kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Corona (dansk band)

Corona var et dansk band, der var aktivt fra 1981 til 1985.

Bandet spillede især ved arrangementer i København og omegn, bl.a. optrådte de ofte på Hillerød Festivalen og på Musikstedet Linden, ligesom de medvirkede i udsendelser i Danmarks Radio og Fjernsyn.

Gruppens selvbetitlede debutalbum, Corona udkom i 1984, hvor Holger Laumann medvirkede på saxofon på en melodi og Lene Nørgaard sang baggrundskor.

Musik og tekster var for det meste skrevet af Casper Kofoed, nogen sange havde dog tekster af Klaus Rasmussen eller Elsebeth Jacobsen, ligesom et instrumentalnummer var skrevet af Carsten Wind.

Bandet medvirkede også med nummeret "På en Rejse" på Karnevals Pladen (1984) udgivet af Støtteforeningen Karneval.

Medlemmer 
 Michael Jørvang - sang
 Casper Kofod - keyboards
 Carsten Wind - guitar
 Thomas Ovesen -bas
 Jesper Bo Nielsen - trommer
 Martin Klitgaard - congas og percussion

Diskografi 
 Corona (1984)

Eksterne henvisninger 
 Støtteforeningen Karneval 
 

Musikgrupper fra Danmark
Musikgrupper fra 1981
Ophørt i 1985
Fortune's Favour

Fortune's Favour er det ottende studiealbum fra det canadiske folkrockband Great Big Sea. Det blev udgivet i d. 24. juni 2008 i Canada, og d. 8. juli i USA og inkluderede også en DVD. Det kom direkte ind som #5 på Canadian Music Charts og det solgte guld i Canada.

Albummet blev indspillet i bandets studie i St. John's, Newfoundland, med Hawksley Workman som producer. Nummeret "Oh Yeah" er temasangen fra CBC Television-serieen Republic of Doyle.

Spor 
 "Love Me Tonight" – (Séan McCann, Alan Doyle, Hawksley Workman, Jeen O’Brien) 4:11
 "Walk on the Moon" – (Alan Doyle, Gordie Sampson) 3:44
 "England" – (Séan McCann) 3:45
 "Here and Now" – (Séan McCann, Alan Doyle, Bob Hallett, Hawksley Workman, Jeen O’Brien) 3:40
 "Long Lost Love" – (Séan McCann, Chris Trapper) 5:26
 "Oh Yeah" – (Séan McCann, Alan Doyle, Bob Hallett, Hawksley Workman, Jeen O’Brien) 2:15
 "Banks of Newfoundland" – (Traditionel, Arrangeret af Alan Doyle, Séan McCann, Bob Hallett) 3:24
 "Dream to Live" – (Séan McCann, Chris Trapper) 4:15
 "Company of Fools" – (Alan Doyle, Russell Crowe) 4:02
 "Hard Case" – (Séan McCann, Kalem Mahoney, Jeen O’Brien) 3:47
 "Rocks of Merasheen" – (Al Pitman, Pat Byrne, Arranged Alan Doyle, Séan McCann, Bob Hallett) 4:05
 "Dance Dance" – (Séan McCann, Alan Doyle, Bob Hallett, Hawksley Workman, Jeen O’Brien) 2:49
 "Heart of Stone" – (Séan McCann, Kalem Mahoney, Jeen O’Brien) 4:54
 "Straight to Hell" – (Alan Doyle) 4:16

Personel 
 Alan Doyle – vokal, guitar, bouzouki
 Bob Hallett – vokal, bouzouki, violin, banjo, accordion, fløjteer, mundharmonika
 Séan McCann – vokal, guitar, bodhrán, banjo

Med
 Murray Foster – bas, vokal
 Kris MacFarlane – trommer, percussion, guitar, klaver, accordion, vokal

Gæstemusikere
 Hawksley Workman – trommer, percussion, guitar, bas, klaver, hammondorgel, Fender Rhodes
 Jeen O'Brien – vokal
 Keith Power – orkesterarrangement på "Walk on the Moon"

