kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Barbara Berger

Barbara Berger (født 14. april 1945) er en dansk-amerikansk forfatter, foredragsholder, coach og terapeut. 
Barbara Berger er forfatter til 18 selvhjælps-bøger om emner som sindets kraft og meditation. Hun kalder sin tilgang, som kombinerer elementer fra coaching, terapi og spiritualitet, for Getting Real. Adskillige af Barbara Bergers bøger er blevet bestsellere i Danmark og derefter oversat til talrige sprog – blandt andet Vejen til kraft (30 sprog) og Er du lykkelig nu? (21 sprog).    

Barbara Berger er oprindeligt født og opvokset i USA, men flyttede til Danmark i 1968, hvor hun har boet og arbejdet lige siden.

Privat bor Barbara Berger i København, hvor hun foruden at skrive bøger og undervise, også har sin egen coaching praksis og coaching uddannelse.

Bibliografi 
 Rejsen (1968)
 Spis brune ris og lav revolution (1970)
 Det store udsyn (1976)
 Makrobiotik (1981)
 Makrobiotisk kogebog (med Ole Lundsteen) (1985)
 Kvinde du kan! (1986)
 Vejen til kraft – fast food til sjælen (1995)
 Vejen til kraft 2 – mere fast food til sjælen (1996)
 Porten til højere bevidsthed – Barbara Bergers guide til brugervenlig meditation (1998)
 Mental teknologi – software til din hardware (2000)
 Den spirituelle vej – en guide til sjælens evolution (2003)
 Er du lykkelig nu? 10 måder at leve et lykkeligt liv på (2007)
 Single for anden gang – historien om Pebble Beach (2008)
 Det vågne menneske – en guide til sindets kraft (med Tim Ray) (2009)
 Husk det som er vigtigt – en guide til sunde samtaler med dig selv (2012)
 Find og følg dit Indre Kompas (2016)
 De Mentale Love (2016)
Sunde Relationer - de grundlæggende principper bag gode forhold (2020)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 www.beamteam.com - Barbara Bergers hjemmeside
 Barbara Berger på Litteratursiden.dk
 Barbara Berger på Levlykkeligt.dk
 Barbara Berger på Dansk Forfatterleksikon

Psykologi
Spiritualitet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Strikkegarn

Strikkegarn er lange tråde, der er spundet af for eksempel uld, silke, bomuld eller syntetiske fibre.

Garn har forskellige tykkelser, og tykkelsen samt typen af garn er  afgørende for, hvordan det færdige strikkede tekstil fremstår. Et  almindeligt råd er at benytte garn med ca. samme tykkelse, som de pinde  man bruger, men det er ikke afgørende for om strikningen kan foretages.  Det kan dog være vanskeligt at strikke af meget tykt garn på tynde pinde  og omvendt. Ved at strikke af meget tykt garn på tynde pinde opnås et  meget tæt og fast tekstil, mens man af tyndt garn på tykke pinde får et  let og meget luftigt materiale.

Der vil ofte stå på garnet, hvilken størrelse pind, det anbefales at bruge.

Strikning
Garn
Johannes Magnus

Johannes Magnus (født 19. marts 1488 i Linköping, død 22. marts 1544 i Rom) var en svensk prælat og historieskriver. Han var bror til Olaus Magnus.

Navnet Johannes Magnus antog han selv, da han gerne ville anses for at tilhøre den adelige slægt Store. Han studerede i udlandet og sendtes af Sten Sture den Yngre som dennes befuldmægtigede til Rom, hvor han virkede mod Christian II; han blev teologisk magister i Perugia og 1523 pavelig legat i Polen og Sverige. Samme år valgtes han efter den med Christian II flygtede Gustaf Trolle til ærkebiskop i Uppsala; han fik dog først 1533 pavelig stadfæstelse. Som ærkebiskop synes Johannes Magnus have været svag og rådvild; han gav rigtignok sit domkapitel det hverv at forberede en svensk bibeloversættelse og ville for øvrigt modsætte sig den frembydende reformatoriske bevægelse, men savnede kraft eller mod til at gøre det med eftertryk. Katolicismens egentlige forsvarer blev  da også Linköping-biskoppen Hans Brask. I 1526 sendtes Magnus i politisk ærinde til Rusland; sandsynligvis fordi Gustaf I ville blive ham kvit på denne måde. Han kom da heller aldrig mere tilbage til Sverige, så meget mindre som reformationen det følgende år vandt en afgørende sejr. Johannes Magnus opholdt sig siden i Polen og Italien. Johannes Magnus' historiske arbejder er: Historia de omnibus Gothorum Sueonumque regibus (udgivet i Rom 1554 af Olaus Magnus) og Historia metropolitanæ ecclesiæ Upsaliensis. Johannes Magnus' egenskaber som historiker er lærdom og varm fædrelandskærlighed, men tillige en fri fantasi, der ikke tager det så nøje med sandheden. Han har digtet en fantastisk kongerække for Sverige lige fra Magog, Jafets søn. De høje tal på de svenske konger af navnet Erik og Karl forklares af Johannes Magnus' mange gamle konger.

