kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thistedkredsen

Thistedkredsen er fra 2007 en opstillingskreds i Nordjyllands Storkreds. I 1849-1919 var kredsen en valgkreds. I 1920-1970 var kredsen en opstillingskreds i Thisted Amtskreds. Derefter var kredsen i 1971-2006 en opstillingskreds i Viborg Amtskreds.

I 2007 blev den tidligere Morsøkredsen en del af Thistedkredsen, og kredsen består herefter af Thisted Kommune og Morsø Kommune.

Afstemningsdistrikter i 2007

Afstemningsdistrikter i 2005     
Den 8. februar 2005 var der 34.162 stemmeberettigede vælgere i kredsen.

Folketingskandidater pr. 25/11-2018

Valgkredsens kandidater for de pr. november 2018 opstillingsberettigede partier

Kilde
KMD's side om Folketingsvalget i 2005
Det endelige fintællingsresultat 

Folketingsvalgkredse
Tønderkredsen

Tønderkredsen er fra 2007 en opstillingskreds i Sydjyllands Storkreds. I 1971-2006 var kredsen en opstillingskreds i Sønderjyllands Amtskreds. I 1920-1970 var kredsen en opstillingskreds i den sønderjyske storkreds, der officielt hed Haderslev med flere amters amtskreds.

Indtil Strukturreformens ikrafttræden i 2007 bestod Tønderkredsen af de områder der udgjorde de nu nedlagte kommuner: Bredebro, Højer og Skærbæk samt den gamle Tønder Kommune. Fra 2007 blev Tønderkredsen udvidet med de afstemningsområder der, indtil da lå i de nu nedlagte kommuner: Løgumkloster og Nørre-Rangstrup, med undtagelse af afstemningsområdet Bevtoft, der fremover hører til i Haderslevkredsen.

Folketingskandidater pr. 25/11-2018

Valgkredsens kandidater for de pr. november 2018 opstillingsberettigede partier

Folketingsvalget 2011 
Den 30. august 2011 var der 29.045 stemmeberettigede vælgere i kredsen.

Ved Folketingsvalget 2011 var der følgende valgsteder:

Folketingsmedlemmer valgt i 2011
Ingen af de opstillede kandidater i kredsen blev valgt ind til Folketinget.

Kilde
KMD's side om Folketingsvalget i 2011

Noter 

Folketingsvalgkredse
Valbykredsen

Valbykredsen er fra 2007 en opstillingskreds i Københavns Storkreds. I 1920-2006 var kredsen en opstillingskreds i Vestre Storkreds.

Ved Strukturreformens ikrafttræden i 2007 blev kredsen udvidet med to afstemningsområder fra, den ved samme lejlighed, nedlagte Enghave-kreds (14. Nordvest og 14. Vest), samt det sydøstlige hjørne af Brønshøjkredsens afstemningsområde: 16. Vanløse. (dvs. sydøst for Peter Bangsvej-stykket ved Damhussøen, øst for Grøndals Parkvej frem til Grøndalsparken og derfra sydøst for denne frem til kommunegrænsen til Frederiksberg, langs denne mod syd tilbage til Roskildevej).

Den 8. februar 2005 var der 25.868 stemmeberettigede vælgere i kredsen.

Kredsen rummede i 2007 følgende valgsteder alle i Københavns Kommune:
I parentes er anført afstemningsområdernes tilhørsforhold før 2007
Valby, Ålholm Skole (dækker også sydøstlige del af tidligere aftemningsområde 16. Vanløse fra Brønshøjkredsen)
Nord, Prøvehallen ved Valby Skole (Uændret)
Syd, Kirsebærhavens Skole (Uændret)
Øst, Frejaskolens Filial (tidligere aftemningsområde 14. Nordvest fra Enghavekredsen)
Vest, Lykkebo Skole (Uændret)
Sydøst, Sankt Annæ Gymnasium (tidligere aftemningsområde 14. Vest fra Enghavekredsen)
Midt, Vigerslev Alles Skole (hed tidligere Valby Øst)

Folketingskandidater pr. 25/11-2018

Kilder

Kilde
KMD's side om Folketingsvalget i 2005
Det endelige fintællingsresultat 

Folketingsvalgkredse
Kredsen
Vardekredsen

Vardekredsen er fra 2007 en opstillingskreds i Sydjyllands Storkreds. I 1920-2006 var kredsen en opstillingskreds i Ribe Amtskreds. I 1849-1918 var kredsen en valgkreds.

