kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skovby (Als)

Skovby er en by på Als med , beliggende 13 km syd for Fynshav og 15 km øst for Sønderborg. Byen hører til Sønderborg Kommune og ligger i Region Syddanmark.

Skovby hører til Lysabild Sogn. Lysabild Kirke ligger i Lysabild, 2 km nord for Skovby.

Turisme 
Ved Lillebælt sydøst for Skovby ligger sommerhusområdet Skovmose med ca. 650 sommerhuse og Skovmose Camping. Ved Drejet før Kegnæs ligger Drejby Strandcamping. Begge ligger ved Kerneland Strand, der har blåt flag.

For enden af Sydvej i Skovby ligger den tidligere landingsplads Skovby Landing. Den har eksisteret helt tilbage til omkring 1910 og har i mange år haft transporter af bl.a. tegl og sand. De gamle fiskerskure benyttes nu til klubhus, opbevaring af fiskergrej og opholdssted for Brolaugets fritidsfiskere. Bådelaugets medlemmer vedligeholder havnen og området. Foruden laugets medlemmer har også mange lokale og turister fundet vej til området.

Den 3. weekend i juli afholder Skovby og Omegns Ringriderforening ringriderfest. Festpladsen åbner fredag eftermiddag, mens selve ringridningen foregår lørdag og søndag. Søndag kl. 11.30 er der optog fra Kegnæsgård via Kegnæsvej, Fasanvej og Vindrosen ind på ringriderpladsen.

I de 2 sidste torsdage i juli afholdes ”Skovby by night”. Der er en kunst-gade og en loppe-gade, hvor private udstiller og sælger deres medbragte ting.

Kulturhus Harbæksgaard er et kunstgalleri, der også arrangerer koncerter.

2014 blev Skovby landsbylaug oprettet med det formål at fremme udviklingen og gøre Skovby endnu mere attraktiv for beboerne, men også for at give områdets turister gode oplevelser.

Faciliteter 
Skovby har Dagli'Brugs og bageri. Skovby Kro har værelser, restaurant og selskabslokaler til 150 personer.

Historie

Amtsbanerne på Als 
Amtsbanerne på Als eksisterede i 1898-1933. Skovby blev endestation på strækningen Sønderborg-Skovby. Skovby Kro, der var grundlagt i 1875, blev også jernbanestation, som det var normalt på de tyske småbaner. Den findes stadig i moderniseret udgave for enden af Banegade på Kegnæsvej 37, men varehus og remise er revet ned.

Genforeningssten 
Foran gadekæret ved krydset Skovbyvej/Kegnæsvej står en sten, der blev rejst i 1930 til minde om Genforeningen i 1920. På stenens bagside er der indhugget et minde om Befrielsen i 1945.

Bebyggelse 
Skovby har en blanding af ældre og nyere boliger. I den nordvestlige ende af byen ligger et større boligområde fra 1970'erne med ca. 60 parcel- og rækkehuse. Ved Brugsen ligger Mølvang med 12 nyere andelsboliger.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Udviklingsplan for Skovby
 www.skovby.infoland.dk
 SDFE kortviser: Målebordsblade, preussiske 1877-1920, danske 1920-71

Byer på Als
Byer og bydele med genforeningssten
Byer og bydele med befrielsessten
Morsø Gymnasium

Morsø Gymnasium er et gymnasium i Nykøbing Mors.

Gymnasiet blev etableret som et kommunalt gymnasium den 12. august 1941 på initiativ af en gruppe borgere i byen. Gymnasiets nuværende bygninger blev taget i brug 9. august 1982. Fra 1970 til 2007 blev gymnasiet drevet af Viborg Amt, men har siden 2007 været en selvejende instituion.

