kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Georg David Anthon

Georg (George) David Anthon (født 1714, død 30. august 1781) var en tysk-dansk arkitekt.

Anthon var elev af og konduktør hos Nicolai Eigtved og blev 1748 udnævnt til lærer i geometri og arkitektur ved Kunstakademiet, som den gang var hjemhørende i enken Lüders' hus ved Gammel Strand. Hans årlige løn var 100 rigsdaler kurant.

I 1751 blev han kongelig bygningsinspektør, 1761 hofbygmester og inspektør over alle kongelige slotte.

Hans virksomhed som lærer ved akademiet varede ved til 1760; i 1759 søgte han om at blive medlem af Akademiet, men skønt dette fandt hans indsendte arbejde tilfredsstillende og "at han til fulde fortjente til akademisk Medlem at vorde optaget", tilkendegav det ham dog, "at denne Værdighed aldeles ikke kunde skikke sig med at være Informator". Anthon blev aldrig medlem af akademiet.

Han var en mådelig arkitekt og uden smag: han ville således nedrive både børstårnet og Rosenborg slots hovedtårn og erstatte dem med kuppelbygninger, hvad dog Harsdorff fik forhindret.

Anthon har bygget Christians Kirkes tårn, staldbygningen ved Frederiksberg Slot samt Nakkehoved Fyr og har desuden ombygget Bregentved. En kort tid, efter Eigtveds død, ledede han det hensygnende arbejde på Marmorkirken. Han udgav i 1759 en Anvisning til den civile Bygningskunst, som blev trykt i tre oplag.

Anthon døde 30. august 1781. Han havde 28. april 1755 ægtet Eigtveds datter Anne Margrethe og havde med hende en søn, Adam Gottlob, født 1756.

Eksterne henvisninger 

 

Arkitekter fra Tyskland
Arkitekter fra Danmark
Kongelige bygningsinspektører
Ansatte ved Kunstakademiets Arkitektskole
Danskere i 1700-tallet
Klassicistiske arkitekter
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Hofbygmestre fra Danmark
Tempeltræ-slægten

Tempeltræ-slægten (Ginkgo) er en slægt med kun én nulevende art, Tempeltræ, der oprindelig stammer fra Kina, men er blevet relativt almindelig som havetræ. Der findes imidlertid en lang række fossiler af Ginkgo, hvoraf flere minder ganske meget om den nulevende art, hvilket er med til at den nulevende art omtales som "et levende fossil".

Fossil historie 
Tempeltræ-slægten tidligst fra Perm for ca. 250 mio. år siden, men ved afslutningen af Pliocæn var alle arter uddøde undtagen den nulevende.

Planteslægter
Tempeltræ-rækken

Tempeltræ-rækken (Ginkgophyta) har kun én nulevende art, som er systematiseret i grupperne:

 Tempeltræ-klassen (Ginkgoopsida)

 Tempeltræ-ordenen (Ginkgoales)

 Tempeltræ-familien (Ginkgoaceae)
(og 4 uddøde familier)

 Tempeltræ-slægten (Ginkgo)

 Tempeltræ (Ginkgo biloba)

Nøgenfrøede
Jean-Baptiste Le Moyne de Bienville

Jean-Baptiste Le Moyne de Bienville (født den 23. februar 1680; død den 7. marts 1767) var kolonisator og Louisianas guvernør. Han kendes også under navnet Sieur de Bienville. Han var den opdagelsesrejsende Pierre Le Moyne d'Ibervilles yngre bror. 

Bienville er kendt som New Orleans' grundlægger.

Eksterne henvisninger 

Guvernører i Louisiana
Membran

En membran er en tynd, typisk flad struktur eller materiale (folie, film eller porøs plade), som deler to miljøer. Fordi den er placeret mellem 2 miljøer eller faser og har et endeligt rumfang, bliver den også mere kaldt en mellemfase end en grænseflade. Membraner fungerer som selektive eller kontrollerende overfor stoftransport (eller hindring af samme) mellem faser eller miljøer.

