kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bernard Malamud

Bernard Malamud (født 26. april 1914, død 18. marts 1986) var en amerikansk forfatter af russisk-jødisk afstamning, hvis bøger hovedsagelig handler om det jødiske småborgerskabs ikke særlig opmuntrende hverdag i USA eller det Østeuropa, hvorfra de kom. 

Til hans kendteste romaner hører Altmuligmanden (1966, på dansk 1967), der siden blev filmatiseret under titlen Jøden fra Kiev. Bogen handler om en jøde, der i zartidens Rusland står anklaget for at have dræbt en kristen. Malamud har bl.a. også skrevet novellesamlingen Den magiske tønde (1958, på dansk 1963) og Idioterne først (1963, på dansk 1966).

Referencer 

Romanforfattere fra USA
Novelleforfattere fra USA
Sædegård

En sædegård var før enevældens indførelse i 1660 betegnelsen for en hovedgård, hvor ejeren havde sin residens og husholdning. En hovedgård (herregård) var en stor, adeligt ejet gård, med tilhørende fæstegårde. Som afgift for fæstegårdene ydede fæstebønderne arbejde, det såkaldte hoveri, på hovedgården – deraf betegnelsen. Denne praksis vedblev indtil midten af 1800-tallet. 

Til hovedgårde, og navnlig sædegårde, var der endvidere knyttet visse privilegier, først og fremmest skattefrihed og tiendefrihed for jorden. 
En sædegård skulle være komplet, hvilket indebar, at den havde mindst 200 tønder hartkorn gods indenfor en afstand af to mil.
Efter 1660 kunne hovedgårde, og dermed også sædegårde, erhverves af ikke-adelige.

Litteratur 
 Håndbog for danske lokalhistorikere, redigeret af Johan Hvidtfeldt

Landbrugsejendomme
Walkthrough

Walkthrough (på dansk gå igennem,) er en deltalieret guide til hurtigere gennemførsel af et computerspil. 

Mange seriøse gamere mener at anvendelsen af en Walkthrough er snyd og "ødelægger" underholdningsværdien i computerspil. Andre mener tværtimod at walkthroughs er gode redskaber for mindre erfarne gamere, så de på lige fod med erfarne gamere også kan få en god oplevelse af at spille computerspil. Walkthroughs bliver for det meste skrevet af amatører som i forvejen har gennemført det pågældende computerspil. Ofte bliver walkthroughs lagt internettet så de er let tilgængelige for gamere. 

Computerspilkultur
Bryggeriet Slotsmøllen

Slotsmøllen var et bryggeri beliggende tæt på Koldinghus i Kolding.

Oprindeligt var Slotsmøllen blevet grundlagt som kornmølle i 1570 af Christian 3.s dronning, Dorothea, der residerede på Koldinghus. I forbindelse med kornmøllens drift blev Slotssøen anvendt som mølledam. Slotsmøllen var ejet af kronen frem til 1765, hvor den blev solgt til private.

I 1872 blev Aktieselskabet Slotsmøllens Fabrikker stiftet. På daværende tidspunkt omfattede selskabet driften af bryggeri, malteri, gødningsfabrik og et bageri. Den første øl sælges i 1852, og den første bayerske øl blev brygget i 1882, og i 1894 begyndte man brygningen af pilsnerøl. I 1924 kom den første Slots Pilsner, som var det ølmærke, Slotsmøllen senere blev kendt under. Produktionen af sodavand blev begyndt i 1907.

Salget af Slotsmøllens egne mærkevareøl var dog faldende. I 1981 blev bryggeriet leverandør til Dansk Discount A/S (Fakta), og Slots Pilsner blev efterhånden mest kendt som en discountøl, der blandt andet blev solgt i store mængder syd for grænsen i forbindelse med grænsehandel. Bryggeriet blev solgt til Albani i 1986, som valgte at lukke Bryggeriet Slotsmøllen i 1999.