Singler 
"Walk On the Moon" (udgivet til radio i april 2008;nåede #86 på Canadian Hot 100)

Referencer

Eksterne henvisninger 
Fortune's Favour  på Great Big Seas hjemmeside 

Great Big Sea-album
Album fra 2008
Léon Walras

Marie Ésprit Léon Walras (født 16. december 1834 i Évreux, Frankrig, død 5. januar 1910 i Clarens, nær Montreux, Schweiz) var en fransk-schweizisk økonom, professor ved Lausanne universitet mellem 1870 og 1892 og en af hovedpersonerne i skabelsen af neoklassisk økonomi.

Walras var banebrydende for den matematiske analyse inden for økonomi. Han er især kendt for at gennem et system af simultane ligninger have udviklet en almen ligevægtsanalyse af prisdannelsen for markedet som helhed.

Liv og gerning 
Faderen var professor i Évreux og bedrev et gedigent, men ubemærket forsker- og forfatterarbejde som teoretisk økonom. I dette gik han ud fra knaphed ("rareté") som grundlæggende for værdi og pris. Walras, som efter grundige klassiske og matematiske studier gennem Antoine Augustin Cournot helt blev vundet for den økonomiske videnskab, udviklede begrebet "knaphed" med større klarhed og udviklede således som en af de første i begyndelsen af 1870'erne sammen med William Stanley Jevons og Carl Menger den såkaldte grænsenyttelære. Han havde da, i 1870, fået et professorat i økonomi i Lausanne og forblev i dette embede til 1892, da han blev efterfulgt af Vilfredo Pareto. Han blev boende udenfor byen, hvor han fortsatte et livligt virke med bidrag til faglige tidsskrifter og aviser til sin død, til sidst internationalt anerkendt som en af sin videnskabs betydningsfulde bidragydere. 

Prislæren behandlede han i mange arbejder ved hjælp af matematisk metode. Produktionsomkostninger og pris betinger hinanden gensidigt, og hele det økonomiske system i form af privat ejendomsret og fri konkurrence kan betragtes som et generelt ligevægtssystem, som den økonomiske teori bør klarlægge vilkårene for, ligesom den kan undersøge virkningerne af tilfældige forstyrrelser af systemet. Denne teoretiske anskuelsesmåde har i den moderne teori langsomt vundet terræn på bekostning af en ældre opfattelse, som mere ensidigt udelukkende søgte årsagerne til prisændringer i ændrede produktionsomkostninger. Walras' forfatterskab var således i vid udstrækning epokegørende og har tillige stærkt påvirket senere forskere, blandt andre svenskerne Cassel og Knut Wicksell. 

Teorien om retfærdighed i beskatningen interesserede Walras i betydelig grad, ligesom også jordspørgsmålet, hvis løsning han så i jordens nationalisering, og kooperationen, realiseret mellemfolkeligt gennem frihandel og fred.

Forfatterskab 
Hans hovedværker er: 
 Éléments d'économie politique pure (2 bind, 1874–1877), 
 Études d'économie sociale (1896) og 
 Études d'économie politique appliquée (1898).

Eksterne henvisninger 
 Opslag: Walras, Marie Esprit Léon i Nordisk Familjebok, Uggleupplagan, bind 31 (1921), sp. 548-549.

Økonomer fra Frankrig
Thorstein Veblen

Thorstein Bunde Veblen (egentlig Tosten Bunde Veblen; født 30. juli 1857 i Minnesota, død 3. august 1929) var en norsk-amerikansk sociolog og økonom og leder af Efficiency Movement. Han er mest berømt for sin bog Den arbejdsfrie klasse: en økonomisk studie af institutioners udvikling (engelsk: Theory of the Leisure Class) fra 1899. I denne bog lancerer han teorien om prangende forbrug. Dette definerer Veblen som de riges praleri, sløseri, ørkesløshed og umoralitet med det formål at demonstrere velstand over for omgivelserne, ikke for at tilfredsstille behov eller ønsker i sig selv.

