kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Theben (Egypten)

Theben (Θηβαι Thēbai) er den græske betegnelse for det oldegyptiske niwt "By(en)" og niwt-rst "(Den) Sydlige By". Byen findes ca. 800 km syd for Middelhavet, på den østlige side af Nilen. Theben var hovedstaden i Waset, det fjerde øvre-egyptiske nome. (Ordet "Waset" blev også brugt som selve byens navn.) I moderne tid opfattes gravkamrene og gravene på vestbredden som værende en del af Theben. Byen var Egyptens hovedstad i en periode i det Elvte Dynasti (Mellemste Rige), og det meste af det Attende Dynasti (Det nye Rige), selv om selve administrationen højst sandsynligt forblev i Memphis i det meste af perioden. Med det Nittende Dynasti flyttede regeringen til Nildeltaet. Dens arkæologiske efterladenskaber er et imponerende vidnesbyrd om den egyptiske civilisation, da den var på sit højeste.

Som sæde for den thebiske triade Amon, Mut, og Khonsu har Theben været kendt i det egyptiske sprog siden slutningen af det Nye Rige som niwt-imn, "Amons by". Dette fandt også vej til hebraisk (Bibelen) som נא אמון nōˀ ˀāmôn (Nahum 3:8). På græsk blev navnet skrevet som Διοσπολις Diospolis, "Zeus' by" (Zeus værende den gud, som Grækerne forbandt med Amon).

Navnet Theben bliver ofte, fejlagtigt, opfattet som stammende fra den græske by Theben. Selvom etymologien er uklar, er Theben sikkert en græsk udgave af det gamle egyptiske t3 ipt-swt (lit. "Det mest-udsøgte af alle steder"), der er en af betegnelserne for templet i Karnak, som er placeret i byen.

Luxor og Karnak er navnene på de byer, der er placeret på, eller nær, de steder, hvor de to vigtige templer fandtes, lige i udkanten af byerne.

Vigtige arkæologiske steder i Theben

Østbredden 
 Templet i Karnak
 Luxortemplet

Vestbredden 
 Kongernes dal
 Dronningernes dal
 Medinet Habu-gravkammeret (Ramses 3.'s gravkammer)
 Ramesseum (Ramses 2.'s gravkammer)
 Deir el Medina (arbejdernes landsby)
 De adeliges grave
 Deir el-Bahri (Montuhotep 2.-templet, Hatshepsut-templet, osv.)
 Malkata (Amenhotep 3.'s palads)
 Memnon-kolosserne (Amenhotep 3.'s gravkammer)

Billedgalleri

Noter og kilder 

 Gauthier, Henri. 1925–1931. Dictionnaire des noms géographiques contenus dans les textes hiéroglyphiques. Vol. 3 of 7 vols. Cairo: Imprimerie de l’Institut français d’archéologie orientale du Caire. (Reprinted Osnabrück: Otto Zeller Verlag, 1975). 75, 76.
 Polz, Daniel C. 2001. "Thebes". In The Oxford Encyclopedia of Ancient Egypt, edited by Donald Bruce Redford. Vol. 3 of 3 vols. Oxford, New York, and Cairo: Oxford University Press and The American University in Cairo Press. 384–388.
 Redford, Donald Bruce. 1992. "Thebes". In The Anchor Bible Dictionary, redigeret af David Noel Freedman. Vol. 6 of 6 vols. New York: Doubleday. 442–443.  (6-binds sæt)
 Strudwick, Nigel C., & Strudwick, Helen, Thebes in Egypt: A Guide to the Tombs and Temples of Ancient Luxor. London: British Museum Press, 1999,  (indbundet)/ (paperback)

Eksterne henvisninger 

 Theban Mapping Project

Egypten i antikken
Byer i Egypten
Verdensarvsområder i Afrika
Magleby (Møn)

Magleby er en landsby beliggende i Magleby Sogn på den østligste del af Møn. Landsbyen ligger i Vordingborg Kommune og tilhører Region Sjælland.

Bebyggelsen er centreret omkring det område, hvor Klintholm Havnevej fra syd og Sømarkevej fra nord rammer Klintevej. Her ligger også Magleby Kirke. Magleby præstegård fra 1849 er fredet. En tidligere rytterskole fra 1727 ligger på Klintevej, og har en sandstenstavle indmuret i gavlen.