 Semipermeabel membran
 Osmotisk membran
 Membranfilter
 Cellemembran

Se også 
 Membranpumpe
 Membranventil
 Pumpemembran
 Membrantastatur
 Gore-Tex
 Fugtstandsende membran (plastfolie og sølvpapir)

Cellebiologi
Fysik

ml:പ്ലാസ്മാസ്തരം
Modersmålsundervisning

Ved modersmålsundervisning undervises børn af udlændinge i forældrenes hjemlands sprog. Kommunerne i Danmark skal tilbyde modersmålsundervisning til børn, hvis mindst en af forældrene er statsborger i et andet EU-land eller stammer fra Færøerne eller Grønland. Der undervises i det officielle sprog fra det land, hvor forældrene er statsborgere, hvilket ikke nødvendigvis er deres modersmål. Hvis der er flere muligheder, f.eks. fordi landet har mere end et officielt sprog eller hvis forældrene kommer fra forskellige EU-lande, bestemmer forældrene, hvilket sprog, barnet skal undervises i.

Kommunerne kan også tilbyde modersmålsundervisning til børn af indvandrere fra lande udenfor EU. Dette tilbud er frivilligt for kommunerne og de bestemmer derfor også udformning og omfang.

Undervisningen omfatter normalt 2-3 timer om ugen i Folkeskolens 1.-9. klasse. Undervisningen foregår normalt udenfor den almindelige skoletid. Hvis der kun er få børn fra et bestemt land i en kommune, kan kommunen henvise børnene til en nabokommune, hvor der er etableret undervisning i det pågældende sprog.

Modersmålsundervisningen skal rette sig efter børnenes viden og behov og kan derfor omfatte både mundtlige og skriftlige færdigheder. Tilsvarende har undervisningen flere forskellige formål alt efter børnenes situation. Hertil kan regnes:

 Undervisningen skal sikre kommunikationen mellem børn og forældre.
 Børnene skal have mulighed for at bevare tilknytningen til forældrenes kultur.
 Børnene skal kunne følge med i skolen, hvis familien vender tilbage til hjemlandet.

Endelig er der nogle, der betragter modersmålsundervisningen som en nødvendig forudsætning for indlæring af dansk som fremmedsprog. Dette er dog omstridt.

Modersmålsundervisning må ikke forveksles med Basisundervisning i Dansk.

Pædagogik
Oriflamme

Oriflamme (latin: aurea flamma) var det hellige banner for klostret Saint-Denis ved Paris. Banneret var rødt eller orange-rødt og blev båret på en lanse. Senere blev oriflamme kongen af Frankrigs fane og blev båret foran kongens tropper, når de gik i gik i krig.

I Rolandskvadet fra 1000-tallet nævnes oriflamme som et kongeligt banner. Ifølge legenden fik Karl den Store den af paven, men de historiske kilder kan ikke bekræfte det. Da Odo af Paris, der blev konge i 888, var abbed i Saint-Martin blev banneret for kirken for Martin af Tours det tidligste militære banner for det franske monarki. Først under Ludvig 6. af Frankrig (1108–1137) blev oriflamme det kongelige krigsbanner. Efter Hundredeårskrigen blev det tilsyneladende ikke længere brugt.

Ekstern henvisning 
 Oriflamme i The Catholic Encyclopedia, 1911

Flag
Middelalderens kultur
Mao

Mao har flere betydninger:
 Fejlskrevet forkortelse af med andre ord (m.a.o.)
 Fornavnet Mao - fx Mao Zedong
 Mao (Tchad) - en by i Tchad
Kjole

Kjole er en beklædningsgenstand:

 Kjole og skørt – primært kvindetøj
 Kjole og hvidt – primært herretøj
 Præstekjole – embedsdragt for præster
Lau Lauritzen junior

Lau Harald Lauritzen junior (født 26. juni 1910 i Vejle, død 12. maj 1977) var en dansk skuespiller og instruktør, og søn af Lau Lauritzen (som derfor kaldtes senior).

Han var fotograf hos faderen på Palladium 1931-1933 og debuterede som filmskuespiller i 1934.

Han var manuskriptforfatter fra 1929.