Bygningerne 
I 1950'erne var Slotsmøllens areal tæt på at blive eksproprieret. Virksomheden lå i vejen for behovet for parkeringspladser og en modernisering af den indre by. For at løse det, solgte Bryggeriet en fjerdedel af sit areal, og flere bygninger blev sløjfet, og virksomheden blev samlet i en mere kompakt masse. En ny administrationsbygning og bryghus stod færdig i 1969 

Der blev bygget nye bygninger i 1967, tegnet af Henning Noes-Pedersen. 
I foråret 2004 blev de gamle bygninger revet ned for at give plads til blandt andet et nyt bibliotek.

Andet 
De nuværende gader omkring den gamle Slotsmølle har navne fra forhenværende forpagtere af Slotsmøllen. Mazantigade fra forpagter Axel Christian Gerhard Mazanti, (1833-1889). Mazanti var selv medvirkede til anlægget af vejen i 1885.. Behrensvej er opkaldt i 1937 efter forpagter Vilhelm Behrens .

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Referencer 

Tidligere bryggerier i Danmark
Etableret i 1570
Virksomheder i Kolding
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Kolding Kommune
Ophørt i 1999
VM i ishockey 1930

VM i ishockey 1930 var det 4. VM i ishockey, arrangeret af IIHF, og det gjaldt samtidig som det 15. EM i ishockey. Dette var det første verdensmesterskab, der ikke blev afviklet som del af et vinter-OL. Det internationale ishockeyforbund, IIHF, havde besluttet, at VM i ishockey fra nu af skulle afholdes hvert år. I olympiske år skulle den olympiske turnering dog fortsat gælde som VM. Ishockey-VM skulle samtidig erstatte EM i ishockey, der siden 1910 havde været spillet hvert år, kun afbrudt af 1. verdenskrig. De europæiske holds placering ved VM-turneringerne skulle da danne baggrund for uddeling af EM-medaljer.

VM-turneringen fandt sted fra 31. januar til 10. februar 1930. Den franske OL-by Chamonix var blevet valgt til spillested, men efter 3. runde blev det tøvejr i byen, så naturisbanen ikke mere var spilbar. Resten af turneringen blev derfor flyttet til Berlin. Efter ønske fra østrigerne blev kampen om fjerdepladsen dog spillet i Wien. Indtil 2012 var VM i 1930 den eneste VM-turnering, der var blevet spillet i mere end et land.

Mesterskabet havde deltagelse af 12 hold. De forsvarende mestre fra Canada blev repræsenteret af klubholdet Toronto CCMs, som var direkte kvalificeret til VM-finalen. De øvrige 11 hold spillede en udfordringsrunde i cup-format, hvor man fandt udfordreren canadierne. Vinderen af udfordringsrunden spillede så mod canadierne om VM-titlen.

Canada genvandt sin VM-titel efter finalesejr på 6-1 over Tyskland, der havde vundet udfordringsrunden. Dermed havde nordamerikanerne fra ishockeyens moderland vundet alle fire hidtidige verdensmesterskaber.

Resultater

Udfordringsrunde

VM-finale 

Finalen var et opgør mellem den forsvarende mester, Canada, og vinderen af udfordringsrunden, Tyskland.

Medaljevindere

Samlet rangering

EM-resultat

Kilder 
 IIHF Media Guide & Record Book 2011

1930
Sport i 1930
Harrestedgård

Harrestedgård er et gammelt gods. Godset ligger i Hyllinge Sogn i Næstved Kommune. Den ældste del af hovedbygning er fra 1325. Tilbygget i 1840.

Harrestedgård Gods er på 189,8 hektar.

