kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Himmelstorp

Himmelstorp er en firlænget bindingsværksgård ved foden af Kullaberg, et plateau i Brunnby sogn mellem Mölle og Arild i Höganäs kommun i det nordvestre Skåne ved Kullen og Kullens Fyr. Navnet Himmelstorp kommer af personnavnet Hemel eller Hemmel.

Gården omtales første gang i 1491 og har været i brug frem til midten af 1900-tallet. Den sidste bruger var August Johansson. De nuværende bygninger stammer fra 1800-tallets første halvdel og er erklæret som "byggnadsminne" (1978 ).

I dag er Himmelstorp en "hembygdsgård", hjemstavnsgård, som drives af Kullens hembygdsförening. Den er åben for besøgende fra 15. maj til 1. september. Traditionel midsommeraften fejres den 23. juni, høstmarked anden søndag i august og Jul på Himmelstorp anden søndag i advent.

På Himmelstorp blev der lavet mange scener til tv-serien Kullamannen fra 1967.

Himmelstorps gravfelt 
Omkring 200 meter sydøst for gården ligger et gravfelt fra yngre jernalder som består af tyve fortidslevn. De udgøres af to dommerringe (sv. "domarringar"), to runde stensætninger og 16 opretstående sten (bautasten, menhir). Dommerringene er henholdsvis 19 og 13 meter i diameter og består hver af ni sten som er knap en meter høje. Flere af de afrundede kampesten hviler på mindre underliggende sokkelsten. De opretstående sten er muligvis rester af tidligere dommerringe samt en skibssætning som ældre kilder angiver skal have været på pladsen. Yderligere en dommerring med en diameter på 16 meter findes mellem gravfeltet og hembygdsgården.

Referencer

Trykte kilder 
  Erik Nylander: Kullen och Kullaberg med Arild i närbild topografisk och historisk beskrivning jämte tvenne stora kartor samt anvisningar för promenadturer .... Malmö Bokhandel, AB distribution 1950

Eksterne henvisninger 
 Hembygdshistoria.se
 Om Kullaberg - pdf-fil fra Lansstyrelsen.se/skane, 2009
 Länsstyrelsen - Særligt værdifulde kulturmiljøer i Skåne ("Kullabergsområdet uppvisar kulturlandskap med bebyggelsekontinuitet sedan förhistorisk tid.")
 "Domarring i Himmelstorp, Höganäs kommun" fra Lansstyrelsen.se/skane  


 Bygninger, konstruktioner og anlæg i Höganäs kommun
 Byggnadsminnen i Skåne län
F353 Herluf Trolle

F353 Herluf Trolle var en dansk fregat. Fregatten var søsterskib til F352 Peder Skram og var bygget under det dansk-amerikanske cost-sharing-program af 8. maj 1959. 

Strøg kommando sidste gang den 4. januar 1988 og udgik af flådens tal i 1990. Solgt på auktion i 1992 og senere ophugget.

Referencer 

Fregatter fra Danmark
Debemur MoRTi

Debemur MoRTi er en ep af det franske black metal-band Blut aus Nord, udgivet i januar 2014 for at fejre deres associerede pladeselskab, Debemur Morti Productions' 100. udgivelse.

Spor 
 "Tetraktys" - 5:57
 "Lighteater" - 6:10
 "Bastardiser" (Pitchshifter-cover) - 4:20

Eksterne henvisninger 
 

Blut aus Nord-album
Album fra 2014
Ludvig 1.

