kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peter Rindal

Peter Rindal (19. januar 1923 – 28. februar 2009) var lagerforvalter ved Kolding Hørfabrik og medlem af Fremskridtspartiet. Han blev landskendt for sin kamp mod statsstøtte til kunstnere, ofte benævnt rindalisme. Udover Grundtvig og Georg Brandes er han den eneste dansker, der har lagt navn til en -isme.

Peter Rindals kamp rettede sig især mod de abstrakte kunstværker, som han benævnte som "komplet uforståelige og latterlige". Rindal pointerede mange gange, at det ikke var kunst i al almindelighed han var imod, blot at han var imod at staten brugte skattekroner til at støtte den. Opgøret mod den statsstøttede kunst, der skulle få benævnelsen rindalisme, begyndte med en spontan underskriftsindsamling på hans arbejdsplads Kolding Hørfabrik, hvor han hurtigt fik et par hundrede underskrifter mod det nyvedtagne Statens Kunstfond. En gruppe slagteriarbejdere i Vejle havde fået samme idé og deltog derfor også i indsamlingen.

Underskrifterne blev indsendt til Folketinget i begyndelsen af 1965, hvorefter han indledte en landsdækkende indsamling, hvor han formåede at indsamle over 62.000 underskrifter. For mange blev det set som begyndelsen på et folkeligt oprør mod "elitens Danmark".

Rindal fik senere sæde i netop Statens Kunstfond som repræsentant for Fremskridtspartiet, som han siden blev æresmedlem af.

Talsmand for protesterne ved et tilfælde 
Peter Rindal var ikke ophavsmand til protesterne mod Statens Kunstfond. Det var en gruppe slagteriarbejdere i Vejle. Peter Rindal sluttede sig til protestbølgen og tog initiativ til en underskriftindsamling på Kolding Hørfabrik. Det egentlige stød til at Peter Rindal blev bannerfører for protesterne var et godt tre minutter langt interview i Danmarks Radios P3 i programmet Dags Dato, hvor han fremlagde sine synspunkter. Rindal kom til mikrofonen, fordi Danmarks Radio havde et studie i Kolding, mens det ikke var muligt i radiofonikvalitet at skabe kontakt til slagteriarbejderne i Vejle inden for den korte tidsramme, der var til rådighed for redigering af programmet. Peter Rindal optrådte senere samme dag i Radioavisens aftenudsendelse i P3's aftenprogram Mikrofonvagten klokken og dagen efter i alle landsdækkende trykte medier, hvor især B.T. havde en omfattende og grundig reportage om Peter Rindal og hans virke. Dermed var hans rolle som talsmand for protesterne mod Kunstfonden etableret.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Kunsthistorie
Personer fra Kolding
Rindalisme

Rindalisme var en bevægelse fra midten af 60'erne og betegner en folkelig modstand mod statsstøtte til kunstnere og især moderne abstrakt kunst. Opkaldt efter dens grundlægger Peter Rindal. I dag bruges rindalisme om modstand mod kunst i almindelighed og moderne kunst, særlig abstrakt billedkunst, i særdeleshed. Begrebet bruges også i overført betydning til andre områder, bl.a. "vidensrindalisme" om folkelig modstand mod nyere videnskabelige strømninger.

Baggrund 
Den 27. maj 1964 stemte folketingets partier på nær De Uafhængige for loven om Statens Kunstfond. Med  Statens Kunstfond indførtes et nyt administrativt organ samt en omprioritering og massiv udvidelse af kunststøtten, så den kom op på 3,5 mio. kr.

Den 29. januar 1965 modtog de første yngre kunstnere de første treårige stipendier. Inden for litteraturen var det Klaus Rifbjerg, Thorkild Hansen, Sven Holm, Knud Holst, Ulla Ryum og Jess Ørnsbo. Specielt den skattefinansierede statsstøtte til Rifbjerg vakte forargelse, da han levede livet  med dyre biler og rejser. Men også Peter Bonnén, der på grundlag af sit abstrakte værk Skulptur i 6 dele fra 1965, blev tildelt støtte under den nye ordning, vakte postyr.

