musik og arrangementer af andres musik til diverse teaterforestillinger. Under 1. Slesvigske Krig var han general de Meza behjælpelig med at notere nogle af dennes kompositioner. Kort før sin død komponerede han på en symfoni, hvoraf 2 satser blev opført i Tivoli.

Musik (ikke komplet) 
 Kong Valdemars vilde Jagt (mandskor)
 Sang på Sundet (mandskor)
 Sjömandens Farväl (mandskor)
 Opsang i Spillet (mandskor)
 Rosenknoppen (sang)
 O var jeg kammen i dit hår (sang)
 Hvor tindrer nu min stjerne (sang af Chr. Winther)
 Huldrebakken (scenemusik)
 Mer end Perler og Guld (scenemusik)
 Hyldemor (scenemusik)
 Kjærlighed uden Strømper (scenemusik)
 Den graa Paletot (scenemusik)
 En Nat i Roeskilde (scenemusik)
 Fra store og lille Strandstræde (scenemusik)
 Ikke en smule jaloux (scenemusik)
 Peer kommer hjem (scenemusik)
 Et vidunder (scenemusik)

Kilder m.m. 
 H.V. Schytte: Nordisk Musiklekskon (1888)
 Indspilning af en af sangene
 Noder til ”Nøkken” – sang fra ”Huldrebakken”

Komponister fra Danmark
Perry McCarthy

Perry McCarthy (født 3. marts 1961 i London) er en engelsk formel 1-kører, som var testkører i det britiske tv-program Top Gear.

Eksterne henvisninger 

Formel 1-kørere fra Storbritannien
Von Dü

Von Dü er et dansk ska/reggae-band, der blev etableret i foråret 2007. De spillede på Roskilde Festival 2009. Deres debutalbum, Tak til de gamle, blev udgivet den 29. april, 2010.

Bandet opstod i miljøet omkring den danske ska-scene. Von Dü spiller grundlæggende reggae præget af en del dancehall breaks, og har i forskellige sange også elementer af ska, hiphop, funk og disko.

Von Dü's tekster har været genstand for en del debat. Op til bandets anden koncert blev de fulgt af et filmhold og da resultatet af dette blev lagt på YouTube blev bandets tekster/musik udsat for livlig debat på reggae-/dancehall-forummet dancehall.dk. I forbindelse med Von Dü's pladedebut blev teksterne omdrejningspunkt for DR Kulturs og DR P1s dækning af udgivelsen. Von Dü's lyrik behandler mange forskellig emner fra de mere alvorlige om bandekrig og incest til de noget lettere om glæden ved det kolde bord og tomme lommer. Disse emner bliver dog ofte behandlet temmelig satirisk og med underforstået ironi, hvilket har givet anledning til bl.a. førnævnte fokusering, men er dermed også blevet et særkende for bandet.

Medlemmer 
 Bjørn Hardenberg (Trommer)
 Emil Fredberg Stricker (Guitar og kor)
 Laurits Trier Hansen (Percussion og kor)
 Morten Nygaard (Vokal)
 Mads Peter Steenstrup (Trompet og kor)
 Ole Hylling (Trækbasun og kor)
 Oliver Grønne (Bas og kor)
 Tobias Steinmann (Altsaxofon og kor)
 Troels Kjær (Keyboards)

Diskografi

Studiealbum 
 Tak Til De Gamle (2010)
 Sommer i Danmark (2011)
 Beskidte Tanker (2012)
 Bankende Hjerter (2016)
 Engangsliv (2023)

Demo/EP 
 Smag(sp)røven (2009)
 Sommer I Danmark (2011)
 Sexy Slange - EP (2012)
 Fred i Stormen - EP (2015)

Single 
 "Voksentøj" (2011)
 "Sommer I Danmark (Radio Edit)" (2012)
 "Sexy Slange" (2012)
 "Du En Pige" (2014)
 "Fred i Stormen - EP" (2015)
 "Et Aftryk" (2015)
 "Genstart" (2015)

Referencer 

Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra Danmark
 
Reggaemusikere
Musikgrupper fra 2007
Korskro

Korskro er en bebyggelse ved Esbjergmotorvejen øst for Esbjerg Lufthavn. Stedet fik sit navn fra "Korskroen", som lå hvor hovedvej 1 og hovedvej 11 tidligere krydsede hinanden. Krydset var frem til åbningen af motorvejen et af Jyllands mest trafikerede.