Kilder 
 

Ærkebiskopper
Biskopper fra Sverige
Historikere fra Sverige
Svenskere i 1500-tallet
Personer fra Linköping
Jákup í Jákupsstovu

Jákup í Jákupsstovu (født Jacob Elias Henriksen) (født 7. juli 1922 i Sørvágur, død 24. februar 1976 i Tórshavn) var en færøsk organisationsmand, forfatter og socialistisk politiker (JF) og (T).
Han var valgt til Lagtinget fra Vágar, som repræsentant for Javnaðarflokkurin, 1945–1946 og er fremdeles den yngste, som nogensinde har været valgt til Lagtinget. Ved folkeafstemningen på Færøerne 1946 indtog han et klart standpunkt for selvstyre fra Danmark, imodsætning til resten af sit partis lagtingsgruppe, og han blev derfor ekskluderet af partiet.

Han stiftede Tjóðveldisflokkurin sammen med Hanus við Høgadalsá, Sigurð Joensen og Erlendur Patursson i 1948, men repræsenterede dog aldrig partiet som folkevalgt. Jákup í Jákupsstovu var alligevel en af partiets førende skikkelser i de første årtier.

Bibliografi 
 Wage Determination and Working Conditions for fishermen in the Faroe Islands, 1965.
 Kor fiskimanna í Føroyum, 1972.
 Fólkanøvn í Føroyum, 1974.

Litteratur 
 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002), s. 297. (PDF )

Eksterne henvisninger 

 Jákup í Jákupsstovu på snar.fo

Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Politikere fra Tjóðveldi
Politikere fra Javnaðarflokkurin
Sysselmænd fra Færøerne
Redaktører fra Færøerne
Forfattere fra Færøerne
Søfolk fra Færøerne
Personer fra Vågø
Nordenham

Nordenham er den største bykommune i Landkreis Wesermarsch i den tyske delstat Niedersachsen. Den ligger i den nordøstlige del af landkreisen og er en del af Metropolregion Nordwest.

Geografi 

Nordenham ligger på vestbredden af floden Weser ved dennes udmunding i Nordsøen. På den modsatte bred ligger storbyen Bremerhaven og mod syd byerne Bremen og Oldenburg. De omliggende områder består af marskland.

Inddeling 
I kommunen ligger ud over Nordenham 35 bydele, landsbyer og bebyggelser: Abbehausen, Abbehauser Groden, Abbehauser Hörne, Abbehauserwisch, Atens, Atenserfeld, Blexen, Blexersande, Blexerwurp, Bulterweg, Butterburg, Einswarden, Ellwürden, Enjebuhr, Esenshamm, Esenshammer Altendeich, Esenshammer Oberdeich, Esenshammergroden, Friedrich-August-Hütte, Grebswarden, Großensiel, Havendorf, Heering, Hoffe, Kloster, Moorseersand, Oberdeich, Phiesewarden, Rahden, Sarve, Schockumerdeich, Schweewarden, Schütting, Tettens, Treuenfeld, Volkers.
Zum Stadtgebiet gehören auch die beiden Inseln Langlütjen I og Langlütjen II.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted.
 Befolkning 31. december 2013 (Tabel K1020014) Landesbetrieb für Statistik und Kommunikationstechnologie Niedersachsen, 102 Bevölkerung - Basis Zensus 2011. Tysk hjælpeside til statistikken

Byer i Niedersachsen
Klimaskærm

En klimaskærm er det, der adskiller en bygning ude fra inde, tag, ydervægge, døre og vinduer.

Med en god klimaskærm bliver driftsøkonomi og miljøbelastning mindre for bygningen.

Alternative løsninger på klimaskærme kan være at anvende et drivhus over boligen eller placering af boligen i en geodætisk kuppel, som Dome of Visions-projektet anviser.