Under en pressestorm mod den nye kunststøttelov, som tilsyneladende kom helt bag på både politikere, kunstnere og kulturformidlere, formåede Peter Rindal og hans støtter hurtigt at indsamle omkring 60.000 protestunderskrifter. Protesterne fik dog ikke nævneværdig betydning for Statens Kunstfond eller dens administration, hvis budget hurtigt voksede fra  kr. 3.500.000 i 1965 til 41.800.000 i 1993 og 73.100.000 i 2005.

Kunsthistorie
Gauteng

Gauteng er geografisk den mindste af de ni provinser i Sydafrika, men en af de største og tættest befolkede. Både Sydafrikas største by Johannesburg og hovedstaden Pretoria ligger i Gauteng. Provinsen har et areal på 18.178 km² og en befolkning på 13.200.300 (2015) indbyggere. Den er landets økonomiske centrum, bygget på guldfund og minedrift. Gauteng blev grundlagt 27. april 1994 ved det første demokratiske valg i Sydafrika. Gauteng udgør en del af den tidligere Transvaalprovins. 

Den kendte sydafrikanske kommunistleder Chris Hani boede i byen Boksburg i denne provins, da han blev dræbt. 

Sydafrikas provinser
Foreningen af Sydslesvigs studerende

Foreningen af Sydslesvigs Studerende (FSS) blev oprettet i Egernførde i Sydslesvig i 1949 af Ewald Jacobs, Vilhelm Tams Jørgensen, Hans Witt,  E. Heumann og Hans Detlev Langmaack. Senere spillede den senere historieprofessor i Roskilde og generalkonsul i Flensborg Lorenz Rerup en fremtrædende rolle inden for foreningen. 

Foreningen havde til formål at skabe sammenhold mellem de sydslesvigske studerende ved universiteter, højere læreanstalter, seminarier o.l. og holde kontakten med hjemstavnen og moderlandet ved lige. Gennem udgivelse af medlemstidsskriftet Front og Bro (1950-62) øvede foreningen en betydelig indflydelse på grænselandsdebatten i 1950'erne. Front og Bro indtog, inspireret af højskolebevægelsen og det nordiske samarbejde, et folkeligt synspunkt og stod dermed i modsætning til den mere traditionelle nationale instrumentalisering af grænselandet og Sydslesvig som danskhedens spydspids imod det tyske. Selve begrebsparret front og bro stammer fra den navnkundige redaktør af Flensborg Avis, Ernst Christiansen, selv om ideen kan spores tilbage til rigsarkivar A.D. Jørgensen, der talte om Sønderjyllands dobbelte funktion som dige og bro mellem Danmark og Tyskland. I stedet for at se grænselandet som en nationalpolitisk slagmark betonende man, hvordan grænsekampen med underskrivelsen af København-Bonn-erklæringerne i 1955 var gået ind i en ny fase, og at grænselandet både måtte fungere som front imod og bro til det tyske og dermed til Europa. 
Pga. interne og økonomiske problemer ophørte tidsskriftet med at udkomme i 1962, og foreningen fortsatte med at udgive det noget mindre ambitiøse FSS-nyt, der primært skulle fungere som medlemsblad for foreningen.

I 1971 blev forenigen nedlagt.

Sydslesvig
Studenterorganisationer
Atlantic City

Atlantic City er en by i New Jersey i USA. Byen har  indbyggere og er hovedsageligt kendt for at være et yndet turistmål og den amerikanske østkysts svar på Las Vegas. Byen blev grundlagt i 1854 og har gennem hele sin levetid hovedsageligt været et turistmål. I 1964 var byen vært for Det Demokratiske partis kongres, hvor Lyndon Johnson blev nomineret til partiets kandidat til præsidentposten. Efter en folkeafstemning blev der i 1976 åbnet for at der kunne bygges casinoer i byen og to år senere åbnede det første casino. I dag er der 12 casinoer i byen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i New Jersey
Etableret i 1854
Kejrup

Kejrup er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1385. Gården ligger i Kølstrup Sogn i Kerteminde Kommune. Hovedbygningen er opført i 1916 efter en brand.