Thorstein Veblen mente, at alle samfundets institutioner er vigtige at studere for at forstå økonomiske processer, økonomien kunne ikke isoleres fra andre institutioner. Denne økonomiske og sociologiske skole blev kaldt institutionalisme, og Veblen havde efterfølgere som C. Wright Mills, Gunnar Myrdal og John Kenneth Galbraith blandt andre.

Veblen blev født af norske udvandrere. Forældrene kom fra Vang i Valdres. Han voksede op under trange kår, men familien havde norsk huslærer således, at børnene lærte norsk og læste norske bøger under opvæksten. Veblen lærte sig også islandsk og oversatte senere Laksdøla saga til engelsk. Han skal have været en stor sprogbegavelse og beherskede også fransk, tysk, spansk og italiensk. I 1884 tog han doktorgraden i samfundsøkonomi ved Yale University. Veblen var radikal og blev kaldt "Amerikas Karl Marx", men han var ingen socialistisk agitator.

Litteratur 
 John Kenneth Galbraith: Det rige samfund; Haslev 1969, s. 66

Økonomer fra USA
OpenEdge Advanced Business Language

OpenEdge Advanced Business Language er et såkaldt fjerdegenerations programmeringssprog med tilhørende database. Det kendes også under det tidligere navn Progress 4GL.

Sproget, der er udviklet af og sælges af Progress Software Corporation, blev først præsenteret i 1984. Det er et blokorienteret sprog, men fra og med version 10.1 er det udvidet med objektorienterede konstruktioner. Sproget tillader en hurtig udvikling af programmer med en grafisk brugergrænseflade, men kan også fungere uden denne grænseflade.

OpenEdge oversættes ikke til maskinkode, men til en særlig mellemkode kaldet r-kode, der afvikles af en virtuel maskine.

Databasen er relationel. Fra programmeringssproget benytter man normalt ikke SQL til at tilgå databasen men særlige programstrukturer, der samtidig styrer gennemløbet af de fundne data.

for each vare where leverandoerkode = ”4711” no-lock:
  display vare.
end.

der omtrent svarer til flg. SQL-udtryk:

select * from vare where leverandoerkode = ”4711”; 

Naturligvis vil programmet normalt være meget mere komplekst.

Sproget har en begrænset udbredelse i Danmark.

Programmeringssprog
Johan Peter Larssen

Johan Peter Larssen (født 17. juni 1822, død 15. maj 1896) var en dansk fyrskipper fra Sæby, som deltog i begge slesvigske krige, men er mest kendt for sin indsats i 2. slesvigske krig i 1864.

Fra 1852-1883 var Larssen fyrskibskaptajn - først på Læsø Rende fyrskib og de sidste otte år på Drogden fyrskib. I begge Slesvigske krige søgte han orlov fra fyrskibene og meldte sig frivilligt til krigstjeneste. Han skabte især opmærksomhed for sin indsats ved rømningen af Dannevirke og Kampene ved Dybbøl i 1864. 

For sin indsats i første slesvigske krig blev han udnævnt til Dannebrogsmand, og efter den anden blev han Ridder af Dannebrog i ordenens tredje klasse. Hans erindringer er udgivet som e-bog og han portrætteres i 1864 af Søren Malling.

Eksterne henvisninger 
 Erindringer: J.P. Larssens erindringer fra krigen i 1864, e-bog redigeret af Søren Duus Østergaard 
 Hans Nielsen:Perlemor og tørfisk, Skagen Købstadjubilæum, 26. oktober 2013 
 G. Honnens de Lichtenberg: Larssen fra 64. Marinehistorisk Selskabs Skrift Nr. 8 1964

Personer fra Sæby
2. Slesvigske Krig
Begivenheder i 1864
Riddere af Dannebrog
Mageløs (udtryk)

Mageløs kan have flere betydninger:

 Mageløs er den som er uden sidestykke; som ikke har sin lige.
 Mageløs er den/det som mangler sin mage, eller  (om flere dele) som er umage. Koppen er mageløse, hvis koppen mangler sin underkop.
 Mageløs er den som er uden (ægte)mage / ægtefælle.

