kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jægermester

Jægermester var oprindelig en overordnet stilling ved det kongelige jagtvæsen i Danmark. Jægermesterens opgave var at sikre leverancen af vildt til hoffet og føre tilsyn med kronens skove. Titlen er nu afskaffet inden for dansk skovbrug med undtagelse af en af Statens skovridere, som udpeges til kongelig jægermester med den særlige opgave at tilrettelægge og lede kongejagten, og som samtidig udnævnes til hofjægermester.

I 1800-tallet blev jægermester en ærestitel placeret under hofjægermester i rangfølgen (4. klasse nr. 4, mens hofjægermester gav placering i 2. klasse nr. 7).

Kilder 
 Ordbog over det Danske Sprog

Jagt
Titler i Rangfølgens klasse 4
Brüno

Brüno  er en britisk-amerikansk Mockumentary fra 2009 instrueret af Larry Charles og Sacha Baron Cohen i hovedrollen som den homoseksuelle østrigske tv-vært Brüno. Filmen er den tredje i række af filmbaseret på Sacha Baron Cohens TV-Show Da Ali G Show og efterfølger Ali G Indahouse og Borat: Cultural Learnings of America for Make Benefit Glorious Nation of Kazakhstan.

Filmen havde præmier i Danmark d. 9 juli, 2009.

Handling

Modtagelse

Rolleliste

Eksterne henvisninger
 

Komediefilm fra USA
Fiskemester

Fiskemester var oprindelig en overordnet stilling ved hoffet i Danmark. Den kongelige fiskemesters opgave var at sikre leverancen af fisk og skaldyr til hoffet og føre tilsyn med kronens søer og dambrug. Titlen er nu afskaffet i royal sammenhæng, men lederen af dambrug kaldes stadig fiskemester.

Titler
Fiskeri
Dambrug
1. division 2001-02 (fodbold)

Sæson 2001-02 i 1. division, som er den næstbedste række i Danmarksturneringen i fodbold. Den administreredes af DBU og blev indledt den 4. august 2001. Vinderen og andenpladsen rykkede op i Superligaen. Nr. 15 og 16 rykkede ned i 2. division..

Deltagere

Stilling

Referencer 

Fodboldsæson 2001-02
Sæsoner i 1. division (fodbold)
Ceremonimester

Ceremonimester er en funktion, som ved det danske hof kendes allerede fra før enevælden. Etikette og ceremoniel har gennem tiderne været en vigtig del af regentens virksomhed og tjente især under enevælden til at underbygge kongens position og prestige. Generelt har arbejdsopgaverne ikke ændret sig gennem tiden – fx planlægning og afvikling af hoffets festarrangementer, nytårskure, udenlandske statsoverhoveders officielle besøg, modtagelse af fremmede staters ambassadører, sommertogter med kongeskibet, begravelser af medlemmer af den kongelige familie og hofsorg.

Hoffets ceremonimester har i det daglige arbejde tæt kontakt med hofmarskallen.

Ceremonimester fra 1. juli 2021 er oberst, kammerherre og adjudantstabschef Lasse Harkjær efter Kim Kristensen, som blev udnævnt til hofmarskal.

Se også 
 Hof

Referencer

Stillingsbetegnelser
Titler i Rangfølgens klasse 2
Hofembedsmænd
Staldmester

Staldmester er en person, der beskæftiger sig med hestens pasning, pleje og brug. Titlen kan opnås ved en landbrugsuddannelse med heste som linjefag.

Titlen er også en overordnet stilling ved mange hoffer, bl.a. i Danmark, hvor staldmesteren er chef for Den Kongelige Staldetat. Historisk set har staldmesterembedet været en prestigefuld post besat med loyale adelige.