Referencer 

 

Bygningsdele
Byggeri
Philosophiae Naturalis Principia Mathematica

Philosophiae Naturalis Principia Mathematica (latin for "Naturfilosofiens matematiske principper") eller Principia er tre dele/kapitler på latin af Isaac Newton udgivet 5. juli 1687. Det er Samuel Pepys, der har godkendt udgivelsen.

Newton udgiver selv to nye udgaver i 1713 og 1726. Principia indeholder Newtons love (grundlaget for klassisk mekanik), tyngdeloven om gravitation og en udledning af Keplers love (som Kepler kun nåede empirisk). 

Principia er "helt afgjort et af de vigtigste værker i videnskabens historie."

Forord

I forordet til Principia skrev Newton:

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Cambridge University, Cambridge Digital Library digitaliserede version af Newtons egen kopi af den første udgave, hos Cambridge University

 

Værker om matematik
Isaac Newton
Kundskabens træ

Kundskabens træ (også kaldt træet til kundskab om godt og ondt) er det ene af to navngivne træer i Edens have, hvoraf det andet er Livets træ.

Træet i Bibelen 
Træet er ifølge Bibelen placeret midt i Edens have og mennesket bliver befalet af Gud, at de ikke må spise af det:
"(...)Herren gav mennesket den befaling: »Du må spise af alle træerne i haven. Men træet til kundskab om godt og ondt må du ikke spise af, for den dag du spiser af det, skal du dø!«"
Derefter foregår Syndefaldet; kvinden forledes af en slange, som siger "(...)Vist skal I ikke dø! Men Gud ved, at den dag I spiser af den, bliver jeres øjne åbnet, så I bliver som Gud og kan kende godt og ondt(...)" Hun tog frugten, spiste og bød Adam, hvorefter det gik op for dem, at de var nøgne og tildækkede sig derfor. Om aftenen gemmer de sig for Gud, som går rundt i haven, fordi de skammer sig over at vise sig halvnøgne. Adam giver sig til kende, da Gud kalder efter dem og de forklarer sig. Efterfølgende bliver straffen blandt andet, at mennesket skal dyrke agerjorden for at få føde og kvinden skal lide smerte under fødsel. Adam og Eva, som han nu kalder hende, bliver smidt ud af haven, og keruberne samt et lynende flammesværd sættes til at bevogte vejen til livets træ, for at mennesket ikke også skulle spise af det og leve evigt.

Se også 
 Verdenstræ
 Yggdrasil

Noter

Eksterne henvisninger 

Træer i fiktion
Mytologi
Det Gamle Testamente
Ovelgönne

Ovelgönne er en kommune i den centrale del af Landkreis Wesermarsch, i den tyske delstat Niedersachsen. Med et areal på 120 km² er den den næststørste kommune i landkreis Wesermarsch. Kommunens administration ligger i landsbyen Oldenbrok-Mittelort

Geografi 
Ovelgönne ligger i firkanten mellem storbyerne Bremen, Oldenburg, Wilhelmshaven og Bremerhaven. Der er 24 kilometer til Bremen og 16 kilometer til Oldenburg. Landkreisens administrationsby ligger Brake ligger kun tre km fra Oldenbrok-Mittelort.

Nabokommuner 
Ovelgönne grænser mod nordvest til kommunen Jade, mod nord til kommunen Stadland, mod øst til byen Brake og mod syd til byen Elsfleth (alle i Landkreis Wesermarsch). Mod sydvest har kommunen grænse til kommunen Rastede i Landkreis Ammerland.

Inddeling 
Kommunen er inddelt i fire områder omkring landsbyerne:
 Großenmeer, 26,66 km²
 Oldenbrok, 28,60 km²
 Strückhausen, 64,41 km²
 Ovelgönne, 4,14 km²

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted.
 Befolkning 31. december 2013 (Tabel K1020014) Landesbetrieb für Statistik und Kommunikationstechnologie Niedersachsen, 102 Bevölkerung - Basis Zensus 2011. Tysk hjælpeside til statistikken
Pathé News

Pathé News, var et fransk/engelsk produktionsselskab, som producerede korte dokumentarfilm, i perioden fra 1910 til 1970, i Storbritannien.

Pathé News rødder stammer fra Paris i 1896, hvor franskmanden Charles Pathé og hans brødre grundlagde filmselskabet Société Pathé Frères.

