Sankt Mikkels Kirke

Sankt Mikkels Kirke er sammen med kirkeladen en af de ældste bygninger i Slagelse. Der har været en kirke på dette sted siden ca. 1080, hvor roskildebispen Svend Normand grundlagde en romansk stenkirke dedikeret til ærkeenglen Mikael. Den gamle kirke blev dog revet helt ned og erstattet af den nuværende kirkebygning, der stammer fra ca. 1333. Tårnet er opført i 1400-tallet, og der blev gennemført en større restaurering i 1873-1876.

Den tidligere kirkelade fra omkring år 1500 blev i 1616 omdannet til latinskole.

Historiske hændelser

Billedstormen 
I dag kendetegnes kirken ved at der ikke er mange kunstgenstande og farverige udsmykninger, hvilket også giver den et flot hvidt helhedsindtryk.

Dog er dette ikke et bevidst æstetisk valg. Alle førreformatoriske kirkegenstande - bortset fra enkelte - blev ødelagt og røvet under den såkaldte billedstorm på palmesøndag d. 5 april 1533.

Billedstormen på Sankt Mikkels Kirke var den eneste billedstorm, der skete i Danmark udenfor København.

Bygningshistorie

Den gamle kirke (1080-1333) 
Kirken nævnes allerede i Roskildekrøniken, fra 1130'erne. Her nævnes det at biskoppen af Roskilde, Svend Normand (1074-1088) opførte en kirke ("monasterium") i Slagelse. Saxo tilføjer at kirken var viet til ærkeenglen Mikael. 

Det giver god mening at man opførte en af de første stenkirker i Slagelse, da byen i 1000-tallet spillede en afgørende rolle for kongemagten. Der foregik også møntprægning i samme periode.

Kirken ligger på toppen af "Mikkelsbjerget", som muligvis har fungeret som et ældre hedensk helligsted. Den høje placering gjorde også kirken synlig i byen og hele området. Det lader også til at Slagelse by har været bygget bakken, med kirken som centrum, i de følgende århundreder.

Man kan ikke sige meget om hvordan den gamle kirke så ud. Men sikkert er det, at den blev bygget i romansk stil og bygget med frådsten. Den har haft to tårne - ligesom Tveje Merløse eller Fjenneslev kirke. Man kan stadig se den gamle kirke figurere på Slagelses byvåben - her ses ærkeenglen Mikael, dragedræberen, ved siden af to kirketårne. Byvåbnet kendes fra et seglaftryk fra 1519, men er uden tvivl ældre, og det kan måske godt sættes i forbindelse med kongens afgivelse af købstadsprivilegier til Slagelse i 1288.

Den gotiske kirke 
I 1300-tallet blev Svend Normands kirke revet ned og den blev erstattet af en moderne, gotisk kirke. Man regner med at kirken stod færdig i året 1333, da der er malet en indskrift på en hvælvingbue i den østlige ende af det sydlige sideskib, hvor der står: "Anno Domini mcccxxxiii Completa est haec Testudo" ("I det Herrens år 1333 blev denne hvælving fuldført").

Kirken i dag, såvel som dengang, illustrerer en enestående gotisk enhed med spidsbuer og store kuplede hvælvinger. Kirkerummet er 36 meter langt og bredden er 20 m. Det gør Sankt Mikkels Kirke meget bred i forhold til sin længde, hvilket ikke er ualmindeligt i Europa, men ikke ses så ofte i Danmark. Bredden - skabt af sideskibene - får kirken til se større ud, og man får et indtryk af at man er inde i en mindre domkirke.

Tårnet blev bygget, uden spir, i ca. 1450. Tårnet så nok ganske anerledes ud end i dag - man kan ud fra billeder i 1600-tallet og 1700-tallet se at kirken havde et pyramidespir. Der har var også en tagrytter over koret i 1755.

Kirken har også haft en række sidealtre og små udbygninger, der er blevet fjernet over tiden løb. I 1873-1876 gennemgik kirke en hård restauration, der har været kontroversiel sidenhed. Man byggede de to våbenhuse og sakristiet i disse år, og tårnet fik sit nuværende gotiske spir. Ifølge Nationalmuseets gennemgang af kirken i "Danmark Kirker" fra 1936 har restaurationen "dog i alt for høj Grad sat sit "nygotiske" Præg paa den gamle Kirke og betydelig formindsket dens Værdi som Bygningsmindesmærke"

Restaureringen blev gennemført og ledet af arkitekten Harald Drewsen.