Magleby nævnes i 1370. Ved salget af krongodset på Møn i 1769 blev jorden til Klintholm Gods inddraget fra Mandemarkes og Maglebys fælles græsningsoverdrev. Landsbyen blev udskiftet i 1801.

Professor Peter Petersen Freuchen blev født i Magleby i 1827.

I 2012 fandt en lokal tømrer en større sølvskat på en mark ved Magleby.

I 2013 blev der i Magleby foretaget omfattende kloakarbejder, hvilket udløste en langvarig tvist om tilslutningsbidrag, som har fået meget medieomtale. På den ene side står Vordingborg Kommune og det kommunalt ejede forsyningsselskab, som holder på, at husejerne skal betale tilslutningsafgift. På den anden side står en række husejere, der mener, at landsbyen allerede var offentligt kloakeret - og at der derfor ikke kan opkræves tilslutningsbidrag på 35.000 kr. Maglebysagen vil formentlig blive afgjort ved retssag i 2017.

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Lokaliteter på Møn
Byer på Møn
Ledley King

Ledley King (født 12. oktober 1980 i London) er en engelsk tidligere fodboldspiller, der i hele sin karriere spillede for Tottenham Hotspur F.C. og . King, der primært var midtforsvarer, spillede i alt 268 kampe for Tottenham og scorede 10 mål, mens han på landsholdet scorede 2 mål i 21 landskampe. Han fik debut på det engelske fodboldlandshold mod Italien den 27. marts 2002. Han stoppede sin aktive karriere i sommeren 2012 efter alvorlige skadesproblemer.

King var i mange år anfører i Tottenham og spillede i sæsonen 2004/05 samtlige kampe i den engelske Premier League.

Efter han i 2012 stoppede som spiller, meddelte Tottenham, at de havde ansat King som klubbens ambassadør.

Fodboldspillere fra England
Fodboldspillere fra Tottenham Hotspur F.C.
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2010
Hunesø

Hunesø (også Hovensø) er sø på det østlige Møn nordøst for Klintholm Gods, beliggende 88 m over vandet.

Ved søen ligger i dag et vandrerhjem.

Ved den nordvestlige ende af søen ligger et voldsted kaldet Huneborgen. Et sagn lader det være kong Hunes slot, hvor Hune er Klintekongens efterfølger. Voldstedet er rundt. Der fandtes rester af munkesten, der vidner om en bindingsværksbygning fra middelalderen.

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Søer i Vordingborg Kommune
Voldsteder i Præstø Amt
Acetat

Acetat er eddikesyrens korresponderende base ("syrerest"). Acetat dannes ved deprotonisering af eddikesyres carboxylsyregruppe. Det er en anion med den kemiske formel .

Salte, hvori acetationen indgår, betegnes acetater. Estere af eddikesyre har tillige suffikset "-acetat", f.eks. ethylacetat.

Referencer

Se også 
 Acetylering
 Celluloseacetat
 Kobber(II)acetat
 Fermentering
 Natriumacetat

Anioner
Klintekongen

Klintekongen er i dag fejlagtigt en betegnelse for ejeren af Klintholm Gods på Møn, men er retteligt en   

mytisk figur, Odins efterfølger, der herskede over Stevns, og boede i en hule i Stevns klint

Myterne 
Han regerede over Møns, Stevns og Rygens klinter. På Stevns kaldes Klintekongen også Ellekongen, som optræder i Heibergs Elverhøj.

På Møn fortælles det, at Klintekongen hersker på øens østlige del, Høje Møn: Når man forlader lavningen ved Borre, kommer man ind i hans rige. Han beskytter øen mod invasion og kan forvandle sten på stranden og træer i skoven til krigere.

Han har ifølge sagnet en vogn, som trækkes af fire sorte heste, og i den rejser han over havet fra den ene klint til den anden. Så bliver havet sort og kommer i oprør, og man hører hestenes vrinsken.

I H.C. Andersens Elverhøj er Klintekongens datter fra Møn gift med Dovregubben fra Norge.

