kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Højfrekvens (3 MHz - 30 MHz)

Højfrekvens eller kortbølger (forkortet HF) står på engelsk for High Frequency og er et frekvensbånd af radiobølger i området (fra men ikke med) 3 - 30 MHz, der har følgende korresponderende bølgelængdeinterval i vakuum (fra men ikke med) 100 m - 10 m. Derfor kaldes kortbølger også dekameterbølger eller decameterbølger.

Svaret på hvorfor disse radiobølger både kaldes ved deres bølgelængde i meter og frekvens i Hertz skyldes, at radiobølger i radiofoniens barndom før 1920'erne, kalder radiobølger ved deres bølgelængde i meter. Mellem ca. 1923 til 1960 anbefales det at angive radiobølgers frekvens i cycles-per-second (cps). Fra 1960 angives frekvens i Hertz.

Kortbølger omfatter meget af kortbølgebåndet.

Kilder/referencer

Radioteknik
Radiospektrum
Avnbøg (slægt)

Slægten Avnbøg (Carpinus) er udbredt i Europa, Østasien og Nordamerika med ca. 15 arter. Avnbøgene er træer eller buske med meget tungt og massivt ved. Bladene er løvfældende og spredtstillede med savtakket rand. Blomsterne er samlet i hængende rakler, der ofte først ses under løvspringet. De hanlige blomster sidder enkeltvis i højbladets bladhjørne, mens de hunlige sidder parvist i højbladets bladhjørne. Hver hunblomst er omsluttet af et ægformet eller trelappet hylsterblad, der er dannet ud fra højbladet og to forblade. Frugterne er enlige nødder. Her beskrives kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Avnbøg (Carpinus betulus)
 Amerikansk avnbøg (Carpinus caroliniana)
 Hjertebladet avnbøg (Carpinus cordata)
 Japansk avnbøg (Carpinus japonica)
 Koreaavnbøg (Carpinus coreana)
 Orientalsk avnbøg (Carpinus orientalis)

 Carpinus faginea
 Carpinus fargesiana
 Carpinus henryana
 Carpinus kawakamii
 Carpinus laxiflora
 Carpinus polyneura
 Carpinus tschonoskii
 Carpinus turczaninovii
 Carpinus viminea
Tyfon

Tyfon eller taifun har flere betydninger:

 Tyfon (græsk mytologi) – uhyre i græsk mytologi som er født af Gaia
 Tropisk orkan i det nordvestlige Stillehav
 Taifun (film) – dansk stumfilm fra 1911
 I jernbanejargon om kompressorhornet på et tog
Hurricane

Hurricane, henviser til forskellige artikler:
 Hurricanes – softballklub fra Hørsholm
 Hurricanes – footballklub fra Esbjerg
 Hawker Hurricane – Propeldrevet jagerfly anvend af RAF under 2. verdenskrig.
 Operation Hurricane – Test af den første engelske atombombe i 1952.
 Orkan – (på andre sprog hurricane, tyfon, tropisk cyklon).
 Hurricane (Serbisk band) – serbisk band
Københavns Havn

Københavns Havn er havnen beliggende i København. Den strækker sig i dag fra Svanemøllebugten i nord til Sjællandsbroen i syd og ejes af Københavns Havn A/S. Selve havnedriften varetages dog af Copenhagen Malmö Port AB (CMP), som ejes af By & Havn (tidligere Arealudviklingsselskabet) og Malmö Hamn AB.

Havnen er opdelt i områder:

Der sker til stadighed store ændringer, eksempelvis er store dele af indre havn omdannet til bolig- og forretningsområder.

Historie 

Byen opstod som en havn langt tilbage i den tidlige middelalder, og på et tidspunkt blev den kongens ejendom. Christian 4. flyttede Orlogsværftet fra Bremerholm (København) til det nuværende Holmen, hvor også Flådens Leje blev placeret. Senere konger lod Holmen yderligere bebygge, bl.a. Frederik 5. med mastekranen.