Se også 
 Hof
 Staller
 Marskal
 Marshall (navn)

Hestehold
Titler i Rangfølgens klasse 2
1. division 2000-01 (fodbold)

Sæson 2000-01 i 1. division, som er den næstbedste række i Danmarksturneringen i fodbold. Den administreredes af DBU og blev indledt den 29. juli 2000. Vinderen og andenpladsen rykkede op i Superligaen. Nr. 14, 15 og 16 rykkede ned i 2. division..

Deltagere

Stilling

Målscorere

Referencer 

Fodboldsæson 2000-01
Sæsoner i 1. division (fodbold)
Stutmester

Stutmester er en ældre titel ved Det Kongelige Danske Hof. Stutmesteren havde ansvar for avlen af frederiksborger-heste ved det kongelige stutteri tilknyttet Frederiksborg Slot i Hillerød.

Stutmestre ved Frederiksborg Stutteri 

 Rasmus Olufsen Bang (død 1682)
 Anton Frederik Schæffer
 17??-1798: Nicolai Nielsen (1737-1798)
 1798-1833: Frederik C.E. Nielsen (1769-1851)
 1864-1871: F.L. Torp (1818-1894)

Titler
Stutterier
GiftManager

GiftManager.com er en gratis dansksproget hjemmeside, som gør det muligt for brugere at holde styr på deres gaveønsker og ønskeliste til fx fødselsdag, jul, bryllup eller barnedåb. Hjemmesiden drives af selskabet GiftManager ApS, som er stiftet den 15. september 2009 af tre tidligere ansatte fra mobilselskabet TELMORE.

Løsningen er udviklet med Open Source platforme/værktøjer som Java, Hibernate, Struts 2, Maven, MySql, Spring og Appfuse.

Softwarevirksomheder i Danmark
Websteder
Otto Ludvig Raben

Otto Ludvig lensgreve Raben (15. januar 1729 – 5. maj 1791 på Aalholm) var en dansk godsejer og hofembedsmand. Han havde en lang række kendte brødre og søstre og var far til Frederik Christian Raben.

Karriere 
Raben var søn af Christian Frederik Raben og Berte Scheel von Plessen. Han arvede i 1750 grevskabet Christiansholm efter broderen Christian og fik ved patent af 31. maj 1760 ret til at føre greveligt navn og våben.

Han blev 1747 kornet i Livgarden til Hest, placeret ved oberstløjtnant Plessens kompagni, men endnu nogen tid dispenseret fra at forrette tjeneste, 1750 virkelig kornet, 1751 løjtnant og fik 1754 afsked fra Hæren. Raben blev 1755 kammerherre, 1763 ceremonimester, 7. maj 1766 dekoreret med l'union parfaite og samme år (8. november) hvid ridder (symbolum: Tempore tempera tempora) og endelig 1774 gehejmeråd.

Dagbog 
Rabens forældre tilhørte inderkredsen omkring kong Frederik V og selv efterlod han sig en dagbog, Livsjournal for Otto Ludvig de Raben, greve til Christiansholm., der blev fundet på Aalholm i 1990'erne. Bogen giver et værdifuldt indblik i det aristokratiske liv i Danmark i 1700-tallet og hans egne oplevelser – den store tur til Paris, hvor han kom i de fornemste saloner, forelskede sig ulykkeligt og red på hjortejagt med Ludvig XV, forestod godsdriften på Aalholm, opdragede sine børn, spillede fløjte, gik til bondebryllup, lod sig årelade, var sin hustru utro og begravede sine forældre etc.

Raben ombyggede 1779 østfløjen på Aalholm og opførte 1782 gravkapellet ved Nysted Kirke, hvor han er begravet. Han skænkede desuden 1773 alterklæder til Herritslev og 1785 en kalk til Kettinge Kirke.

Han blev 29. maj 1757 gift med Anna Catharina Henningia von Buchwald. Ud af ni børn fik han to sønner, hvoraf kun Frederik Christian Raben nåede voksenalderen og arvede grevskabet.