Ord og vendinger
Simula

Simula er et blokorienteret programmeringssprog beregnet til opgaver i  simulering. Det er samtidig det første programmeringssprog, der benytter objektorienteret programmering. Det kan til dels betragtes som en udvidelse af Algol.

Historie
Sproget blev udviklet i 1960'erne af Ole-Johan Dahl og Kristen Nygaard på Norsk Regnesentral. Den første version kaldtes Simula I og blev udviklet til en UNIVAC-computer i 1965. Dette sprog blev implementeret på flere computerfirmaers maskiner. I 1967 kom Simula 67. Dette sprog blev mere udbredt. En senere version, Simula 87, implementerer forskellige grader af beskyttelse af objekters interne data og metoder og findes også i en version til MS-DOS.

Sprogets bestanddele
Sproget Simula introducerede klasser, subklasser, objekter, virtuelle metoder og spildopsamling. Ligeledes indeholder sproget korutiner, der tillader frivillig tidsdeling mellem forskellige dele af programmet. Dette gjorde sproget særdeles velegnet til simulering f.eks. af køproblemer. Men sproget fungerer også godt til mange andre simuleringsopgaver.

Efterfølgere
Simula har fået mange efterfølgere, inspireret først og fremmest af sprogets objektorienterede elementer. Her kan nævnes C++, BETA, Smalltalk-80, Java og C#.

Eksterne henvisninger
 
  - med nogle bemærkninger om Demos af Graham Birtwistle
  - baseret på seminaret i 1997 med titlen "30 Years of Object Oriented Programming (OOP)" 
  - introduktioner, dokumentation og henvisninger på engelsk og fransk
 

Programmeringssprog
Wallenhorst

Wallenhorst er en kommune med godt 22.800 indbyggere (2013), beliggende lige nord for byen Osnabrück i den centrale del af Landkreis Osnabrück, i den tyske delstat Niedersachsen. Kommunen blev dannet ved områdereformen i 1972 ved en sammenlægning af de dengang selvstændige kommuner Wallenhorst, Hollage, Rulle og Lechtingen.

Geografi 
Wallenhorst er en forstdskommune til den mod syd liggende by Osnabrück og ligger ca. 7 km fra dennes centrum. Kommunen ligger i Osnabrücker Land ved de sydlige udløbere af Wiehengebirge midt i Natur- og Geopark TERRA.vita. Øvrige nabokommuner i Niedersachsen er Bramsche mod nord, Belm mod øst og i delstaten Nordrhein-Westfalen kommunen Lotte mod vest.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Byens websted 

Kommuner i Niedersachsen
Adabas

Adabas er en database fra firmaet Software AG i Darmstadt. Med en oprindelse i slutningen af 60'erne er den, sammen med IMS et af de ældste databasesystemer, der stadig benyttes. Adabas er en forkortelse for Adaptable DAta Base System.

Opbygning 
Adabas betragtes ofte som en relationel database, men det er mere korrekt at betegne den som en inverteret liste database, idet databasens opbygning er meget tydelig for programmøren, der kan udnytte de inverterede lister (indeces) direkte. Særegent for Adabas er, at hvis et felt i databasen er såkaldt null-value suppressed og samtidig indgår i et indeks, så vil fraværet af en værdi i feltet for en record (post), en null-value, medføre at recorden helt udelades af det pågældende indeks. Det kan udnyttes i programmeringen, men stiller også krav til programmørens opmærksomhed.

Adabas tillader brug af repeterende grupper i en post, noget der ikke er i overensstemmelse med teorien for relationelle databasers ideelle opbygning.

Databaser
ISO 3166-2:AZ

ISO 3166-2:AZ er Aserbajdsjans del af ISO 3166-2, som er en del af ISO 3166-standard udgivet af International Orginazation for Standardization (ISO), og som definerer koder for navnene på de vigtigste underinddelinger (f.eks. delstater eller amter) af alle lande med kode i ISO 3166-1.   