Gymnasiet har 280 elever (2018), og rektor er Ann Balleby. Som har taget over fra år 2021, hvor tidligere rektor var Kurt Sonne Thomsen

Kendte studenter 
 1955: Ejgil Søholm, forfatter
 1968: Jørgen Søndergaard, økonom
 1969: Johannes Riis, forlægger
 1981: Anders Thyrring Andersen, forfatter
 1982: Mogens Jensen, politiker
 1986: Niels Hvass, møbeldesigner
 1993: Inger Støjberg, politiker

Eksterne henvisninger 
 Morsø Gymnasiums hjemmeside

Henvisninger 

Gymnasier i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Nykøbing Mors
Etableret i 1941
Inger Marie Bruun-Vierø

Inger Marie Bruun-Vierø (født 24. november 1942 i Rønninge ved Langeskov) er en dansk jurist og politiker, der har været medlem af Folketinget og sundheds- og omsorgsborgmester i Københavns Kommune, valgt for Det Radikale Venstre. 

Bruun-Vierø blev student fra Odense Katedralskole i 1961 og blev cand.jur. fra Aarhus Universitet i 1970. Som nyuddannet blev hun sekretær/fuldmægtig i Frederiksberg Kommune, hvor hun var til 1974. Fra 1974 var hun fuldmægtig ved Danmarks Lærerhøjskole, indtil hun i 1979 kom til Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut som administrator. I 1987 blev hun afdelingschef i Gentofte Kommune, og i 1991 blev hun vicedirektør i Socialforskningsinstituttet. Hun er nu vicedirektør for Kennedy Centret i Glostrup 

Hun startede sin politiske karriere som folketingskandidat for Det Radikale Venstre i Østerbrokredsen i 1979 og var midlertidigt medlem af Folketinget i kortere perioder i 1984, 1985, 1987, 1988, 1990, 1993, 1994 og 1996. Hun blev fast medlem af tinget 1. marts 2000, da Jørgen Estrup nedlagde sit mandat. Hun var medlem frem til valget 20. november 2001. I 1990 blev hun medlem af Københavns Borgerrepræsentation som den eneste repræsentant for Det Radikale Venstre, og fra 2002 til 2005 var hun kommunens sundheds- og omsorgsborgmester. Derudover har hun været bestyrelsesmedlem i Hovedstadens Sygehusfællesskab, Byfornyelsesselskabet Danmark og Den Kommunale Højskole.

Inger Marie Bruun-Vierø blev i 2009 kommandør af Dannebrogordenen. Hun er gift med Jørgen Søndergaard.

Eksterne henvisninger
 Gammelt portrætfoto

Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Personer fra Fyn
Borgmestre i København
Jurister fra Danmark
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 2000-tallet
Kommandører af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog
Borgmestre fra Det Radikale Venstre
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Det Radikale Venstre
Panik

Panik (fransk panique, eng. panic  stammer fra gr. πανικός) er en pludselig opstået følelse af skræk eller angst, som virker handlingslammende, eller som giver sig udtryk i irrationelle handlinger. Panik kan ramme enkeltpersoner og kan sprede sig – ofte meget hurtigt – i forsamlinger.

Ordet "panik" stammer fra det græske ord πανικός (panikos), som betyder "vedrørende Pan". Ordet hentyder til den græske gud Pan, som var gud for skov og mark, og som man antog var årsag til mystiske lyde i øde og ensomme skovområder, som greb mennesker som en smitsom, men grundløs frygt. Det blev fortalt i myter og skræmmende fortællinger.

Psykologi
Følelser
Garphyttans Nationalpark

Garphyttan er en  nationalpark ved den østlige ende af Kilsbergen i Lekebergs kommun, cirka 15 kilometer vest for Örebro. Nationalparkens areal er på 111 hektar (1,11 kvadratkilometer) og  den blev oprettet i 1909.

Seværdigheder: De blomsterrige gamle marker, det rige fugleliv og udsigten fra Svensbodaberget.
Den 280 kilometer lange vandrevej Bergslagsleden går gennem området.

Eksterne henvisninger 
 Naturvårdsverket – Garphyttan 

Nationalparker i Sverige
Örebro län
Våbenloven

Våbenloven, formelt Lov om våben og eksplosivstoffer, er en dansk lov, der regulerer brugen af og besiddelsen af våben og sprængstoffer. 