Umiddelbart syd for bebyggelsen er der over motorvejen en fordelerring (afkørsel 73), som Primærrute 11 passerer gennem og hvor Primærrute 30 ("Tingvejen") starter.

Kroen blev lukket i midten af 1980'erne og henlå derefter i mange år som en faldefærdig ruin, indtil den i 2018 blev revet ned. Stedet er i dag mest kendt for benzintanken "Shell Korskro" med tank, trucktank, cafeteria og vaskehal. Derudover findes motorcenteret Korskro banen, som er tilholdssted for Esbjerg Motorsport.

Senest har bioenergivirksomheden Nature Energy syd for motorvejen bygget et stort biogasanlæg, der primært producerer biogas af gylle.

Der er planer om etableringen af et større transportcenter øst for Tingvejen ved navn Route 66.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Ingolf Mortensen: Fra Tudegaarden til Korskroen   
 Esbjerg Motorsport Autos hjemmeside
 Esbjerg Motorsport Autos side om Korskrobanen
 Vestjysk Motocross Clubs hjemmeside
 Motorsporten.dks side om Korskrobanens historie

Lokaliteter i Esbjerg Kommune
Lithiumbatteri

Et lithiumbatteri er et ikke-opladeligt (primær) batteri, der har lithium metal eller lithiumforbindelser som anode. Afhængig af design og kemiske forbindelser der anvendes, kan lithiumceller producere spændinger fra 1,5 V til ca 3,7 V, altså op til over det dobbelte af spændingen på et almindeligt zink-brunsten eller alkalisk batteri. 

Et lithiumbatteri kan levere forholdsvis høj strøm i et godt stykke tid. Lithiumbatterier bruges til mange formål, heriblandt fjernstyringer til modelhobby, elektriske biler og andre bærbare elektroniske apparater eftersom de er meget lette og kan holde i længere tid end andre primærbatterier.

Se også 

Der findes også genopladelige lithiumbatterier, som disse:
 Lithium-jern-fosfat-akkumulator
 Lithium-ion batteri

Elektriske batterier
Ove Balthasar Bøggild

Ove Balthasar Bøggild (16. maj 1872 i Jetsmark ved Brønderslev – 13. november 1956 i København) var en dansk mineralog.

Bøggild blev student fra Aalborg Katedralskole 1890, studerede naturvidenskabelige fag, blev cand. mag. 1896 og knyttedes samme år som assistent til universitetets mineralogiske museum; 1904 ansattes han tillige som docent ved den polytekniske læreanstalt og udnævntes 1912 til professor mineralogiæ ved universitetet og direktør for Mineralogisk Museum, hvilket han var indtil 1942.

Bøggild har navnlig studeret grønlandske mineraler og har foretaget undersøgelser på Færøerne, i Grønland og på de dansk-vestindiske øer; desuden har han berejst dele af Europa og Canada. Af de talrige mineralogiske og krystallografiske arbejder, han offentliggjorde, kan navnlig fremhæves Mineralogia Groenlandica (København 1905), Krystallo­grafi og Mineralogi samt Den vulkanske Aske i Moleret (1918).