For Aserbajdsjan det er defineret koder til to niveauer af underafsnit:
 En autonom republik (Nakhitjevan)
 11 kommuner og 66 distrikter
De elleve kommuner har status på samme niveau som distrikter. 

Hver kode består af to dele, adskilt af en bindestreg. Den første del er AZ, ISO 3166-1 alfa-2-kode til Aserbajdsjan. Det andet afsnit indeholder følgende:
 to bogstaver: den autonome republik og kommuner
 tre bogstaver: distrikter

Nuværende koder

Autonome Republik

Kommuner og distrikter

Ændringer 
Følgende ændringer i Aserbajdsjan rapporter er blevet offentliggjort i nyhedsbrevet af ISO 3166 / MA siden ISO 3166-2 blev første gang udgivet i 1998:

Se også 
 Distrikter i Aserbajdsjan

Eksterne henvisninger 
 Rayons of Azerbaijan (with Accents), Statoids.com

AZ
Skøde- og panteprotokol

Skøde- og panteprotokoller blev perioden 1683 til 1927 brugt til at register alle handler med fast ejendom. Den typiske kilde for ejendomshistorie i perioden. Blev i 1927 erstattet af skødegenparter. Som register til skøde- og panteprotokollerne er siden 1845/1863 blevet ført de populært kaldet realregister.

For slægtsforskere udgør skøde- og panteprotokoller sammen med realregister en vigtig kilde, da de foruden oplysninger om ejere af ejendomme, også rummer f.eks. fæstebreve, leje- og aftægtskontrakter. Alle kan frit benytte skøde- og panteprotokollerne, enten på et af landsarkiverne eller hjemme, da Rigsarkivet har scannet en del af de gamle bøger, disse skal fremsøges via arkivets database Daisy.

Eksterne henvisninger 
 Rigsarkivet
 Arkivdatabasen Daisy

Danmarks arkiver og arkivalier
John Flamsteed

John Flamsteed (født 14. august 1646 i Denby, død 31. december 1719 i Burstow) var en engelsk astronom.

Flamsteed var uddannet til præst, men blev ved Sacroboscos bog De sphaera ført til astronomien, kom 1670 i forbindelse med Newton i Cambridge og fik 1674 i opdrag at beregne månens kulminationstid for deraf at udlede tiden for floden; herved kom han med i den af Karl II nedsatte kommission til bedømmelse af den af Le Sieur de Saint-Pierre i forslag bragte metode til bestemmelse af længden til søs ved månedistancer. Da Flamsteed stærkt hævdede nødvendigheden af nyere stjernekataloger og bedre månetabeller, gav dette stødet til grundlæggelsen af observatoriet i Greenwich. I 1675, hvis første direktør Flamsteed blev med titlen Astronomer Royal. Samme år trådte han ind i den gejstlige stand og blev præst i Burstow i Surrey. Lige til sin død arbejdede Flamsteed ivrig mod det stillede mål, først med de simple instrumenter, han havde benyttet i Derby, fra 1689 med en efter hans forslag konstrueret murkvadrant. 

Resultatet af hans talrige observationer er nedlagt i den første moderne stjernekatalog Historia coelestis britannica og Atlas coelestis (1729 med 25 kort, og 1753 med 28 kort, af Fortin besørget en mindre udgave, 1776). Flamsteeds øvrige mindre arbejder er trykte i Philosophical Transactions of the Royal Society.

Noter

Kilder

Eksterne henvisninger

Astronomer fra Storbritannien
Briter i 1700-tallet
Oskar Fleischer

Oskar Fleischer (født 2. november 1856 i Zörbig, død 8. februar 1933 i Berlin) var en tysk musikhistoriker.