Ludvig 1., Ludwig 1., Louis 1. eller Luis 1., kan henvise til flere regenter med dette navn:

 Ludvig den Fromme (778–840) – Tysk-romersk kejser og konge af Frankerriget 814–840
 Ludvig 1. (død 1140) – landgreve af Thüringen 1123–1140
 Ludvig 1. (ca. 1098–1158 – greve af Württemberg 1143–1158
 Ludvig 1. (1172–1205) – greve af Blois 1191–1205
 Ludvig 1. (1279–1341) – hertug af Bourbon 1327–1341
 Ludvig 1. (1376-1446) – greve af Vendôme 1403–1446
 Ludvig 1. (1473–1523) – greve af Nassau-Weilburg 1492–1523
 Ludvig 1. (1530–1569 – fyrste af Condé 1546–1569
 Ludvig 1. (1579–1650) – fyrste af Anhalt-Köthen 1603–1650
 Louis 1. (1642-1701) – fyrste af Monaco 1662–1701
 Ludvig 1. (1707–1724) – konge af Spanien 1724–1724
 Ludvig 1. (1753–1830) – storhertug af Hessen 1806–1830
 Ludvig 1. (1763–1830) – storhertug af Baden 1763–1830
 Ludvig 1. (1786-1868) – konge af Bayern 1825–1848
 Ludvig 1. (1838–1889) – konge af Portugal 1861–1889
Landgrevskabet Thüringen

Landgrevskabet Thüringen var et større feudalt len i Thüringen i det tysk-romerske rige i middelalderen. Området var oprindeligt et hertugdømme grundlagt af merovingerne, med Radulf af Thüringen som sin første fyrste. I 1000-tallet, efter hertug Burchard blev dræbt i slaget ved Eisenach (908), overgik hertugdømmet til at blive styret af markgreverne af Meissen, og senere, fra 1111 blev det udråbt til et landgrevskab, først under Herman 1. af Winzenburg, dernæst Ludovingerne og i de næste 300 år af Huset Welf. Omkring 1550 blev den daværende markgreve, Johan Vilhelm som straf for sin støtte til Reformationen tvunget til at afgive titlen som markgrave, der derefter blev afskaffet.

Stater under Det tysk-romerske Rige
Reinunga Station

Reinunga Station (Reinunga holdeplass eller Reinunga stasjon) er en jernbanestation på Flåmsbanen i Norge. Stationen består af en gul ventesalsbygning i træ og en kort perron. Området præges af mange hytter ved Reinungavatnet.

Stationen åbnede som trinbræt i 1942, da den ordinære persontrafik på banen startede. Oprindeligt hed den Kjosafoss, men den skiftede navn til Kjosfoss i august 1947 og til Reinunga i februar 1977.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Flåmsbanen
Etableret i 1942
Vatnahalsen Station

Vatnahalsen Station (Vatnahalsen holdeplass eller Vatnahalsen stasjon) er en jernbanestation på Flåmsbanen i Norge. Stationen består af en rød ventesalsbygning i træ og en lang perron. Vatnahalsen hotell ligger ved stationen, ligesom der findes mange hytter i området.

Stationen åbnede for godstrafik 1. august 1940 og som trinbræt for persontrafik 10. februar 1941. Stationsbygningen blev opført efter tegninger af NSB Arkitektkontor i 1939.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Flåmsbanen
Etableret i 1941
Alle mine fejl

Alle mine fejl er det fjerde studiealbum fra den danske popsangerinde Sys Bjerre. Det blev udgivet den 23. oktober 2015.

GAFFA gav albummet fire ud af seks stjerner, og det samme gjorde BT.

Spor 
Alle sange skrevet og komponeret af Sys Bjerre
 "Hestepigen" - 3:41
 "Verden i HD" - 3:38
 "Monogame dyr" - 2:39
 "Før de ser hinanden for første gang" - 3:40
 "Elefanten i rummet" - 3:44
 "Plastik" - 4:12
 "Fly" - 3:48
 "Følelserne udenpå" - 3:00
 "Alle mine fejl" - 2:45
 "Manden med det lilla øje" - 3:41
 "Jeg er så vred (Demo)" - 1:45

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Sys Bjerre-album
Album fra 2015
Boggie (flertydig)

Boggie har flere betydninger:
 Boggie - hjulmodulophæng
 Boggie (sangerinde)

Se også 
 Boogie
 Bogie
 Bogey - golfudtryk
Agnes af Danmark

Agnes af Danmark (også Agnete, født 1249, død 1295) var en dansk prinsesse og klosterstifter.