Kejrup Gods er på 204 hektar

Ejere af Kejrup 

 (1385) Markvard Gesow
 (1385-1400) Niels Tygesen
 (1400) Erik Andersen Ulfeldt
 (1400-1579) Kronen
 (1579) Jacob Ulfeldt
 (1579-1675) Slægten Ulfeldt
 (1675-1685) Sidsel Rodsteen
 (1685-1741) Forskellige Ejere
 (1741) Salomon Lindegaard
 (1741-1769) Ulrik Frederik von Heinen
 (1769-1790) Slægten von Heinen
 (1790-1855) Forskellige Ejere
 (1855-1865) Frederik Petersen
 (1865-1870) forp. Nissen
 (1870-1875) Enke Fru Lollesgaard / Enke Fru Hvenegaard
 (1875-1903) forv. H. Teisen
 (1903) Enke Fru Teisen
 (1903-1910) C. P. Carlsen
 (1910-1922) Axel B. Muus
 (1922-1936) Knud Reinert
 (1936-1980) H. Hovgaard Jacobsen
 (1980-2004) Inge Hovgaard Jacobsen
 (2004-) Kejrup Gods ApS v/a Hans Luunbjerg-Sørensen

Herregårde i Kerteminde Kommune
Herregårde i Odense Amt
Zanger Bob

Bob Offenberg (født 28. april 1996 i Schiedam, Holland) (bedre kendt under sit kunstnernavn Zanger Bob) er en hollandsk popsanger. "Zanger" betyder "sanger" på hollandsk. Hans første album, udgivet i april 2004, hed Een jongen van de straat (En dreng fra gaden). Hans anden udgivelse indeholder Dansen, Als De Zon weer Gaat Schijnen (Når solen skinner igen) og Laat het Sneeuwen (Lad det sne).

Musikvideoerne til Als De Zon weer Gaat Schijnen og Laat het Sneeuwen kan ses på Zanger Bobs hjemmeside.

Eksterne henvisninger 
 www.zangerbob.nl

Sangere fra Nederlandene
Nordvest (provins)

Nordvestprovinsen (tswana: Bokone Bophirima; ; afrikaans: Noordwes; xhosa: Mntla-Ntshona; sotho: Leboya Bophirimela; tsonga: N'walungu-Vupeladyambu; pedi: Lebowa Bodikela; zulu: Nyakatho-Ntshonalanga; ndebele: Tlhagwini-Tjhingalanga) er en provins i det nordlige Sydafrika. Den har et areal på 104.882 km² og en befolkning på 3,7 millioner (2015). Hovedstaden er Mahikeng. 

Provinsen blev dannet i 1994 af dele af de tidligere provinser Transvaal og Kapprovinsen samt større dele af nogle bantustans, deriblandt Bophuthatswana. 

I Nodvest provinsen ligger også det omstridte feriested, Sun City, der fremstod som et symbol på problemerne i Sydafrika under Apartheid, da Sydafrikas sorte befolkning var nægtet adgang til området. Sun City tiltrak sig hele verdens opmærksomhed da en række af verdens største rockstjerner, bl.a. Bruce Springsteen, Little Steven og Lou Reed, gik sammen om at markere deres modstand mod Apartheid og indspillede sangen "Sun City", som blev spillet på alverdens radiostationer i midten af firserne. Sun City fyldte 30 år d. 7. december 2009 og er et eftertragtet udflugtsmål for såvel sorte som hvide sydafrikanere.

Referencer 

Sydafrikas provinser
Stefan Schmidt

Stefan Schmidt (født 7. november 1975) er en dansk fodboldspiller, som spiller for FC Græsrødderne.

Tidligere har han spillet i Brøndby IF, hvortil han kom fra AaB på en fri transfer den 1. juli 2004. Han blev dog hurtigt skadet og formåede aldrig at tilspille sig en fast plads på 1. holdet.