I 1742 blev havnen gjort til en selvejende institution og bestod uændret til 1812, hvor der blev oprettet en central administration af "Havne- og Opmudringsvæsenet". Først i 2000 blev det nuværende Københavns Havn A/S oprettet efter en retssag mellem staten og den selvejende institution.

En særlig del af havnen spillede en væsentlig rolle, nemlig Frihavnen, som var et toldfrit område.

I 1908 blev der lavet en film En Tur gennem Københavns Kanaler med ukendt instruktør, der er en guidet tur gennem Københavns kanaler og Inderhavnen. Filmen har karakter af en havnerundfart, men med fokus på datidens aktive havn og karakteristiske steder, men kun i mindre omfang egentlige seværdigheder.

Ledelse (oprindeligt betitlet havnekaptajn, siden adm. direktør) 
(listen er ikke komplet)
 1860-1872 Janus August Garde.
 1872-1895 F.V.W. Lüders.
 1896-1914 Christian Frederik Drechsel.
 1917-19xx Thorvald Borg.
 1945-1955 Mogens Blach.
 1939-1958 Hans Thøgersen
 1982-1997 Erik Schäfer.
 1997-2005 Henning Hummelmose.
 2005-2007 Karl-Gustav Jensen.

Derefter overgik havnen til By & Havn.

Eksterne henvisninger 
 Arealudviklingsselskabet I/S 

 
Havn, Københavns
Vilhelm Dahlerup
Packet radio

Packet Radio er en datatransmissionstype, som anvendes i amatørradio og som er baseret på internetlignende dataprotokoler. Packet radio startede småt i TAPR (Tucson Amateur Packet Radio) i 1981.

Packet radio-datanet tillader regionale, nationale og endda interkontinental aflevering af e-mail og andre dataoverførsler, men packet radio er begrænset til radioamatører. TCP/IP er også i brug på packet radio og tillader brug af alle de højere protokollag som f.eks. HTTP og FTP.

Hver packet radio station består af mindst en transceiver med radioantenne og et modem.

I mere traditionelle sammenhænge er der også en TNC (Terminal Node Controller). Disse packet radio stationer har også en terminal (som kan emuleres af en
computer), for at tillade en operator, at interagere med TNCen, men automatiske
packet radio stationer behøver ikke en terminal.

I dag er modemmet ofte direkte forbundet til computeren og har så implementeret TNCens rolle.

Se også 
 Digipeater
 aprs

Eksterne henvisninger 

 Introduction to Packet Radio by Larry Kenney, WB9LOZ
 TNC7multi – Universelles TNC für Packet Radio  Baseret på en ARM-processor og både med USB og serielport. Oplyst til at have drivere med Mac OS X, Windows og Linux via USB.
 Equipment Options for Medium and High-Speed Packet Radio 
 GBPPR 900 MHz High Speed Packet Radio
 Packet-Radio-Controller (Übersicht)
 TNC3S High-Speed Zweikanal Packet-Controller
 Construction of a 1.2 GHz TRX kit for High Speed Packet. From Bas PE1JPD, modified by Victor F1BIU and Laurent F5SOH

FlexNet 
 Welcom to the genuine FlexNet homepage 
 PC/FlexNet – An Overview  "FlexNet ... we route everything"

Digital amatørradio
Aleksandr Sergejevitj Pusjkin

Aleksandr Sergejevitj Pusjkin (, , født 6. juni 1799 i Moskva, død 10. februar 1837 i Sankt Petersborg) var en russisk forfatter og anses som grundlæggeren af russisk litteratur. Hans hovedværker er versromanen Jevgenij Onegin (eller Eugen Onegin) og skuespillet Boris Godunov.

Pusjkin er en tidlig repræsentant for russisk romantik. Som litterær figur har Pusjkins "Jevgenij Onegin" virket som inspiration for flere russiske forfattere som  Mikhail Lermontov, Dostojevskij, Tolstoj og Turgenjev. 