Folketingskandidater pr. 25/11-2018

Valgkredsens kandidater for de pr. november 2018 opstillingsberettigede partier

Folketingsvalget 2011 
Ved Folketingsvalget 2011 var der følgende valgsteder:

Folketingsmedlemmer valgt i 2011
Hans Chr. Thoning, Venstre

Kilde
KMD's side om Folketingsvalget i 2011

Noter 

Folketingsvalgkredse
Vejlekredsen

Vejlekredsen var indtil 2007 en valgkreds (eller opstillingskreds) i Vejle Amtskreds. Den blev afløst af Vejle Sydkredsen og Vejle Nordkredsen.

Den 8. februar 2005 var der 45.777 stemmeberettigede vælgere i kredsen.

Kredsen rummede flg. kommuner og valgsteder::
Jelling Kommune
Hvejsel
Jelling
Kollerup-Vindelev
Vejle Kommune
A S V, Vejle Voksenskolen
Engum Skole
Grejsdalshallen
Hældagerhallen
Idrættens Hus
Langelinie Skole
Løget Kirke
Multihuset Højen
Mølholmhallen
Nørremarksskolen
Petersmindeskolen
Skibet Skole
Vindinghallen

Kilde
KMD's side om Folketingsvalget i 2005
Det endelige fintællingsresultat 

Folketingsvalgkredse 1970 til 2006
Vesterbrokredsen

Vesterbrokredsen er fra 2007 en opstillingskreds i Københavns Storkreds. I 1920-2006 var kredsen en opstillingskreds i Vestre Storkreds.

Den 8. februar 2005 var der 20.544 stemmeberettigede vælgere i kredsen.

Kredsen rummer flg. kommuner og valgsteder:
I parentes er anført afstemningsområdernes tilhørsforhold før 2007
 Del af Københavns Kommune
 9. Vest (Uændret)
 9. Vesterbro (Uændret)
 9. Øst (dækker også en lille del af afstemningsområde 3. Rådhus fra Rådhuskredsen. Dvs. stykket vest for Bernstorffsgade fra Vesterbrogade til Havneløbet.)

Folketingskandidater pr. 17/1-2019

Kilde
KMD's side om Folketingsvalget i 2005
Det endelige fintællingsresultat 
 Københavns Kommune, kbhkort.kk.dk Hentet 24. marts 2013.

Folketingsvalgkredse
Kredsen
Viborgkredsen

Viborgkredsen var en opstillingskreds i Viborg Amtskreds fra 1920 til 2006. Kredsen var en valgkreds fra 1848 til 1919. Nu hører det meste af området til Vestjyllands Storkreds. En lille del hører dog til Nordjyllands Storkreds. 

Fra 1849 til 1970 bestod kredsen af to geografiske områder, der ikke grænsede op til hinanden. Det var Fjends Herred og Viborg købstad. Ved valget i 1848 hørte det meste af Hindborg Herred også med til Viborgkredsen. 

I 1970 blev det meste af Fjends Herred afgivet til Skivekredsen. Til gengæld blev det meste af Løvelkredsen tilført Viborgkredsen. 

I 2007 blev næsten hele Aalestrup Kommune overført til Nordjyllands Storkreds. Det meste kom til Himmerlandkredsen; dog kom Hvilsom Skoledistrikt til Mariagerfjordkredsen. 

I 2007 blev Ny Viborg Kommune delt mellem Viborg Vestkredsen og Viborg Østkredsen. De nye kredse omfatter tidligere kommuner fra Viborg-, Skive- og Kjellerupkredsene. Den nye Viborg Øst Kreds svarer delvist til den tidligere Løvel Kreds, men Viborg Vestkredsen til dels omfatter de områder, der hørte til Viborgkredsen fra 1849 til 1970.

Valget i 2005 
Den 8. februar 2005 var der 50.363 stemmeberettigede vælgere i kredsen.

