kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Den rige enke

Den rige enke er en dansk film fra 1962, skrevet af Carl Ottosen og Jon Iversen, der også har instrueret.

Medvirkende 
 Maria Garland
 Ebbe Langberg
 Peter Malberg
 Rita Angela
 Søren Elung Jensen
 Kirsten Saerens
 Malene Schwartz
 Gunnar Lauring
 Carl Ottosen
 Arne Hansen
 Aksel Erhardsen
 Karen Lykkehus
 Helga Frier

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1962
Dramafilm fra Danmark
Familiefilm fra Danmark
Film instrueret af Jon Iversen
Dansksprogede film
Fluefiskeri

Fluefiskeri er en form for lystfiskeri der udføres med stang, hjul og flueline, hvor linens vægt bruges til at kaste fluen ud i vandet. Fluekastet kan sammenlignes med et kast med en kørepisk eller longerpisk, dog med den forskel at man ikke slår smeld ved fluekastet.

I sin oprindelige form skulle fluen efterligne insekter, men i dag efterlignes med fluen alt fra insekter til småfisk – alt sammen med den forudsætning at den fisk man forsøger at fange med fluen spiser netop den type byttedyr.

Fluen forbindes til linen med et forfang, oftes af tilspidset nylon og med en længde på 2-4 meter.

Afhængig af fiskeplads og hvilken fisk man ønsker at fange, samt ikke mindst valget af flue (alle tre parametret afstemmes naturligvis efter hinanden) føres fluen passivt eller aktivt i vandet:

Ved tørfluefiskeri efterligner man insekter der står på vandet, og falder som bytte for typisk ørred og stalling. Dette fiskeri finder oftest sted i vandløb, og fluen driver ubevægeligt over det sted fisken forventes at befinde sig, mens fiskeren holder kontakt ved enten at give line ud eller trække line hjem med hånden.

Vådfluen fiskes typisk med strømmen og føres roligt tværs over åen af strømmen, mens fiskeren blot holder kontakt med fluen. Metoden er så gammel som fluefiskeriet selv og velegnet til begynderen. Benyttes efter ørred, stalling, havørred og laks i alle mulige vandløb.

Ved kystfiskeri efterligner man småfisk og krebsdyr – eller tang hvis man forsøger at fange multer. Ved hjælp af særlig kasteteknik kan fluen kastes 20-30 meter ud (eksperter kaster længere, nybegyndere kortere) og fluen trækkes hjem så den bedst muligt bevæger sig som det byttedyr den skal ligne.

Søer fiskes i princippet så samme måde som på kysten, dog med den forskel at der ofte efterlignes insekter, der bevæger sig meget langsomt, og at lange kast sjældent er nødvendige..

Fluen består typisk af en krog, hvorpå der er bundet fjer, hår og andre materialer. Der findes mange tusinde fluemønstre.

Eksterne henvisninger 

Lystfiskeri

sv:Sportfiske#Flugfiske
Kampen om Næsbygaard

Kampen om Næsbygaard er en dansk film fra 1964.
 Manuskript og instruktion Alice O'Fredericks og Ib Mossin efter roman af Morten Korch.

Filmen er optaget på godset Torbenfeldt i Nordvestsjælland.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Asbjørn Andersen
 Karen Berg
 Ole Wisborg
 Poul Reichhardt
 Inger Stender
 Agnes Rehni
 Ib Mossin
 Jane Thomsen
 Ole Neumann
 Helga Frier
 Einar Juhl
 Holger Vistisen
 Palle Huld
 Peter Malberg
 Christian Arhoff

Eksterne links

Kilder
 

Morten Korch-film
Danske film fra 1964
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Medefiskeri

Medefiskeri er lystfiskeri med levende eller vegetabilsk madding, oftest udført med fiskestang.

Medefiskeri er nok den ældst kendte form for fiskeri med stang eller blot line, de første kroge skåret af ben, maddingen har sikkert været insekter eller små stykker kød fra dyr eller fisk.