Loven fastslår, at der kræves en tilladelse for at besidde visse våben (en såkaldt våbentilladelse). En ændring af loven i 2003 betød, at det blev forbudt at bære enhåndsbetjente knive samt knive med et blad, der er over 7 cm. langt. Det betyder, at den danske våbenlov er blandt verdens strammeste hvad angår knive. Overtrædelse af våbenloven straffes i første omgang med bøde. Gentages overtrædelsen, er straffen fængsel.

En omdiskuteret ændring af våbenloven var den såkaldte Knivlov fra 2008 der skærpede straffen for overtrædelse af knivforbuddet således at 1. gangstilfælde som "altovervejende udgangspunkt" skulle straffes med 1 uges ubetinget fængsel.

Eksterne henvisninger 
 Våbenloven på Retsinformation

Danmarks love
Våben
Colin Heath

Colin Heath (født 31. december 1983 i Chesterfield i England) er en engelsk fodboldspiller, der i øjeblikket er klubløs. Han voksede op i Birchover, og han spillede for Darley Dale i sin ungdom. Han er angriber, og han tilsluttede sig Manchester United i 2000. Han fik en professionel kontrakt i slutningen af 2000.

Fodboldspillere fra England
Fodboldspillere fra Manchester United F.C.
Fodboldspillere fra Cambridge United F.C.
Fodboldspillere fra Royal Antwerp FC
Fodboldspillere fra Swindon Town F.C.
Fodboldspillere fra Macclesfield Town F.C.
Fodboldspillere fra Farsley Celtic A.F.C.
Mikhail Vrubel

Mikhail Aleksandrovitj Vrubel (, ; født 17. marts 1856 i Omsk, Kigiriske Sibirien (nu Omsk oblast) i Det Russiske Kejserrige, død 14. april 1910 i Sankt Petersborg) var en russisk maler, født i en russisk militær advokatfamilie.

Vrubel betegnes som en af de mest betydningsfulde russiske malere inden for kunstretningen symbolisme.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 Værker af Vrubel i Russian Art Gallery

Personer fra Omsk
Malere fra Rusland
Forum Horsens

Forum Horsens er en indendørs arena, som kan bruges til sport. Hallen kan også bruges til koncerter. Westlife, Anastacia, D-A-D, Enrique Iglesias og Dolly Parton har optrådt i hallen. 

Kapaciteten i hallen er til sport kan der være 4.000, til siddende koncerter kan der være 4.500 og til stående koncerter kan der være 5.000

Finalen i Vild med dans sæson 15 fandt sted i Forum Horsens.
Finalen i sæson 16 skal foregå i Forum Horsens fredag den 29. november 2019.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Forum Horsens hjemmeside 

Idrætshaller i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Horsens
Kultur i Horsens
Arresthus

Et arresthus eller blot en arrest er et mindre, lokalt fængsel, der primært huser varetægtsfængslede med en verserende straffesag samt fængslede, der afsoner kortere frihedsstraffe.

Kriminalforsorgen driver 36 arresthuse. Dertil kommer Københavns Fængsler og tre arrestafdelinger i statsfænglserne i Horsens, Nyborg og Vridsløselille. I alt er der ca. 1.600 pladser i arretsthusene.

Fængsler, fangelejre og lignende
Kriminalforsorg
Blegdamsvejens Fængsel

Blegdamsvejens Fængsel er det ældste danske fængsel, der stadig benyttes. Det er beliggende på Blegdamsvej på det indre Nørrebro i København og drives af Københavns Fængsler. 

Fængslet blev tegnet af Gottlieb Bindesbøll og indviet den 18. december 1848. Bygningskomplekset blev udvidet i 1880 samt ombygget og moderniseret 1907-1913 ved Carl Thonning og 1927-28 ved Emil Jørgensen.