Fleischer studerede filologi i Halle og, efter absolvering af doktor- og statseksamen, endvidere musikvidenskab i Berlin under Spitta og Bellermann. Han drog med statsstipendium til Frankrig og Belgien og gjorde senere en 3-årig studierejse til Italien. Efter sin hjemkomst blev han 1888 sat i spidsen for det nyoprettede kongelige museum for musikinstrumenter i Berlin og har senere betydelig forøget denne samling, hvilken blev en af de rigeste i verden under hans ledelse. I 1892 habiliterede han sig som privatdocent ved Universitetet i Berlin og blev 1895 Spittas efterfølger som professor sammesteds. Blandt hans skrifter mærkes Denis Gaultier, afhandlinger om fransk lutmusik, Führer durch die Sammlung alter Musikinstrumente in Berlin samt hans undersøgelse Neumen-Studien (I—III, 1895—1904), der har åbnet nye og betydningsfulde synspunkter for forskningen af middelalderens nodeskrift.

Kilder 

 

Musikhistorikere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Sigurd Mathiesen

Sigurd Mathiesen henviser til:

 Sigurd Mathiesen (forfatter) (1871–1958) – norsk forfatter
 Sigurd Mathiesen (fægter) (1873–1951) – norsk fægter
Ford Contour

Ford Contour var en stor mellemklassebil bygget af Ford Motor Company til Nordamerika i årene 1994 til 2000.

Bilen var en amerikansk udgave af den første generation af Ford Mondeo. En vidtgående identisk søstermodel var Mercury Mystique.

Contour var i vidt omfang teknisk identisk med den europæiske Mondeo. Contour havde dog mere kantede baglygter, som var hentet fra den sidste, amerikanske Escort. Designet på frontpartiet blev i 1997 tilpasset Mondeo.

Modellen fandtes kun som sedan. Til combi coupé- og stationcarversionerne af den europæiske Mondeo fandtes der ingen amerikanske modsvarigheder, da sådanne i USA ikke var ret efterspurgte i dette segment.

Modelhistorie 
Contour kom på markedet i starten af 1994 i versionerne GL og LX med 2,0-liters firecylindret Zetec-motor, og som SE med 2,5-liters V6 Duratec-motor. Begge motorer kunne kombineres med enten en MTX75 femtrins manuel gearkasse eller en CD4E firetrins automatgearkasse.

I 1997 blev programmet udvidet med en billigere indstigningsmodel (uden tillægsbetegnelse).

Ligeledes i 1997 gennemgik Contour et facelift med en større, kromindrammet kølergrill og større forlygter. Det nye frontparti lignede 1997-modellen af den europæiske Mondeo, uden dog at være identisk. I 1998 udgik basismodellen uden tillægsbetegnelse samt GL-modellen, og samtidig blev sportsmodellen Contour SVT med 149 kW (203 hk) introduceret. Denne version var begrænset til 5000 eksemplarer pr. modelår.

Da de amerikanske bilfabrikanter mod slutningen af 1990'erne i større grad begyndte at satse på de voksende SUV- og pickup-segmenter, pg det almindelige personbilsegment fik en tilbagegang og derudover var domineret af japanske mærker, fik modellen efter produktionens afslutning i sommeren 2000 i første omgang ingen efterfølger. Med indstillingen af Ford Contour og Mercury Mystique sluttede også Fords verdensbilskoncept. På seks år løb ca. 1 mio. eksemplarer af samlebåndet.

I Europa blev der til modelår 2001 udviklet en helt ny generation af Mondeo, som ikke blev markedsført i Nordamerika. I stedet satsede Ford i USA på den større Taurus, som herefter blev solgt billigst muligt. Først i år 2005 kom der med Ford Fusion en ny model i samme segment som Contour, som dog ikke havde noget at gøre med den mindre, europæiske model af samme navn.

Sikkerhed 
Den næsten identiske Mondeo er af det svenske forsikringsselskab Folksam blevet bedømt som værende lige så sikker som middelbilen.

Tekniske data

Referencer

Litteratur 
 Automobil Revue. Katalog 1995 og 2000 (på tysk og fransk).
 Flammang, James M./Kowalke, Ron: Standard Catalog of American Cars 1976–1999. Krause Publications, Iola 1999,  (på engelsk).