Kredsen rummer flg. kommuner og valgsteder::
Aalestrup Kommune
Aalestrup
Fjelsø
Gedsted
Hvam
Hvilsom
Simested
Møldrup Kommune
Hersom-Bjerregrav
Klejtrup
Låstrup-Lynderup
Møldrup
Skals
Ulbjerg
Tjele Kommune
Hammershøj
Kvorning
Lindum-Bigum
Løvel-Pederstrup
Rødding
Tjele-Nr.Vinge
Vammen
Vejrum-Viskum
Vorning
Ørum
Viborg Kommune
Hald Ege
Løgstrup
Overlund
Tinghallen

Kilde 
KMD's side om Folketingsvalget i 2005
Det endelige fintællingsresultat 

Folketingsvalgkredse
Vordingborgkredsen

Vordingborgkredsen er fra 2007 en opstillingskreds i Sjællands Storkreds. I 1971-2006 var kredsen en opstillingskreds i Storstrøms Amtskreds. I 1920-1970 var kredsen en opstillingskreds i Præstø Amtskreds. I 1849-1918 var kredsen en valgkreds.

Den 8. februar 2005 var der 29.669 stemmeberettigede vælgere i kredsen.

Kredsen rummede i 2005 flg. kommuner og valgsteder::
 Langebæk Kommune
 Kalvehave – Viemose
 Kindvig
 Langebæk
 Mern
 Stensved
 Øster Egesborg
 Møn Kommune
 Bogø
 Borre-Magleby
 Damsholte
 Fanefjord
 Keldby-Elmelunde
 Lendemark
 Stege
 Vordingborg Kommune
 Kastrup
 Køng
 Lundby
 Masnedsund M.V
 Nyråd
 Svinø
 Sværdborg
 Udby
 Vordingborg By
 Ørslev

Folketingskandidater pr. 4/11-2016

Kilde 
KMD's side om Folketingsvalget i 2005
Det endelige fintællingsresultat 

Folketingsvalgkredse
Den Kinesiske Mur

Den Kinesiske Mur (forenklet kinesisk: 万里长城 ; traditionelt kinesisk: 萬里長城; pinyin : Wànlǐ Chángchéng; '10.000 li lange mur'; også forenklet kinesisk: 中国长城; traditionelt kinesisk: 中國長城, Pinyin: Zhōngguó Chángchéng; 'Kinas lange mur‘), også kendt som Den Store Mur, er et kompleks af spredte, meget lange fæstningsværker bygget af jord, sten, tegl, træ og andre materialer.

Den går hovedsageligt langs en øst-vest gående, nordlig grænselinje i det nuværende Folkerepublikken Kina.

Muren blev bygget som et forsvarsværk mod plyndringer og invasioner af forskellige nomadestammer så som tyrkerne og mongolerne, men ikke som ét langt sammenhængende fæstningsværk. Opførelsen af muren menes er være påbegyndt tilbage i det 7. århundrede f.v.t. som separate sektioner af fæstningsværker og senere op igennem historien, under forskellige dynastier, frem til starten af det 16. århundrede under Ming-Dynastiet, at bliver forstærket og visse steder sammenbygget.

Den består af selve muren på 6.259 kilometer og 360 kilometers volde samt 2.233 kilometers bjerge og floder, der danner et naturligt forsvarsværk. En anden arkæologisk undersøgelse konkluderede, at alle murens forgreninger sammenlagt var 21.196 km lang.

Flere dele er forsvundet igen, da lokale har genbrugt materialerne til andre byggerier. Særlige dele er dog i dag fredet.

Ofte tilskrives Kinas første kejser Qin Shi Huang som skaberen af Den Kinesiske Mur, idet han fik udvidet og forbundet tidligere eksisterende mure til en lang forsvarslinje. Langt størstedelen af muren, der findes den dag i dag, er bygget under Ming-dynastiet i slutningen af 1500-tallet.

Den mest besøgte del af muren, Badaling, var den første del muren, der blev åbnet for turister.
Den Kinesiske Mur blev i 1987 optaget på UNESCOs liste over verdensarven.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Great Wall, Beijing, A Photographic Tour  
 Photos of Great Wall in Simatai  
 The Great Wall of China exhibition at the Powerhouse Museum, Sydney  
 Great Wall Photos  
 Great Wall Marathon  
 Om verdernsarvsstedet  på whc.unesco.org

Mur
Mur
 
Verdens syv nye underværker
Dantes Plads

Dantes Plads i København blev til i 1924, da Dantesøjlen tegnet af Carl Brummer blev opstillet foran Glyptoteket. Et stykke af Vester Boulevard, mellem Ny Kongensgade og Stormgade, fik da navnet Dantes Plads, opkaldt efter den italienske middelalderforfatter Dante Alighieri.