Pusjkin blev dødeligt såret i en duel med Georges-Charles de Heeckeren d'Anthès, en fransk officer i et russisk kavaleriregiment, der forsøgte at forføre digterens hustru, Natalja Pusjkina.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

 
Digtere fra Rusland
Dramatikere fra Rusland
Personer fra Moskva
Russisksprogede forfattere
Transceiver

Transceiver har flere betydninger:
Datanet transceiver – en sammenbygning af en baseband sender og en modtager (eng. transmitter + receiver). Er en del af et trådet computer netkort.
Radiotransceiver – en sammenbygning af en radiosender og en radiomodtager (eng. transmitter + receiver).

Datatransmission
Elektroniske apparater
Buksbom-slægten

Buksbom-slægten (Buxus) er udbredt med 11 arter i Europa, Mellemøsten, Nordafrika og Østasien. Det er buske eller små træer med stedsegrønne blade og en særegen lugt. Her nævnes kun de to arter, der ses jævnligt i Danmark.

 Almindelig Buksbom (Buxus sempervirens)
 Småbladet Buksbom (Buxus microphylla)

Note 

Buksbom-familien
Almindelig buksbom

Almindelig buksbom (Buxus sempervirens) er en lille, stedsegrøn busk med en afrundet og stivgrenet vækst. Den dyrkes ofte på grund af de blanke, læderagtige blade, men også fordi den tåler hård beskæring og formklipning.

Beskrivelse 
Almindelig buksbom har en stivgrenet, åben og rund vækstform. Barken er først grøn og hårklædt. Senere bliver den gulgrøn og furet, og til sidst er den grå og let stribet. Knopperne er modsatte, tiltrykte og ægformede med grønne skæl. Bladene er ovale til næsten runde og læderagtige med hel rand og en indskæring dér, hvor spidsen burde være. Oversiden er skinnende og friskt grøn, mens undersiden er mat lysegrøn.

Blomsterne sidder samlet i hoveder ved bladhjørnerne. De er gulgrønne med en behagelig duft (som kun ca. 20 % af befolkningen kan fornemme). Frugten er en trerummet kapsel. Frøene modner kun i de allervarmeste somre her i landet.

Rodnettet består af nogle få, dybtgående og vidt udbredte hovedrødder, som bærer tæt forgrenede siderødder. Veddet er meget hårdt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 3 m (5 x 5 cm/år), i Portugal og Kaukasus findes dog helt træagtige eksemplarer. Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Hjemsted 

Almindelig buksbom hører hjemme i Nordafrika, Mellemøsten, Lilleasien, Kaukasus og det sydlige og centrale Europa. Artens nordgrænse er i det sydlige England. Overalt trives den i halvskygge som underskov under især egearter på let fugtig og stenet, kalkrig bund.

I højder op til 900 m på nordsiden af Alborz-kæden i det nordlige Iran findes der blandede løvskove med arter fra Middelhavsområdet og Centralasien. Her vokser arten i op til 10 m højde som underskov sammen med bl.a. Oliven, Cotoneaster racemiflora (en art af Dværgmispel), Fransk Løn, Hjortetunge, Jasminum fruticans (en art af jasmin), Kastanje-Eg, Kaukasisk Vingevalnød, Kaukasisk Zelkova, Kristustorn, Orientalsk avnbøg, Orientalsk Bøg, Papegøjebusk, Pteris arguta (en art af Vingebregne), Smilax excelsa (en art af Sarsaparil) og Ægte Cypres.

Sygdomme og skadedyr 
Almindelig buksbom angribes under haveforhold af to sygdomme, der begge fører til visnen og død i større eller mindre grenpartier: Buksbomgrentørre (Volutella buxi) og Buksbomkvistdød (Cylindrocladium buxicole).

Et skadedyr, der spredes gennem Buxus sempervirens er Cydalima perspectalis, buksbomhalvmøllet. En anden art af buksbom, B. microphylla er mere udsat for angreb af C. perspectalis end B. sempervirens.