Stefan Schmidt har også en fortid i Lyngby Boldklub, Farum Boldklub, Holbæk B&I, Næstved Boldklub, AGF, Silkeborg Idrætsforening og FC Roskilde.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Silkeborg IF
Fodboldspillere fra Brønshøj Boldklub
Magisk kvadrat

Magiske kvadrater er et logisk spil, som går ud på, at udfylde et kvadrat med n rækker og n søjler, med tallene fra 1 til n². Et magisk kvadrat med n rækker og n søjler, siges at have orden n. Kvadratet skal udfyldes på en sådan måde, at man får samme sum i hver række (vandret), søjle (lodret) og langs diagonalen. Denne sum kaldes for den magiske sum eller den magiske konstant M, der afhænger af ordenen af kvadratet og kan findes med følgende formel:

Det trivielle magiske kvadrat har orden 1, som består af et enkelt kvadrat indeholdende tallet 1.

Der findes ingen normale magiske kvadrater af orden 2.

Det mindste ikke-trivielle normale magisk kvadrat er af orden 3, som har magisk sum 15

De første få magiske kvadrater, samt deres magiske konstanter:

Historie 

Magiske kvadrater spillede en stor rolle i middelalderlig magi, hvor hver planet havde sit magiske kvadrat.

Logik
Magiske symboler
Uløste problemer indenfor matematik
Mpumalanga

Mpumalanga er en provins i den østlige del af Sydafrika med et areal på 76.495 km² og 4,3 millioner indbyggere (2015). Den grænser i nord til Limpopoprovinsen, i vest til Fristatprovinsen og Gauteng, i syd til KwaZulu-Natal, samt i øst til Swaziland og Moçambique. Hovedstad er Nelspruit; andre vigtige byer er Barberton og Piet Retief. Mpumalanga indgik frem til 1994 i Transvaalprovinsen.

Størstedelen af Mpumalanga består, udover lavlandet i øst med subtropisk klima, af en græsbeklædt højslette med fastlandsklima. Siswati er det vigtigste sprog. Der er både minedrift og industri og stor produktion af citrusfrugt. Der er flere store nationalparker i Mpumalanga , hvilket giver en del turisme; mest kendt er Kruger Nationalpark.

Sydafrikas provinser
Langeskov (Hundstrup Sogn)

Langeskov er en herregård der er udskilt fra Løjtved Gods i 1782. Gården ligger i Hundstrup Sogn, Sallinge Herred, Egebjerg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1862.

Langeskov Gods er på 265 hektar

Ejere af Langeskov 
(1782-1787) Jens Lange
(1787-1790) Johan Jensen Lange
(1790-1795) Stig Tønsberg Schøller von Krogh
(1795-1809) Forskellige Ejere
(1809-1856) Peder Lollesgaard
(1856-1874) Rasmus Pedersen Lollesgaard
(1874-1905) Peter Rasmussen Lollesgaard
(1905-1914) Erik Schall Holberg
(1914-1915) Seyer Hansen
(1915-1918) Jacob de Neergaard
(1918-1919) Jacobine Adamine Jeanina Estrup gift de Neergaard
(1919-1922) Hans Jacob Blichfeldt
(1922-1923) Enke Fru Blichfeldt
(1923-1955) Alexander Oxholm
(1955-1956) Alexander Oxholms dødsbo
(1956-1958) Kirsten Marie Ewald gift Oxholm
(1958-1970) Otto Christian Frederik greve von Knuth
(1970-1993) Carl Juul Johansen
(1993-) Mogens Saugmann

Herregårde i Svendborg Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Bioakkumulation

Bioakkumulation er den stigende koncentration af et stof i en organisme gennem dens levetid. 

Begrebet anvendes mest om ophobning af giftstoffer i fisk.

Biologi
Biomagnifikation

Biomagnifikation er en opkoncentrering af eventuelt miljøfremmede, persistente stoffer op gennem en fødekæde. Typisk er det de persisterende organiske forurenere, POP-stofferne (Persistent Organic Pollutants) som Dioxin, der koncentreres igennem fødekæden.