Fra Vemmetofte fortælles det, at der ligger en stor sten, som kaldes Mussestenen. Sagnet fortæller, at norske Dovregubben ønskede sin søn gift med Klintekongens datter. Da Klintekongen modsatte sig dette, blev Dovregubben så arrig, at han brækkede et stykke fjeld af og kastede det for at dræbe Klintekongen. Og stenen faldt ned ved Vemmetofte Strand.

Fra Avedøre er sagnet, at Klintekongen ville forhindre bygningen af Glostrup Kirke. Han kastede en stor sten mod den halvfærdige kirke, men ramte ved siden af på Avedøre Holme. Stenen hed Albaarstenen. 

Det siges at klintekongen havde en vidunderlig og mystisk have fuld af de smukkeste frugter, især et æbletræ, med store røde æbler.
Mange af inbyggerne prøvede at komme hen til haven, men når de nåede derhen, så man kun enebærbuske, krat og tjørn. så kunne man se haven langt derfra, men når man nåede derhen igen, var træerne væk endnu engang.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Vemmetofte 
Avedøre 

Folkeminde
Sagnfigurer
Jens Sønderup

Jens Sønderup (2. februar 1894 på Sønderupgård i Nørre Vium – 22. marts 1978 smst) var dansk politiker og minister, der repræsenterede Venstre.

Han var søn af Svend Sønderup (født Sønderup Madsen) og Mette Marie Rahbek f. Sørensen og voksede op på Sønderupgård i Nørre Vium. I 1930 blev han bestyrer af gården, som han overtog i 1941. Han blev i 1942 gift med Anna f. Jensen. De fik ingen børn.

Sønderup sad i Folketinget for Skjernkredsen 1935-1960. I 1947 blev han arbejds- og socialminister i Regeringen Knud Kristensen, og i Regeringen Erik Eriksen var han kirkeminister 1950-1951 og landbrugsminister 1951-1953, og han var således medunderskriver af grundloven af 1953.

Jens Sønderup er ophavsmand til udtrykket røde lejesvende, som han brugte i februar 1968:  Han skrev det om tv-journalisterne Ole Andreasen, Lasse Budtz, Helge Lorenzen og Jakob Nielsen i læserbreve. Dansk Journalistforbund anlagde på vegne af journalisterne sag om ærekrænkelse. Jens Sønderup tabte sagen og måtte betale modpartens sagsomkostninger.
 
Jens Sønderup var Kommandør af Dannebrogordenen og modtog den svenske Nordstjerneorden. Der er sat en mindesten i Kongenshus Mindepark og yderligere en i Skjern Anlæg. Den sidstnævnte har indskriften "Jens Sønderup, minister, Skjernkredsens folketingsmand 1935 – 1960/Som dybest brønd/gir klarest vand/Skjernkredsens venstre rejste i taknemlighed dette minde 1977." 

Efter Jens Sønderups død i 1978 solgte Anna Sønderup gården til gdr. Ole Arnbak og flyttede til Videbæk, hvor hun døde 1992.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974

Eksterne henvisninger 
 

Beskæftigelsesministre fra Danmark
Kirkeministre fra Danmark
Landbrugsministre fra Danmark
Socialministre fra Danmark
Danske ministre fra Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Modtagere af Nordstjerneordenen
Kommandører af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Landmænd fra Danmark
Finn Ziegler

Finn Ziegler f. Finn Ziegler Holm (født 24. november 1935 i Rødovre, død 10. december 2005 i Brønshøj) var en dansk jazzviolinist og -vibrafonist.

Han blev uddannet som violinist på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium, men fandt hurtigt ud af, inspireret af Svend Asmussen, at det var jazzmusikken, der stod hans hjerte nærmest.

Han har medvirket på omkring 1000 pladeindspilninger og optrådte sammen med mange af jazzens store navne. Også en håndfuld soloplader blev det til, senest i 2003.

Med først og fremmest jazzforbillederne Stan Getz, vibrafonisten Milt Jackson og violinisterne Svend Asmussen/Stuff Smith i bagagen fik Finn Ziegler gang i jazzkarrieren, der i over fem årtier stilistisk bragte ham vidt omkring. Ved siden af egne grupper optrådte han i talrige sammenhænge. Fx i 1950'erne med Finn Savery, Erik Moseholm og Ib Glindemanns orkester. Fra 1970'erne med Radioens Big Band som solist, leder og menigt medlem.