Ejere af Harrestedgård 
 (1325-1344) Karl Nielsen Rani
 (1344-1350) Ingerd Karlsdatter Rani gift Grubbe
 (1350-1355) Asser Grubbe
 (1355-1387) Iver Markmand
 (1387-1406) Henrik Iversen Markmand
 (1406-1426) Iver Henriksen Markmand
 (1426-1456) Karl Iversen Markmand
 (1456-1485) Evert Karlsen Markmand
 (1485-1500) Jørgen Evertsen Markmand
 (1500-1525) Jørgen Parsberg / Tønne Parsberg
 (1525-1535) Tønne Parsberg
 (1535-1567) Verner Tønnesen Parsberg
 (1567-1575) Tønne Vernersen Parsberg
 (1575-1592) Niels Vernersen Parsberg
 (1592-1634) Frederik Nielsen Parsberg
 (1634-1637) Niels Lykke
 (1637-1638) Kronen
 (1638-1644) Jørgen Vind
 (1644-1674) Holger Jørgensen Vind / Hans Jørgensen Vind / Christian Jørgensen Vind
 (1674-1683) Holger Jørgensen Vind
 (1683-1702) Frederik Holgersen Vind
 (1702-1723) Vilhelm Carl Vind
 (1723-1758) Carl Adolph von Plessen 
 (1758-1763) Frederik Christian von Plessen
 (1763-1771) Det Plessenske Fideicommis
 (1771-1801) Christian Ludvig Scheel-Plessen
 (1801-1819) Mogens Scheel-Plessen
 (1819-1853) Mogens Joachim greve Scheel-Plessen 
 (1853-1898) Carl Theodor August Scheel-Plessen
 (1898-1924) Gustav Frederik Hugo baron von Plessen
 (1924-1925) Gustav Frederik Hugo baron von Plessens dødsbo
 (1925-1946) Johann Ludvig Hugo Camillo Edgar Alexander baron von Plessen
 (1946-1948) Konfiskeredes godset af den danske stat
 (1948-1980) Ove Christian Riisberg
 (1980-2002) Lars Foghsgaard
 (2002-2012) J. A. H. J. A/S v/a Jannik Hartvig Jensen
 (2012-) Vincens baron Lerche

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
 Stamtavle over Scheel-Plessen

Herregårde i Næstved Kommune
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Etableret i 1325
Herregårde i Sorø Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg fra middelalderen i Danmark
Telekom

Telekom har flere betydninger:
 Telekommunikation
 Deutsche Telekom
Lindholm (Gevninge Sogn)

Lindholm er en herregård ca. en halv kilometer syd for landevejen Roskilde-Holbæk i Gevninge Sogn, Voldborg Herred, Lejre Kommune. Den er ret ung som egentlig herregård, men stedet har tidligere givet plads for andre gårde, som peger langt tilbage i historien.

Hovedbygningen er opført i 1730 ved J.C. Krieger. Lindholm / Selsø Godser er på 983,8 hektar. Til godset hører desuden Lindenborg Kro.

Navnet Lindholm nævnes første gang i 1333, da en Johannes Hviding pantsætter sin ejendom i Lindholm til Sankt Clara Kloster i Roskilde. Efter reformationen har der været skiftende ejere. I 1690 blev det købt af overkrigskommissær Gothard Braem sammen med de omkringliggende bondegårde, samt kaldsret over Gevninge og Herslev kirker. Efter sin død i 1702 blev han med sin hustru og deres to børn begravet i en krypt på nordsiden af Gevninge Kirke.

Siden 1728 har godset været i Scheel-Plessen-slægtens eje.

Ejere af Lindholm 
(før 1333) Johannes Hviding
(1333-1536) Sankt Clara Kloster
(1536-1616) Kronen
(1616-1618) Breide Henriksen von Rantzau
(1618-1633) Hans Lindenov
(1633-1639) Christen Friis
(1639-1645) Barbara Wittrup gift Friis
(1645-1664) Jørgen Christensen Friis
(1664-1673) Hans Zöega
(1673-1683) Rasmus Bartholin
(1683-1690) Rasmus Bartholin / Ole Rømer
(1690-1700) Gothard Braem
(1700-1704) Anna Cathrine Wendelmann gift (1) Braem (2) Wildschütz
(1704-1726) Severin Wildschütz
(1726-1728) Anna Cathrine Wendelmann gift (1) Braem (2) Wildschütz
(1728-1752) Christian Ludvig von Plessen 
(1752-1801) Christian Ludvig Mogensen Scheel-Plessen 
(1801-1819) Mogens Christiansen Scheel-Plessen 
(1819-1856) Mogens Joachim Scheel-Plessen 
(1856-1892) Carl Scheel-Plessen
(1892-1915) Carl Gabriel Joachim Wilhelm Carlsen lensgreve Scheel-Plessen 
(1915-1948) Magnus Carl August Wilhelm Otto Carlsen von Plessen af Scheel
(1948-1964) Victor Frederik Carl Carlsen baron von Plessen af Scheel
(1964-2004) Marina Elisabeth Ursula Victorsdatter baronesse von Plessen af Scheel gift von Malsen-Ponickau
(2004-) Johann Philip Johansen baron von Malsen-Plessen