Da den nye Langebro blev taget i brug i 1955 blev trafikken til og fra Amager, som hidtil hovedsagelig havde benyttet Vester Voldgade, omlagt til den samtidigt omprofilerede Vestre Boulevard. Vestre Boulevard fik samtidig det nye navn H.C. Andersens Boulevard (det var i 150-året for digterens fødsel). Ved samme lejlighed blev Dantes Plads "flyttet": Navnet overgik til at betegne det trapezformede gadestykke mellem boulevarden og Vester Voldgade (tidligere var dette en del af Ny Vestergade). (Ikke desto mindre har Glyptoteket stadigvæk Dantes Plads som adresse.)

Eksterne henvisninger 

Om Dantesøjlen

Torve og pladser i København
Indre By (København)
Etableret i 1924
Vordingborg Amt

Vordingborg Amt blev oprettet i 1662 af de tidligere Vordingborg Len og Jungshoved len. Det omfattede herrederne:

 Bårse
 Hammer
 Tybjerg

Amtet blev i 1750 sammenlagt med Tryggevælde Amt der blev nedlagt efter reformen af 1793, og derefter indgik i Præstø Amt.

Amtmænd 
 1664 – ?: Christoffer Parsberg
 1671 – 1672: Otto Krabbe
 1680 – ?: Christian Siegfried von Plessen
 1767 – 1776: Henrik Adam Brockenhuus
 1776 – 1803: Johan Rudolf Bielke

Danmarks amter (1662-1793)
Tryggevælde Amt

Tryggevælde Amt blev oprettet i 1662 af det tidligere Tryggevælde Len. Det omfattede herrederne:

 Bjæverskov
 Fakse
 Stevns

Amtet blev i 1750 sammenlagt med Vordingborg Amt, og i 1803 indgik det i Præstø Amt.

Amtmænd 
 1671 – 1695: Otto Krabbe
 1709 – 1717: Otto Krabbe (igen)
 1717 – 1721: Frederik Christian von Adeler
 1730 – 1740: Engelke von Bülow
 1776 – 1803: Johan Rudolf Bielke

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Danmarks amter (1662-1793)
Amborellales

Denne planteorden er monotypisk og rummer kun én familie, nemlig den nedennævnte. Udbredelsesområdet og kendetegnene skal derfor søges under familien.

 ''Amborellaceae
Chloranthales

Chloranthales er en orden inden for planteriget. Ordenen har følgende fællestræk: Planterne indeholder sesquiterpener. De danner forgreninger allerede på etårsskud. De har opsvulmede knopfæster og modsatte blade med takket rand. Blomsterne er meget små. Der er kun én familie.

 Chloranthaceae

Eksternt link 
 P.F. Stevens: Chloranthales på Angiosperm Phylogeny Groups Website Version 8. juni 2007 [og mere eller mindre opdateret siden da]
Kalmus-ordenen

Kalmus-ordenen (Acorales) har kun én familie, nemlig nedennævnte.

 Kalmus-familien (Acoraceae)

Planteordener
Sorø Amt (1662-1793)

Sorø Amt blev oprettet i 1662 af det tidligere Sorø Len. Amtet bestod kun af et enkelt herred, nemlig Alsted. Amtet blev i 1748 lagt sammen med Ringsted Amt. Efter reformen af 1793, blev området i 1798 centrum i et nyt og væsentligt større amt af samme navn, se Sorø Amt.

Amtmænd 
 1683 – 1707: Tage Thott
 1712 – 1735: Jacob Frants von der Osten
 1735 – 174?: Wilhelm August von der Osten
 1743 – 1745: Christoph Ernst von Beulwitz
 1746 – 1748: Heinrich 6. af Reuss-Köstritz (fortsatte i Ringsted Amt)
 1760 – 1764: Frederik Danneskiold-Samsøe
 1785 – 1798: Vilhelm Mathias Scheel

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Danmarks amter (1662-1793)
Ringsted Amt

Ringsted Amt blev oprettet i 1662 af det tidligere Ringsted Len. Amtet bestod kun af et enkelt herred, nemlig Ringsted. Amtet blev i 1748 lagt sammen med Sorø Amt (1662-1793). Efter reformen af 1793 blev blev området i 1798 en del af det nye større Sorø Amt.

