Koralbog

En koralbog indeholder en samling af koraler med tilhørende harmoniseringer; det er en nodebog med salmemelodier til anvendelse i gudstjenesten.

For at understrege princippet om frit melodivalg behøver koralbøger ikke autorisation som salmebøgerne gør.

Oversigt 

{| class="wikitable" cellpadding=2 cellspacing=2 width=100%
|- bgcolor=#cccccc
! width="3%" |År 
! width="47%"|Salmebøger og salmesamlinger
! width="3%" align="right"|År
! width="47%"|Melodisamlinger, gradualer, koralbøger, tillæg  

|- valign=top
| 1569
| Den danske Psalmebog Hans Thomissøns Salmebog, som er opbygget som en fuldgyldig melodisalmebog. (Glahn, s. 68)
| 1573
| Gradual,  Niels Jesperssøns graduale , som var beregnet til liturgisk brug, og salmestoffet bygger næsten udelukkende på Thomissøn 

|- valign=top
| 1699
| Dend Forordnede Ny Kirke-Psalme-Bog Thomas Kingos Salmebog
| 1699
| Gradual - En ny Almindelig Kirkesalmebog  Kingos Graduale der indeholder alle tekstbogens salmer med melodier og melodihenvisninger

|- valign=top
| 1740
| Den Nye Psalme-Bog Erik Pontoppidans Salmebog, også kaldet "Slotssalmebogen" da den især anvendtes ved det pietistiske hof og ikke vandt almen udbredelse
| 1764
| Fuldstændig Choralbog af F.C. Breitendich - den første 'egentlige' koralbog, der er udgivet med henblik på orgelledsagelse af salmesangen

|- valign=top
| 1778
| Psalme-Bog eller En Samling af gamle og nye PsalmerHøegh Guldbergs Salmebog – autoriseret 1783 "Købstadssalmebogen", der heller ikke vandt almen udbredelse
| 17811783
| Kirkemelodierne, Niels Schiørrings koralbog til Guldbergs salmebog. – 1781 firstemmig; 1783 med generalbas, becifret bas

|- valign=top
| 1798
| Evangelisk-kristelig Psalmebog til Brug ved Kirke- og Huus-Andagt
| 1801
| Choral-Melodier til den evangelisk-christelige Psalmebog fra 1798 af H.O.C. Zinck

|- valign=top
|  
|  
| 1839
| Weyses koralbog med ny og omharmoniseret version af melodierne fra Zincks koralbog

|- valign=top
| 1844
| Psalmebog – autoriseret 1847 til brug for de dansktalende menigheder i Slesvig
|  
|  

|- valign=top
| 1845
| Tillæg til den evangelisk-christelige Psalmebog
|  
|  

|- valign=top
| 1855
| Psalmebog til Kirke og Huus-Andagt Roskilde Konvents Salmebog
| 1853
|  A.P. Berggreens koralbog med inspiration fra Grundtvigs salmedigtning, som blev til "Roskilde Konvents salmebog"

|- valign=top
|align="right"|  
|   
| 1857   og1868
| Tillæg til Weyses koralbog af Henrik RungDenne udgivelse var en kritik af Berggreens samling (Glahn, s. 42)

|- valign=top
| 1873 
| Tillæg til Psalmebog for Kirke- og Huus-Andagt ("Første tillæg")
| 1873 1878
| Melodier til det af Roeskilde Præsteconvent foreslaaede Tillæg fra 1873 af A.P. Berggreen samt Melodier til "Tillæget til 'Psalmebog for Kirke- og Hus-Andagt'" fra 1878 af Chr. Barnekow 

|- valign=top
| 1889
| Evangelisk-luthersk Psalmebog for de dansktalende Menigheder i SlesvigNordslesvisk Salmebog
|  1895
| Melodier til Evangelisk Luthersk Psalmebog for de dansktalende Menigheder i Slesvig af Hans Schlaikier Prahl  og C. Heinebuch. Det var den første danske koralbog der var inspireret af 1800-tallets kirkemusikalske restaurationsbevægelse 

|- valign=top
| 1890
| Nyt Tillæg til Psalmebog for Kirke- og Huus-Andagt ("Andet tillæg")
| 1891 1892
| Melodier til Nyt Tillæg fra 1891 af N.K. Madsen-Stensgaard.   Desuden en af Chr. Barnekow fra 1892 samt en af C. Attrup og C. Cederfeld de Simonsen, også fra 1892
 
|- valign=top
| 1899
| Psalme-Bog for Kirke og Hjem
| 1901
| Melodier til Psalme-Bog for Kirke og Hjem af Viggo Bielefeldt

|- valign=top
|align="right"|  
|  
| 1918
| Dansk Kirkesang af Thomas Laub, med tillæg 1930. Laub viderefører 1800-tallets  kirkemusikalske restaurationsbevægelse(se Cæciliaforeningen og Kirkesangsreformen)

|- valign=top
| 1925
| Den sønderjydske Salmebog
|  
|  

|- valign=top
|  
|  
| 1936
| 130 Melodier til Salmebog for Kirke og HjemEt supplement til Laubs værk fra 1918, af Jens Peter Larsen, Finn Viderø og Mogens Wöldike

|- valign=top
| 1953
| Den Danske Salmebog – 1988 kom en revideret udgave med et ændret noteapparat, men med de samme salmer.
| 1954, 1973
|  Den danske Koralbog af Jens Peter Larsen og Mogens Wöldike 

|- valign=top
| 2003
| Den Danske Salmebog
| 2004 
|Tillæg som  indeholder melodier til de nye salmer i Den Danske Salmebog fra 2003 samt KORALBOG til Den Danske Salmebog 2003 

|}

 Noter 
Oversigten herover er sammenstillet ud fra listen i opslaget om salmebøger tillige med oplysninger fra Glahn "Salmemelodien ...", især side 68 (se nedenfor) og leksikonet Kirke og kristendom Se også 
 Salmebog
 Cæciliaforeningen, stiftet 1851 af Henrik Rung og som virkede for en kirkemusik, hvis inspiration skulle søges i renæssancens vokalpolyfoni.
 Kirkesangsreformen som Laub satte i gang i slutningen af 1800-tallet.

 Litteratur 
 Glahn, Henrik. (2000). Salmemelodien i dansk tradition 1569-1973. Frederiksberg:2000. Registrant over salmemelodier. Med en historisk indledning. DK5=01.67868. 
 Laub, Thomas. (1978). Musik og kirke. Fotografisk optryk af 1. udgaven 1920. Forlag: Gad, 1978. DK5=78.9. 

 Eksterne henvisninger 
 En oversigt over de danske kirkesalmebøger, fra DenDanskeSalmebogOnline.dk
 Lang liste over udenlandske koralbøger, fra svensk Wiki
 Salmernes rolle i den lutherske gudstjeneste  (pdf-fil), med afsnit om kirkesangen af Malene Bjørnestad Schmidt – som html-fil.
 Cäcilianismus , om 1800-tallets kirkemusikalske reformbevægelse i Tyskland, som både inspirerede komponisten Henrik Rung til at danne Cæciliaforeningen i 1851 og i 1880-erne Thomas Laub til at søge bag om den danske romance'' til melodier "med den ånd som havde fyldt oldtidens, middelalderens og reformationens sang". (Laub, side 132)
 "Samfundet Dansk Kirkesang" , som blev stiftet på kirkemusikeren Thomas Laubs 70 års fødselsdag den 5. december 1922.
 15 officielle salmebøger , 1569-2003 – fra Folkekirken.dk

Kirkemusik
Folkekirken