Kunstnerisk leder og medlem af bestyrelsen for ASA 1937 og firmaets direktør 1945-1964.

Han havde produktionsbevilling til biografen Kinopalæet på Frederiksberg 1948-1965.

Flere af hans film er iscenesat i samarbejde med Alice O'Fredericks og Bodil Ipsen.

Gift 1945 med skuespiller Lisbeth Movin.  Parret er begravet på Hørsholm Kirkegård.

Filmografi 
Blandt de film han medvirkede i kan nævnes:

 Ud i den kolde sne – 1934
 Week-End – 1935
 Snushanerne – 1936
 En fuldendt gentleman – 1937
 Frøken Møllers jubilæum – 1937
 Der var engang en vicevært – 1937
 Alarm – 1938
 Blaavand melder storm – 1938
 De tre, måske fire – 1939
 Nordhavets mænd – 1939
 En ganske almindelig pige – 1940
 En desertør – 1940
 Familien Olsen – 1940
 Pas på svinget i Solby – 1940
 Far skal giftes – 1941
 Frøken Kirkemus – 1941
 Niels Pind og hans dreng – 1941
 Tror du jeg er født i går? – 1941
 Afsporet – 1942
 Frøken Vildkat – 1942
 Søren Søndervold – 1942
 Det ender med bryllup – 1943
 Hans onsdagsveninde – 1943
 Jeg mødte en morder – 1943
 Frihed, lighed og Louise – 1944
 Bedstemor går amok – 1944
 De røde enge – 1945
 Panik i familien – 1945
 Affæren Birte – 1945
 De kloge og vi gale – 1945
 Jeg elsker en anden – 1946
 Lise kommer til byen – 1947
 Familien Swedenhielm – 1947
 Når katten er ude – 1947
 Røverne fra Rold – 1947
 Støt står den danske sømand – 1948
 Vi vil ha' et barn – 1949
 Café Paradis – 1950
 Den opvakte jomfru – 1950
 Det sande ansigt – 1951
 Vejrhanen – 1952
 Farlig ungdom – 1953
 En sømand går i land – 1954
 Taxa K-1640 Efterlyses – 1956
 Verdens rigeste pige – 1958
 Sømand i knibe – 1960
 Min kone fra Paris – 1961
 Rikki og mændene – 1962
 Jensen længe leve – 1965
 Mig og min lillebror – 1967
 Mig og min lillebror og storsmuglerne – 1968

Eksterne henvisninger 
 
 

Filminstruktører fra Danmark
Manuskriptforfattere fra Danmark
Skuespillere fra Danmark
Personer fra Vejle
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Rigshospitalets Kirke

Rigshospitalets Kirke er en kirkesal beliggende i Rigshospitalet Blegdamsvejs sydkompleks mellem opgang 4 og 5. Til kirken er knyttet fire præster, der alle tilhører den danske folkekirke.

Kirkerummet blev istandsat i 2007-2008 i samarbejde med arkitekt Mathilde Petri. Den er udsmykket af Ruth Campau, med krucifiks af Hein Heinsen. Altersølv, dåbsfad og kande er lavet af sølvsmed Claus Bjerring.

Overfor kirken er der indrettet et bederum, primært for muslimer. Hospitalet har også en imam tilknyttet.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Rigshospitalets Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Københavns Kommune
Kirker i Københavns Stift
Kirker i Københavns Amt
Østerbro
Sydafrikas flag

Det sydafrikanske flag består af to lige brede vandrette bånd – det øverste rødt, det nederste blåt – adskilt af et centralt grønt bånd, der til venstre opsplittes i et vandretliggende Y hvis arme ender i stangsidens hjørner. Y'et omfavner en sort ligebenet trekant, adskilt af et smalt gult bånd. De røde og blå bånd er adskilt fra det grønne bånd og dets forgreninger af smalle hvide bånd.

Flag fra Afrika
Flag
Nationale flag
Terbutalin

Terbutalin-sulfat er det virksomme stof i AstraZenecas medikament Bricanyl®, der anvendes mod vejrtrækningsproblemer som følge af astma. Stoffet er bronkieudvidende, og virker ved overvejende at stimulere β2-receptorer. Terbutalin anvendes endvidere i vehæmmende medikamenter.