I dag er medefiskeri en sport for alle aldre og køn, dog er entusiaster blevet noget mere avancerede og det har delt sporten op i forskellige former med sigte på at fange mange, bestemte eller blot store fisk.

Typer af medefiskeri
Polefiskeri
Bundsnørefiskeri
Flådfiskeri
Konkurrencefiskeri
Specimenfiskeri

Fiskearter der ofte fanges
Skalle
Rudskalle
Brasen
Suder
Karpe
Rimte
Gedde
Aborre
Sandart
Ål

Lystfiskeri

sv:Sportfiske#Mete
Zeigarnik-effekten

Zeigarnik-effekten er en psykologisk mekanisme som går ud på at uafsluttede eller afbrudte opgaver huskes tydeligere end  afsluttede opgaver.

Den russiske psykolog Bluma Zeigarnik studerede fænomenet efter at have bemærket at tjenere øjensynligt kun huskede de bestillinger, som var ved at blive effektueret.
Hun udgav i 1927 den tysk-sprogede artikel "Das Behalten erledigter und unerledigter Handlungen" om effekten.

På baggrund af denne effekt er det blevet foreslået at studerende, som ønsker bedre at huske det, de læser, ville have fordel af at afbryde læsningen midtvejs.

Zeigarnik-effekten er også nævnt som en forklaring på cliffhanger-virkningen.

Zeigarnik-effekten er tvivlsom. Der er flere studier som har søgt at reproducere eksperimentet og de finder ikke nødvendigvis en effekt.

Henvisninger 

Psykologi
Argentinas flag

Argentinas flag stammer fra 1812. Det består af tre lige brede vandrette bånd i farverne lyseblå, hvid og lyseblå. I 1818 blev den gule sol tilføjet i midten. Solsymbolet er hentet fra Inkarigets øverste guddom Inti.

Flag fra Sydamerika
Flag
Nationale flag
Der brænder en ild

Der brænder en ild er en dansk film fra 1962.
Manuskript Alice O'Fredericks og Jon Iversen efter roman af Morten Korch.
Instruktion Alice O'Fredericks og Robert Saaskin.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Poul Reichhardt
Bodil Udsen
Ib Mossin
William Rosenberg
Puk Schaufuss
Astrid Villaume
Birgit Sadolin
Ejner Federspiel
Jørn Jeppesen
Bertel Lauring
Ebba Amfeldt
Palle Huld
Knud Hallest
Peter Malberg
Christian Arhoff
Marie Brink

Eksterne links 
 

Morten Korch-film
Danske film fra 1962
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Rikki og mændene

Rikki og mændene er en dansk film fra 1962.
Manuskript Johannes Allen og Jon Iversen.
Instruktion Lisbeth Movin og Lau Lauritzen jun.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ghita Nørby
Poul Reichhardt
Preben Mahrt
Holger Juul Hansen
Bendt Rothe
Palle Huld
Bodil Steen
Poul Müller
Bjarne Forchhammer
Hugo Herrestrup
Ole Wisborg
Bodil Miller

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1962
Bangladeshs flag

Bangladeshs nationalflag er grønt med en rød skive der er forskudt en anelse mod stangsiden. Den røde sol repræsenterer blodet som blev udgydt for at opnå selvstændighed under Bangladeshkrigen. Det grønne felt er en traditionel islamisk farve. 

Oprindelig havde flaget et gult kort over landet i den røde skive, men kortet forsvandt hurtigt fra flaget, til dels af praktiske årsager: et flag med forskelligt motiv på hver side er dyrere end et flag med gennemgående motiv.

Flag fra Asien
Flag
Nationale flag
Zambias flag

Zambias nationalflag er grønt med et panel, bestående af tre lodrette striber i farverne rød (stangside), sort og orange under en flyvende ørn, ved flagets frie kant. Flaget blev taget i brug den 24. oktober 1964, med en lettere ændring i 1996.