Giftighed 
Almindelig Buksbom afgiver stoffer til jorden, som får andre planter (særligt Lyng-arter og Rhododendron) til at mistrives. Hele planten er giftig.

Galleri

Referencer

Kilde 
 Sten Porse: "Plantebeskrivelser", DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Gule blomster
Hækplanter
Stedsegrønne
Skrubtudse

Skrubtudsen (Bufo bufo) er en tudse-art der findes i det meste af Europa (med undtagelse af Irland, Island og nogle øer i Middelhavet), i den vestlige del af Nord-Asien, og i en lille del af det nordvestlige Afrika. Skrubtudsen er almindelig i Danmark og findes i det meste af landet, dog mangler den på enkelte øer som Anholt, Bågø, Endelave, Femø, Læsø, Saltholm og Sejerø.

Skrubtudsen yngler oftest sidst i april måned. Dens æg er let genkendelige, da hunnen lægger dem i lange snore i søer og moser, mens hannen sidder på ryggen og gyder.

Skrubtudser overvintrer på land under bladdynger og lignende.

De kan godt lide snegle – og er dermed nyttedyr for haveejere.

Skrubtudsen er giftig, så hvis man skal spise den, bør man undgå huden og kun tage indvoldene. Ligeledes er det med dens haletudser, som fisk kan dø af.

Skrubtudsen er fredet ligesom alle andre danske padder.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Tudser
Danmarks padder og krybdyr
Specialbed

Specialbede er bedtyper, som hver har ét samlende tema. Det samlende kan enten være noget rent skønhedmæssigt, æstetisk, eller det kan dreje sig om bestemte vækstbetingelser, bestemte anvendelser eller bestemte, økologiske forudsætninger.

Hvis bedet skal lykkes, må man være forberedt på, at tre forudsætninger skal opfyldes:
Bedet skal være forberedt ordentligt, dvs. at man har den nødvendige viden om bedtypen, den jord og de planter, der skal bruges på stedet. Desuden skal man være forberedt på, at flere af bedene kun vil lykkes, hvis man har gjort en række praktiske forberedelser.
Bedet skal anlægges rigtigt, dvs. at man får gjort det arbejde, som er nødvendigt for at etablere bedet. Det kræver viden, og det kræver håndelag – foruden muskelkraft, selvfølgelig.
Bedet skal passes rigtigt, dvs. at man ved, hvad der skal gøres med bedet hen gennem året, at man har det nødvendige grej til at klare pasningen med, og at man faktisk får plejen udført på de rigtige tidspunkter.

Bede med et æstetisk tema 
Duftende bed
Et hvidt bed
Et tidligt blomstrende bed
Klippet bed
Stedsegrønt bed

Bede med vækstbetingelser som tema 
Kalkbundsbed
Skyggebed
Stenbed
Sumpbed
Surbundsbed
Tørkebed

Bede med anvendelse som tema 
Børnenes bed
Grøntsagsbed
Handikapbed
Præsentationsbed
Snitblomsterbed

Bede med økologisk tema 
Blomstereng
Hedebed
Højmosebed
Præriebed
Skovbundsbed
Steppebed
Strandbed

Havedyrkning
Handling

Handling anvendes normalt i flere betydninger:
 Handling (virke) – som betegnelse på noget, som man foretager sig.
 Handling (episk) – Begivenhedernes gang i en fortælling, et skuespil, en film osv.
 Handling (luftfart) – servicering af fly ved gate i lufthavn.
 Handling (udtalt med hårdt d) er et udtryk lånt fra engelsk som dækker over begreberne håndtering, arbejdsgang, papirgang eller sagsbehandling.

Se også 
 Akt – udtryk for en handling.
Hellighed

Hellighed er det at være hellig. Begrebet bruges om noget der er sat til side. Dette er ofte nært forbundet med en gud eller spiller en væsentlig rolle for religiøse handlinger eller ceremonier, men kan også bruges til at beskrive ikke-religiøse personer, ting eller steder.