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
 Planche fra Lejre Lokalhistoriske Forening

Herregårde i Lejre Kommune
Herregårde i Roskilde Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Canadas flag

Canadas flag er rødt med et hvidt kvadrat i midten som indeholder et stiliseret 11-takket lønneblad (sukkerløn-blad). I Canada kaldes flaget for Maple Leaf Flag (og på fransk l'Unifolié).

Under en lang periode i Canadas historie havde man Union Jack som flag. I store dele af det 20. århundrede pågik en debat om hvorvidt man skulle bytte flag, og i så fald hvordan det nye flag skulle se ud. Fra 1940'erne og frem afholdtes flere konkurrencer for at få valgt et nyt flag. Men først i 1964 kom der for alvor fart på debatten og d. 22. oktober 1964 besluttede det canadiske parlament at indføre det nuværende flag som var designet af George Stanley. Dronning Elizabeth II antog officielt flaget d. 15. februar 1965.

Siden 1921 har rød og hvid været Canadas "officielle farver" efter at Kong George V af Storbritannien (og Canada) erklærede at rød stammer fra Englands Skt. Georges kors, og hvid fra Frankrigs kongelige våben siden Karl 7. Ahornbladet har længe været et af Canadas nationalsymboler.

Andre nationalflag 

Flag fra Nordamerika
Flag
Nationale flag
Coupe Henri Delaunay

Coupe Henri Delaunay (dansk: Henri Delaunay-pokalen) er navnet på den pokal, der siden 1960 af UEFA har været udsat til vinderen af EM i fodbold.

Pokalen blev designet i 1960 i Paris af Chobillon og købt af Arthur Bertrand. Den forsølvede pokal vejer ca. 10 kg og er 42,5 cm høj. Den blev opkaldt efter franskmanden Henri Delaunay, der var UEFA's første generalsekretær og idemanden bag EM i fodbold.

EM-pokalen er en vandrepokal og tilhører derfor UEFA. Hvis et land vinder EM tre gange i træk eller fem gange i alt, modtager landets fodboldforbund en nøjagtig kopi af pokalen fra UEFA. Ellers må kopier, der fremstilles på initiativ af EM-vindernes fodboldforbund, højst være 4/5 af originalens størrelse og skal tydeligt påføres betegnelsen "Replika" (kopi).

Ny pokal i 2008 

UEFA mente, at den gamle pokal var lidt for lille og anonym i forhold til, at den skulle repræsentere sejren i EM i fodbold, som i UEFA's øjne er verdens næstvigtigste fodboldturnering. Og derfor blev det besluttet at udskifte den med en større.

Derfor har UEFA til EM i fodbold 2008 introduceret en ny pokal, der afløser den hidtidige Coupe Henri Delaunay. Pokalen blev fremvist den 27. januar 2006 og blev (ligesom sin forgænger) opkaldt efter Henri Delaunay. Den nye pokal er en næsten tro kopi af den gamle, blot noget større. Dog er den gamle pokals marmorsokkel udskiftet med en af sølv, så hele pokalen nu fremstår forsølvet, og en lille figur på den gamle pokal, der forestiller en jonglerende fodboldspiller, er ikke med på den nye. Den nye pokal er 60 cm høj og vejer 8 kg. Den blev designet af sølvsmedefirmaet Asprey i London.