I 1990'erne spillede han med Jan Kaspersen, Jazzkapelmesterens Kapel og Klüvers Big Band. Han var også meget benyttet af radio og TV, som var stærkt medvirkende til, at han brændte sig fast på nethinden hos en stor del af den danske befolkning.

En betydelig del af Finn Zieglers virke som jazzmusiker fandt sted på to spillesteder/værtshuse, som han derfor også meget naturligt er blevet stærkt identificeret med. I 1990'erne var det Finn Zieglers Hjørne på Frederiksberg og fra begyndelsen af 1970'erne La Fontaine, som han var medejer af frem til 1986. Han var med til at gøre Fontaine til et af Københavns mest afholdte jamsession steder. Det var tiden på La Fontaine, der skabte hans ry hos udenlandske musikere, som gæstede byen/landet, og lagde vejen forbi, når de havde afsluttet deres jobs andetsteds.

Han opstrådte også flere gange i udlandet, bl.a. i Paris på klubben Caveau de la Huchette med ejren af klubben, vibrafonisten Dany Doriz, som Ziegler indspillede et album med, "Fiddlin'in Rhythm (1999).

Finn Ziegler døde den 10. december 2005 70 år gammel efter at være blevet opereret for cancer i kæben.

Han er begravet på Brønshøj Kirkegård.

Diskografi

Albums 
 1977: Live A La Fontaine
 1982: Finn Ziegler 2
 1988: Finn Ziegler Spiller Kai Normann Andersen
 1994: The Heat's On m. Klüvers Big Band
 1995: Finn Ziegler's Hjørne
 1998: Out Of Sight m. Jan Kaspersen
 1999: Fiddlin' In Rhythm

Referencer 
 Finn Ziegler  på DRs musikleksikon

Eksterne henvisninger 
 

Fra DR's Musikleksikon
Jazzmusikere fra Danmark
Violinister fra Danmark
Vibrafonister
Personer fra Rødovre
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Ben Webster Prisen
Harboes Bryggeri

Harboes Bryggeri er et dansk bryggeriselskab, som ligger i Skælskør på Sydvestsjælland og er mest kendt for billigøl, der sælges i blandt andet Netto-kæden. Direktør er siden 1984 Bernd Griese.

Historie 
Bryggeriet blev grundlagt i 1883 af tre forretningsfolk, bosiddende i Skælskør: brænderiejer og skibsreder Jørgen Harboe, tømmerhandler Adolph Harboe og købmand Jørgen Lotz. Bryggeriets første navn var Harboe & Lotz.

De tre byggede bryghus og brygmesterbolig, som stadig bruges i det daglige hhv. til inddampningsanlæg for maltekstrakt og administration.

Den første brygmester på Harboes bryggeri var Gunner Harboe, der var søn af en af grundlæggerne. Gunner Harboe blev sendt til Tyskland for at lære at brygge øl. Det første øl han bryggede på det nybyggede bryggeri var hvidtøl og lagerøl. Det blev kørt ud til salg den 2. august 1883. Øllet var fyldt i trætønder og blev kørt ud med hest og vogn.

Koncernen 
Koncernen omfatter Harboes Bryggeri i Skælskør, Darguner Brauerei i Dargun, Viru Õlu i Estland og mikrobryggeriet Gourmetbryggeriet i Danmark. I det seneste regnskabskvartal var der 520 ansatte omregnet til fuldtid.

Produktion og markedsføring 
Produktionsvolumen er over 10 millioner hektoliter per år. Der produceres øl, læskedrikke, mineralvand, limonade, energidrikke og cider. Der er salg til 90 lande.

Regnskab 
Nettoomsætningen 1. maj 2019 til 30. april 2020 var over 1,4 milliarder kroner.