Eksempel på biomagnifikation
Det typiske eksempel på biomagnifikation er, at et byttedyr bliver forurenede på grund af bioakkumulation, altså at det miljø dyret lever i er forurenet, og giver forureningen videre op igennem fødekæden til rovdyr. Der sker en koncentrering igennem fødekæden, som typisk ender i toppen af fødekæden hos f.eks. isbjørnen eller mennesket. 

For at forhindre f.eks. dioxin-forgiftning af mennesker har myndighederne indført kostråd, og restriktioner på fiskeri i enkelte områder. I dag (2007) gælder dette for en række fiske- og skaldyrsarter i Grønlandsfjordene. Sådanne tiltag er imidlertid kun rettet mod at reducere konsekvenser af udslip som gør skade. Vigtigere er det at fjerne dioxiner som allerede er sluppet ud og forhindre at endnu mere dioxin slippes ud i naturen.

Biologi
Alvesta

Alvesta er hovedby i Alvesta kommune i Kronobergs län, Småland, Sverige. Den ligger 20 km vest for residensbyen Växjö.

Byen opstod som jernbaneknudepunkt i det 19. århundrede. I Alvesta mødes de svenske jernbanelinjer Södra stambanan (fra Malmö mod Stockholm) og Kust till Kust-banen (Göteborg-Växjö-Kalmar/Karlskrona). Der køres Krösatåg og Öresundstog og X2000 fra København/Malmö til Stockholm. 

I byen er der afdelinger af Banverket, myndigheden med ansvaret for Sveriges jernbaneinfrastruktur.

Alvesta Station 
Alvesta station er tegnet af Folke Zettervall i jugendstil og blev opført i årene 1907-1909, hvor den erstattede en ældre stationsbygning. Alvesta station blev erklæret "byggnadsminne" i 1986.

Referencer

Eksterne henvisninger
15-spillet

15-spillet er et velkendt logisk spil, som spilles med 15 brikker placeret på et bræt med 4 * 4 = 16 felter; dvs. at et af felterne er tomt. Brikkerne er som regel nummereret fra 1 til 15; men andre symboler kan ligeledes bruges. Disse kan være bogstaverne i alfabetet, et billede, som er delt op i stykker eller andre fænomener.

Spillet går ud på at få brikkerne stillet op i den rigtige rækkefølge ud fra en tilfældig startkonfiguration. Et (tilladt) træk består i, at en brik kan skubbes hen på nabofeltet, såfremt dette er tomt. Hvis det er cifrene fra 1 til 15 der er brugt som symboler, vil den endelige løsning se således ud:

Man kan ikke være sikker på, at der altid findes en løsning, da den afhænger af hvordan brikkerne er permuteret (ombyttet). Hvis man ud fra den færdige opsætning flytter rundt på brikkerne ved lovlige træk, så er det oplagt at der altid findes en løsning; nemlig den hvor man foretager de inverse flytninger og ender tilbage hvor man startede.
Andre måder hvorpå spillet kan løses, er ved brute force-metoden, hvor man prøver sig frem, til man finder løsningen.

Som nævnt er der ikke altid en løsning, og følgende figur viser et eksempel på en sådan opsætning, hvor der blot er byttet om på tallene 14 og 15:

Det er faktisk således at hvis det er en lige permutation så findes en løsning – medens ulige permutationer ingen løsning har.

Eksterne henvisninger 

Logik
Legetøj
Spil og lege
Lessebo

Lessebo er hovedby i Lessebo kommune, Kronobergs län, Småland, Sverige. Byen ligger midt i Glasriget.

