kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Boafgift

En boafgift er en skat, der betales af formuen i boet efter en afdød person. Det minder dermed meget om en arveafgift, og eksempelvis den danske bobeskatning omtales ofte som en arveafgift. Der er dog en principiel forskel, idet en boafgift er karakteriseret ved, at afgiften beregnes under ét af den samlede formue, som en afdød efterlader sig, og afgiften betales af boet før udlodning af arven til arvingerne. I modsætning hertil er et arveafgiftssystem karakteriseret ved, at hver arving skal betale en afgift af sin del af arven efter bodelingen.

Der er arve- eller boafgifter i de fleste vestlige lande. I Sverige afskaffede man dog arveafgifter i 2005, og i Norge i 2014.

Boafgift i Danmark 

I Danmark indførte man 1. juli 1995 en boafgift som afløser for den indtil da eksisterende arveafgift. 
Boafgift skal beregnes af boet efter en afdød samt af forsikringsydelser udbetalt direkte til en begunstiget. Sker der udbetaling fra en afdøds bo, beregnes afgiften af det, der overstiger et samlet bundfradrag på 295.300 kr. (2019). Der beregnes som hovedregel ikke bundfradrag ved udbetaling af forsikringsydelser, f.eks. udbetaling fra en livsforsikring.

Satserne i den danske boafgiftslov 

Ægtefælle/registreret partner betaler 0 % i boafgift. Nære slægtninge, dvs. børn (herunder stedbørn), børnebørn, oldebørn, forældre og samlever (som man har haft fælles bopæl med i mindst 2 år) skal betale 15 % i boafgift. Andre betaler en tillægsboafgift på 25 %. Dvs. afgiften her i alt bliver (15 % + 25 % af resten =) 36,25 %. Tillægsboafgiften gælder også samlevers børn uanset samlivets varighed. Almennyttige institutioner (Røde Kors, Folkekirkens Nødhjælp o.a.) friholdes for boafgift.

Særregel for familieejede virksomheder 

Et enkelt formueaktiv, nemlig aktier og andre ejerandele i familieejede virksomheder, beskattes dog fra og med 2016 lempeligere end andre aktiver, idet boafgiften her kun udgjorde 13 % i 2016 og 2017, 7 % i 2018, 6 % i 2019 og 5 % fra 2020.

Kilder

Eksterne henvisninger 
For information og regneeksempler se Skatteministeriets hjemmeside: Regneeksempler 

Arveret
Skatter
Luciano Floridi

Luciano Floridi (født 16. november 1964) er en italiensk filosof og logiker.

Bibliografi 
 Augmented Intelligence — A Guide to IT for Philosophers. (in Italian) Rome: Armando, 1996. 
 Scepticism and the Foundation of Epistemology – A Study in the Metalogical Fallacies. Leiden: Brill, 1996. 
 Philosophy and Computing: An Introduction. London/New York: Routledge, 1999. 
 Sextus Empiricus, The Recovery and Transmission of Pyrrhonism. Oxford: Oxford University Press, 2002. 
 The Blackwell Guide to the Philosophy of Computing and Information. (editor) Oxford: Blackwell, 2003.

Eksterne henvisninger 
 Home page and articles online
 Interview for the American Philosophical Association — Philosophy And Computing Newsletter 
 Biography, in English 
 Biography, in Italian, from Cervelli in Fuga (Rome: Accenti, 2001) 
 Where are we in the philosophy of information? The Bergen podcast 
 Floridi's Information Ethics, video of a workshop at NA-CAP

Filosoffer fra Italien
Personer fra Rom
Italienere i 1900-tallet
Italienere i 2000-tallet
Rungstedgård

Rungstedgård er en proprietærgård, som ligger i Rungsted nord for København nær Rungsted Havn. Hovedbygningen er opført i 1919. I 1900 indgik gården sammen med Rungstedlund og Sømandshvile i et gods på 44 tønder hartkorn, 454 tønder land, heraf 384 ager og eng og 70 skov. Selve gården var på 14 tønder hartkorn. Godset måtte aflevere 18 tønder til anlægget af Kystbanen.