Litteratur 
 Jens Henrik Koudal, Grev Rabens dagbog. Hverdagsliv i et adeligt miljø i 1700-tallet, Odense: Syddansk Universitetsforlag 2007.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1970-71.

Ceremonimestre fra Danmark
Lensgrever fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Otto Ludvig
Selvbiografer fra Danmark
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Modtagere af l'union parfaite
Kavaleriofficerer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Junior-VM i håndbold 1989 (kvinder)

Juniorverdensmesterskabet i håndbold 1989 for kvinder var det syvende junior-VM i håndbold for kvinder. Mesterskabet blev arrangeret af International Handball Federation, og slutrunden med deltagelse af 15 hold blev afviklet i Nigeria i perioden 22. september – 1. oktober 1989.

Mesterskabet blev vundet af de forsvarende mestre Sovjetunionen foran Sydkorea og Bulgarien. Det var Sovjetunionens sjette junior-VM-guld (og sjette titel i træk), og holdet gik for femte junior-VM i træk ubesejret gennem turneringen med seks sejre i seks kampe. Dermed havde det sovjetiske hold vundet 32 kampe i træk ved junior-VM og havde en statistik på 43 sejre og 2 nederlag i junior-VM-turneringerne indtil da. I finalen vandt Sovjetunionen med 26-23 over Sydkorea, som dermed tangerede holdets bedste resultat ved junior-VM indtil da. Bronzekampen endte med bulgarsk sejr på 27-18 over Jugoslavien. Det var Bulgariens første medalje ved junior-VM for kvinder.

Slutrunde

Indledende runde 

De 15 hold spillede i den indledende runde i fire grupper med tre eller fire hold. Hver gruppe spillede en enkelturnering alle-mod-alle, og de tre bedst placerede hold i hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-12, mens firerne gik videre placeringsrunden om 13.- til 15.-pladsen.

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C

Gruppe D

Placeringsrunde 

I placeringsrunden spillede firerne fra de indledende grupper om placeringerne 13-15. De tre hold blev samlet i én gruppe, som spillede en enkeltturnering alle-mod-alle.

Hovedrunde 

I hovedrunden spillede vinderne, toerne og treerne fra de indledende grupper om placeringerne 1-12. De tolv hold blev inddelt i to nye grupper, som hver spillede en enkeltturnering alle-mod-alle, bortset fra at hold fra samme indledende gruppe ikke mødtes igen – i stedet blev resultaterne af holdenes indbyrdes opgør i den indledende runde ført med over til placeringsrunden.

Vinderne af de to grupper gik videre til VM-finalen, toerne gik videre til bronzekampen, treerne til kampen om 5.-pladsen, firerne til kampen om 7.-pladsen, femmerne til kampen om 9.-pladsen, mens sekserne måtte tage til takke med at spille om 7.-pladsen.

Gruppe I

Gruppe II

Placeringskampe og finaler

Kilder / eksterne henvisninger 
IHF – 1989 Women Junior NGR   

VM i håndbold
Håndbold i 1989
Kvindehåndbold
Legenda

"Legenda" er en sang af den polske tv-vært og sanger Marcin Mrozinski, der var det polske bidrag til Eurovision Song Contest 2010. Den nåede ikke finalen i denne konkurrence.

Sange fra 2010
Sange fra Polen
Eurovision Song Contest-sange fra Polen
Sange fra Eurovision Song Contest 2010
Mount Ruapehu

Mount Ruapehu er den største vulkan på New Zealand og det højeste punkt på Nordøen. Den har en højde på 2.797 moh. Den ligger 23 km nordøst for byen Okahune og 40 km syd for Lake Taupos søndre strand

Tre af Ruapehus toppe er Tahurangi (2.797 m), Te Heuheu (2.755 m) og Paretetaitonga (2.751 m). Ruapehu er regelmæssigt aktiv og er en af de største aktive vulkaner i New Zeeland. Den er en del af Tongariro nationalpark.

Der er to store skicentre på Mt. Ruapehu. Whakapapa og Turoa. 