Eksterne henvisninger 

 You won't find a superior trophy – Officiel fremvisning af den nye pokal på uefa.com

EM i fodbold
Lukkertid

Lukkertid er den tid, hvor lukkeren i et kamera er åben. Kaldes også eksponeringstid.

Det ses ofte fejlagtigt stavet "lukketid", grundet autocorrect og stavekontrol, dette er dog ukorrekt. 

Jo længere tid lukkeren er åben, desto mere lys får lov at slippe ind i kameraet. Lange lukkertider vil medføre en udtværing af motiver i bevægelse (eller af kameraets bevægelser og rystelser), og det kan efter smag bruges som stilistisk element i et fotografi. Et hyppigt motiv er f.eks. natoptagelser, hvor billygter trækkes ud til lange "lyslinier".

Hvis man ikke ønsker, at bevægelsen ses på fotografiet, må man mindske lukkertiden, indtil udtværingen bliver passende lille. Hvor kort tiden skal være, afhænger af flere faktorer:

 Motivets hastighed
 Objektivets brændvidde sammenholdt med film/sensorformatet.
 Størrelsen af det færdige fotografi sammenholdt med betragtningsafstanden
 Fotografens evner til at holde kameraet stille, hvis det håndholdes.

En tommelfingerregel, som har været meget anvendt ved 35-mm fotografering, er at indstille lukkertiden til 1/[brændvidden i mm]. Altså hvis man bruger et tele-objektiv på 300 mm, skal lukkertiden helst være under 1/300. Men da det kun er en tommelfingerregel, kan den sagtens brydes med godt resultat.

Lukkertrin 
Lukkertiden måles i sekunder og brøkdele af sekunder. Normalt kan lukkertider indstilles fra 1/8000-del af et sekund og op til 30 sekunder.
 1/8000
 1/4000 
 1/2000 
 1/1000 
 1/500
 1/250
 1/125
 1/60
 1/30
 1/15
 1/8
 1/4
 1/2
 1"
 2"
 4"
 8"
 15"
 30"
Lukkertrin kan også opdeles i halve og tredjedels trin.

Fotografi
Bylandskab

Udviklingen i bylandskabet sker nogenlunde på samme måde i de fleste byer, fordi folk ønsker at bo i en moderne by, og derfor bliver en større by nødt til at holde trit med andre større byer for at kunne lokke boligkøbere til. Flere og flere mennesker flytter fra landet og ind til byerne, og det kalder man urbanisering. Danmark er gået fra at være et land, hvor stort set alle boede på landet, til at være et land, hvor størstedelen af befolkningen bor i byer og arbejder indenfor servicesektoren. Servicefunktioner kan også kaldes tertiære erhverv. De tertiære erhverv er den væsentligste grund til, at der bliver dannet byer, fordi et sted med flere servicefunktioner er det mere attraktivt.

I en stor by er der mange servicefunktioner, fordi oplandet er så stort. Dette betyder, at man i byer med stort opland kan have butikker med sjældentkøbsvarer og flere butikker med udvalgsvarer. Omvendt findes der i de små byer findes der stort set kun dagligvarebutikker, fordi det er for dyrt at have butikker med udvalgskøbsvarer og sjældentkøbsvarer i små byer med et lille opland.

Tre former for bylandskab 
Den første er cirkelmodellen. I cirkelmodellen er der et centrum, hvor der er dyrt at bo. Jo længere væk, man bor fra midten, jo billigere er det. Cirkelmodellen er bedst i ensartet terræn, for så er det nemmere hele tiden at bygge nye grunde. 

Den anden er sektormodellen. Hvis terrænet ikke er ensartet, bliver byen højst sandsynligt bygget på sektormodellen. Det betyder, at man nærmest deler byen op i flere stykker, og der er mange forskellige attraktive steder for virksomheder og privatpersoner at bo. 

Hvis en by så er rigtig stor, dannes der flere centrummer. Det er flerkernemodellen.