I dag fungerer Blegdamsvejens Fængsel som en mandlig fællesskabsafdeling med plads til 91 indsatte fordelt på 3 etager. Til at varetage denne opgave er der ansat ca. 40 fængselsbetjente. Udover cellerne er der blandt andet indrettet skolestue, kirkesal, kondirum, fællesskabsrum og gårdtursarealer. Desuden er der indrettet en kirkesal til de indsatte, hvor der afholdes ugentlige gudstjenester.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Københavns Fængsler 
 Blegdamsvejens Fængsel , Københavns Fængsler
 Blegdamsvejens Fængsels historie, Københavns Fængsler

Fængsler i Danmark
Nørrebro
Etableret i 1848
Per Westergaard

Per Westergaard (født 18. maj 1952, død 13. september 2022) var en dansk fodboldspiller i bl.a. AaB. 

Per Westergaard fungerede efterfølgende som fodboldtræner for bl.a. AaB (1996-1997) og Aalborg Chang (1998-2000). 

Per Westergaard var tilknyttet AaBs fodboldskoler samtidig med at han fungerede som scout med ansvar for at opspore og tilknytte talenter til AaBs førsteholdstrup.

Fodboldspillere fra AaB
Fodboldtrænere fra Danmark
Fodboldtrænere fra AaB
Fodboldtrænere fra Aalborg Chang
Daniel Nardiello

Daniel Antony Nardiello (født 22. oktober 1982 i Coventry, West Midlands, England) er en engelsk-født walisisk fodboldspiller. Han er søn af den tidligere walisiske fodboldspiller Donato Nardiello.

Klubkarriere

Manchester United, udlån Swansea City og Barnsley 
Nardiello blev trænet og udviklet på Wolverhampton Wanderers' Akademi, men skrev under på en kontrakt for Manchester United i 1999. Football League Appeals Committee fastslog en pris på 200.000 pund som betaling. Han fik en hurtig fremgang gennem klubbens under-17 og under-19-hold, og han blev professionel den 22. oktober 1999. Han fik sin debut for dem den 5. november 2001 i et 4–0-Worthington Cup-nederlag til Arsenal. I 2002–03-sæsonen spillede han en UEFA Champions League-kamp mod Maccabi Haifa.

Efter at have scoret tolv mål for Manchester Uniteds reserver, blev han sendt udlån til Swansea City i en måned den 24. oktober 2003, hvor han scorede et mål i et Football League Trophy-nederlag til Southend United.

Nardiello brugte den anden halvdel af 2003–04-sæsonen på et lån til Barnsley. Han fik sin debut for Barnsley den 27. januar 2004, hvor han scorede to mål, da de slog Blackpool 3–0 hjemme. Han scorede syv mål i 16 kampe under hans ophold i klubben, før han vendte tilbage til Old Trafford. Efter at han var blevet en favorit blandt Barnsleys fans, tog han igen Oakwell i en hel sæson på udlån i 2004–05-sæsonen. På trods af skader formåede Nardiello stadig at spille 30 kampe og score syv mål.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra England
Fodboldspillere fra Wales
Fodboldspillere fra Wolverhampton Wanderers F.C.
Fodboldspillere fra Manchester United F.C.
Fodboldspillere fra Swansea City A.F.C.
Fodboldspillere fra Barnsley F.C.
Fodboldspillere fra Queens Park Rangers F.C.
Fodboldspillere fra Blackpool F.C.
Fodboldspillere fra Hartlepool United F.C.
Fodboldspillere fra Oldham Athletic A.F.C.
Fodboldspillere fra Exeter City F.C.
Fodboldspillere fra Rotherham United F.C.
Personer fra Coventry
Tørvemosser

Tørvemosser (Sphagnopsida) er en klasse inden for mosserne. Der er kun én orden.

 Tørvemos-ordenen (Sphagnales)

Tørvemosser forekommer i Danmark især i næringsfattige fugtige lavninger i skove og på heder, samt i højmoser. 