I byen er der en papirfabrik (Vida AB) og en papirmølle fra 1693 (Lessebo Handpappersbruk). Papirmøllen er den eneste kommercielle virksomhed af sin art i Sverige. Den leverede det eksklusive papir, som August Strindberg skrev sine romaner på.
Salat (flertydig)

Ordet salat har flere betydninger:

 Salat – planteslægten Lactuca, hvoraf en bestemt arts blade anvendes i salatblandinger som måltidstilbehør eller som måltidssalat.
 Salat (grønsagsret) – en ret bestående af blandede, friske grønsager m.m.; en måltidssalat.
 Salat (flod) - en biflod til Garonne i Frankrig.
 Pålægssalat – en blanding, der anvendes som pålæg på brød. Indeholder ikke nødvendigvis grønsager.
 Salat (landsby) i Kulpahar i den indiske delstat Uttar Pradesh.

Se også 
 Salah – eller salat, 5 daglige rituelle bønner i islam.
 Rucola – en grøntsag, der hovedsagelig bruges i salatblandinger.
Ljungby

Ljungby er hovedby i Ljungby kommune, Kronobergs län, Småland, Sverige.

Arbejderforfatteren Folke Fridell og kunstneren Sven Ljungberg stammer fra byen.

Historie 
Ljungby blev i 1828 köping og fik stadsprivilegium i 1936. Byens historie begynder dog, da vikingerne fulgte åen Lagan og slog sig ned på stedet. Området er rigt på fund fra sten-, bronze- og jernalder. Gravsteder, runesten og fund af stenøkser beviser, at der i 5000 år har boet mennesker i området.

Byens strategiske placering spillede en stor rolle for dens udvikling. Her mødtes vejen Lagastigen med vejen, der løb langs Bolmen-søen. I 1200-tallet, når rejsende havde behov for logi, opfordrede et kongebrev gæstgiverne til at tilbyde overnatning ved de vigtigste veje. I den lille by, der lå ved vejen, opstod der et gæstgiveri, og siden har Gamla Torg været et møde- og handelssted for de lokale beboere og folk på gennemrejse.

Da Ljungby blev köping, var byen i stærk konkurrence med Berga.

Ljungby var omgivet af sandjord uden større bevoksning og fik derfor hjælp af Kronen til plantning af skov for at holde på sandjorden.

I 1878 åbnedes en jernbaneforbindelse mellem Vislanda og Bolmen.

En brand ødelagde i 1953 store dele af Ljungbys indre by, hvilket har ændret centrums udseende en del.
Markaryd

Markaryd er hovedby i Markaryds kommune, Kronobergs län, Småland, Sverige med 3.699 indbyggere (ultimo 2010).

Byen ligger ved motorvej E4 mellem Helsingborg og Stockholm, tæt ved grænsen mellem Skåne og Småland. Frem til freden i Roskilde i 1658 var det en vigtig grænseby for Sverige. I 1638 blev Sveriges anden poststation etableret på stedet for at knytte posttrafikken mellem Stockholm, Danmark og resten af Europa sammen. Efter at Skåne var blevet svensk, mindskedes Markaryds betydning.

Infrastruktur 
Ved slutningen af 1800-tallet blev der anlagt en jernbane mellem Åstorp og Jönköping, samt en mellem Hässleholm og Halmstad. Disse baner mødtes i Markaryd, som derved blev et jernbaneknudepunkt. Jernbanerne har i dag mindre betydning, hvorfor jernbanen til Åstorp, og banen mod nord er blevet nedlagt.

Banen mellem Hässleholm og Halmstad eksisterer stadig, men har de seneste årtier kun haft meget begrænset drift med (standsende) passagertog. I dag betjenes den kun af godstrafik.

I forbindelse med at Region Skåne har vedtaget en udbygning af Pågatåg i det nordøstlige Skåne bliver Markaryd fra december 2013 igen betjent af passagertog, som skal køre mellem Hässleholm og Halmstad.

Fordi landevejen mellem Helsingborg og Stockholm løb gennem Markaryd, fik byen større betydning og blev köping. Først og fremmest opstod en industri baseret på håndværk og produktion relateret til skovbrug, og i 1960'erne blev Rikspappersskolan oprettet for uddannelse i papirmasse- og papirindustrien.