Bylandskab i Danmark 
Nogle af Danmarks største byer er opbygget således:

Omkring rådhuset og domkirken er bygningsværkerne fra omkring 1850, og det kaldes den gamle bykerne. Den næste del af byen, vi skal beskæftige os med, er boligkvartererne. Her er bygningerne fra 1850 til 1920. Lejlighederne er meget små, og pladsen er udnyttet optimalt. Tredje kvarter – og så kaldet ring tre – opstår i 1920 og bliver udbygget indtil ca. 1960. Den opstår, fordi byer vokser og nu får grønne arealer til rådighed. Der bygger man parcelhuse og boligblokke. Og endelig det fjerde område eller ring fire. I ring fire er bygningerne fra perioden efter 1960, og der bliver stadig bygget i dag.

Byplanlægning
Den andalusiske hund

Den andalusiske hund (originaltitel: Un chien andalou) er en surrealistisk kortfilm fra 1929 af Salvador Dali og Luis Buñuel (forfatter/instruktør). Den er en af de mest kendte surrealistiske film fra 1920'ernes franske avant-garde filmbevægelse. I hovedrollerne er Simone Mareuil og Pierre Batcheff.

Filmen har ingen egentlig handling, men foregår snarere som en drøm. Filmen åbner med en scene hvor den kvindelige hovedpersons øje bliver skåret i med en ragekniv/barberkniv , og den fortsætter med flere surrealistiske scener, hvori blandt andet en mand trækker to store klaverer der indeholder døde og rådne æsler, en tavle med de ti bud og to levende præster, og i en tredje scene kravler der pludselig myrer ud af et hul i mandens håndflade.

Den andalusiske hund er en stumfilm. Nyere udgaver af filmen indeholder et lydspor med musik af Richard Wagner samt to argentinske tangoer, hvilket er den samme musik som Buñuel afspillede fra en fonograf oprindeligt.

Eksterne henvisninger 
 ''Un Chien Andalou (Un Perro Andaluz) Original Version Online'  Cortometrajes.org 
 Un Chien Andalou (1929), de Luis Buñuel  filmen på youtube
  

Franske film fra 1929
Kortfilm fra Frankrig
Film instrueret af Luis Buñuel
Fransksprogede film
Lille Claus og store Claus

Lille Claus og store Claus er titlen på flere værker.
 "Lille Claus og store Claus" - et eventyr af H.C. Andersen

De øvrige værker er baseret på dette eventyr:
Lille Klaus og store Klaus - dansk stumfilm fra 1913
Lille Claus og Store Claus - dansk animationsfilm fra 1930
Prinsessen på ærten

Prinsessen på ærten (oprindeligt Prindsessen paa Ærten) er et eventyr af H.C. Andersen.

Eventyret blev første gang udgivet i H.C. Andersens første eventyrsamlingen hæftet Eventyr, fortalte for Børn udgivet den 18. maj 1835.
Den er baseret på et folkeeventyr og bliver betragtet som et "litterært eventyr".
Om de tre eventyr i eventyrsamlingen der var baseret på folkeeventyr forklarede H.C. Andersen senere i samlingen Eventyr og Historier fra 1863: "De tre første Eventyr havde jeg i min Barndom hørt i Spindestuen og ved Humleplukningen".

Prinsessen på ærten er ganske kort. Eventyrets hovedperson gennemgår ikke folkeeventyrs sædvanlige tre prøver, men blot en enkelt prøve.

H.C. Andersens håndskrift til Prindsessen paa Ærten findes i Den Collinske Manuskriptsamling på Det Kongelige Bibliotek.

Henvisninger 

Eventyr af H.C. Andersen
Tommelise

Tommelise er et eventyr af H.C. Andersen

 Filmaseringer
 Tommelise (film fra 1983) – dansk børnefilm fra 1983 instrueret af Jørgen Vestergaard
 Tommelise (film fra 1994) – amerikansk animationsfilm fra 1994
 Tommelise (Der var engang...) – en tegnefilm fra 2005
Kejserens nye klæder

Kejserens nye klæder er et eventyr skrevet af H.C. Andersen og først udgivet i 1837. I eventyret hører vi om en kejser, som onde mennesker forleder til at tro, at han går rundt i klæder af de smukkeste stoffer, mens han i virkeligheden går rundt uden tøj.