Det franske selskab etablerede sig i Wardour Street, London, England i 1910, under navnet Pathé News.

De producerede dokumentarfilm blev vist i landets biografer og var stumfilm indtil 1928.

De viste filmklip havde omkring fire minutters spilletid og blev produceret to gange ugentlig.

Selv om de producerede film blev optaget stationært, var man i stand til med stor effekt at vise blandt andet Franz Reichelt's  fatale faldskærmsudspring fra Eiffeltårnet og  suffragetten Emily Davison's fatale ulykke i 1913 under Epsom Derbyet.

Under Første Verdenskrig blev dokumentarfilm produceret under navnet Pathé Animated Gazettes, hvilket  gav dagspressen konkurrence.

Efter 1918 begyndte man at producere film af længere varighed og med indhold af bedre kvalitet.

Fra 1930 dækkede British Pathé nyheder, underholdning, sport, kultur etc. gennem programmerne Pathétone Weekly, Pathé Pictorial, Gazette og Eve’s Film Review.

Selskabet blev solgt flere gange, og de sidste ejere var angiveligt Warner Bros, som stoppede produktionen i 1970.

Eksterne henvisninger og kilder
British Pathé Online Archive
17 of the 38 News Magazine of the Screen shorts
News on Screen – research resource for British newsreels and cinemagazines

Filmselskaber fra Storbritannien
Filmselskaber fra Frankrig
Pave Sixtus 4.

Sixtus 4. (21. juli 1414 i Celle ved Savona—12. august 1484 i Rom), der hed Francesco della Rovere, var pave fra 1471 til sin død. Han var farbror til pave Julius 2.
 
della Rovere var fiskersøn. Gennem Franciskanerordenen nåede han at blive sin ordens general og kardinal. Som pave drev han nepotisme i højere grad, end man var vant til, og svag som han var over for nepoterne, blev han medskyldig i deres uværdige handlinger. Han forbandt sig med Napoli og Venedig mod tyrkerne, byggede det Sixtinske Kapel, Tiber-broen og andre bygninger i Rom og gjorde sig fortjent af Vatikanbiblioteket og af videnskaben overhovedet. Han indførte inkvisitionen i Spanien, deltog i Pazziernes sammensværgelse mod Medicierne, forbandt sig med Napoli mod Firenze, som han lagde interdikt over.

Kilder 
 

Paver fra Italien
Paver fra renæssancen
Webformidling

Webformidling er anderledes end traditionel formidling. Internettet er én stor mulighed for interaktion med brugerne, hvor man kan formidle sit ønskede budskab i dialog med brugerne. Formidling via nettet er en tovejskommunikation i modsætning til bøger, der er envejskommunikation, hvor det handler om dialog frem for alt. Internettet er en platform for dialog, og ikke et publiceringsværktøj.  

Gode eksempler på webformidling kan udføres er fx:
 Podcast
 Blogs
 Wikipedia

Formidling på websites skal ikke forveksles med markedsføring, men er nærmere en faglig viden, der skal formidles og ikke blot tilgængeliggørelse.

Kilder 

Internetbegreber
Kommunikation
Netpunkt

Netpunkt.dk er gateway til centrale databaser og værktøjer for bibliotekspersonale. Netpunkt.dk er adgang til databaser og services i DanBib. Søger man i én base, kan man samtidig se antal hits i de andre baser man har adgang til.

Databaser i Netpunkt 
 DanBib
 Materialevurderinger
 Litteraturtolkninger
 Emneord
 DK5-web (DK5 Decimalklassedeling)
 Bibsys
 Libris
 WorldCat
 ArticleFirst (OCLC)

Services i Netpunkt 
DBC's Posthus, hvorfra poster kan hentes som dataleverancer eller via download og status for afleverede poster kan tjekkes:
 Biblioteksvejviser
 Materialevalg
 Nyhedslister
 BOB (Base Over Bestillingsønsker)
 VIP (Vejviser- og informationsparametre)
 Link til hjælpemidler som f.eks. hjælperedskaber som danMARC2, katalogiseringsregler samt information og hjælp til anvendelse af baser

Adgang og Abonnement 
 Der er adgang til netpunkt.dk på adressen netpunkt.dk
 Abonnement på netpunkt.dk indgår i DanBib-licensen.