Ordet kan også bruges nedsættende om mennesker, der i egen vurdering er nærmere på det guddommelige end andre. Når ordet bruges uvenligt på denne måde, betyder det nærmest selvgod eller selvretfærdig.

"At Hellige sig" er en form af ordet hvor man gør sig selv klar f.eks gennem en renselse som den f.eks er beskrevet i mosebøgerne. Forskellige religioner har forskellige renselsesregler for at hellige sig før en højtid eller før bøn. Noget mere dagligdags kan være at man helliger sig måltidet idet man vasker hænder før man spiser.

Religion
Religiøse doktriner og tro
Ogg

Ogg er et frit containerformat til komprimeret lyd, stemme, musik og video. "Ogg" bruges ofte fejlagtigt som betegnelse for komprimeringsformatet Ogg Vorbis, da man oftest lægger Ogg Vorbis-komprimeret musik i Ogg-filer.

Xiph.org, som har udviklet formattet anbefaler at man bruger endelsen .oga for lyd i ogg formattet og .ogv for video i video formatet.

Henvisninger 
 xiph.org (på engelsk)

Lydteknologi
Frie filformater
Brian Clough

Brian Clough (21. marts 1935 – 20. september 2004) var en engelsk fodboldspiller og -træner. Som spiller nåede han at komme på det engelske landshold; men det var som træner, at han virkelig fik et stort navn og blev en af engelsk fodbolds mest succesrige nogensinde. Han gjorde både Derby County og Nottingham Forest til engelske mestre. Sidstnævnte klub førte han også to gange til sejren i Europa Cup og satte rekord i antal kampe i træk uden nederlag i den bedste engelske liga.

Clough er far til en anden engelsk landsholds- og trænerprofil, Nigel Clough.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra England
Fodboldspillere fra Middlesbrough F.C.
Fodboldspillere fra Sunderland A.F.C.
Fodboldtrænere fra England
Nottingham Forest F.C.
Personer fra Middlesbrough
Hornslet

Hornslet er en stationsby på Djursland med  og er den tredjestørste by på Djursland i Hornslet Sogn ca. 21 km nordøst for Aarhus. Byen ligger i Syddjurs Kommune og hører til Region Midtjylland.

Selv om Hornslet er Djurslands tredjestørste by, er den i realiteten en satellitby til Aarhus. Mest kendt er den for Rosenholm Slot uden for byen. Slottet tilhører familien Rosenkrantz. Slottet er kendt for at have lagt faciliteter til DR's julekalender Jul på Slottet fra 1986.

I Hornslet by er der bl.a. en kommuneskole, Hornslet Skole, Hornslet Station, en svømmehal, biograf, bibliotek, sportsfaciliteter og Hornslet Kirke.

Hornslet var den største by i Rosenholm Kommune. I forbindelse med kommunalreformen i 2007 blev kommunen lagt sammen med nabokommunerne Rønde samt Ebeltoft og Midtdjurs til Syddjurs Kommune.

Historie 
Navnet Hornslet menes at henvise til fældning af Horn skov, måske nævnt i Harald Hårderådes Saga.

Hornslet landsby bestod i 1682 af 11 gårde og 2 huse med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 306,7 tønder land skyldsat til 49,83 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

I 1875 beskrives byen således: "Hornslet med Kirke. Præstegaard, Skole, Degnegaard, Hospital, Apothek, Kro og 4 Kjøbmandshandler".