Terbutalin i urinen ved dopingtest medfører diskvalifikation af den sportsudøvende.

Stereokemi 
Terbutalen indeholder en stereocenter og består af to enantiomerer. Dette er en racemate, dvs. en 1: 1 blanding af (R) - og (S) - form:

Noter

Eksterne links 
Læs mere om indholdsstoffet terbutalin på medicin.dk

Lægemidler tilhørende respirationsorganer
Harald Scharff

Harald Anton Scharff (20. februar 1836 i København – 3. januar 1912 i Roskilde) var balletdanser ved Det kongelige Teater fra 1856 til 1871, og fra 1861 solodanser. Hans danserkarriere blev brat afbrudt da han i november 1871 kom til skade under en forestilling. Fra 1857 til H.C. Andersens død nævnes han hyppigt i digterens dagbøger og almanakker – ofte sammen med sin "uadskillelige ven" (HCA-forskeren Helge Topsøe-Jensens udtryk), skuespilleren Lauritz Eckardt.

HCA skriver i dagbogen den 17. feb. 1862: "Theodor [Collin] satte mig i meget ilde Humeur, med at fremhæve hvor stærk jeg viiste min Kjærlighed for S[charff], at man lagde Mærke der til [.....]".

Når HCA aldrig nævner Harald Scharff i sine selvbiografier, hænger det naturligvis sammen med at bekendtskabet blev stiftet, da digteren var over de halvtreds.

Eksterne henvisninger 
 Biografi i Dansk biografisk Lexikon
 H.C. Andersens to digte "Til H.S."

Balletdansere fra Danmark
Keldby

Keldby (en ældre stavemåde er Kjeldby) er en lille landsby i Keldby Sogn på Møn. Oprindelig "Keldbymagle" (nævnt 1135) som er udledt af ”Storekildeby”. I middelalderen fandtes her en kilde, kaldet Præstekilde, som ansås for hellig. Byen rummer udover et antal byhuse og et par gårde et lysestøberi og Præstekilde Hotel.

Keldby Kirke er kendt for sine interessante og velbevarede kalkmalerier.

Landsbyen blev udskiftet i 1797.

Byfogeden i Stege, Hother Hage, blev i 1859 opmærksom på, at en gravhøj kaldet Hulehøj ved Keldby stod for at skulle sprænges og fik dette stoppet. Samme år foretog Nationalmuseet en udgravning af højen, som viste sig at indeholde et stort antal begravelser fra bronzealderen og formentlig også fra stenalderen, brandgrave såvel som jordfæstegrave. Gravene var i flere tilfælde anlagt uden hensyntagen til eksisterende begravelser. En stenkiste fra yngre bronzealder indeholdt to lerkar, hvoraf det ene var brugt som urne, hvor der lå et miniaturesværd, en ragekniv, en pincet og en lancetformet spids. I toppen af højen afdækkedes en grav fra jernalderen med fire jernknive. Højen kan ikke ses i landskabet, men lå øst for den nuværende golfbane.

Kelby ligger i Vordingborg Kommune og tilhører Region Sjælland.

Se også 
 Svend Fleuron
 Keldbyspanden

Kilder 
 Danmarks Nationalmuseum (Guder og grave)
 Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Lokaliteter på Møn
Hans Tavsens Park

Hans Tavsens Park er en offentlig park, der ligger mellem Hans Tavsens Gade og Assistens Kirkegård på Nørrebro i København.

Den centrale del af parken består primært af plæner og store træer. I den sydøstlige del af parken ligger der en bemandet legeplads. Den nordvestlige del af parken ved Nørrebro Park Skole benyttes til sportsfaciliteter. Midt i parken står Artemisspringvandet fra 1934 af Johannes Bjerg. Det består af en bronzeskulptur af den græske jagtgudinde Artemis, der ridder på en springende kronhjort. Lidt længere mod nordvest vest ved indgangen til Assistens Kirkegård står der en bronzekopi af Michelangelos marmorskulptur af Moses fra kirken San Pietro in Vincoli i Rom. Statuen ejes af Ny Carlsberg Glyptotek men har været opstillet i parken som lån siden 1924.