Produkter

Øl 

 Harboe Bjørnebryg
 Harboe Classic
 Harboe Guldøl
 Harboe Julebryg
 Harboe Light
 Harboe Pilsner
 Harboe Påskebryg
 Harboe Årgangsbryg

Læskedrikke 
 Apollinaris
 Apollinaris med Citrus
 Harboe Abricos
 Harboe Ananas
 Harboe Cider Æble
 Harboe Cider Pære
 Harboe Citronbrus
 Harboe Grape Light
 Harboe Hindbærbrus
 Harboe Hyldeblomst
 Harboe IceTea Peach
 Harboe Indian Tonic Water
 Harboe Sportsbrus
 Harboe Squash
 Harboe Squash Light
 Original Taste Cola
 Original Taste Cola Light
 Original Taste Klar Cola
 Topform Power
 Topform Power Light

Energidrikke 
 X-Ray
 Hustler

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Referencer

Eksterne henvisninger 
 www.harboe.com – bryggeriets hjemmeside, hvor man kan læse bryggeriets historie.

Bryggerier i Danmark
Skælskør
Leverandører til Det Kongelige Danske Hof
Danske virksomheder etableret i 1883
OMX Copenhagen Small Cap
Åbosyssel

Åbosyssel var i  middelalderen et syssel der omfattede området øst for Gudenåen, lidt mindre end Århus Amt mellem kommunalreformen i 1970 og kommunalreformen i 2007.

Åbosyssel omfattede femten herreder:
Houlbjerg Herred
Galten Herred
Sønderhald Herred
Rougsø Herred
Djurs Nørre Herred
Djurs Sønder Herred
Mols Herred
Øster Lisbjerg Herred
Vester Lisbjerg Herred
Sabro Herred
Gjern Herred
Hjelmslev Herred
Framlev Herred
Hasle Herred
Ning Herred

Sysler
Brydning (lyd)

Brydning er i sproglig sammenhæng en almindelig betegnelse for det fænomen, at vokaler og konsonanter under påvirkning af omgivende sprogtraditioner, brydes - det vil sige ændres.

De nordiske sprog kender både en a-brydning og en u-brydning, dvs. en brydning af et oprindeligt e til ja og jo foran a eller u i en efterfølgende stavelse (dette a eller u kan senere være faldet bort). På dansk bliver ja normalt til je (jæ) og jo undertiden til jø. F.eks.:

 *erþu   ,  ⇒ jord
 *bernuz   ,  ⇒ bjørn
 *helpan   ,  ⇒ hjælpe
 *berga   ,  ⇒ bjerg
(Bemærk, det foranstillede * indikerer et konstrueret ord)

På islandsk er a-brydningen e⇒ja og u-brydningen er e⇒jö. Et meget illustrerende eksempel er de islandske ord for fjeld og bjerg:
- Fell (fjæld) er uden brydning. Årsagen til at fell stadig forefindes er ukendt, måske en dialektblanding mellem indflyttere fra forskellige dele af Norge har standset sprogdynamikken. Fjall findes med samme betydning (a-brydning) og flertallet af fjall er fjöll (u-brydning). De urnordiske former for fell var *fella (ental) og *fellu (flertal).
- Ordet bjarg, flertal björg (bjerg), som også findes i formen berg.

Noter

Kilder

Se også 
 Lingvistik

Historisk sprogforskning
Ælnoth

Ælnoth fra Canterbury var en engelskfødt munk i Sankt Knuds Kloster i Odense. Her skrev han ca. 1110-13 et anseligt og betydningsfuldt skrift om Knud den Helliges liv og død. Det er på mange måder hovedkilden til Knuds historie. Skriftet er tilegnet kong Niels; det er affattet i tidens sædvanlige, noget svulstige, lærde stil, men røber en forholdsvis uhildet dom over Knud af et helgenlevned at være. Det er i det hele taget et værk af en dannet og belæst mand. Det er udgivet af M.Cl. Gertz i Vitæ sanctorum Danorum (1908-12) og oversat i H. Olrik: Danske Helgeners Levned (København 1893-94). Han er den første historiker i Danmark, hvis navn er overleveret.

Noter 

Personer fra middelalderen
Kristendom
Forfattere fra England før 1707
Latinske forfattere
Katolske munke
Tjek fødsels- og dødsår
Historikere fra England
Knud Larsen (borgmester)

Knud Larsen (født 24. marts 1945), dansk politiker og borgmester, valgt for Venstre.
 