Rungstedgård er i dag domicil og kursusejendom for Forsikringsakademiet, der er en uddannelsesinstitution inden for  forsikringsfaget. Institutionen er ejet af 120 danske forsikringsselskaber, pensionskasser, forsikringsmæglere, pengeinstitutter mv.

I mellem 1986-1998 lå Bamses hus i skoven bag Rungstedgård ved en lille sø, hvor DR optog Bamse og Kylling.

Ejere af Rungstedgård 
 (1520-1613) Krongods
 (1613-1650) Willum Caron
 (1650-1687) Slægten Caron
 (1687-1699) Lauritz Eskildsen
 (1699-1703) Hans Jacob Søbøtker
 (1703-1704) Krongods
 (1704-1721) Dronning Louise
 (1721-1750) Dronning Sophie Magdalene
 (1750-1754) Nicolai Eigtved
 (1754-1766) Enkefru Sophie Christiane Eigtved, født Walther
 (1766-1770) Christiane Charlotte Frederikke Castell-Remlingen, gift Stolberg
 (1770-1781) Christian zu Stolberg-Stolberg
 (1781-1782) Vigilius Erichsen
 (1782-1796) Christian Vilhelm Güldencrone
 (1796-1799) Ole Hielte
 (1799-1806) Adam Mogens Holger von Lüttichau
 (1806-1823) Martinus Braëm
 (1823-1842) Johann Frederik Braëm
 (1842-1868) Aron Nathan David
 (1868-1869) Harald David
 (1869-1872) Frederik H. Block
 (1872-1879) C.C. Brøchner
 (1879-1893) Wilhelm Dinesen
 (1893-1916) Jens Kraft Dinesen
 (1916-1933) Alice Laura de la Cour, gift (1) Dinesen (2) Hougaard
 (1933-1956) Peter Hougaard
 (1956) Poul Petersen Hougaard
 (1956-1965) Franz Petersen Hougaard
 (1965-) Rungstedgård A/S

Eksterne henvisninger 
 Rungstedgaard Konferencecenters hjemmeside

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Hørsholm Kommune
Proprietærgårde
Gård
Slægten Dinesen
Hobro IK Fodbold

Hobro IK Fodbold (eller HIK Fodbold, HIK) er fodboldafdelingen i idrætsforeningen Hobro Idræts Klub fra den nordjyske by Hobro.

Historie 
Førsteholdet i fodbold blev i sæsonen 2009/10 nr. 2 i 2. division Vest og sikrede sig dermed et afgørende playoff-opgør om oprykning til 1. division. Modstanderen var B93, der blev besejret i to kampe. I sæsonen 2010/11 kunne Hobro IK derfor for første gang i klubbens historie spille i 1. Division. Den første af to kampe, blev der spillet på Østerbro Stadion. Kasper Fisker scorede til 0-1 efter godt og vel 10 min, hvorefter Mark Vestergaard gjorde det til 2-0 kort før 2. halvleg. Den 2. og sidste kamp blev spillet hjemme på Hobro Stadion overværet af 1100 tilskuere. Kampen endte sikkert 3-1. Anders Syberg scorede det første mål på et langskud efter 10 min. Eno Hald Møller udbyggede til både 2-0 og 3-1 i anden halvleg, inden B 93 reducerede sidste i anden halvleg. Dermed vandt Hobro IK 5-1 samlet og rykkede op i 1. division efter et par år i 2. division Vest.

I sæsonen 2013/2014 spillede Hobro sig op på en 2. plads i 1.division og sikrede sig dermed oprykningen sammen med Silkeborg IF, efter kun 4 år i 1. division. Hobros sæson bliver måske aldrig glemt da deres oprykning kom som måske den største overraskelse nogensinde i dansk fodbold. Det hører også med til historien at Hobro IK sæsonen forinden lige nøjagtigt havde sikrede sig overlevelse i 1. division i sidste spillerunde, hvilket jo blot gjorde oprykningen til Superligaen til en endnu større triumf.