Området var tidligere en del af Assistens Kirkegård. Fra 1847 til 1880 blev det benyttet til begravelser af folk, der ikke havde råd til en grav indenfor kirkegårdsmuren. Parken blev anlagt i 1909.

I 2016 blev et projekt til omdannelse af parken og den nærliggende Korsgade på en måde, der vil beskytte kvarteret mod oversvømmelser ved skybrud, valgt som vinder af Nordisk Råds Nordic Built Cities Challenge. Vinderprojektet med titlen "Nørrebrosjælen" var designet af tegnestuen SLA, Rambøll, ArkiLab, Den Nationale Platform for Gadeidræt, Aydin Soei og Social Action. Projektet vil blive gennemført i 2021-2023.

Noter

Eksterne henvisninger 

 "Soul of Nørrebro" udviklingsprogram

Parker i København
Nørrebro
Etableret i 1909
Mombasa

Mombasa er Kenyas næststørste by og største havneby. Byen har  indbyggere. Fra byen går jernbane til Nairobi og videre til Uganda. Mombasa tilhørte Zanzibar indtil 1963.

Trivia 
 Den anden Galathea-ekspedition anløb Mombasa i marts 1951.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Havnebyer
Attentat

Et attentat (lat.: attentatum = forsøg) betegner et planlagt, forsøgt eller udført mord på en offentlig person.

Eksempler på attentater 
Attentatet på John F. Kennedy og Robert F. Kennedy
Attentaterne på Adolf Hitler
20. juli-attentatet
Palmemordet
Attentatet på Benazir Bhutto
Slangebarkfyr

 
Slangebarkfyr (Pinus heldreichii), også skrevet Slangebark-Fyr, er et mellemstort, stedsegrønt nåletræ med en opret, kegleformet vækst og en helt ret stamme.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn med blågrå belægning. Senere bliver den lysebrun og glat, men efterhånden grågrøn med fine, langsgående sprækker. Ældre grene og stammer får en lysegrå bark med ruderformede plader, der er beklædt med tynde, hvide skæl. Knopperne er forholdsvist store med en langt tilløbende spids og tynde, rødlige skæl med hvide kanter. 

Nålene  sidder parvist i kompakte kranse, og de er meget mørkt grønne og stive med tandet rand og stikkende spids. De lysegule, hanlige blomster findes i ægformede eller cylindriske stande på den inderste del af etårsskuddene, mens de purpurrøde, hunlige blmster sidder 3-5 sammen ved skudspidserne. Det første år er koglen blåviolet med små udspærrede torne. Det andet år bliver den rent blå og ægformet. Ved fuld modenhed er den rødbrun. Frøene er vingede, elliptiske og grå.

Rodnettet består af en dybtgående, kraftig pælerod og kraftige siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 10 m (50 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Arten betragtes som en istidsrelikt, som nu er begrænset til små bestande i Syditaliens og Balkanlandenes bjerge. De vokser mest på smuldrende klippegrund, hvor der stort set kun kommer nedbør i form af styrtregn om vinteren. Derfor er arten tilpasset tør og næringsfattig jord, gerne over kalksten i højder mellem 700 og 2.500 m. Arten er enerådende på klippevægge og vindpåvirkede steder, og i højder over 2.000 m er den dominerende og danner trægrænse. 

På Olympos vokser arten sammen med bl.a. Abies borisii-regis (en art af ædelgran), buksbom, humlebøg, kristtorn, merian, nældetræ, parykbusk, valnød, alpekorsved, alpevoldtimian, balkananemone, bjergkrognål, bjergmandstro, bredbladet stenved, citronmelisse, duneg, Festuca valesiaca, filtet soløje, garvesumak, græsk jordbærtræ, hvid stenurt, katteskæg, kirsebærkornel, krybende ene, laurbærdafne, mannaask, melittis, mørk kongelys, navr, nøgleklokke, orientalsk avnbøg, orientalsk bøg, salviebladet soløjetræ, Scilla nivalis (en art af skilla), skovbjergmynte, snepude, steneg, storrodet storkenæb, trælyng, ungarsk eg, vedbendbladet alpeviol, vintersar, vortet benved, vårensian, ædelkortlæbe og ægte laurbær