Knud Larsen er uddannet landmand og lærer. Han har drevet en gård på Hesselholtvej, Møn, siden 1971. Gift med Hanne.
 
Han har siden 1974 været medlem af Møn Kommunalbestyrelse og borgmester 1992-1997 og igen fra 2001. Han har desuden været medlem af Storstrøms Amtsråd fra 1986 til 2005, formand for Venstres gruppe 1990-2001 og 1. viceamtsborgmester 1998-2001. Ved kommunalvalget 2013 blev han valgt til borgmester i Vordingborg Kommune.

Han er siden 1998 formand for STS (Storstrøms Trafikselskab), og har siden selskabets sammenlægning med VT og HUR Trafik været næstformand i bestyrelsen for Trafikselskabet Movia. Desuden er han medlem af bestyrelsen samt formand for repræsentantskabet for Møns Bank.
 
Han blev i 2005 ridder af Dannebrog.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Knud Larsens side på Møn Kommunes hjemmeside

Tidligere borgmestre fra Danmark
Viceamtsborgmestre fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Landmænd fra Danmark
Lærere fra Danmark
Borgmestre fra Venstre
Personer fra Møn
D.U.C.K.-dedikation

D.U.C.K.-dedikationen er en dedikation den amerikanske Anders And-tegner Don Rosa (Keno Don Hugo Rosa) placerer på alle de første tegninger i sine historier. D.U.C.K. står for: Dedicated to Unca Carl from Keno (Don Rosas fornavn). Dedikationen er en hyldest til Don Rosas forbillede og inspirator, den nu afdøde Anders And-tegner og -forfatter, Carl Barks.

I begyndelsen skrev han bare D.U.C.K. nede i nederste højre hjørne af det allersidste billede i serien. Men på det tidspunkt var det forbudt at signere tegningerne i Anders And-bladene. De blev simpelthen slettet når tegneserien kom i trykken. Der gik et stykke tid hvor Don Rosa ikke skrev noget. Men i trods overfor redaktionens beslutning, begyndte Don Rosa at gemme dedikationen som en del af det første billede. Han kunne fx finde på at tegne det som årene i et træ, eller som nogle bølger, som dannede de fire bogstaver. På den måde fandt redaktøren den ikke. I dag er der gået en slags sport i at finde dedikationen for Anders And-fans verden over, hvilket dog kan være lidt af en udfordring, da den første tegning altid er stor og fyldt med detaljer.

Anders And-universet
Holbæk Amt

Holbæk Amt bestod efter 1660 af amterne Kalundborg Amt, Sæbygård Amt, Dragsholm Amt og Holbæk Amt. De tre første styredes sammen allerede i 1671, og i 1793 forenedes de alle fire under navnet Holbæk Amt; Købstæderne Holbæk, Kalundborg og Nykøbing Sjælland kom dog først under amtets styrelse i 1800.

I det danske nummerpladesystem havde Holbæk Amt bogstavet C fra 1903 til 1958, og da systemet i dette år blev omlagt, fik Holbæk CA, Nykøbing Sjælland CE, Kalundborg CM og Tranebjerg (Samsø) CR.

Samsø blev i 1970 overflyttet til Århus Amt, mens den resterende del blev lagt sammen med Sorø Amt til Vestsjællands Amt.