Eksterne henvisninger 

Contour
Store mellemklassebiler
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 1994
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Frederikke Aagaard

Frederikke Aagaard (født 1976 i København) er en dansk arkitekt, designer, tv-vært, foredragsholder og udstillings kurator.

TV-vært på følgende programmer 
 MesterSkaberne, DR1, 2019.
 Fri banker på, TV2fri, 2018.
 Vil Du Bo Her?, DRk, 2016.
 Designets Magt, DRk, 2014.
 Forførende Rum, DRk, 2013.
 Drømmeværelset, TV2, 2006-2008.

Udgivelser 
 Drømmeværelset - gør det selv, Politiken, 2007.
 Drømmeværelset - indretning og design, Politiken, 2006.

Podcast 

 The Architecture City, 2018.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 

Tv-værter fra Danmark
Arkitekter fra Danmark
Alfred Marshall

Alfred Marshall (født 26. juli 1842 i London, død 13. juli 1924) var en britisk økonom. Han regnes som en af pionérerne indenfor neoklassisk økonomisk teori). Han omtales ofte som den største økonomiske lærebogsforfatter i slutningen af 1800-tallet, og havde mange senere berømte økonomer som sine studenter, for eksempel John Maynard Keynes. 

Han blev i 1868 forelæser i moralvidenskab ved Cambridge Universitet, 1877 rektor for "university college" i Bristol, virkede 1884-85 som forelæser i økonomi i Oxford og indehavde 1885-1908 professorat i nationaløkonomi ved Cambridges universitet. Han var leder af 1891 års arbejderkommitté. 

Marshalls pædagogiske succes skyldes nok, at han lagde vægt på at fremstille de økonomiske teorier på en klar og enkel måde ved hjælp af diagrammer/figurer. Marshall, som selv havde en god matematisk skoling, henviste de matematiske beviser til fodnoter i sine lærebøger. Dermed var kundskaber i matematik ikke nogen betingelse for at forstå hans ræsonnementer.      

Det er Marshall, der først tegnede det nu klassiske markedsdiagram med en stigende udbuds- og en faldende efterspørgselskurve, som krydser hinanden i et ligevægtspunkt for pris og mængde. Dette ligevægtspunkt viste, hvad prisen og den omsatte mængde ville blive. Prisen gav også udtryk for nytten eller værdien af produktet for forbrugerne og under visse betingelser for samfundet. 

Efterpørgselskurven blev bestemt af forbrugernes subjektive nytter af at forbruge forskellige mængder af produktet. Udbudskurven blev bestemt af virksomhedernes omkostninger ved at fremstille forskellige mængder af produktet. 

Ved at inddrage tidsperspektivet som bestemmende for, hvordan udbudskurven så ud, viste Marshall, at både klassikernes og neoklassikernes værditeorier kunne forsvares for industriproduktion. På lang sigt ville udbudskurven være vandret, på kort sigt lodret og på mellemlang sigt stigende mod højre i diagrammet, hævdede Marshall.  

Ved at parallelforskyde efterspørgselskurven viste Marshall, at omkostningsforholdene (da på lang sigt) var afgørende for produktets pris/værdi i overensstemmelse med, hvad klassikerne Adam Smith og David Ricardo havde hævdet tidligere. På kort sigt ville derimod nytten spille en afgørende rolle således, som de første nyklassikere Jevons og Menger havde ment. 

På mellemlang sigt ville pris/værdi være gensidigt afhængig af både forbrugernes nyttestrukturer og producenternes omkostningsforhold. Dette på samme måde som saksen for at kunne klippe var afhængig af begge sakseblade, sagde Marshall.

Forfatterskab 

 Economics of industry (1879, flere genudgivelser)
 Principles of economics (bd I, 1890; 6. oplag 1910), 
 Elements of economics (bd I, 1892; 4. oplag 1908,. et sammendrag af "Principles"), 
 The new Cambridge curriculum in economics (1903), 
 Memorandum on the fiscal policy of international trade (1908, et parlamentarisk "white paper")

Økonomer fra Storbritannien