Flag fra Afrika
flag
Nationale flag
Prisopgave

En prisopgave er en akademisk opgave, det typisk udskrives af et universitet, men fonde, foreninger o.l. kan også udskrive prisopgaver. I en prisopgave skal en bestemt problemstilling behandles og den bedste behandling belønnes med en pris.

Ifølge den gældende Bekendtgørelse om prisopgaver på universiteterne (1. juli 2010) fra Videnskabsministeriet fastsætter de enkelte universiteter i Danmark selv de nærmere regler for prisopgaver.

Ved Københavns Universitet siger de gældende regler (fra 13. oktober 2010), at det enkelte fakultet kan udskrive prisopgaver én gang årligt. Universitets guldmedalje kan tildeles, når "opgaven er besvaret dækkende og med videnskabelig modenhed", mens sølvmedaljen kan tildeles, hvis det ikke fuldt ud er tilfældet.  Medaljerne har på forsiden en Pallas Athene-figur og på bagsiden påskriften Ingenio et studio omgivet af en laurbærkrans. Opslag om prisopgaver offentliggøres i november, og den normale frist for besvarelse er det 15. januar det næstfølgende år.

Prisopgaver har været udskrevet ved Københavns Universitet hvert år siden 1762 undtagen 1769-1791. De første år blev der udsat fem præmier på 20 rigsdaler hver, finansieret af Kommunitetet. Fra 1791 blev der tale om otte præmier i form af en medalje til en værdi af 40 rigsdaler. Opgaverne blev udskrevet inden for teologi, lovkyndighed, medicin, matematik, filologi, filosofi, historie og æstetik. Gennem årene udvidedes opgaverne med en række nye discipliner: 1813 naturhistorie, 1826 fysik, 1829 orientalske sprog og litteraturer og 1853 statsvidenskab. Indtil 1974 kaldtes sølvmedaljen accessit.

For Aarhus Universitet gælder (fra 17. maj 2004), at "opgaverne kan belønnes med guldmedalje eller opnå bedømmelsen "accessit"" og at besvarelsesfristen ligger mellem 12 og 24 måneder efter opslag af opgaven. Medaljen har universitetets segl med inskriptionen Solidum petit in profundis (universitetets motto) på forsiden, mens bagsiden har prismodtagerens navn samt året for modtagelsen omgivet af en laurbærkrans.

Syddansk Universitets regler  (fra 28. februar 2001) siger: "Opgaver, der er besvaret dækkende og med videnskabelig modenhed, opnår belønning med universitetets guldmedalje. Besvarelser, der ikke anses for værdige til guldmedalje, men dog fortjener en akademisk belønning, belønnes med universitetets sølvmedalje." Opslag foregår i september og afleveringsfristen er normalt 15. januar det næstfølgende år.

Litteratur
Victor Petersen: "Universitetets Arkiv gennem Tiderne" i Carl Dumreicher (red.): Ex Bibliotheca Universitatis Hafniensis, København 1920, s. 65-118

Eksterne henvisninger
Bekendtgørelse om prisopgaver på universiteterne 
Københavns Universitets prisopgavehjemmeside 
Prisopgaver ved Københavns Universitet siden 1920
Regler vedrørende prisopgaver ved Aarhus Universitet 
Regler om prisopgaver ved Syddansk Universitet 

Akademia
Videnskabspriser fra Danmark
Burundis flag

Burundis nationalflag opdeles af et diagonalt hvidt kryds i røde felter (top og bund) og grønne felter (stang- og yderside), og har i centrum en hvid skive som indeholder tre røde sekskantede stjerner med grønt omrids, der er arrangeret i en trekant (en stjerne for oven og to forneden). De tre stjerner symboliserer Burundis tre største etniske grupper, hutuerne, twaerne og tutsierne.

Da Burundi blev selvstændigt i 1962, antog man et flag som det nuværende, men med en tromme og en sorghumplante i midten. Da monarkiet faldt i 1966, fjernedes trommen, og i 1967 sattes stjernerne ind i flaget. I 1982 fastsattes flagets proportioner officielt til 3:5, hvor de hidtil de facto havde været 2:3.