Han var medlem af Kommissionen for Ledel­sen af geologiske og geografiske Undersøgelser i Grønland fra 1913 og blev med­lem af Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab 1919.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1949

Mineraloger fra Danmark
Ansatte ved Danmarks Tekniske Universitet
Professorer fra Københavns Universitet
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Museumsfolk fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Alumni fra Københavns Universitet
Studenter fra Aalborg Katedralskole
Johan Georg Holstein

Johan Georg (von) Holstein (16. februar 1662 i Mecklenburg – 26. december 1730) var en dansk statsminister. Han var en søn af Johan v. Holstein til Möllenhagen og Spech (1618-1675) (moder: Margrethe v. Restorff) og (~ 1647) Sophia Hedevig v. Petersdorff (Stettin 1629-Dobbertin 1693).

Ligesom sin slægtning Ulrik Adolf Holstein, den senere storkansler, søgte han ansættelse i Danmark, hvor så mange mecklenburgske adelsmænd har fundet vej til lykken,
og gennem forskellige hofstillinger nåede han snart ind på embedsbanen. Efter en tid lang
at have været ansat i Oldenburg blev han 1706 deputeret i Finanserne og endelig (1712) medlem af konseilet, en post, han bevarede lige til sin død, altså ind i Christian VI's Tid. Desuden var han præses for Missionskollegiet.

I sine forskellige stillinger viste han sig som en duelig og pligtopfyldende embedsmand, men
nogen betydelig kraft var han ikke. Han skildres i sine senere år som en alvorlig, pålidelig mand med sans for åndslivet i forskellige retninger; i religiøs henseende stod han pietismen nær. Nogen fremtrædende rolle kom han egentlig kun til at spille under de sidste år af den store nordiske Krig. Forgæves havde han i 1709 kæmpet imod, at Danmark kastede sig ind i krigen.

Senere var han en virksom deltager i de bestræbelser, der gik ud på at skille Rusland fra Danmark, og synes at have været tsar Peters bitreste fjende i Frederik IV's råd. I steden for forbundet med Rusland hævdede han nødvendigheden af en nøje tilslutning til England, der alene vilde kunne sikre Danmark en varig besiddelse af den gottorpske del af Slesvig. Den efter 1719 indtrædende svingning i Danmarks politik viste, at hans anskuelser, der fandt støtte hos de fleste af Frederik IV's rådgivere, havde vundet kongens bifald.

Han er begravet i Sankt Petri Kirke.

Eksterne henvisninger 
 Biografi i Dansk biografisk Leksikon
 

Johan Georg
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Kollegiedeputerede fra Danmark
Medlemmer af Gehejmekonseillet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Gehejmeråder fra Danmark
Roforeningen Kvik

Roforeningen Kvik er Nordens, Danmarks og Københavns første roklub. Roklubben blev grundlagt i 1866. Gennem årene har roklubbens bådehus ligget flere forskellige steder i Københavns Havn. Siden 1940'erne har Roforeninge KVIK haft klubhus ved Svanemøllen på Østerbro i København. Klubben havde i 2005 ca. 700 medlemmer, heraf ca. 150 ungdomsroere. Kvik uddanner hvert år et antal roere både til motionsroere og kaproere. Roere fra Kvik har gjort sig gældende ved olympiader og internationale mesterskaber.

Eksterne henvisninger 
Klubbens hjemmeside

Roklubber i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Idrætsklubber på Østerbro
Etableret i 1866
Sportsklubber i Danmark
Tris-(2-carboxyethyl)fosfin

tris-(2-carboxyethyl)fosfin (også kendt som TCEP) er en reduktant, der ofte bruges i biokemien og molekylærbiologien. Det er ofte tilberedt og anvendt som hydrochlorid-salte. TCEP er også tilgængeligt som en stabil opløsning med neutral pH.

Brug 
TCEP er ofte brugt som reduktionsmiddel for at bryde disulfidbindinger inden for og mellem proteiner som et forberedende skridt til gelelektroforese.