De delvist nedbrudte rester efter for længst døde Tørvemos-planter bliver udnyttet som jordforbedringsmiddel og ved etablering af surbundsbede.

Planter i Danmark
Tyresta Nationalpark

Tyresta er en 1970 hektar (19,7 km²) stor nationalpark beliggende sydøst for  Stockholm, i Haninge og Tyresö kommuner på Södertörn i Stockholms län (Södermanland) i Sverige.
 
Nationalparkens "centrum" er Tyresta by, med gamle bevarede tømmerhuse og andre ældre bygninger. Der ligger en restaurant landhandel, samt Nationalparkernas hus hvor der arrangeres forskellige udstillinger og foredrag.

Tyresta by når man lettest fra Brandbergen, men også ved Åva i områdets sydlige del er der en parkeringsplads.

I Tyresta nationalpark samt i det tilliggende naturreservat er der en del urørt urskov, samt flere små søer. Der er adskillige velmarkerede vandreruter i området, hvoraf en er tilpasset barnevogne. Også vandrevejen Sörmlandsleden går gennem området. 

I 1999 var der brand i en del af Tyrestaskoven. I brandens spor fandt man en del sjældne plantearter. Takket være branden kunne man følge rækkefølgen i skabelsen af et nyt økosystem.

Eksterne henvisninger 
Tyresta Nationalpark
Naturvårdsverket – Tyresta 

Nationalparker i Sverige
Stockholms län
Dansk Zionistforbund

Dansk Zionistforbund er en dansk zionistisk forening, der har til formål at udbrede kendskabet til Israel. Det sker gennem deltagelse i den offentlige debat, støttedemonstrationer og debatmøder.

Foreningen har ca. 200 indivuelle medlemmer. Den bygger sit arbejde på Jerusalem-erklæringen og er medlem af Fælleskomiteen for Israel og World Zionist Organization. Desuden samarbejder Dansk Zionistforbund med Dansk-Israelsk Forening og Dansk-israelsk Selskab.

Dansk Zionistforbund udgiver foreningstidsskriftet Israel tre gange årligt. Forbundets formand er Max Meyer.

Eksterne henvisninger 
 Dansk Zionistforbunds hjemmeside 
 Max Meyers foredrag om zionisme, antizionisme og antisemitisme for DF 2011

Zionistforbund
Peter Palshøj (generalsekretær)

Peter Koch Palshøj er generalsekretær for SAMAK siden 2000. I 1993 blev han generalsekretær for Arbejdernes Internationale Forum og sad fra 1997 også i bestyrelsen for Max Havelaar Fonden og Dansk Flygtningehjælp.

Eksterne henvisninger 
 Ny europæisk tænketank, FEPS

Politikere fra Danmark
Primærvej

En primærvej er en ældre betegnelse for en vejklasse, der indeholder veje mellem en by og fjernveje samt i større byer tillige mellem bydele. Primærveje kendetegnes ved hastigheder på 50 km/t eller mere, få vejtilslutninger og da som regel i form af større, lysregulerede vejkryds. Primærveje kan have mere end to vejspor og midterrabat.

Betegnelsen "primærvej" stammer fra 1969. I senere vejplanlægning henregnes primærveje til vejklassen "trafikveje".

Primærvej kan også have betydningen: Vej i et vejkryds, hvortil er tilsluttet en i trafikal henseende mindre betydende vej, en sekundærvej, som er pålagt ubetinget vigepligt.

En nyere formel primærvej kaldes en primærrute.