Agnes var datter af kong Erik Plovpenning og dronning Jutta af Sachsen. Agnes var kun et år gammel, da hendes far blev myrdet af broren Abel på Slien – som derefter i et par år var konge af Danmark. Agnes mor giftede sig på ny med borggreven af Magdeburg og flyttede til Tyskland, hvorefter hendes børn voksede op ved kong Christoffer 1.s hof. Som kongedatter havde Agnes krav på slægtsgods, men det var vanskeligt for hende at hævde sine rettigheder over for den øvrige familie.

Skt. Agnete kloster 

I år 1263 blev Sankt Agnete Kloster, et dominikanerkloster for kvinder, grundlagt i Roskilde – Agnes skulle være dets forstander og abbedisse. Hendes søster Jutta kom til klosteret i 1266, hvor hun overtog stillingen som priorinde. Omkring 1270 forlod de Sankt Agnete Kloster, hvorefter Jutta tog ophold hos søsteren Sofie, der var dronning af Sverige, mens Agnes' skæbne de første 15 år efter flugten er ukendt. De to prinsessers brud med klosterlivet vakte opsigt i samtiden. Kort før sin død i 1282, erklærede enkedronning Margrethe Sambiria derfor i selvforsvar, at hun intet ansvar havde haft for prinsessernens handlinger, og at de frivilligt havde valgt at tage sløret.

Agnes ser siden ud til at have fået kontrol over dele af sin fædrene arv, da hendes godstransaktioner findes dokumenteret på Sjælland. I 1286 skænkede hun gods i Hesselby til Sorø kloster og i 1288 gods i Bukkerup til Sankt Clara Kloster. Længe efter hendes død var der dog stridigheder omkring søstrenes gods mellem arvinger, konge og Skt. Agnete Kloster. Klosteret formåede omsider at sikre sig det meste af det omstridte gods og overlevede helt frem til reformationen.

Noter

Litteratur 
 

Prinsesser fra Danmark
Jutta af Sachsen (dansk dronning)

Jutta af Sachsen (født omkring 1223, død 1267) var en dansk dronning, gift med Erik Plovpenning i 1239. Hun var datter af hertiug Albrecht 1. af Sachsen og Agnes af Østrig.

Jutta giftede sig den 9. oktober (alternativt 17. november) 1239 med daværende danske medkonge og tronarving Erik Valdemarssøn. Da Juttas svigefar kong Valdemar Sejr var enkemand, siden hans anden dronnings død i 1221 så blev Jutta enedronning i Danmark ved sit giftermål. Hendes mand Erik Plovpenning blev først selv enekonge af Danmark ved Valdemar Sejrs død to år senere i 1241.

Jutta er kendt for sin konflikt med munkene i Øm kloster, fra hvem hun konfiskerede deres korn for sine egne ejendomme. Hun underskrev også ægtefællens ønske om at blive begravet klædt som en munk.

Efter sin ægtefælles død blev Jutta gift igen med grev Burchard 7. af Querfurt-Rosenburg (i Magdeburg).

Børn 
 Sofia Eriksdatter af Danmark, gift med Valdemar Birgersson af Sverige.
 Jutta af Danmark
 Agnes af Danmark
 Ingeborg af Danmark, norsk dronning, gift med Magnus Lagabøter.

Noter 

Ikke-regerende dronninger af Danmark
Huset Askanien
Danskere i 1200-tallet
Sofia Eriksdatter af Danmark

Sofia Eriksdatter af Danmark (født 1241 - død 1286) var Sveriges dronning fra 1260 til 1275 gennem sit ægteskab med kong Valdemar Birgersson af Sverige. Hun var datter af kong Erik Plovpenning af Danmark og dermed dansk prinsesse og svigerdatter til Birger Jarl. Hendes fødenavn var Sofie, men hun er kendt under den svenske form Sofia.

Barndom 
Prinsesse Sofies far Erik Plovpenning blev myrdet i 1250.