Bjerge i New Zealand
Vulkaner
Konkurs (flertydig)

Konkurs kan betyde flere ting:
 Konkurs – økonomisk sammenbrud 
 Konkurs (prisopgave) – besvarelse af en prisopgave
 Konkurs (band) – et rockband fra Lycksele, Sverige
 Konkurs (film) − en film fra 1963 af Miloš Forman
 Konkurs (album) − et album fra 2008 af Lifelover

Noter
Auderødlejren

Auderødlejren er en tidligere kaserne nær Frederiksværk. Den ligger ved landsbyen Auderød på halvøen Arrenæs i Arresø. Søværnets Grundskole (oprindeligt Søværnets Eksercerskole) har haft til huse på kasernen indtil dennes lukning ved udgangen af 2007. Nu er skolen slået sammen med Søværnets Sergent- og Reserveofficersskole i Frederikshavn og hedder Søværnets Sergent- og Grundskole. Naturlejren Auderød er lokaliseret på den tidligere militærlejr, Auderødlejren. I mange år fungerede stedet som træningslejr for det danske forsvar, der lukkede og slukkede Auderødlejren i 2008. Sidenhen har dele af lejren været anvendt som asylcenter. Stedet står mange steder som den dag militæret forlod det – med indtørret kaffe i kaffekopperne, telexstrimler i sækkevis, støvede telefonbøger og ting og sager i massevis. 

Nedlagte kaserner i Danmark
Ophørt i 2007
Frederiksværk
Friedrich von Gram

Friedrich von Gram (marts 1664 – 25. marts 1741 i København) var en tysk adelsmand, der blev dansk amtmand og gehejmeråd. Han var fader til Carl Christian og Friedrich Carl von Gram.

Han var søn af Eckhard von Gram til Grahlow, kurbrandenborgsk dragonkaptajn, og født i marts 1664. Han kom til Danmark i Christian V's tid og blev jagtpage. Som sådan blev han 1684 tillige med den kgl. overjæger og andre jagtbetjente af kongen sendt over til Jylland, hvor ulvene anrettede store ødelæggelser. Om rejsen over det af drivis opfyldte Storebælt og om de farer og lidelser, han udstod på den, har han selv givet en beretning. Efter at være blevet kammerjunker blev Gram forfremmet til hofjægermester i Sjællands Stift, i 1708 blev han etatsråd, fik 1714 Dannebrogordenen og blev 1718 amtmand i Frederiksborg og Kronborg Amter. I denne sidste egenskab tog Gram virksom del i de betydelige arbejder, der på den tid foretoges til dæmpning af sandflugten i egnen af Tisvilde; der gravedes en kanal, af ingeniørmajor Eberlein, og plantedes marehalm i mængde. I 1738 rejstes der til minde om sandflugtens dæmpning en mindestøtte ved Tisvilde. I 1725 var Gram medlem af den kommission, der behandlede sagen mod assessor Ryssel og præsten Trojel på Christianshavn (de havde sigtet dronning Anna Sophie og hendes slægtninge for at ville omstyrte enevoldsmagten); 11. oktober 1729 blev han gehejmeråd, 1730 overjægermester, fik Elefantordenen 20. oktober 1730 på Frederiksberg Slot, i 1732 Ordenen de la fidelité.

I København ejede han den prægtige Gramske Gård (hvor nu Hotel d'Angleterre står), der i Christian V's tid var opført af storkansler Frederik Ahlefeldt. Gram var gift 1. gang med Henriette f. de Cheusses, 2. med Charlotte Sophie f. von Hattenbach. Han døde 25. marts 1741 i København.

Kilder 
 F.J. Meier, "Gram, Friedrich von", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Erik Pontoppidan, Den Danske Atlas II, 257 ff.
 O. Bang, Saml. af nyttige Materier I, 27 ff.