I Hobro IK's første halvsæson overraskede klubben endnu mere. Den var af mange sportsjournalister, og eksperter spået direkte nedrykning, man snakkede sågar om Hobro overhovedet kom til at vinde en kamp i Superligaen. Disse eksperter blev dog gjort til skamme, da Hobro i deres første kamp i Superligaen vandt 2-1 over OB på Odense Stadion. To uger efter vandt Hobro på DS Arena 2-0 over Brøndby IF, og folk var nu næsten i chok, det gjorde det dog ikke bedre at de runden efter tog til Parken og vandt 3-0 over FC København.

Rekorder 
Tilskuerrekorden på DS Arena er 6596 tilskuere. Rekorden blev sat i en Superligakamp mod AaB den 16. marts 2015. Kampen vandt Hobro i øvrigt 1-0 på mål af Mads Hvilsom.

Rekorden for flest spillede kampe havde den tidligere bestyrelsesformand Steen Juulsgaard, som havde spillet 310 førsteholdskampe. Rekorden blev dog slået den 16. oktober 2016 af Mads Justesen, der opnåede 340 førsteholdskampe, inden karrieren blev indstillet i sommeren 2018.

Nuværende hold

Kilder og henvisninger

 
Etableret i 1913
Fodboldklubber i Danmarksturneringen
P.G. Lindhardt

Poul Georg Lindhardt (født 12. december 1910 i Nakskov, død 30. september 1988 i Skødstrup ved Aarhus), kendt som P.G. Lindhardt, var en dansk teolog, søn af fabrikant Georg Lindhardt og Cecilie f. Christensen.

Biografi 
Lindhardt var professor i kirke- og dogmehistorie ved Det Teologiske Fakultet ved Aarhus Universitet og var en af de de fire store Aarhus-teologer. Uddannet cand.theol. i 1934 og dr.theol. i 1939. Han modtog i 1966 Gads Fonds Pris.

P.G. Lindhardt var far til Roskilde Stifts tidligere biskop Jan Lindhardt og pastoralseminariets rektor Mogens Lindhardt, samt farfar til skuespilleren Thure Lindhardt.

Han blev Ridder af Dannebrogordenen i 1955 og Ridder af 1. grad i 1962.

Sagt af P.G. Lindhardt 
 "Familien er alles kamp mod alle."
 "Så længe ens forældre lever, vil man altid føle et slags bolværk mellem en selv og livets grænse, det kan være aldrig så spinkelt, men det giver en mærkelig følelse af tryghed. Når de er væk, rykker man selv frem i yderste linje, mørket kommer mere isnende nær."

Udgivelser 
 Konfirmationens Historie i Danmark (1936)
 Peder Hersleb (1939)
 Danmark og Reformationskoncilierne (1942)
 Bibelen og det danske Folk (1942)
 Den nordiske kirkes historie (1945/1973)
 Præsten Dines Pontoppidan (1948)
 Morten Pontoppidan (1950/ 1953)
 Vækkelser og kirkelige Retninger i Danmark (1950/1959)
 Grundtvig: An Introduction (1951)
 Det evige Liv (1953)
 En dansk sognepræst (1954)
 Fem Aalborg-Bisper (1954)
 Kirken i går og i dag (1955)
 15 Prædikener (1956)
 Den danske Kirkes Historie VII (1849-1901) (1958)
 Brevveksling mellem bisperne J. Svane og H. Stein (1958)
 Repliker (1958)
 Helvedesstrategi (1958)
 F.C. Krarups Breve til Lyder Brun (1960)
 Stat og Kirke (1960/1967)
 Biskop Chr. Ludwigs visitatsbog (1960)
 Brevveksling mellem biskopperne J. Swane og Frederik Nielsen (1962)
 Påskud og Prædikener (1963)
 Grundtvig (1964)
 Det religiøse Liv i Senmiddelalderen. Den danske Reformations Historie (1966)
 Den danske Kirkes Historie (1901-65)
 Alting og Ingenting (1966)
 Nederlagets Mænd (1968)
 Brudstykker af en postil (1968)
 Holmens Provst, Thomas Skat Rørdam (1969)

Noter

Litteratur 
 Carsten Bach-Nielsen (red.), P.G. Lindhardt 1910-2010 – Kirkehistoriker i en røverkule, Anis, 2010. .