Sorter 
 Slangebarkfyr 'Compacta Gem' (Pinus heldreichii 'Compacta Gem')
 Slangebarkfyr 'Malinki' (Pinus heldreichii 'Malinki')
 Slangebarkfyr 'Satellit' (Pinus heldreichii 'Satellit')

Note 

Nåletræer
Stedsegrønne
Tørketålende planter
Fyrreslægten
Basisundervisning i dansk

Basisundervisning i dansk som andetsprog tilbydes i Danmark til elever i Folkeskolen, der ikke har tilstrækkeligt kendskab til dansk til at kunne deltage i den almindelige undervisning. Undervisningen foregår i særlige modtageklasser eller hold. Den omfatter elever i Børnehaveklassen – 10. klasse. Undervisningen kan vare i op til to år, men ophører, når eleven kan deltage i hele den normale undervisning. 

Må ikke forveksles med Modersmålsundervisning.

Ekstern henvisning 
 Undervisningsministeriets bekendtgørelse 

Dansk sprog
Folkeskolen
Jens Reiermann

Jens Reiermann er en dansk journalist, som arbejder på Mandag Morgen. Han har tidligere været på P1-radioprogrammet Orientering, var før det EU-korrespondent for Dagbladet Information. Han er gift med Marianne Reiermann (skolelære) og sammen har de børnene Sebastian Reiermann (iværksætter) og Andreas Reiermann (forsikringskonsulent)

Eksterne henvisninger 
 
 Orientering på P1

Journalister fra Danmark
Journalister ved Dagbladet Information
Blånelse

Blånelse eller optisk hvidt bruges i vaskemidler for at modvirke den gule farve, tekstiler får med alderen. Den gule farve skyldes, at de absorberer blåt lys i højere grad end de andre bølgelængder. Hvis der tilsættes lidt blå farve, der absorberer blåt lys mindst, bliver resultatet i stedet en meget lys grå, som er svær at skelne fra hvid. Og hvis der endda tilsættes et stof, der lyser blåt, kompenserer dette for absorptionen, og tøjet ser hvidt ud.

Optisk hvidt er et fluorescent stof og fungerer således ved at optage ultraviolet lys og udsende energien igen som synligt blåt og violet lys. Dette resulterer i, at lyse tekstiler, der er vasket med optisk hvidt, lyser blå-violet under UV-lys.

Den kemiske opbygning af optisk hvidt kan variere meget. Men de former for optisk hvidt, som anvendes i vaskemidler, er stoffer, der er svært nedbrydelige i naturen, og de udgør derfor en belastning for miljøet.
For at et vaskemiddel kan mærkes som miljøvenligt (se miljømærkning), kræves det derfor ofte, at det ikke indeholder optisk hvidt.

Optisk hvidt bruges også til at få papir til at se mere hvidt ud. Også i kosmetikprodukter kan optisk hvidt forekomme.

Blånelse, der i sin tid blev solgt i små stofposer, er en ældre betegnelse for optisk hvidt.

Eksterne henvisninger 
 Optisk hvidt , fra miljøordbog hos Danmarks Miljøundersøgelser

Kemi
Luminescens
Dafnis (måne)

Dafnis er en af planeten Saturns måner: Den kaldes også Saturn XXXV, og før den fik sit nuværende navn, havde den den midlertidige betegnelse S/2005 S 1.

Dafnis blev opdaget den 6. maj 2005 ved hjælp af billeder fra rumsonden Cassini: Den lille måne, blot 6-8 kilometer i diameter, følger en omløbsbane i det smalle Keeler-gab i Saturns vidtstrakte system af planetringe, og herfra påvirker dens svage tyngdefelt partiklerne i ringene på hver side af gabet, og skaber nogle "bølger" langs kanterne af de ringe der grænser op til gabet. Disse bølger blev opdaget før selve månen blev opdaget, og var en væsentlig ledetråd i jagten på Dafnis selv.