Der har været spekulationer om at Burundis flag skulle være inspireret eller endda afledt af det belgiske luftfartselskab Sabenas daværende flag, men spekulationerne har ikke endeligt kunnet be- eller afkræftes.

Flag fra Afrika
Flag
Nationale flag
Møntunion

En møntunion (eller monetær union) er det fænomen, at nogle lande vælger at have en fælles valuta. Nogle møntunioner indgås mellem ligestillede parter, mens andre består i at et land benytter et andet lands valuta.

Møntunioner

Nuværende 
ØMUen med valutaen Euro
Møntunionen mellem Schweiz og Liechtenstein med valutaen franc
Møntunionen i Vest- og Centralafrika med valutaen CFA-franc. 
Møntunionen i Stillehavet med valutaen CFP franc.

Historiske 
Den Skandinaviske Møntunion
Den Belgisk-Luxembourgske Møntunion
Latinske møntunion
Tyske møntunion
Nigers flag

Nigers nationalflag består af tre lige brede, vandrette bånd i farverne orange (øverst), hvid og grøn. Midtstillet i det hvide bånd ses en orange skive, der repræsenterer solen.

Flaget ligner Indiens flag, som dog har et blåt hjul i stedet for den orange sol.

Flag fra Afrika
Flag
Nationale flag
Dansac

Dansac er en virksomhed der udelukkende producerer stomiprodukter, inklusive stomi-, ileostomi- og urostomiprodukter.

Ekstern henvisning 
 Dansac

Fremstillingsvirksomheder i Danmark
Indiens flag

Indiens nationalflag består af tre lige brede vandrette bånd i farverne safran (øverst), hvid og grøn. Midtstillet i det hvide felt ses et blåt Ashoka chakra (24-eget hjul), hvis højde er ¾ af højden af det hvide felt. Flaget minder meget om Nigers flag, som i stedet for det blå hjul har en lille orange skive i det hvide felt.

Inden Indiens selvstændighed brugte kongrespartitilhængere et lignende flag, blot med en spinderok i midten.

Flag fra Asien
Flag
Nationale flag
Mary Baker Eddy

Mary Morse Baker, bedre kendt som Mary Baker Eddy (født 16. juli 1821, død 3. december 1910), grundlagde bevægelsen Christian Science i 1879.

Stefan Zweig skrev et psykologisk interessant essay om Mrs Eddys liv (se nedenfor).

Bibliografi 
 Science and Health, with key to the Scriptures, 1875-1994, 
 Stefan Zweig, "Mary Baker-Eddy" i hans Die Heilung durch den Geist (1931); dansk overs. Sjælens lægedom (1954).

Eksterne henvisninger 

 Værker af Mary Baker Eddy på Project Gutenberg

Kristne
Personer fra USA
Kvindernes æresgalleri i USA
Charlton Athletic F.C.

Charlton Athletic FC er en fodboldklub fra England, der spiller i landets næstbedste række, Football League Championship. Den har hjemme i det sydøstlige London og blev stiftet i 1905.

I 1985 kom klubben i økonomiske problemer, og måtte flytte fra hjemmebanen The Valley. De næste syv år blev tilbragt på Selhurst Park og Boleyn Ground, der var hjemmebane for hhv. Crystal Palace F.C. og West Ham United F.C.

I 1998 vandt klubben finalen mod Sunderland A.F.C. på Wembley Stadium på straffesparkskonkurrence efter at den ordinære spilletid sluttede 4-4. Sejren betød at de rykkede op i landets bedste række, Premier League. Imidlertid kunne de ikke fastholde dette avancement, og måtte i den følgende sæson rykke tilbage til den næstbedste række.

Fra sæsonen sæsonen 2000/2001 rykkede klubben igen op, men med afslutningen af sæsonen 2006/2007, rykkede de atter tilbage til den næstbedste række og fra sæsonen 2009/2010, måtte de rykke ned til den tredjebedste række, League One.