Dronning af Sverige 
Hun blev trolovet med den svenske konge Valdemar Birgersson for at styrke forbindelsen mellem de to riger. Da hun fik meddelelsen om det arrangerede ægteskab, gik hun ind i sit kammer og bad til Maria: "Giv mig lykke med ham og ham med mig". De giftede sig 1260 i Jönköping (i Ödeshög eller efter Erikskrøniken  Ymninge).

Dronning Sofia beskrives som en kvik, temperamentsfuld og magtlysten skønhed med en hvas tunge, og der findes mange af  hendes skarpe replikker bevaret Hun kaldte ægtefællens brødre "Magnus Kittlarbøter", "kedelflikker", hvilket ansås som en fornærmelse, og "Erik ingen". Hun var kendt for sin interesse for skak. I 1269 besøgte hun sin fars grav og sine søstre Agnes og Jytta, der var i kloster i Danmark. I 1272 kom Jytta til Sverige og fik et barn med Valdemar året efter. Det gjorde, at kongen måtte gøre en pilgrimsfærd til Rom i 1274. "Ve mig. Den sorg overvinder jeg aldrig. Ve mig, at min søster nogensinde så Sveriges rige", skal hun have sagt. Da han afsattes efter slaget ved Hova i 1275 befandt de sig i Ramundeboda kloster i Närke; han sov, mens hun siges at have fået nyheden, mens hun spillede skak.

I 1277 vendte hun tilbage til Danmark; ægtefællen var begyndt at leve åbent med sine elskerinder og kritiseredes af biskopperne for at have forskudt hende. I 1283 skænkede eksdronningen sit laksefiskeri i Norrköping til Skt. Martins kloster i Skänninge og det er i hendes donationsbrev, at stednavnet Norrköping findes på skrift for første gang: Norkøponge.

Børn 
 Ingeborg (1263 - 1292), gift med Gerhard II af Holsten
 Erik (1272 - 1330)
 Marina, gift med greve Rudolf von Diepholz
 Rikissa (død cirka 1292), gift med Przemyslaw II af Polen
 Katarina (- 1283)
 Margareta, nonne

Litteratur 
 Åke Ohlmarks: Alla Sveriges drottningar
 Christer Öhman: Helgon, bönder och krigare. Berättelser ur den svenska historien; Värnamo 1994;

Eksterne henvisninger 
 http://sok.riksarkivet.se/SBL/Presentation.aspx?id=6154

Personer i 1200-tallet
Dronninger af Sverige
Prinsesser fra Danmark
Kunststen

Kunststen (kunststensbeton, kunstbeton) er en finbeton som fremstilles af forskellige slags knuste bjergarter i forskellige farver, for eksempel marmorskærver med hvid eller farvet cement som bindemiddel.

Kunststenens overflade kan bearbejdes når cementen er hærdnet og kan anvendes som flisebelægning eller facadebeklædning og som materiale for skulpturer og udsmykningsgenstande.

Tufsen, en legeskulptur af Egon Møller-Nielsen fra 1949, er et eksempel på en skulptur støbt i kunststen.

Eksterne henvisninger 

 "Kunststen" på Ordnet.dk

Menneskeskabte materialer
Beton
Skulptur
Jutta af Danmark

Jutta (født ca. 1246, død 1284) var en dansk prinsesse og priorinde i Sankt Agnetekloster i Roskilde. Hendes søster Sophie var dronning i Sverige, mens den anden søster, Ingeborg, var dronning i Norge.

Hun var datter af kong Erik Plovpenning og dronning Jutta – opkaldt efter sin moder. Efter at have myrdet Erik i 1250 overtog broderen Abel tronen, mens dronning Jutta giftede sig på ny med borggreven af Magdeburg og flyttede til Tyskland. Eriks døtre voksede derfor op ved hoffet for kong Christoffer og Margrethe Sambiria.

Sankt Agnete kloster 

Som kongedatter havde Jutta krav på at få krongods i arv, men regeringskredsen omkring det nye kongepar lod Jutta anbringe i Sankt Agnete kloster i Roskilde, hvor hendes lillesøster Agnes allerede var abbedisse.