Sammenlignet med de to mest almindelige stoffer, der anvendes til det samme formål (dithiothreitol og β-mercaptoethanol), har TCEP fordelene ved at være lugtfri, et mere kraftfuldt reduktionsmiddel, et irreversibelt reduktionsmiddel, mere hydrofil og mere modstandsdygtigt over for oxidation i luften. TCEP reducerer ikke metaller, der bruges i affinitets-kromatografien.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Mere information og reaktionsskemaer

Carboxylsyrer
Fosforforbindelser
Cameron Crowe

Cameron Bruce Crowe (født 13. juli 1957 i Palm Springs, Californien, USA) er en amerikansk manuskriptforfatter og filminstruktør. 

Crowe indledte sin karriere som skribent, bl.a. for musikbladet Rolling Stone, og skrev manuskript til Amy Heckerlings populære ungdomsfilm Fast Times at Ridgemont High (Øl, fis og rockmusik, 1982). Han instruktørdebuterede med ungdomsfilmen Say Anything... (Alle elsker Lloyd, 1989), som blev et gennembrud for John Cusack og Ione Skye. Singles (1992) var et fængslende gruppeportræt af unge amerikanere. Han har siden lavet Jerry Maguire (1996) med Tom Cruise og Cuba Gooding Jr. i hovedrollerne, og Almost Famous (2000; Oscar for bedste originale manuskript) med Kate Hudson.

Han har siden 1986 været gift med Nancy Wilson, guitarist i rockgruppen Heart.

Udvalgt Filmografi

Instruktion 
 Alle elsker Lloyd (1989)
 Singles (1992)
 Jerry Maguire (1996)
 Almost Famous (2000)
 Vanilla Sky (2001)
 Elizabethtown (2005)
 We Bought a Zoo (2011)
 Aloha (2015)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra USA
Manuskriptforfattere fra USA
Filmproducere fra USA
Personer fra Californien
Oscar for bedste originale manuskript
Storblomstret kodriver

 
Storblomstret kodriver (Primula vulgaris) er en 10-30 cm høj urt, der ligner hulkravet kodriver, men kronen er to til fire centimeter i diameter, bladene afsmalner jævnt mod basis og blomsterstilkene er over tre gange så lange som bægeret. Den vokser på fugtig muldbund i skove. Frøene har myrelegeme, så de bliver spredt af myrer.

Beskrivelse 
Storblomstret kodriver er en flerårig, urteagtig plante med rosetstillede blade. Mange dele af planten (bladribber, bladrande og blomsterstængler f.eks.) er dækket af korte hår. Bladene er smalt ovale eller omvendt ægformede med uregelmæssige, afrundede takker langs randen. Oversiden er rynket og lyst græsgrøn, mens undersiden er endnu lysere.

Blomstringen foregår i april-maj, hvor de korte blomsterstængler bærer en endestillet stand med ca. 20 blomster. Blomsterne er regelmæssige og 5-tallige med en sambladet bæger og en krone, der danner et sammenvokset rør med frie flige. Blomsterne er lysegule, men bliver grønlige hen mod visningstidspunktet. Frugterne er kapsler med mange, sorte frø.

Rodsystemet består af en kort jordstængel og et trævlet rodnet. Planten danner mykorrhiza med svampe af gruppen Glomeromycetes.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,10 x 0,25 m (10 x 25 cm/år).

Voksested 

Storblomstret kodriver er udbredt i Nordafrika, Mellemøsten, Iran, Kaukasus og det meste af Europa, herunder i Danmark, hvor den dog er mest almindelig i Østjylland. arten er knyttet til let skyggede voksesteder på fugtig, nærings- og kalkrig muld. Derfor træffes den i løvskove, krat og enge samt i grøftekanter.

I Legind Bjerge på Mors findes Højriis Skov med en oprindelig skovbundsflora. Her vokser arten sammen med bl.a. alm. bingelurt, enblomstret vintergrøn, hvid anemone, liden guldstjerne, skovkohvede, skovmærke og hønsebær

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Gule blomster
Kodriver, Storblomstret
Haveplanter
Skovbundsplanter