I sæsonen 2011/2012, vandt Charlton suverænt League One.

Nuværende førsteholdstrup

Eksterne henvisninger 

Charlton Athletics websted 

Fodboldklubber i London
Etableret i 1905
Greenwich
Himmerland

Himmerland er en halvø i det østlige Nordjylland (Danmark) syd for Limfjorden og nord for Mariager Fjord. Den største by er Aalborg. I det nordøstlige Himmerland ligger Lille Vildmose der er den største højmose i Danmark.

Folk fra Himmerland kaldes i moderne dansk for "himmerlændinge". Tidligere har man kaldt dem for "himmerlændere", og før det "himmerboer" (ældre nydansk: hemmelboe, bevaret i dialektformen: himmelbo).

Historisk set svarer området til det gamle Himmersyssel og omfatter følgende herreder:

 Fleskum Herred
 Gislum Herred
 Hellum Herred
 Hindsted Herred
 Hornum Herred
 Rinds Herred
 Slet Herred
 Års Herred

Himmerlændinge som kimbrere 
Navnene Himmerland og Himmersyssel (gammeldansk Himbræsyssæl) er formentlig afledt af folkenavnet kimbrer.

I Ptolemaios' Geographia (2. årh. e.Kr.) er Kimbroi placeret i den nordligste del af halvøen Jylland (på græsk Kimbrikē chersonēsos Kimbrernesnæs). Det latinske c og græske k bevidner et ældre trin af germansk, hvor den germanske lydforskydning endnu ikke er fuldendt (*k > *χ > h).

Tidligere var historikerne tilbøjelige til at acceptere identifikationen mellem himmerlændere og kimbrere (Thy blev ligeledes afledt af navnet på kimbrernes våbenfæller teutonerne), hvorimod der har været en udbredt skepsis blandt den nyere tids arkæologer, da man ikke kan påvise udvandringen arkæologisk, og befolkningen har været for lille til at kunne true romerne.

Under forudsætning af at etymologien er rigtig, at Himbræsyssæl virkelig er afledet af Cimbre, så behøver det ikke at betyde, at det berømte kimbrertog udgik fra Himmerland. Der kan være tale om nogle andre "kimbrere" (det er ikke sjældent, at flere folkeslag bærer samme navne), og det kan også være, at ordet "kimbrer" egentlig ikke betegnede en etnisk gruppering, men en social gruppering. Og selv hvis de personer, der begyndte kimbrertoget og ledede det, rent faktisk var himmerlandske kimbrere, kan kimbrertoget meget vel have tiltrukket alle mulige andre fribyttere under rejsen gennem Europa. Den sidste mulighed er, at cimbrerne har endt deres flugt for enden af hærvejen, da romerne jo ikke udslettede cimbrerne, men kun besejrede dem, så de ikke længere var en trussel mod Rom.

Noter

Se også 
 Himmerlandshistorier

Halvøer i Danmark
Sysler
Altaj (bjergkæde)

Altaj (; ) er en bjergkæde i Sibirien på grænsen mellem Rusland, Mongoliet og Kina.

De højeste toppe er Chujten, 4.653 m, og Belukha, også kendt som Su Meru (Mount Meru), 4.506 m. Bjergkæden rummer store gletsjere, og de russiske floder Ob, Jenisej og Irtysj har deres udspring her.

Kæden indeholder desuden store mineralforekomster som guld, sølv, kobber, bly og jern.

I 1998 blev dele af bjergkædens russiske del, De Gyldne Bjerge, optaget på UNESCO's Verdensarvsliste.

Altaj ligner på mange måder Schweiz med sine blågrønne forbjerge i nord, alpine fjeldmassiver med sne på toppene længere sydpå, og store gletsjere i dalene. Området rummer utroligt smukke landskaber og er derfor i dag mål for en intensiv turisme. 

I skove og floddale finder man desuden mange vildformer af de vækster, som vi i dag har i vore haver, som solbær, stikkelsbær og pæon. I omkring 2.000 meters højde vokser vilde hvidløg og purløg frodigt på sæterne. Planten maralrod kan også findes i bjergene. 