Jutta blev anset for at være klogere og mere moden end søsteren og overtog derfor stillingen som klosterets forstander. Det kan have været så som så med frivilligheden, hvad de to prinsessers klosterløfte angik. Kort før sin død i 1282 følte i hvert fald enkedronning Margrethe Sambiria grund til at erklære, at hun intet ansvar havde haft for prinsessernes handlinger, og at de frivilligt havde valgt at tage sløret. De to søstre har dog tilsyneladende ikke trivedes med klosterlivets askese og seksuelle afholdenhed, for omkring 1270 brød de ordensløftet og flygtede fra klosteret, hvilket vakte opsigt i samtiden.

Affære med sin svoger 

Jutta besøgte derefter søsteren Sophie i Sverige og indledte i følge den svenske rimkrønike et forhold til sin svoger Valdemar Birgersson. Den nye priorinde i klosteret i Roskilde klagede til paven, og de svenske stormænd tvang siden kong Valdemar til at foretage en bodsrejse til Rom. Paven skrev til ærkebiskoppen i Lund, at han skulle lade Jutta bandlyse offentligt på alle søn- og helligdage og i øvrigt skulle man undgå samvær med hende.

Efter disse hændelser kom Jutta igen til Danmark, hvor hun blev indblandet i tvister omkring sit jordegods. Hun stred både med Agneteklosteret – som nægtede hende at tage det tilbage, som hun tidligere havde skænket – samt med kongen, Erik Klipping. Til sidst påbød en danehofsdom fra 1284 kongen at udlevere arven til samtlige af kong Erik Plovpennings døtre. Dermed modtog Jutta en hel del gods, men fik ikke meget glæde af det, da hun døde samme år.

Noter 

Abbedisser
Prinsesser fra Danmark
Parks Canada

Parks Canada (fransk: Parcs Canada) er et canadisk regeringsorgan med hovedsæde i Ottawa. Dets opgave er at beskytte og fremvise den nationalt betydningsfulde natur- og kulturarv. Organet skal fremme forståelsen og påskønnelsen i offentligheden af denne natur- og kulturarv på måder, der bevarer dem i deres helhed for nuværende og fremtidige generationer. Parks Canada har ansvaret for forvaltningen af 42 nationalparker, 949 historiske steder — heraf 167 styret direkte — og 4 fredede marine områder.

Historie 
Parks Canada blev etableret i 1911 under indenrigsministeriet med navnet Dominion Parks Branch. Den blev derved den første nationalpark i verden. Siden dannelsen er navnet skiftet flere gange, henholdsvis National Parks Branch, Parks Canada og Canadian Parks Service, inden det igen kom til at hedde Parks Canada i 1998. Organets aktiviteter reguleres gennem paragrafferne i Canada National Parks Act, der blev vedtaget i 1930 og senest ændret i 2000.

Noter

Eksterne henvisninger
 Officiel hjemmeside

Nationalparker i Canada
Academia de Studii Economice din București

Akademiet for Økonomiske Studier i Bukarest (rumænsk: Academia de Studii Economice din București, forkortet ASE) er et offentligt universitet i Bukarest, Rumænien. Det blev grundlagt i 1913 som Akademiet for Højere Kommercielle og Industrielle Studier (Academia de Înalte Studii Comerciale și Industriale (AISCI)), og er sidenhen blevet en af de største højere læreanstalter i både Rumænien og Syd-Østeuropa i det hele taget. Akademiet for Økonomiske Studier i Bukarest er klassificeret som et avanceret forsknings- og uddannelsesuniversitet af det rumænske uddannelsesministerium.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
  Akademiets websted

Universiteter
Bukarest
ODROID

ODROID er en serie af single-board computerere og tavlecomputere lavet af Hardkernel Co., Ltd. i Sydkorea. Selv om navnet ‘ODROID’ er et portmanteau af ‘open’ + ‘Android’, er hardwaren ikke åben da dele af designet ikke er offentliggjort af selskabet. 
Mange ODROID systemer er ikke kun i stand til at køre Android, men også standard Linux distributioner.