Litteratur 

 Statens Byggeforskningsinstitut: Sikrere veje. Retningsliner 1968 for byplanlægning med henblik på trafiksikkerhed. SBI-byplanlægning 9, København 1969.
 Vejdirektoratet, Vejregeludvalget: Byernes trafikarealer. Hæfte 3: Tværprofiler, 2000,  og 
 Vejdirektoratet, Vejregeludvalget: Byernes trafikarealer. Hæfte 4: Vejkryds, 2000,  og

Se også 
 Byplanlægning i Danmark

Ekstern henvisning 
 Byernes Trafikarealer – vejregler.dk

Vejtyper

en:Primary route
Sekundærvej

En sekundærvej er en ældre betegnelse for en vejklasse, der indeholder veje mellem en bydel og primærveje samt i større byer tillige mellem bydele. Sekundærveje kendetegnes ved hastigheder på 50 km/t eller mere, få vejtilslutninger og da som regel i form af større, lysregulerede vejkryds. Sekundærveje kan have mere end to vejspor og eventuelt midterrabat. Gang- og cykeltrafik holdes adskilt fra biltrafikken.

Betegnelsen "sekundærvej" stammer fra 1969. I senere vejplanlægning henregnes sekundærveje til vejklassen "trafikveje".

En nyere formel sekundærvej kaldes en sekundærrute.

Sekundærvej kan også have betydningen:
 Vej i et vejkryds, som er tilsluttet en i trafikal henseende mere betydende vej, en primærvej, og som er pålagt ubetinget vigepligt over for denne.

Litteratur 

 Statens Byggeforskningsinstitut: Sikrere veje. Retningsliner 1968 for byplanlægning med henblik på trafiksikkerhed. SBI-byplanlægning 9, København 1969.
 Vejdirektoratet, Vejregeludvalget: Byernes trafikarealer. Hæfte 3: Tværprofiler, 2000,  og 
 Vejdirektoratet, Vejregeludvalget: Byernes trafikarealer. Hæfte 4: Vejkryds, 2000,  og

Se også 
 Byplanlægning i Danmark

Ekstern henvisning 
 Byernes Trafikarealer – vejregler.dk

Vejtyper
Labour Students

Labour Students er en uafhængig britisk studenterorganisation tilhørende det britiske socialdemokrati, Labour.

Studenterorganisationen er tilknyttet britiske universiteter og andre videregående uddannelser, under lokale afdelinger, kendt som Labour Clubs. Det er de enkelte Labour Clubs der er medlemmer. Labour Students er således organiseret i en flad struktur, ledet gennem en central paraplyorganisation. Der er afdelinger i de britiske universitetsbyer.

Organisationen blev etableret i 1970 som National Organisation of Labour Students, og derfor kalder man i daglig tale organisationen NOLS.

Labour Students kan sammenlignes med Frit Forum i Danmark, og har på samme vis skabt et vigtigt grundlag for Labour på universiteterne, både som rekrutteringsgrundlag, til valgkampe og som idepolitisk fundament. Mange fra Labour Students er således senere gået ind i Labour, ministerierne eller i fagbevægelsen.

Ekstern henvisning 
 Labour Students officielle hjemmeside 
 Skotsk Labour Students officielle hjemmeside 

Arbejderbevægelsen
Studenterorganisationer
Organisationer fra Storbritannien
Politiske partier i Storbritannien
Socialdemokratiske organisationer
Stamvej

En stamvej eller madevej er en vej mellem boligveje i et boligkvarter og sekundærvej. Hastigheden vil som regel ikke overstige 50 km/t. Stamveje er som hovedregel facadeløse, det vil sige uden tilknyttet beboelse med dertil hørende ind- og udkørsel. Sådanne veje kan betjene buslinier.

Betegnelserne stamvej (fra svensk) og madevej stammer fra 1969. I nyere vejprojektering henregnes sådanne veje til vejklassen lokalveje.

Se også 

 Byplanlægning i Danmark

Litteratur 
 Statens Byggeforskningsinstitut: Sikrere veje. Retningslinier 1968 for byplanlægning med henblik på trafiksikkerhed. SBI-byplanlægning 9, København 1969.
 Vejdirektoratet, Vejregeludvalget: Byernes trafikarealer. Hæfte 3: Tværprofiler, 1991, .