Området i nord, omkring Katunfloden, har i de seneste århundreder været intensivt opdyrket af russiske bønder, som omkring år 1700 flygtede fra det egentlige Rusland, hvor de blev forfulgt på grund af deres religion. Befolkningen er den dag i dag såkaldte "gammeltroende".

Altaj spiller med sine Gyldne Bjerge en central rolle  inden for de store religioner. Belukha regnes som verdens helligste bjerg.

Eksterne henvisninger 

 Søren Schmidt: Den skjulte Skat.

Verdensarvsområder i Rusland
Bjergkæder i Asien
Bjerge i Rusland
Bjerge i Kina
Uncial

Et uncial er inden for typografien et bogstav, der indleder et kapitel, et større afsnit eller en artikel, og som er større end den, der er brugt til brødteksten. Normalt går initialet ned i to-fire linjers sats, der så forskydes mod højre. Sjældnere ses uncialer, der kun går op over 1. tekstlinje. Uncialet er af samme skriftsnit som brødteksten eller i hvert fald i samme stilart. Uncialer kan let fremstilles med tekstbehandlingsprogrammer og DTP-programmer, selv om de finere detaljer (tilpasning af rummet omkring uncialet) kan mangle. 

Et uncial bør holde linje med afsnittets første linje. Dets venstre side skal flugte med spaltens venstre kant. Eller mere præcist skal synes at flugte, idet der skal tages hensyn til bogstavets form. Det kan betyde, at dele af bogstavet rager lidt ud forbi spaltens venstrekant.

Hvis det første tegn i et afsnit, der skal udstyres med et uncial, er et anførselstegn, udelades dette til fordel for det første bogstav.

Uncialer kan kombineres med at lade et eller flere ord lige efter uncialet være sat med versaler eller kapitæler. 

Skal det gøres ordentligt, bør der være plads omkring uncialet, så man klart kan se, hvad der er et enkelt bogstav eller en del af et ord. 

I modsætning til uncialet er initialet. Her er også tale om et bogstav i større størrelse, men det er dekoreret, typisk inden for en ramme, eller "forsiret", det vil sige fra en skrift, der er meget afvigende og dekorativ.

Begge indledninger stammer fra middelalderlige håndskrifter, manuskripter, hvor nye kapitler kunne indledes med bogstaver i en anden farve (normalt rød), bogstaver som var større og fortsatte over flere linjer og som kunne være dekoreret. Dekorationen bestod i mønstre, figurer, planteslyng og rammer. I særligt fine tilfælde med brug af bladguld eller bladsølv, der kunne poleres. De ædle metaller blev i nogle tilfælde lagt på en let hævet grund, gesso. Man benyttede dengang betegnelsen initial, mens de fine illustrationer, der kunne hænge sammen med dekorationer, der bredte sig over store dele af siden omtaltes som miniaturer eller som illuminering. Miniature kommer af latin minium, mønje, et giftigt, blyholdigt rødt pigment. Illuminering henviser til, at lyset blev reflekteret af de ædle metaller. Et initial kunne være illumineret, men behøvede ikke være det. Mange pigmenter var i sig selv kostbare, f.eks. ultramarin, der fremstilledes af smykkesten lapis lazuli, som stammede fra Afghanistan.

Kilder

Typografi
Antonio Stradivari

Antonio Stradivari (el. Stradivarius) (født 1644 i Cremona, død 18. december 1737 smst.) var en italiensk Instrumentbygger med speciale i strengeinstrumenter. 

Han virkede i Cremona, hvor han først og fremmest fremstillede violiner, celloer, guitarer, violaer og harper. 

Han udviklede sine egne modeller, der endnu anses for at være verdens bedste. Af de mellem 1000 og 1100 strengeinstrumenter, han i alt formodes at have fremstillet, eksisterer  omkring 650, hvoraf hovedparten er violiner. 