Modtagere af l'union parfaite
Jægermestre fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Hofjægermestre fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Friedrich Carl von Gram

Friedrich Carl von Gram (født 4. februar 1702, død 9. maj 1782) var en dansk amtmand og hofembedsmand, bror til Carl Christian von Gram.

Han var en søn af overjægermester Friedrich von Gram, blev 1720 hofjunker, 1722 kammerjunker, 1730 hofmarskal, 1731 Ridder af Dannebrog og tilforordnet i Hofretten, modtog 1739 Ordenen de l'union parfaite, blev samme år overhofmarskal, 1741 gehejmeråd og amtmand over Frederiksborg og Kronborg Amter efter faderen, 1749 gehejmekonferensråd, fik 16. oktober 1760 på Fredensborg Slot Ridder af Elefanten, afskedigedes 1771 og døde 9. maj 1782. Han var æresmedlem af det kgl. Skildrer-, Billedhugger- og Bygningsakademi.

14. september 1735 giftede han sig med Sophie Hedevig von Holstein (31. juli 1716 – 19. februar 1767), en datter af gehejmeråd Hans Frederik von Holstein og Cathrine Marie f. von Schmitberg.

Kilder 
 Georg Kringelbach, "Gram, Friedrich Carl von", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Jens Worm, Lex. ov. lærde Mænd.

Modtagere af l'union parfaite
Hofmarskaller fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dommere i Hofretten (Danmark)
Gehejmekonferensråder fra Danmark
Diderik Otto von Grambow

Diderik Otto von Grambow (4. april 1732 – 14. april 1773 i Christiania) var en dansk stiftamtmand.

Forældrene var Volrath Levin von Grambow, dansk generalløjtnant, og Barbara Sophie f. von der Lühe. Han blev født 4. april 1732, blev 1744 page og 1751 hofjunker, hvorpå han i et par år gik på Sorø Akademi, hvor han især dyrkede juridiske og økonomiske discipliner. Derefter foretog han en længere udenlandsrejse, hvorunder han studerede ved Leipzigs og Göttingens universiteter og underkastede sig ved det sidstnævnte en offentlig prøve, ligesom han også blev optaget som medlem af det ansete tyske selskab ved Georg-August-Universitetet sammesteds. Her faldt han i en svær sygdom, som han dog lykkelig overstod. 1756 vendte han tilbage til fædrelandet og blev straks efter udnævnt til kammerjunker, men først 1764 lykkedes det ham at komme i et juridisk embede, hvor han kunne anvende sine kundskaber, idet han blev virkelig råd i den gottorpske Overret. 8. juli 1766 udnævntes han til stiftamtmand over Trondhjems Stift og amtmand over samme amt.

I dette embede lagde han en stor arbejdsdygtighed og megen indsigt for dagen; han ønskede at se alt med egne øjne, gennemsøgte omhyggelig sit arkiv og vidste i sin hele embedsførelse både
at gøre sig respekteret og elsket. Det norske Videnskabernes Selskab gjorde ham til medlem 1768, og i det følgende år blev han Ridder af Dannebrog. 30. juli 1772 beskikkedes han til stiftsamtmand over Akershus Stift og Amtmand i samme Amt samt præses i Overhofretten. Med iver begyndte han ligeledes her sin embedsvirksomhed; han kom efter en længere inspektionsrejse på sin fødselsdag 1773 tilbage til Christiania og deltog, skønt allerede syg, i det selskab, hans frue for anledningen havde ladet indbyde; sygdommen forværredes imidlertid, og 11 dage senere afgik han ved døden, 15. april 1773. Han bisattes med stor højtidelighed i Vor Frelsers Kirke i Christiania, men overførtes senere til den Adelerske familiebegravelse i Vor Frue Kirke i København.

Han blev gift 13. august 1765 med Elisabeth Sophie Lente-Adeler (1735 – 22. februar 1788), datter af gehejmeråd og amtmand Theodor Lente-Adeler. Ægteskabet var barnløst.