Eksterne henvisninger 
 Dansk Bibliotekscenter (DBC) 2015
 DBC: Netpunkt
 Danbib.dk
 Netpunkt.dk

Biblioteks- og informationsvidenskab
Stenløse Syd

Stenløse Syd er en ny bydel i Ølstykke-Stenløse beliggende sydvest for Stenløse i Egedal Kommune. Bydelen består af parcelhuse og rækkehuse med fokus på miljømæssig bæredygtighed.

Kilder

Syd
Bydele i Ølstykke-Stenløse
Psalmodikon

Et psalmodikon (af gr. psalmos, se salme) er et musikinstrument som udgøres af en lang, smal resonanskasse med en eller flere strenge udspændt over gribebrættet. Det blev især brugt i Skandinavien i midten af 1800-tallet til støtte for salmesang i skole og hjem.

Instrumentets oprindelse og brug knyttes til Skandinavien i 1820'erne. En dansk 'Lieutnant og Skolelærer' Jens Worm Bruun (1781-1836) angives at have opfundet det. En svensk præst og salmedigter Johan Dillner videreudviklede det og bragte det fra omkring 1830 i anvendelse i menigheder der ikke havde råd til orgel. Også i Norge blev det anvendt til indlæring af salmer efter ciffernotation i skole og hjem. Senere i 1800-tallet vandt harmoniet frem som afløser.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Psalmodikon hos Den Store Danske, DSD af Anne Ørbæk Jensen
 Lydprøve: "Stille Nacht, heilige Nacht" (Glade jul) spillet på psalmodikon. Fra Nordiska Psalmodikonförbundet

Strengeinstrumenter
Salmer
Kirkemusik
Gymnasium (Oldtidens Grækenland)

Et Gymnasium i det antikke Grækenland fungerede som træningsanlæg for konkurrenterne af offentlige spil. Det var også et sted for socialt samvær og til engagement i intellektuelle sysler. Navnet stammer fra det  som betyder "nøgen". Atleter konkurrerede nøgen, en praksis der siges at fremme æstetisk påskønnelse af den mandlige krop og en hyldest til guderne. Gymnasium og Palæstra (bryde-skoler) var under beskyttelse af Herakles, Hermes, og i Athen, Theseus.

Referencer

Grækenland i antikken
Antikkens græske arkitektur
Idrætsanlæg i Grækenland
De tolv olympiske guder

De tolv olympiske guder eller Dodekatheon (fra græsk Δωδεκάθεον, δώδεκα, Dodeka, "tolv" og θεοί, theoi, "guder") var i græsk religion en fællesbetegnelse for de vigtigste guder, der boede på Olympen. Efterhånden blev flere end de tolv regnet med, "men præcis hvem som udgjorde de tolv, bekymrede ikke grækerne. Sikkert er det, at på denne liste er de vigtigste guder, som grækerne forholdt sig til i deres religion." De olympiske guder vandt magten i krig mod andre guder, hvor Zeus førte sine søskende til sejr over titanerne.

Begrebet tolv guder er ældre end nogen bevaret græsk eller romersk kilde, og det er antagelig af anatolsk oprindelse. Guderne mødtes til råd i de homeriske hymner, men den første antikke henvisning til religiøse ceremonier for dem som en enhed kan spores til 500 f.Kr. i Athen og havde sandsynligvis intet sidestykke i den mykenske periode. Alteret til de tolv olympiske guder i Athen dateres normalt til arkontskabet for Peisistratos den yngre i tiden 522/521 f.Kr.

Det er en del variationer af, hvilke guder som var med, men de kanoniske tolv som sædvanligvis blev fremstillet i kunsten og poesi var Zeus, Hera, Poseidon, Demeter, Athene, Hestia, Apollon, Ares, Afrodite, Hefaistos, Artemis og Hermes.

Hades, der er kendt i de eleusinske mysterier som Pluto, var sædvanligvis ikke blandt de olympiske guder, da hans rige var underverdenen, men "samtidig er han Zeus' bror og hører i den forstand til generationen af olympiske guder". Filosoffen Platon knyttede de tolv olympiske guder til årets tolv måneder og antydede, at han betragtede Hades som en af de tolv ved at foreslå, at den sidste måned bør afsættes til ham og de dødes ånder.  I faidros tale ligestiller Platon de tolv med den himmelske dyrekreds og ville fjerne Hestia fra deres rækker.