Amtmænd 
 1683 – 1707: Tage Thott
 1712 – 1734: Jacob Frants von der Osten
 1748 – 1754: Heinrich 6. af Reuss-Köstritz
 1760 – 1764: Frederik Danneskiold-Samsøe
 1781 – 1784: Carl Adolph Raben
 1785 – 1798: Vilhelm Mathias Scheel

Danmarks amter (1662-1793)
Holbæk Amt (1662-1793)

Holbæk Amt blev oprettet i 1662 af det tidligere Holbæk Len. Amtet bestod af herrederne 

 Merløse (uden Orø, der hørte til Jægerspris Amt).
 Tuse

Ved reformen af 1793 blev Holbæk amt udvidet med yderligere fem herreder, se Holbæk Amt.

Amtmænd 
 1683 – 1707: Tage Thott
 1727 – 1751: Frederik Adeler
 1751 – 1768: Joachim Hartwig Johann von Barner
 1768 – 1770: Eiler Christopher Ahlefeldt
 1781 – 1804: Michael Herman Løvenskiold

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Danmarks amter (1662-1793)
Syracuse University

Syracuse University er et privat forskningsuniversitet i Syracuse i New York i USA. Dets rødder kan spores tilbage til Genesee Wesleyan Seminary, grundlagt af Methodist Episcopal Church i 1832, som også senere grundlagde Genesee College. Efter flere års debat om at flytte kollegiet til Syracuse, blev universitetet grundlagt uafhængigt af kollegiet i 1870. Siden 1920 har universitetet identificeret sig selv som usekterisk, selvom det opretholder en tilknytning til The United Methodist Church.  Syracuse valgtes til Association of American Universities i 1966, og trak sit medlemskab i 2011 efter en potentiel trussel om at blive ekskluderet på grund af forskelle i evalueringeskriterier.

Campuset ligger i University Hill-kvarteret i Syracuse, øst og sydøst for den centrale bydel, på en af de større bakker. Dets store campus er udstyret med en eklektisk blanding af bygninger, der spænder fra det 19. århundrede, romanske strukturer til moderne bygninger. Universitetet er organiseret i 13 skoler og kollegier, med nationalt anerkendte programmer i informations- og biblioteksvidenskab, arkitektur, kommunikation, business administration, offentlig administration, teknik og kunst- og videnskabskollegium .

Syracuse Universitys atletiske hold, der er kendt som Syracuse Orange, deltager i 20 interkollegiale sportsgrene. Universitetet er medlem af Big East Conference for alle NCAA første-divisions atletik, undtagen for kvindernes ishockey og roning. Universitetet er også medlem af Eastern College Athletic Conference.

I det akademiske år 2004-05 havde universitetet 18.247 studerende, heraf 12.268 på bachelor-niveau. Universitetets motto er Suos Cultores Scientia Coronat, hvilket på latin betyder Viden kroner dem, der søger den. Universitetets officielle farve har været orange siden 1890. Den danske datalog Per Brinch Hansen var professor ved universitetet.

Kendte kandidater 
Eileen Collins – Astronaut ved NASA
Amartya Sen – økononom og Nobelpris-modtager

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

 Universitetets website 

Universiteter i New York
Etableret i 1870
Jægerspris Amt

Jægerspris Amt blev oprettet i 1662 af det tidligere Abrahamstrup Len. Amtet bestod kun af et enkelt herred, nemlig Horns samt øen Orø. Amtet blev nedlagt ved reformen af 1793. Orø blev herefter en del af Merløse Herred og Holbæk Amt, mens resten af Horns Herred indgik i Frederiksborg Amt.

Amtmænd 
 ?: Enevold Parsberg

Danmarks amter (1662-1793)
Substitution (kryptologi)

I kryptologien er en substitution erstatning af tegn eller blokke af tegn med andre efter et fastlagt mønster, der kan være bestemt af krypteringsnøglen. Dette er i kontrast til permutation, der ombytter elementernes rækkefølge, men ikke ændrer elementerne selv.