Hans evne til at bygge violiner i det bedste træ og med den bedste teknik er endnu ikke overgået. Det forklarer, at hans violiner i dag sælges til priser til omkring 10-11 mio. kr. Hans dyreste violin "Lady Blunt" blev solgt for knap 91 millioner kr.

Se også 
 Stradivarius - betegnelsen for en violin fremstillet af Antonio Stradivari

Eksterne henvisninger 

Personer fra Italien
Musikinstrumentmagere
Italienere i 1600-tallet
Italienere i 1700-tallet
Ole Wisborg

Ole Carl Oscar Wisborg (født 14. august 1925 i København, død 20. december 1978) var en dansk skuespiller.

Han var oprindelig i lære som isenkræmmer i Sønderborg og arbejdede derefter som glasarbejder i Sverige.

Elev på Alliancescenerne – også kaldet Privatdirektørforeningens elevskole – 1951-1954.

Herefter debut på Det kongelige Teater med et kort engagement det følgende år.

Han var på Aarhus Teater 1956-1958.

Sidenhen engageret ved diverse teatre i København og provinsen.

Ole Wisborg var meget benyttet i både TV- og radioroller.

Han var gift med skuespillerinden Tove Wisborg.

Blandt de film han medvirkede i kan nævnes:

 Farlig ungdom – 1953
 Der kom en dag – 1955
 Lyssky transport gennem Danmark – 1958
 Tre må man være – 1959
 Cirkus Buster – 1961
 Een blandt mange – 1961
 Reptilicus – 1961
 Sorte Shara – 1961
 Rikki og mændene – 1962
 Mord for åbent tæppe – 1964
 Kampen om Næsbygaard – 1964
 Smukke Arne og Rosa – 1967
 Nyhavns glade gutter – 1967
 Det er så synd for farmand – 1968
 Woyzeck – 1968
 Løgneren (film) – 1970

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Premiere i helvede

Premiere i helvede er en dansk film fra 1964, instrueret og skrevet af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende 
 Preben Lerdorff Rye
 Karen Marie Løwert
 Hanne Borchsenius
 Astrid Villaume
 Lotte Tarp
 Karl Stegger
 Edouard Mielche
 Axel Strøbye
 Jeanne Darville
 Vera Gebuhr
 Kjeld Jacobsen
 Carl Ottosen
 Bendt Rothe
 Bertel Lauring
 Palle Huld
 Tove Bang
 Ebba Amfeldt
 Elsa Kourani
 Miskow Makwarth
 Lone Lindorff

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1964
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Dyden går amok

Dyden går amok er en dansk film fra 1966, instrueret af Sven Methling og skrevet af Svend Methling efter en roman af Knud Poulsen. Filmen blev optaget 1965 i den nordjyske by Stenbjerg den hedder i filmen "Hu".

Medvirkende 
 John Hahn-Petersen – Edward
Karl Stegger - Politi
 Birgitte Federspiel – Ina (Edwards hustru)
 Axel Strøbye – N.O. 
 Louis Miehe-Renard – Joachim
 Bodil Steen – Andrea (Joachims hustru)
 Hanne Løye – Anna (serveringsdame i HU-Kroen)
 Morten Grunwald – Niels (fisker)
 Birgit Sadolin – Bertha (Niels' kone)
 Carl Ottosen – Monni (fisker)
 Lise Thomsen – Elly (Monnis kone)
 Arthur Jensen – Ivar (fisker)
 Lily Broberg – Mille (Ivars kone)
 Peter Kitter – Marinus (fisker)
 Gunnar Lemvigh – Overbetjent Dørup
 Gabriel Axel – Pastor Deje
 Ole Monty – Stationsforstander
 Holger Vistisen
 Bjørn Puggaard-Müller – Rektor

Eksterne Henvisninger 

Om filmoptagelser i Stenbjerg (arkiv.thisted-bibliotek.dk) 

Film baseret på værker af danske forfattere
Danske film fra 1966
Film instrueret af Sven Methling