Ghanas regenter

Ghanas regenter har været en række forskellige personer i forskellige poster siden Storbritanniens, der havde koloniseret landet under navnet Guldkysten, accepterede landets uafhængighed. Inden Storbritanniens indtog havde området hørt under en lang række stater, hvoraf den største er Ashantikonføderationen, hvis ledere var kendt som Asantehenerne.

{| class="wikitable"
|- align=left
!Embedsperiode
!Regent
! colspan="2"|Notes
|- valign=top
|Ghana||colspan="3"|Overgang efter uafhængighed fra Storbritannien
|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>6. marts 1957 til 1. juli 1960||Hendes Majestæt Dronning Elizabeth II<small> repræsenteret af:-||colspan="2"|<small>
|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>    6. marts 1957 til 24. juni 1957||   Sir Charles Noble Arden-Clarke, <small>Generalguvernør||colspan="2"|<small>
|- valign=top bgcolor="#fffec"
|<small>    24. juni 1957 til 1. juli 1960||   William Francis Hare, Lord Listowel, d. 5. Jarl af Listowel, <small>Generalguvernør||colspan="2"|<small>

|- align=left
! width="25%"|Embedsperiode
! width="40%"|Regent
! width="7%"|Relation
! width="20%"|Notes

|- valign=top
|colspan="4"|Republikken Ghana

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>1. juli 1960 til 24. februar 1966
|Dr.h.c. Kwame Nkrumah, <small>Præsident
|<small>CPP
|<small>Afsat ved statskup

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>24. februar 1966 til 2. april 1969
|Generalmajor Joseph Arthur Ankrah, <small>Formand for det Nationale Liberationsråd
|<small>Militær
|<small> 

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>2. april 1969 til 3. april 1969
|Brigadier Akwasi Amankwa Afrifa, <small>Formand for det Nationale Liberationsråd
|<small>Militær
|<small>Senere general

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>3. april 1969 til 7. august 1970
|Brigadier Akwasi Amankwa Afrifa, <small>Formand for Præsidentkommisionen
|<small>Militær
|<small>

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>7. august 1970 til 31. august 1970
|Nii Amaa Ollennu,  <small>agerende Formand for Præsidentkommisionen
|<small>
|<small>

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>31. august 1970 til 13. januar 1972
|Edward Akufo-Addo, <small>Formand for Præsidentkommisionen
|<small>n-p
|<small>Afsat ved statskup

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>13. januar 1972 til 9. oktober 1979
|Oberst Ignatius Kutu Acheamphong, <small>Formand for det Nationale Liberationsråd
|<small>Militær
|<small>Senere general

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>9. oktober 1979 til 5. juli 1978
|Oberst Ignatius Kutu Acheamphong, <small>Formand for det Øverste Militære Råd
|<small>Militær
|<small>Afsat ved statskup

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>5. juli 1978 til 4. juni 1979
|Generalløjtnant Frederick Fred William Kwasi Akuffo, <small>Formand for det Øverste Militære Råd
|<small>Militær
|<small>Afsat ved statskup

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>4. juni 1979 til 24. september 1979
|Løjtnant Jerry John Rawlings, <small>Formand for de Væbnede Styrkers Revolutionære Råd
|<small>Militær
|<small>

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>24. september 1979 til 31. december 1981
|Hilla Limann, <small>Præsident
|<small>PNP
|<small>Afsat ved statskup

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>31. december 1981 til 7. januar 1993
|Løjtnant Jerry John Rawlings, <small>Formand for det Provisionelle Nationale Forsvarsråd
|<small>Militær
|<small> 

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>7. januar 1993 til 7. januar 2001
|Løjtnant Jerry John Rawlings, <small>Præsident
|<small>NDC
|<small>Efter pensionering fra de væbnede styrker

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>7. januar 2001 til 7. januar 2009||John Agyekum Kufuor, <small>Præsident
|<small>NPP
|<small>Valgt 28. december 2000

|- valign=top bgcolor="#ffffec"
|<small>7. januar 2009 til i dag||John Evans Atta Mills, <small>Præsident
|<small>NDC
|<small>Valgt 2. januar 2009

|}

 Kilder 
 www.rulers.org
 Clive Carpenter: Guinness Book of Kings, Rulers & Statesmen, Guinness Superlatives Ltd
 John Stewart: African States and Rulers, McFarland
 John V. da Graça: Heads of State and Government'', MacMillan Press Ltd, 2000 (2nd ed.)

Ghanas politik