Anvendes en fast (hemmelig) substitution som krypteringsalgoritme, kaldes dette en substitutionsalgoritme (eng. substitution cipher). Dette er hvad der klassisk forstås med en kode; man kan f.eks. tænke på kodebøger mm. En substitutionsalgoritme brydes relativt let ved frekvensanalyse.

Kryptografi
Horns Herred

Horns Herred har flere betydninger:

 Horns Herred  (Sjælland) – et herred i Frederiksborg Amt (tidligere i Medelsyssel).
 Horns Herred  (Jylland) – et herred i det tidligere Hjørring Amt.
 Hornsherred – en sjællandsk halvø.

Formen Hornsherred bruges til tider om det sjællandske herred.

Begge herreder benyttede et jagthorn i deres herredsvåben:
Pan (måne)

Pan er en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget af Mark R. Showalter den 16. juli 1990 da han undersøgte gamle billeder fra Voyager-rumsonderne. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S 1981 S 13, men siden har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter guden Pan fra den græske mytologi. Derudover kendes den også under betegnelsen Saturn XVIII.

Pan ligger i det såkaldte Enckes gab; en smal, skarpt afgrænset "spalte" i Saturns planetringe, og "fejer" evt. ring-partikler i dette område op, og virker som en såkaldt hyrdemåne for stoffet i andre dele af ringene. Sådan en måne blev teoretisk forudsagt i 1985, og året efter beregnede man ud fra denne teori at der kun kunne være tale om én måne i Enckes gab, samt data for den omløbsbane og masse en sådan måne måtte have, og tallene har siden vist sig at passe temmelig præcist med Pan.

Saturns måner
Hørsholm Amt

Hørsholm Amt var et dansk amt.

Hørsholm Birk, der hørte til Kronborg Len, blev i 1660 overdraget Dronning Sophie Amalie på livstid. 1. januar 1685 blev det lagt ind under Københavns Amt, men var fra 1700 under Kronborg Amt. 25. januar 1701 blev Hørsholm overdraget til Dronning Louise og blev efter hendes død givet til Kronprins Christian (VI) 1725. Efter sin tronbestigelse 1730 gav kongen den sydlige halvdel af Lynge-Kronborg Herred med Hørsholm samt Karlebo, Birkerød og Blovstrød Sogne til sin ægtefælle Dronning Sophie Magdalene, som residerede på Hirschholm Slot. Efter dronningens død 27. maj 1770 faldt amtet tilbage til Kronen og blev fra 10. september 1771 bestyret i forening med Kronborg og Frederiksborg Amter. 1805 blev amtet nedlagt.

Amtmænd 
 1730-1737: Frederik Christian Raben
 1738-1749: Victor Christian von Plessen
 1750-1771: Conrad Christian Dauw
 1771-1805: Heinrich von Levetzow

Kilder 
 J. Bloch: Stiftamtmænd og Amtmænd i Kongeriget Danmark og Island 1660-1848, København: Rigsarkivet og C.A. Reitzels Forlag 1895. s. 17-18.

Danmarks amter (1662-1793)
Etableret i 1730
Ophørt i 1805
Kronborg Amt

Kronborg Amt blev oprettet i 1662 af den nordlige del af det tidligere Kronborg Len. Amtet bestod af herrederne 

 Holbo
 Lynge-Kronborg (kun den nordlige halvdel)

Amtet blev nedlagt ved reformen af 1793, hvorefter hele området indgik i Frederiksborg Amt.

Amtmænd 
 1662 – 16??: Eiler baron Holck
 1690 – 1697: Eggert Christopher von Knuth
 1697 – 1717: Johan Otto Raben
 1771 – 1793: Eggert Christopher von Knuth

Danmarks amter (1662-1793)
Frederiksborg Amt (1662-1793)

Frederiksborg Amt blev oprettet i 1662 af det tidligere Frederiksborg Len. Amtet bestod af herrederne 

 Strø
 Lynge-Frederiksborg

Amtet blev nedlagt ved reformen af 1793, hvorefter hele området indgik i det nye og væsentligt større Frederiksborg Amt.

Amtmænd 
 1697 – 1717: Johan Otto Raben
 1771 – 1793: Heinrich von Levetzow (fortsatte til 1805)

Danmarks amter (1662-1793)
Buskhestekastanje

 
Buskhestekastanje (Aesculus parviflora) er en stor, løvfældende busk med løs, åben vækst og svagt forgrenede, opstigende grene.