Eventyret udkom som en del af samlingen Eventyr, fortalte for Børn. Første Samling. Tredie Hefte, der udkom den 7. april 1837.
Andet oplag af denne udgave kom i 1846.
I samme samling var også Den lille Havfrue.

Henvisninger 

Eventyr af H.C. Andersen
GPRS

GPRS står for General Packet Radio Service, og er en måde at sende og modtage data via mobiltelefonen.
Et GPRS opkald er helt anderledes end et almindelig taleopkald, idet et almindeligt taleopkald kræver en konstant forbindelse mellem dig og den, du ringer til, og dermed en konstant belastning af mobilnettet i dette tidsrum.
Med GPRS bliver den ønskede datamængde delt op i små pakker, som sendes hver for sig. Dermed er belastningen af mobilnettet væsentlig mindre.
Brugen af GPRS takseres oftest ud fra mængden af datatrafik når det benyttes.

Se også 
 GSM
 Mobiltelefon

Digital mobiltelefoni
Den standhaftige tinsoldat

Den standhaftige tinsoldat er et eventyr af H.C. Andersen. Kan henvise til:

 Den standhaftige tinsoldat (Der var engang...) – tegnefilm i serien Der var engang...
 Den standhaftige tinsoldat (film fra 1928), dansk animationsfilm
 Den standhaftige tinsoldat (film) – dansk børnefilm fra 1955 instrueret af Ivo Caprino
Vandcykel

Vandcykel er en lille båd med pedaler, der stikker ned i vandet under båden. Således bliver båden fremført ved på det nærmeste at cykle – heraf navnet vandcykel.

Både
Menneskedrevne søfartøjer
Svinedrengen

Svinedrengen er et eventyr af H.C. Andersen, udgivet for første gang 20. december 1841.  Om eventyret udtalte han selv, at historien "har et Par Træk fra et gammelt dansk Folke-Eventyr, der, saaledes som det blev mig fortalt som Barn, ikke sømmeligt kunne gjengives”". 

 Svinedrengen (Der var engang...) – en tegnefilm fra 2005 
 Svinedrengen (film fra 1974) – dansk kortfilm fra 1974 instrueret af Palle Kjærulff-Schmidt
 Svinedrengen (film fra 1975) – tjekkoslovakisk animationsfilm fra 1975 instrueret af Gene Deitch

Noter
Mulat

En mulat er en person af blandet sort og hvid afstamning. 

Betegnelsen stammer fra det portugisiske mulato, der betyder "mulæsel" (afledt af latin mūlus "muldyr"). Ordet regnes af nogle for nedsættende med racistiske overtoner.

Betegnelsen kvadron eller kvarteron har tidligere været brugt om en person, hvis afstamning er kvart sort og trekvart hvid.

Se også 

 Afrodansker
 Afroamerikaner
 Neger
 Negerhollandsk
 Nigger
 Zambo
 Mestiz

Kilder 

Nedsættende udtryk
Menneskerace
Klassebibliotek

Et klassebibliotek er en samling af klasser beregnet til almindelige programfunktioner såsom filhåndtering, datanetværk og brugergrænseflade (GUIs). De fleste programmeringssprog har et klassebibliotek tilknyttet, men kan sagtens udvides.

Programmering
Nattergalen

Nattergalen er et eventyr af H.C. Andersen. Kan henvise til:

 Nattergalen (album) – album af Sebastian
 Nattergalen (Der var engang...) – tegnefilm i serien Der var engang...
 Nattergalen (opera) - Opera af Igor Stravinskij
 Nattergalen (teaterforestilling) – musik- og teaterforestilling bygget over H.C. Andersens eventyr