Kilder 
 H.J. Huitfeldt-Kaas, "Grambow, Diderik Otto von", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Saml. af Minde-Taler, udg. af H. J. Wille, s. 77 ff.
 Bernt Moe, Tidsskrift for den norske Personalhistorie, I, 465.
 W. Lassen, Norske Stamtavler, s. 61.

Amtmænd fra Norge
Danskere i 1700-tallet
Jurister fra Danmark
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Diderik Otto
Dommere fra Norge
Theodor Lente-Adeler

Theodor Lente-Adeler (født 26. maj 1702, død 21. april 1767) var en dansk amtmand.

Han var søn af Frederik Christian Adeler, købte 1730 Lykkesholm i Svendborg Amt, blev senere gehejmeråd, 1752 Ridder af Dannebrog, 1763 af l'union parfaite. Han var amtmand over Nyborg og Tranekær Amter. Ifølge sin broder Christian Lente-Adelers testamente af 1755 fik han 1758 patent på at kaldes Lente-Adeler. Han ægtede 1727 hofdame Leopoldine Cathrine Rosenkrantz, dame de l'union parfaite (1710-1768). Han var far til Frederik Christian Lente-Adeler og døde 21. april 1767.

Kilder 
 P. Brock, "Lente-Adeler, Theodor", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Lassen, Norske Stamtavler I, 60 f.

Amtmænd fra Danmark
Modtagere af l'union parfaite
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Theodor
Personer fra Fyn
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Gehejmeråder fra Danmark
Leopoldine Cathrine Rosenkrantz

Leopoldine Cathrine Rosenkrantz, gift Lente-Adeler (født 25. marts 1710 på Roseneje, død 27. april 1768 på Lykkesholm Slot) var en dansk hofdame og dame de l'union parfaite, søster til Anne Beate Rosenkrantz.

Hun var datter af Jørgen Rosenkrantz og Marie Elisabeth de Roklenge. Hun ægtede 7. juni 1727 i Christiansborg Slotskirke amtmand Theodor Lente-Adeler.

Kilder 
 Theodor Lente-Adelers biografi i Dansk Biografisk Leksikon.

Modtagere af l'union parfaite
Danskere i 1700-tallet
Leopoldine Cathrine
Hofdamer fra Danmark
Helsingør Lille Skole

Helsingør Lille Skole er en fri grundskole i Helsingør. 

Skolen blev grundlagt i august 1962 af en række forældre, der ønskede et anderledes skoletilbud inspireret af pædagogerne A.S. Neill og Henrik Sidenius. Grundstammen udgjordes af børn og forældre i den nyopførte bebyggelse Romerhusene i Helsingør, hvor undervisningen de første måneder blev gennemført med eleverne fordelt i 3 private hjem .
Skolen rykkede i december 1962 med ca. 35 elever ind i de nuværende bygninger, en tidligere pension "Borrevold" på Fredericiavej.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Helsingør Lille Skoles hjemmeside 
	

Friskoler i Danmark
Etableret i 1962
Lille Skole
Lille Skole
Frederik Christian Lente-Adeler

Frederik Christian Lente-Adeler (1. juli 1728 – 23. juni 1791) var en dansk kirkeinspektør.

Han var en søn af gehejmeråd Theodor Lente-Adeler. Han blev hofjunker 1745, kammerjunker 1747, kirkeinspektør på Sjælland 1764 derved, at hans fader afstod amtmandschargen over Nyborg og Tranekær Amter til kammerherre Adam Christopher von Holsten imod at denne skulle overlade sønnen stillingen som kirkeinspektør, et arrangement, der fandt regeringens billigelse. 1766 blev han konferensråd.
Han var ugift.

Kilder 
 Georg Kringelbach, "Lente-Adeler, Frederik Christian", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Embedsmænd fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Frederik Christian
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Konferensråder fra Danmark
Christian Lente-Adeler

Christian Lente-Adeler (1699 – 8. oktober 1757) var en dansk godsejer.