Kilder
Tingsryd

Tingsryd er hovedby i Tingsryds kommune, Kronobergs län, Småland, Sverige. Tingsryd ligger ved søen Tiken, og åen Bräkneån løber gennem byen.

Tingsryd kalder sig selv for "Hästriket" (Hesteriget), da omkring 2.000 heste er opstaldet i området.

Historie 

Tingsryds har et bymiljø, der i høj grad er præget af 1800-tallets træarkitektur, hvor størstedelen af den bevarede bebyggelse ligger nær søen Tiken. I slutningen af 1800-tallet var Tingsryd forbundet med Ronneby mod syd af den smalsporede jernbane Bredåkra–Tingsryds Järnväg. Jernbanen er for længst nedlagt, og sporene taget op, men stationsbygningen udgør fortsat Tingsryds rejsecentrum for bustrafik.

Den Danske Brigade 

Under 2. Verdenskrig opholdt Den Danske Brigade sig i Sverige. En del af brigaden, Motorvognskompagniet, der bl.a. uddannede motorvognsførere var forlagt ved Tingsryd.

Referencer

Eksterne henvisninger
Åseda

Åseda er hovedby i Uppvidinge kommune, Kronobergs län, Småland, Sverige.

Byen var fra 1910 til 1942 municipalsamhälle (en administrativ enhed for et tætbebygget område i en landkommune), og blev derefter köping. Byen har haft held til at vende befolkningsafmatningen ved blandt andet at bygge et stort helsecenter i hjertet af byen.

Byer i Uppvidinge kommun
Energitæthed

For energitæthed i meningen energi per masseenhed se specifik energi

Energitæthed er en term anvendt for mængden af energi gemt i et givent system eller et rumfangsområde per enhed rumfang. Ofte kvantificeres kun den anvendelige eller ekstraherbare/tilgængelige energi, hvilket vil sige at kemisk utilgængelig energi eller hvilemasseenergi ignoreres.

For brændstoffer er energi per enhed rumfang nogle gange en brugbar parameter. Til eksemplificering på at energi per enhed rumfang kan være bedre haves følgende eksempel; brændstoffet hydrogen i forhold til benzin – hydrogen har en højere specifik energi end benzin, men hydrogen har selv i flydende form, en meget lavere energitæthed.

Energi per enhed rumfang har den samme fysiske enhed som tryk og i mange tilfælde er det en eksakt synonym; for eksempel, energitætheden af det magnetiske felt kan udtrykkes (og opfører sig som) et fysiskt tryk og energien krævet til at komprimere en komprimeret gas en lille smule mere kan bestemmes ved at multiplicere forskellen mellem gastrykket og trykket udenfor med forskellen i rumfang. Kort, trykket er et mål for et systems rumfangs entalpi. En trykgradient har et potential til at udføre arbejde på omgivelserne ved at konvertere entalpi indtil ligevægt nås.

Energitæthed af energilagre og brændstof 

I energilagre-anvendelser hænger energilagringen sammen med energilagerets masse i forhold til energilagerets rumfang. Jo større energitæthed, jo mere energi kan gemmes eller transporteres i det samme mængde rumfang.

Den tætteste energikilde er den totale annihilation af stof og hermed konvertering til energi, såsom ved stof-antistof-kollisioner. Selvom større stoftætheder kan opnås, vil tætheden af en neutronstjerne omtrent være det tætteste mulige stof-antistof-system, da tætheden af et sort hul ikke har samme antipartikelformer.

Den højeste tætteste energikilde er udover antistof er fusion og fission. Fusion omfatter energi fra solen som vil være tilgængelig i milliarder af år (i form af sollys) men mennesker har ikke lært at lave vedvarende fusionsenergikilder. Fission af U-235 i kernekraftværker er tilgængelig i en del årtier endnu.

Kul, gas og petroleum er i øjeblikket de primære energikilder i Danmark.

men har en meget lavere energitæthed.

Kilder/referencer

Se også 
 Sammenligning af akkumulatortyper

Energilagring
Tæthed