Omkring århundredeskiftet beskrives byen således: "Hornslet med Kirke, Præstegd., Skole, Degnegaard, Amtssyge- og Epidemihus (opf. 1891 af Amtet, Arkitekt: Olivarius; det bestaar af Hovedbygning med Kælder og en Sidefløj samt Epidemihus og har 23 Senge), Hospital (ved Kirken, opf. af Holger Rosenkrantz til Rosenholm, † 1642, Fund. af 25/12 1646, for 5 fattige, 1872 udvidet til 7 Lemmer, 1890 indrettet til 2 Lejligheder til 2 Mænd, Kvinder eller Familier af Stamh. Rosenholm, som faa fri Bolig, Brændsel og hver 70 Kr. aarl.), Fattiggaard (opr. 1871, Pl. for 25 Lemmer), Apotek, Distriktslægebolig, Sparekasse (opr. 1872; 31/3 1899 var Spar. Tilgodeh. 67,113 Kr., Rentef. 4 pCt., Reservef. 3087 Kr., Antal af Konti 611), Købmandshdlr., Haandværkere m. m., Afholdshjem med Forsamlingssal, Valgsted for Amtets 4. Folketingskr., Jærnbane-, Telegraf-, og Telefonst. samt Postekspedition".

Kultur og seværdigheder 
 Rosenholm Skov med Ivars Kilde
 Sophie-Amaliegård Skov med Eskjærtoft Voldsted
 Rosenholm Slot
 Rosenholm Festival
 Kom-Bi biograf

I oplandet 
 Kalø Slotsruin i Kalø Vig
 Clausholm Slot
 Gammel Estrup

Eksterne henvisninger 
 Hornslet Skole
 Hornslet Kirke
 Hornslet Distriktsråd
 Hornslet idrætsforening
 Rosenholm Egnsarkiv

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Kristian Hald: Vore Stednavne; Udgivet af Udvalget for Folkeoplysningens Fremme. C. E. Gads Forlag, København 1950.
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

 
Byer og bydele med genforeningssten
Karl 1. af England

Karl 1. () (19. november 1600 – 30. januar 1649) var konge af England, Skotland og Irland fra 1625 til 1649. Han var søn af Jakob 1. og Anna af Danmark.

Biografi 

Karl blev i 1625 gift med den franske prinsesse, Henriette Marie.

Karl 1. regerede uden parlament fra 1629-40. Regimet udviklede sig i retning af enevælde.
 
I 1640 måtte Karl 1. indkalde parlamentet for at få bevillinger til at finansiere undertrykkelsen af oprør i Skotland. 

Borgerkrigen, der brød ud i 1642, endte med sejr til parlamentshæren i 1649. Kongen blev dømt til døden og halshugget.

Børn 
Karl og Henriette Marie fik 9 børn, hvoraf 2 var dødfødte.
 Dreng (1629)
 Karl 2. (1630-85)
 Mary (1631-60)
 Jakob 2. (1633-1701)
 Elisabeth (1635-50)
 Anne (1637-40)
 Pige (1639)
 Henrik (1640-60)
 Henriette Marie (1644-70)

Litteratur, foregår samtidig 
Den kendte populære børnebog "Børnene i Nyskoven" af Kaptajn Marryat foregår på den tid. 

Fire forældreløse børn må søge tilflugt i en hytte i Nyskoven, da Cromwell fordriver kong Karl den 1. – i hvis hær børnenes far har kæmpet.

Eksterne henvisninger 

|-

|-

|-
 

Huset Stuart
Konger af England
Konger af Skotland
Konger af Irland
Protestantiske monarker
Personer henrettet ved halshugning
Hertuger af York
Kapervogn

En kapervogn er et hestetrukket køretøj med kusk, man kan leje til passagertransport. 

Kapervogne var oprindeligt udstyret med flere sæderækker (holstenervogne eller 'kaffemøller') og fungerede som omnibus eller taxi. Kapervognen var forløberen for taxien, og det gamle udtryk blev bevaret indtil 1950'erne. Udtrykket "kaper" indgår i dag i "kaperrække" om en taxiholdeplads. Kaperkuskene på Trianglen på Østerbro blev beværtet i de mange restauranter der.

Kapervogne eksisterer i dag fx i Dyrehaven i Klampenborg, hvor det er en yndet fornøjelse at køre mellem toget og Bakken eller rundt i hele Dyrehaven.