Vejtyper
Boligvej

En boligvej er en vej i et boligkvarter. Hastigheden vil som regel ikke overstige 40 km/t. Boligveje har ifølge sagens natur beboelse med dertil hørende ind- og udkørsel langs sig. Sådanne veje betjener som regel ikke buslinier, og de er ofte "blinde" (lukkede i den ene ende).

Boligveje henregnes i vejprojekteringsmæssig henseende til vejklassen lokalveje. Siden indførelsen af §40 i færdselsloven er mange boligveje indrettede enten som stilleveje (tilladt hastighed højst 30 km/t) eller som opholds- og legegader (tilladt hastighed højst 15 km/t).

Se også 

 Byplanlægning i Danmark

Litteratur 
 Henning Bang og Per Borges: "Boligveje – Motorveje i det små – eller fodgængerveje med bilkørsel tilladt?", Stads- og havneingeniøren 7, 1974.
 Statens Byggeforskningsinstitut: Sikrere veje. Retningslinier 1968 for byplanlægning med henblik på trafiksikkerhed. SBI-byplanlægning 9, København 1969.
 Trafiksanering. Særtrykssamling på basis af artikler i tidsskriftet Stads- og havneingeniøren, 1978, .
 Vejdirektoratet, Vejregeludvalget: Byernes trafikarealer. Hæfte 3: Tværprofiler, 1991, .

Vejtyper
Johan Borups Højskole

Johan Borups Højskole er en højskole i Wedells Palæ ved Frederiksholms Kanal i København.

Højskolen har navn efter sin grundlægger, Johan Jacob Nansen Borup (1854-1946), der grundlagde skolen som Borups Læreanstalt i 1891. Den er den eneste højskole i Danmark, der ligger midt i en storby. Undervisningen på højskolen har fokus på kunst og kultur.

Folkeprofessorat 

Højskolens "folkeprofessorat" uddeles årligt. Det er et-årigt, og folkeprofessoren har bl.a. til opgave at holde åbne folkelige forelæsninger ved højskolen og derved bringe videnskabelig, kunstnerisk og politisk elitekultur i kontakt med den brede folkekultur og oplysning. Ideen er bl.a. inspireret af universiteternes frie professorater, f.eks. "æresprofessorer" og adjungerede professorer.

I 2017 blev den første folkeprofessor udnævnt: Journalist, forfatter og ph.d. i historie Adam Holm, der blandt andet er kendt fra Deadline og Weekendavisen. Han blev udnævnt ved højskolens generalforsamling 24. april 2017. I sit virke som folkeprofessor har Adam Holm holdt tre folkeforelæsninger: om Punk, om Syrien og om Europa. Han har også holdt oplæg om journalistik for højskolens elever og deltaget i HÖST Nordisk Litteraturfestival.

Forfatter og menneskerettighedsaktivist Anne Lise Marstrand-Jørgensen tiltrådte som højskolens næste folkeprofessor ved generalforsamlingen 23. april 2018, og holdt i efteråret 2018 afholdt tre folkelige forelæsninger for fulde huse under overskriften "En flod i bevægelse" med temaerne angst og depression i fokus.

I foråret 2019 blev kendte podcastvært, musikkritiker og autodidakte kulturjournalist Lucia Odoom (f. 1987) udnævnt som ny folkeprofessor ved Johan Borups Højskole og holdt tre folkelige forelæsninger i efteråret 2019 om "At lytte", "At fejle" og "At følge sit hjerte".

Kulturhuset 
Udover at være en højskole er Johan Borups Højskole også et kulturhus med arrangementer for offentligheden. Kulturhuset afholder koncerter, oplæsninger, debatter mm. og hvert efterår holder Kulturhuset og Johan Borups Højskole deres egen nordiske litteraturfestival Höst. 

Der er kor hver tirsdag eftermiddag, hvor både skolens egne elever og folk ude fra deltager.

Referencer

Eksterne henvisninger

 Borups Højskoles hjemmeside

Indre By (København)
Folkehøjskoler i Danmark
Frederiksholm (kvarter)