I antikkens græske religion var "de olympiske guder" og "kulter til de tolv guder" ofte adskilte. Dodekatheon af Herodot inkluderer Zeus, Hera, Poseidon, Hermes, Athene, Apollon, Alfeios, Kronos, Rhea og gratierne.  Herodot nævnte også Herakles som en af tolv. På den græske ø Kos var Herakles og Dionysos med i de tolv, og Ares og Hefaistos blev udeladt. For Pindar, Pseudo-Apollodorus og Herodot var Herakles ikke blandt de tolv, men dem som etablerede deres kult. Lukian har både Herakles og Hefaistos som medlemmer af de tolv, men angav ikke hvilke to, der måtte give plads til dem.

Hebe, Helios, Eros, Selene og Persefone er andre betydningsfulde guder og gudinder, som lejlighedsvis indgår i en gruppe på tolv. Eros er ofte afbildet ved siden af de andre tolv, især hans mor Afrodite, men er sædvanligvis ikke regnet med.

Den romerske digter Ennius udgav det romerske modstykke, Dii Consentes, med seks mandlige og kvindelige komplementære guddomme, men bevarede Vesta (svarende til grækernes Hestia), eftersom hun havde en afgørende rolle i romersk religion som en statsgudinde håndhævet af Vestalinderne.

De klassiske tolv olympiske guder

Se også 
 Titanomachien - de olympiske guders oprør; mytisk krig mellem gudedynastierne titaner og kronider
 Olympiske ild

Referencer 

Græsk mytologi
Græske guder
Frøslev Kirke (Morsø Kommune)

Frøslev Kirke er kirke i Frøslev Sogn. Per 2015 er sognepræsten Peter Noer.

Kirken hører ind under et pastorat sammen med nabokirkerne Mollerup, Ovtrup og Dragstrup.

Eksterne henvisninger 

 Frøslev Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Frøslev Kirke  hos Aalborgstift.dk
 Frøslev Kirke  i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Morsø Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Viborg Amt
William Harkness

William Harkness (født 17. december 1837 i Ecclefechan i Skotland, død 28. februar 1903 i Jersey City) var en amerikansk astronom.

Harkness studerede i Rochester og tog 1862 den medicinske doktorgrad i New York. Han ansattes samme år ved Naval Observatory i Washington, blev 1873 professor ved United States Navy og 1894 chef for den astronomiske afdeling af Naval Observatory samt 1897—99 direktør for Office of the American Ephemeris and Nautical Almanac. I 1874 var Harkness medlem af den amerikanske Venus-kommission med station i Hobart. Af hans arbejder kan mærkes: The solar parallax and its related constants including the figure and density of the earth (1891). Han var præsident for Philosophical Society i Washington og 1893 præsident for American Association for the Advancement of Science, hvor han foredrog: The magnitude of the solar system.

Kilder 

 

Astronomer fra USA
Faglitterære forfattere fra USA
Engelsksprogede forfattere
Amerikanere i 1800-tallet
Amerikanere i 1900-tallet
Personer fra Skotland
Arne Ole David

Arne Ole Jacobi David (4. juni 1894 i København – 4. januar 1977) var en dansk skuespiller, instruktør og filmcensor.

Han debuterede i 1918 på Betty Nansen Teatret i Amalie Skrams Agnete som boghandleren Fenger, var i 1943-46 engageret på Odense Teater som sceneinstruktør og skuespiller. Derudover arbejdede han blandt andet som filmcensor fra 1946 til 1969.

Udvalgt filmografi 
 1934: Ud i den kolde sne
 1934: Barken Margrethe af Danmark
 1938: Alarm
 1941: Frøken Kirkemus
 1947: Sikken en nat
 1954: Arvingen

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Sceneinstruktører fra Danmark
Filmfolk fra Danmark
Enkeltradet

Inden for beklædning refererer enkeltradet eller enradet til en jakke, frakke eller vest med en enkelt række af knapper og et smalt overlappende forstykke, til forskel fra en dobbeltradet frakke eller jakke, som har to række knappe og et bredere overlap.

Enkelttradede jakker og blazere har typisk to eller tre knappe, selvom der også findes jakker med én eller fire knapper er disse ikke så almindelige. Det har som oftest hakrevers. Fra 1930'erne og fremefter har spidsrevers med en enkelt knap også været populær i visse tidsperioder. Bredden på reverset er en af de ting, som ændres mest på jakker i takt med moden. Således blev smalle spidsrevers populærer i 2000'erne.

Til en enradet jakke kan også bæres en vest.

Se også 
 Dobbeltradet
 Jakkesæt

Referencer 

Overtøj