Amtmænd 
 1657 – 1661: Erik Ottesen Banner
 1661 – 1662: Henrik Thott
 1662 – 1664: Henning Pogwisch
 1664 – 1671: Johan Christopher von Körbitz (kun Merløse Herred)
 1664 – 1664: Henrik Müller (kun Tuse Herred)
 1664 – 1672: Jørgen Bielke (kun Tuse Herred)
 1671 – 1683: Jørgen Bielke
 1683 – 1707: Tage Thott
 1707 – 1727: Johan Christopher von Schönbach
 1727 – 1751: Frederik Adeler
 1751 – 1768: Joachim Hartwig Johann von Barner
 1768 – 1770: Eiler Christopher von Ahlefeldt
 1770 – 1771: Carl Adolph Rantzau
 1771 – 1781: Bartholomæus de Cederfeld
 1781 – 1804: Michael Herman Løvenskiold
 1804 – 1808: Frederik Adeler
 1808 – 1811: Christian Cornelius Lerche
 1811 – 1815: Herman Løvenskiold
 1815 – 1831: Frederik Christian Julius Knuth
 1831 – 1848: Mathias Vilhelm Moltke
 1848 – 1848: Peter Georg Bang
 1848 – 1849: Fritz Brun (konstitueret)
 1849 – 1867: Christian Pløyen
 1873 – 1886: C.L.A. Benzon
 1886 – 1898: Carl Steen Andersen Bille
 1899 – 1900: Nicolai Reimer Rump
 1900 – 1906: Vilhelm Peter Schulin
 1906 – 1915: Emil Ammentorp
 1915 – 1942: Poul Christen Saxild
 1942 – 1960: Henrik de Jonquières
 1960 – 1970: Mogens Julius Clausen

Se også 
 Kirker i Holbæk Amt
 Herregårde i Holbæk Amt

Kilder 
 Sogn-Herred-Amt, særnummer af Slægt&Data, 1998, 
 Trap Danmark 4. udgave 1920
 J. Bloch: Stiftamtmænd og amtmænd i kongeriget Danmark og Island 1660-1848 (1895).www.archive.org

 
Danmarks amter (1793-1970)
Sydbøg-familien

Sydbøg-familien (Nothofagaceae) er en lille familie, som er udbredet henholdsvis i Sydamerika og på Ny Guinea. Den omfatter kun én slægt, den nedenstående, og 35 arter. I det ældre Cronquists system var slægten og familien Sydbøg indordnet i Bøge-familien.

 Sydbøg (Nothofagus)
Sydbøg

Sydbøg (Nothofagus) er en planteslægt med 12 arter, som i lang tid blev anset for at tilhøre bøge-familien, men genetiske studier har vist, at slægtskabet ikke er så tæt, som oprindeligt antaget. Sydbøg-familien har sin oprindelse på det historiske superkontinent Gondwanaland, og har i takt med dette superkontinents opløsning fået sin nuværende basis i den sydlige del af Sydamerika, Australien, Tasmanien, New Zealand, Ny Guinea og Ny Caledonien.

 Antarktisk sydbøg (Nothofagus antarctica)
 Rauli (Nothofagus alpina) syn.: Nothofagus nervosa og Nothofagus procera
 Stedsegrøn sydbøg (Nothofagus betuloides)
 Lenga (Nothofagus pumilio)

 Nothofagus cunninghamii
 Nothofagus dombeyi ("Coigüe") 
 Nothofagus fusca
 Nothofagus gunnii
 Nothofagus menziesii
 Nothofagus obliqua ("Roble")
 Nothofagus solandri
 Nothofagus truncata
Little Nicky

Little Nicky (2000) er en amerikansk komedie med Adam Sandler, Harvey Keitel mv. i hovedrollerne.

Handling 

Lille Nicky (Adam Sandler) er "fars lille pige" i Helvede. Han er Satans (Harvey Keitel) søn, som fik sit job fra sin far, Lucifer. Satan vil trække sig tilbage, men ingen af hans sønner er modne nok til jobbet. Der er Cassius, som er stor og stærk, men mangler "det gode" for at kunne gøre jobbet. Der er Adrian, der er lækker og smart, men som slet ingen godhed har. Så er der Nicky, som godtnok har det gode i sig, men ikke har nogen ondhed i sig overhovedet. Da ingen af de tre er modne nok til at overtage tronen, vælger Satan at fortsætte i endnu 10.000 år. Af raseri tager Adrian og Cassius op til Jorden gennem Helvedes porte af ild, hvorefter porten så fryser, så ingen sjæle kan komme ind. Satan svækkes, og nu er det op til Nicky at få dem tilbage til Hevede, før Satan dør. De eneste problemer er, at han kun har en uge til at få Adrian og Cassius tilbage, samt at de begge er meget stærkere end han er. Undervejs møder han en smuk pige, som han bliver forelsket i, og hans mor som er i det modsatte af helvede, nemlig himlen.

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2000
Komediefilm fra USA