Han var søn af Frederik Christian Adeler, var efter sin udenlandsrejse volontør ved Garden til Fods fra 1718 til 1722, blev derefter kammerjunker hos markgrevinden af Brandenburg-Kulmbach og senere hos kong Frederik IV til dennes død, 1735 etatsråd, 1747 konferensråd. Han købte 1727 af sine medarvinger Dragsholm Slot med tilliggende og fik samme år tilladelse til i anledning af et ham af hans morfaders broder, gehejmeråd Christian Lente, testamenteret fideikommis at føje Lenternes navn og våben til sit eget navn og våben; da han imidlertid forblev ugift, indsatte han ved testamente af 1755 sin broder Theodor til arving af det Lenteske navn og fideikommis og oprettede Dragsholm til et stamhus, der skulle tilfalde en Brodersøn af ham.

Kilder 
 P. Brock, "Lente-Adeler, Christian", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Personalhistorisk Tidsskrift IV, 175.
 Lassen, Norske Stamtavler I, 43.

Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Christian
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Konferensråder fra Danmark
Conrad Lente-Adeler

Conrad Lente-Adeler (født 14. december 1732 på Fyn, død 25. februar 1804 i Odense) var en dansk officer.

Han var søn af gehejmeråd Theodor Lente-Adeler og var oprindelig ikke bestemt til at skulle gå officersvejen og indtrådte først med sit 23. år i Hæren, men han havde anlæg for tjenesten, og hans formående slægt skaffede ham hurtigt avancement, så han allerede 3 år efter, 1758, var ritmester og 1762 major i det holstenske Kyrasserregiment. 1774 blev han som oberstløjtnant forsat til fynske Regiment Ryttere, senere fynske Dragonregiment; 1783 blev han oberst og 1789 generalmajor og chef for regimentet. Denne stilling beklædte han dog kun til udgangen af året, da han kaldtes til København for at tage sæde som deputeret i Generalitets- og Kommissariatskollegiet, hvor han forblev, indtil han 1803 afskedigedes med generalløjtnants karakter.

Lente-Adeler nød anseelse som en praktisk dygtig kavaleriofficer, men som deputeret forstod han
ikke at gøre sig gældende, hvilket dog mindre tilskrives hans mangel på administrativ evne end
hans beskedne og noget ydmyge væsen. Han fik 1774 titel af kammerherre og udnævntes 1792 til Ridder af Dannebrog. Han døde ugift i Odense 25. februar 1804.

Kilder 
 S.A. Sørensen, "Lente-Adeler, Conrad", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Generalløjtnanter fra Danmark
Conrad
Personer fra Fyn
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kavaleriofficerer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Kollegiedeputerede fra Danmark
Ønskeliste

En ønskeliste (eller ønskeseddel) er en liste med gaver, som man ønsker sig i forbindelse med en begivenhed (f.eks. fødselsdag, jul, bryllup, barnedåb eller konfirmation).

En lang række isenkræmmerbutikker har elektroniske ønskelister som del af deres kundepleje – typisk skal de ønskede varer indgå i butikkens sortiment, ligesom der findes andre uafhængige hjemmesider.

Fremtid
Jul
Bryllup
Lister
Bistrup

Bistrup kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Bistrup (Fodby Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Fodby Sogn, Næstved Kommune
 Bistrup (Hjørring Kommune) – et sogn i Bistrup Sogn, Hjørring Kommune
 Bistrup (Birkerød) – en bebyggelse og et ejerlav i Bistrup Sogn, Rudersdal Kommune
 Bistrup (Tikøb Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Tikøb Sogn, Helsingør Kommune
 Bistrup Gods - Psykiatrisk Center Sct. Hans i Roskilde (siden 1816)

 Se også
 Bistrup Kirke
 Bistrup Sogn
 Personer
 Herluf Bidstrup (1912-1988) – en dansk tegner