Se også 
 Kaper

Hestevogne
Dyrehavsbakken
Taxier
Person

Ordet "person" bruges normalt i tre betydninger:
Det kan betegne 

 et enkelt menneske. Ordet "menneske" har en langt bredere anvendelse.
 et individ kan fx bruges om et dyr. Det kan "person" ikke.
 en rolle i et skuespil

Oprindelse: fra latin persona oprindelig 'ansigtsmaske', beslægtet med den romerske gudinde Persefone.

I de mange tilfælde er ordet person ganske overflødigt: "De syv sårede personer blev bragt til sygehuset."

Personbegrebet bestemmer den enkeltes placering inden for et sociokulturelt felt. Bestemmelsen stammer fra Lockes distinktion mellem menneske og person, hvor personen tilskrives moralske egenskaber og forpligtelser. Personbegrebet er i denne forstand primært en juridisk term.

Grammatisk person 
I grammatik bruges person til angive forskellige roller i en ytring:
 Første person er den eller det, som taler. På dansk henviser følgende stedord til første person: jeg, mig, min, mit, mine. I flertal vi, etc.
 Anden person er den eller det, som der tales til. På dansk henviser følgende stedord til anden person: du, De, dig, Dem, din, dit, dine, Deres. I flertal I, jer, jeres etc.
 Tredje person er den eller det, der tales om. På dansk henviser følgende stedord til tredje person: han, hun, den, det, de, ham, hende, dem, hans, hendes, dens, dets, deres, sin.

Det illustreres af den gamle vittighed om samme alkoholpåvirkningsgrad: Jeg var i godt humør i går. Du var halvfuld, og han var sanseløst beruset.

Grammatik
Forskning

Forskning betegner den systematiske, videnskabelige undersøgelse af et område, f.eks. en sygdoms årsager eller historiske kilder. En person, der udøver denne virksomhed, kaldes en forsker.

Selvom alle i princippet kan bedrive selvstændig forskning, forbindes forskning oftest med universitetsansat videnskabeligt personale, ikke mindst såkaldte ph.d.-stipendiater, og den forskning disse bedriver, der oftest har karakter af grundforskning. Derudover betegnes noget videnskabeligt arbejde i den private sektor som forskning, hvilket blandt andet indebærer medicinudvikling i lægemiddelindustrien og noget vidensarbejde i konsulentbranchen. Siden 2013 har danske professionshøjskoler også bedrevet "forskning og udvikling".

Ordet "forskning" bruges ofte i en betydning, der er stort set synonym med videnskab.

Forskning anses for at være en vigtig drivkraft i samfundets udvikling i form af bl.a. økonomisk fremgang, bæredygtig udvikling, øget livskvalitet og intellektuel fremgang.

Forskningsbegrebet er defineret i den såkaldte Frascati-manual, som er udviklet af OECD til brug for udredninger og statistik om nationale forskningsindsatser. Udgangspunktet er de naturvidenskabeligt baserede forskningsområder. Det betyder, at det ofte er vanskeligt at indpasse humaniora og samfundsvidenskabelige aktiviteter, herunder ikke mindst at skelne mellem udviklingsarbejde og udredninger af mere rutinepræget art. 

Definitionen er: Forskning og udviklingsarbejde (FoU) er skabende arbejde på systematisk grundlag med henblik på at øge den videnskabelige og tekniske viden, herunder viden vedrørende mennesker, kultur og samfund – samt udnyttelse af den eksisterende viden til at anvise nye praktiske anvendelser”.

FoU-begrebet omfatter:
 Grundforskning er originalt eksperimenterende eller teoretisk arbejde med det primære formål at opnå ny viden og forståelse uden nogen bestemt anvendelse i sigte. 
 Anvendt forskning er ligeledes originale undersøgelser med henblik på at opnå ny viden. Den er primært rettet mod bestemte praktiske mål.
 Udviklingsarbejde er systematisk arbejde baseret på anvendelse af viden opnået gennem forskning og/eller praktisk erfaring med det formål at frembringe nye eller væsentligt forbedrede materialer, produkter, processer, systemer eller tjenesteydelser

Se også 
 Serendipitet
 Uddannelse
 Professor
 Historie

Refencer