Hardware

Specifikationer

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
 Hardkernel Official website
 ODROID Developers website
 ODROID Official Forum
 ODROID Magazine

Single-board computere
Android-enheder
Tavlecomputere
Uddannelsesteknologi
Indlejret Linux
Linux-baserede enheder
Afsnit af Total Drama Island

Dette er en liste over afsnit af Total Drama Island, en canadisk tegnefilmserie der havde premiere i Canada på Teletoon 8. juli 2007 og 5. juni 2008 i USA på Cartoon Network. Sæsonen består af 27 afsnit på 22 minutter hver og et specialt afsnit på 44 minutter til slut.

Afsnit

Noter 

Total Drama
Lugtenerven

Lugtenerven eller kranienerve I (latinsk: nervus olfactorius) er en af kranienerverne og består af cirka 20 små nervetråde. Lugtenerven kommer fra lugtecellerne i næsens øvre del og videreformidler lugtindtryk til hjernen. Disse nerver er sensoriske.

Nerver
Lugt
Nervesystemets anatomi
Fejemaskine

Fejemaskine er en lastbil som benyttes til at fjerne snavs og skrot fra veje og åbne pladser. Det som kostene på fejeaggregatet samler sammen bliver suget ind i en opsamlingstank.

Det finnes forskellige typer, både selvkørende maskiner og fejeaggregat monteret på traktorer og lastebiler. Når en lastbil er ombygget til fejemaskine bliver den ofte kaldt for fejebil.

Fejebiler bliver ofte benyttet sammen med spulebiler. 

Rengøring
Lastbiler
Højderyg

En højderyg, bjergryg, bakkekam eller bjergkam er en geologisk landskabsform bestående af en kæde af bjerge eller bakker, som udgør en sammenhængende højtliggende kam, over en vis afstand. Højderygge bliver typisk kaldt bakker eller bjerge, afhængig af størrelsen.

En højderyg kan være en del af et vandskel.

Se også
 Jyske højderyg
 Ås (geologi)
 Drumlin
 Bjergkæde
 Midtatlantiske ryg - undersøisk højderyg i atlanterhavet.
 Dorsum

Landskabsformer efter geografisk beliggenhed
Geologisk aflejring
Argentinas Grand Prix

Argentinas Grand Prix var et Formel 1-løb som første gang blev arrangeret på Autódromo Juan y Oscar Gálvez-banen i 1953. Siden den gang blev det arrangeret 19 gange mere.

Vindere af Argentinas Grand Prix 

Løb markeret med rosa baggrund var ikke en del af Formel 1-verdensmesterskabet.

Eksterne henvisninger 
Chicane F1 – Argentine GP
Portugals Grand Prix

Portugals Grand Prix var et Formel 1-løb som blev kørt senest i 2021.

Historie 
Portugals Grand Prix blev afholdt for første gang i 1951, men blev først et Formel 1-løb i 1958. Grand Prixet blev kørt mellem 1958-60 på gade baner i Porto og Lissabon.

Efter 24 år vendte grand prixet tilbage til Formel 1 i 1984, og blev nu kørt Autódromo do Estoril. Portugals GP fortsatte som del af kalenderen frem til 1996.

Grand Prixet gjorde sit comeback til Formel 1 i 2020, hvor at det blev tilføjet til kalenderen som en af erstatningerne for de løb som var blevet aflyst på grund af coronaviruspandemien. Denne gang blev grand prixet kørt på Algarve International Circuit. Ræset blev igen tilføjet til 2021-sæsonen som erstatning på grund af pandemien. Ræset vendte dog ikke tilbage herefter.

Vindere af Portugals Grand Prix

Kilder

Eksterne henvisninger 
Chicane F1 – Portuguese GP
Circuito do Estoril
San Marinos Grand Prix

San Marinos Grand Prix var et Formel 1-løb som i perioden 1981-2006 blev arrangeret på Autodromo Enzo e Dino Ferrari ved Imola i Italien. Løbet blev kaldt San Marinos Grand Prix fordi der allerede var et Italiens Grand Prix, og San Marino er for lille til at kunne arrangere et Grand Prix-løb.