Inventar 
Næsten alt inventaret er fra efter reformationen, da meget katolsk blev ødelagt under billedstormen i 1533. 

Krucifikset, der hænger over alteret er dog før reformationen. Oprindeligt var det et korbuekrucifiks. Det er ca. fra år 1500.

Alterkalken er af forgyldt messing og er fra 1592. Den gamle vinkande bruges ikke længere, da den indeholder bly, men den er fra 1611. Oblatæsken er fra 1653. På altret ligger et eksemplar af Frederik II's bibel fra 1589. Døbefonten er fra 1610, over den er en fontehimmel. Prædikestolen er fra 1614. Her ses våbenskjold for Ebbe Munck og hans hustru Sidsel Høeg, der var slotsforvaltere på Antvorskov. På prædikestolen er der fire andre billedfelter med bibelske motiver - Abrahams ofring af Isak, mennesker der ser mod en slange og korsfæstelsen, profeten Jonas i fiskens bug og Samson, der river en løve i to stykker.

På korets nordside hænger et maleri af Fridrich Holm fra 1720. Det forestiller Jesu indstiftelse af nadveren.

På korets sydside hænger topstykket af et vægskab fra 1400-tallet. Der står med minuskelindskrift: "Archangele michael constitui te dominus principem super omnes animas sucipiendas" ("Ærkeenglen Mikael! Jeg, Herren, har indsat dig som fører for alle sjæle, der skal optages i himlen")

Orglet er fra 1961 og skal forestille ærkeenglen Mikael, der breder sine vinger ud over kirken.

De tre glasmalerier fra 1898, "Palmesøndag, Langfredag og Paaskedag" er C.N. Overgaards værk

Kirkeskibet hedder Nordlyset, 3 master bark. Det er bygget af maler Ove Andersen i Slagelse 1993 – 1994. Ophængt 1994-12-11.  I modellen er der nedlagt et brev og en 5 kr.

Derudover er et unavngivet tre master skib ophængt, sandsynligvis i 1860.
På siden af skíbet er skrevet:

"Dette Skib er med Guds Hjælp bygget og skenket af mig, som er blind. Johannes Rasmussen. Smed. 1860"

Klokkerne 
Der er fire klokker. 

Den første klokke er fra 1300-tallet, og på den er afbildet klokkestøberen, Olaf Henriksen Kegge, der virkede o. 1350-1375.

Den anden klokke er fra omkring 1450. Der står en indskrift i minuskler på plattysk: "Eyn zeygher clokke byn yk ghenant yk come over yn Zelant to Schlagheloze oppe zunte Myckeles kerken an my zo schal men de stunde merken beyde nacht unde dach des moet yk lyden menneghen harden schlach darumme byn yk here ghekomen dat myner de mester neme vromen gheghoten tome Sunde by my Yacob Yode ammen" ("En urklokke er jeg kaldt, jeg kom over på Sjælland til Skt. Mikkels Kirke i Slagelse. På mig så skal man timerne mærke ved dag og ved nat, derfor må jeg døje mange hårde slag, og derfor er jeg kommet her, at mesteren skal af mig få gavn. Støbt i Stralsund af mig Jakob Jode. Amen"). Klokken har Stralsunds mærke indgraveret på sig.

Den trejde klokke er fra omkring år 1500. Der står med minuskler: "Help Ihesus Maria Anna ok Sancte Suzanna Lavrent". Derefter er der et støbermærke for klokkestøberen Lars Hansen, der virkede i Sydsjælland i starten af 1500-tallet.

Den sidste klokke er fra 1651. På den står der: "Campana divo Michaeli Slaglosensi dicata in funere magni regis Christiani IV percusa in priscum usum restaurata est anno MDCLI soli deio glorya me fecit Claus vam Dam" ("Denne Klokke, som var indviet til St. Mikkels Kirke i Slagelse, revnede ved Sørgeringningen over den store Konge Christian den 4. og blev sat istand til sin forrige Brug i Aaret 1651. Gud alene Æren. Claus vam Dam gjorde mig")

Galleri

Note

Litteratur 
 P. Severinsen & Chr. Axel Jensen, Slagelse Sankt Mikkelskirke og Sogn i 600 Aar, O. Lohse, København, 1933.

Eksterne henvisninger 
 Sankt Mikkels Kirke  hos Nordens Kirker
 Sankt Mikkels Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Slagelse Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Slagelse
Kirker i Sorø Amt