Beskrivelse 
Barken er først olivengrøn og glat, senere lysebrun og til sidst gråbrun og ru. Knopperne er modsatte, ægformede med tydelig spids og modsatte, lysebrune knopskæl. Bladene er håndformede med 5-7 omvendt ægformede småblade. Over- og undersiderne er ens. I udspring er de bronzefarvede, senere bliver de lysegrønne, og til sidst er de lysende gule. 

Blomstringen ligger i juli-august, hvor de høje aks med hvide blomster rager frem fra løvet. Frugterne er omvendt ægformede og mangler pigge. Frøene modner sjældent i Danmark.

Rodnettet består af fladt udbredte, fint forgrenede rødder. Planten sætter talrige rodskud.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 6 m (15 x 30 cm/år) – heri ikke medregnet udløberne!.

Hjemsted 
Busken hører hjemme langs lysninger og skovkanter i de blandede løvskove i det sydøstlige USA, hvor den findes på fugtige, svagt sure jorde med godt dræn.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Haveplanter
Hestekastanje
Ole-Johan Dahl

Ole-Johan Dahl (født 12. oktober 1931 i Mandal, død 29. juni 2002) var Norges første professor i datalogi. Han udviklede sammen med Kristen Nygaard programmeringssproget Simula, og han regnes derfor for en af den objektorienterede programmerings fædre.

Priser 
 2000 blev Ole-Johan Dahl kommandør af Sankt Olavs Orden sammen med Kristen Nygaard
 2001 modtog de to John von Neumann-medaljen
 2002 blev Dahl og Nygaard tildelt Turingprisen, som regnes for datalogiens nobelpris

Videnskabsfolk fra Norge
Kommandører af Sankt Olavs Orden
Ansatte ved Oslo Universitet
Dataloger fra Norge
Mentanarvirðisløn M. A. Jacobsens

Mentanarvirðisløn M. A. Jacobsens (M. A. Jacobsens kulturpris) er en færøsk kulturpris, som er oprettet af og uddeles af Tórshavns byråd. Prisen er opkaldt efter Mads Andreas Jacobsen (1891-1944), der var Tórshavns borgmester fra 1933-1944 og bibliotekar ved Færø amtsbibliotek (senere kaldt Føroya Landsbókasavn) fra 1922 til sin død i 1944. Tórshavns byråd hylder færøske forfattere og andre kulturelle personer, som har udmærket sig indenfor færøsk kultur med prisen. Den har været uddelt siden 1958. Den uddeles hvert år om efteråret i op til tre kategorier, nemlig skønlitteratur, faglitteratur og øvrige kulturelle områder. Udover at være litteraturpris er den også en af landets højeste kulturpriser. Dog er det ikke den største pris i pengemæssig henseende. I 2012 bestod M. A. Jacobsens kulturpris af 35.000 kr. Mentanarvirðisløn Landsins består af 150.000 kroner og Heiðursgáva landsins består af 75.000 kroner. Disse uddeles en gang om året af Færøernes kulturministerium. Mentanarvirðisløn Landsins har været uddelt siden 1998 og Heiðursgáva landsins har været uddelt siden 2001. Der følger penge med M. A. Jacobsens kulturpris, det kan variere hvor stor prisen er, det afgør Tórshavns byråd. I 2012 var prisen 35.000 kroner til hver af de tre kategorier.

Betingelserne for at blive nomineret i en af litteraturkategorierne er, at værket er på færøsk, og at det har været udgivet. Hvis det er skrevet på et andet sprog, må det oversættes først. Siden 1985 har bestyrelsen også haft mulighed for at give en M. A. Jacobsen pris for andre kulturelle værker, det kan f.eks. være inden for musik, teater eller andet, men priserne kan også tildeles en person, som har udmærket sig særligt for færøsk litteratur.

Prismodtagere 

Før 1969 blev de følgende hyldet:

Se også 
 Barnamentanarheiðursløn Tórshavnar býráðs
 Mentanarvirðisløn Landsins

Referencer 

Litteraturpriser fra Færøerne
Kulturpriser fra Færøerne
Færøsk litteratur