Se også 
 Dafnis (mytologi)

Saturns måner
Tronfølgeloven

Tronfølgeloven fastsætter arvefølgen til tronen og foreskriver, at tronen "nedarves inden for kong Christian X og dronning Alexandrines efterslægt". Ved en konges eller en regerende dronnings død (eller abdikation, jf. den nuværende lovs § 6), overgår tronen til den pågældendes søn eller datter, således at den ældre går forud for den yngre.

Tronfølgeloven (LOV nr 170 af 27/03/1953) blev efter folkeafstemningen i 2009 ændret ved Lov om ændring af tronfølgeloven (LOV nr 528 af 12/06/2009) og er nu tilgængelig i en sammenskrevet lovbekendtgørelse (LBK nr 847 af 04/09/2009).

Da det er fastsat i Grundlovens § 2, at "[k]ongemagten nedarves til mænd og kvinder efter de i tronfølgeloven af 27. marts 1953 fastsatte regler", kan tronfølgen ikke ændres uden at følge proceduren for grundlovsændringer i Grundlovens § 88. På grund af dette siges tronfølgeloven at have grundlovsrang. Det betyder, at ændringen skal vedtages af Folketinget to gange (én gang før et folketingsvalg og én gang efter), hvorefter det skal vedtages ved en folkeafstemning, hvor et flertal af de vælgere, der deltager i afstemningen, stemmer for forslaget, og hvor dette flertal udgør mindst 40 pct. af alle stemmeberettigede, hvorefter det endeligt skal stadfæstes af kongen. 
Grundlovens § 9 fastsætter dog, at hvis der skulle opstå den situation, at der ikke var nogen arving til tronen, så skal Folketinget selv vælge en ny regent og fastsætte den fremtidige arvefølge.

Tronfølgelove siden 1660 
Siden Danmark blev et arvekongerige i 1660, er der blevet fastsat arveregler fire gange:
 Kongeloven af 1665 (kan ses på Wikisource). 
 Tronfølgeloven af 1853 (kan ses på Wikisource).
 Tronfølgeloven af 1953 (kan ses på Wikisource).
 Tronfølgeloven af 1953 med ændringer 2009 pga. Lov om ændring af tronfølgeloven. Se også Folkeafstemningen om tronfølgeloven.

Se også
Arvefølge
Den danske tronfølge
Folkeafstemningen om tronfølgeloven

Danmarks love
Det danske monarki
Statsforfatningsret
Tronfølgeordninger
Konstruktivisme

Konstruktivisme er et begreb, der anvendes i flere sammenhænge:
 Konstruktivisme (læringsteori): Indenfor uddannelse er konstruktivisme en læringsteori, der hævder, at viden ikke overføres uforandret fra lærer til elev, men at lærdom er en aktiv proces, i hvilken viden genskabes i en ny sammenhæng. Konstruktivister lægger vægt på selve læreprocessen frem for på den viden, der optages.
Konstruktivisme (pædagogik): En pædagogisk retning.
 Konstruktivisme (filosofi): Indenfor filosofi er konstruktivisme et begreb, der omhandler, at virkeligheden, eller i al fald vores kendskab til virkeligheden, er en værdiladet subjektiv konstruktion, snarere end en passiv tilegnelse af objektive sandheder.
 Konstruktivisme (matematik): Indenfor matematik afviser konstruktivisme ethvert matematisk bevis, der ikke finder det objekt (eller beviser det objekts eksistens), der efterspørges. Teorier, der antager, at noget ikke eksisterer, og derefter kommer frem til logisk inkonsistens, accepteres ikke af konstruktivister.
 Konstruktivisme (kunst): Indenfor kunst og arkitektur var konstruktivismen en bevægelse i Rusland fra 1914 og fremefter. 
 Konstruktivisme (international politik): Indenfor international politik afviser konstruktivisme de almindelige liberalistiske og realistiske teorier, og hævder at staternes interesser udspringer af identitet og internationale normer frem for af den internationale struktur.