Historie 
I 1994 var der tre store ulykker på Imola. Under træningen om fredagen forulykkede Rubens Barrichello grimt i et sving og blev slået bevidstløs i flere minutter. Dagen efter, under kvalifikationen omkom østrigeren Roland Ratzenberger efter at have kørt af i Villeneuve-svinget. Under løbet omkom Ayrton Senna efter at have kørt af i 6. gears-svinget Tamburello.

Vindere af San Marino Grand Prix

Eksterne henvisninger 
 Chicane F1 – San Marino GP
 Formula 1 - Interactive Circuit Map - San Marino
Rinkenæs Korskirke

Rinkenæs Korskirke er en sognekirke i Rinkenæs, Rinkenæs Sogn. Kirken blev indviet den 4. september 1932 og blev fra samme dato sognekirke. Kirken der er tegnet af arkitekt Harald Lønborg-Jensen, er bygget som en traditionel landsbykirke med rødt tegltag og et tårn med sadeltag og takkede gavle.

I den tidligere sognekirke Rinkenæs Gamle Kirke havde der indtil 1870erne hængt et korbuekrucifiks i sengotisk stil. Krucifikset blev restaureret af Otto Bülow og er nu alterkrucifiks i kirken. Dets fire korsarme afsluttes med felter, hvori evangelisternes symboler ses.

Prædikestolen og alterbordet er lavet af en snedkermester fra Nybøl. 1943 blev prædikestolens tomme felter udsmykket med udskæringer af Otto Bülow. Den samlende tanke for udskæringerne skulle være lysets komme til verden, dets kamp mod mørket og dets sejr over dette.

Ovenpå døbefonten blev der den 21. april 2013 sat en lyskrans i sortmalet smedejern. Når fonten ikke bruges til dåb, kan alle tænde et lys når de besøger kirken. Ved Gudstjenester og særlige lejligheder isættes dåbsfadet, så lysene kan spejle sig deri.

1940 byggede Marcussen & Søn et orgel på 7 stemmer, som senere blev udvidet med 12 stemmer. Først i 1982 stod orglet færdigt, nu med 15 stemmer. Ombygningen og udvidelsen er foretaget af Bruno Christensen & Sønner, Terkelsbøl.

Kirkens historie 
Ifølge overleveringer er Rinkenæs Gamle Kirke oprindeligt bygget som et kapel hørende under Kliplev Kirke. Omkring år 1500 blev Rinkenæs et selvstændigt kirkesogn. Da den gamle kirke ligger 4 km nord for Rinkenæs, var da også i løbet af de følgende århundreder planer om at bygge en ny kirke.

1924 blev Frode Beyer indsat som sognepræst i Rinkenæs Sogn. En nabopræst mente at der var behov en ny kirke eller kapel nærmere Rinkenæs. 1927 købte pastor Beyer 4 tønder land, som han senere skænkede til kirkegrund og kirkegård. På grunden fandtes en grusgrav, hvorfra sten og sand kunne benyttes. Sognets landmænd kørte kampesten fra deres marker og fra stranden op til byggepladsen. De forenede Teglværker i Egernsund leverede ½ million mursten til rabatpris, og også disse sten blev kørt ved frivillig hjælp til byggepladsen. Den 3. april 1930 blev grundstenen lagt. Den første af biskop Valdemar Ammundsen fra Haderslev, den næste af pastor Beyer og den tredje af menighedsrådets næstformand skipper Jes Asmussen.

Murermester Hans Rose fra Rinkenæs stod for byggeriet af kirken. Alle håndværkerne, der deltog i byggeriet, snedkere, malere og mekanikere var fra Rinkenæs Sogn.

Galleri

Eksterne henvisninger og kilder 

 www.rinkenæskirke
 Rinkenæs Korskirke hos KortTilKirken.dk
 www.graenseforeningen

Kirker i Sønderborg Kommune
Kirker i Haderslev Stift
Kirker i Sønderborg Amt