Eksterne henvisninger 
 

Ansatte ved Aarhus Universitet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Faglitterære forfattere fra Danmark
Kirkehistorikere fra Danmark
Teologer fra Danmark
Personer fra Nakskov
Dansksprogede forfattere fra Danmark
P.G.
Danskere i 1900-tallet
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Næsby Boldklub

Næsby Boldklub er en dansk fodboldklub beliggende i forstaden Næsby ved Odense. Klubben spiller i .

Historien - kort fortalt 
Klubben blev grundlagt i 1938 og kunne således, i maj 2013, afholde 75 års jubilæum. I klubbens første år blev hjemmekampe spillet på baner af yderst tvivlsom karakter og hjemmebanen fik derfor det lidet flatterende tilnavn ’grusgraven’. I 1950 fik klubben dog adresse på Søren Eriksensvej og i 1968 kunne man indvi et nyt klubhus, der erstattede den såkaldte tyskerbarak. Siden 1984 har klubben holdt til på Stærehusvej i Odense-forstaden Kirkendrup.

Bemærkelsesværdige resultater 
I 1951 rykkede Næsby Boldklub op i serie 1. Fem år senere gik turen til fynsserien, og i 1966 befandt klubben sig i Danmarksserien.
Første gang de blå påkaldte sig national opmærksomhed var da de – i 1969 – nåede helt til ottendedelsfinalerne i den danske pokalturnering. Omtrent 14 år senere – i 1983 – sikrede Næsby sig, via 2-1 sejr over Vordingborg, oprykning til 3. Division.
I dag er Næsby et etableret divisionshold og i 2011 kom klubbens største bedrift, hvor man, i pokalturneringen, bl.a. formåede at besejre det daværende superligahold Silkeborg 4-3 i egen hule. Eventyret sluttede dog da Næsby, ligeledes i egen hule, blev besejret 5-1 af SønderjyskE.
Holdets bedste placering i 2. Division faldt i sæsonen 2011/2012, da de blå opnåede en 2.plads, kun overgået af det hedengangne FC Fyn.

Faciliteter 
Næsby Boldklub råder over en lang række topmoderne faciliteter og anses af mange for, på dette felt, at være et af de førende hold i divisionen.
Således råder klubben bl.a. over; syv baner, et fodboldlegeland, fitness-faciliteter og en stor kunstgræsbane.
Desuden er et ambitiøst byggeprojekt i støbeskeen, hvor det er meningen at det nuværende klubhus, skal forvandles til et såkaldt heldagshus. Dette vil, når det står færdigt, bl.a. indeholde en lektiecafé, et bibliotek samt et hostelafsnit med plads til ca. 40 overnattende gæster.

Ekstern kilde/henvisning 
 Næsby Boldklubs officielle hjemmeside

Fodboldklubber under DBU Fyn
Sportsklubber i Odense
Etableret i 1938
Boldklubben Søllerød-Vedbæk

Boldklubben Søllerød-Vedbæk (eller BSV) er en tidligere dansk fodboldklub fra den nordsjællandske by Trørød. BSV eksisterede i perioden 2002-2016, hvor den lukkede på grund af økonomiske komplikationer.

Boldklubben Søllerød-Vedbæk blev stiftet den 25. februar 2002 som en sammenslutning mellem Søllerød Boldklub og Vedbæk Boldklub.

I september 2011 skrev klubben under med den tidligere landsholdspiller Martin Laursen, som tiltrådte som nye cheftræner.

BSV fik op til sæsonen 2012-13 et nyt trænerteam. Den tidligere spiller i klubben Claus Larsen overtog cheftrænerrollen, efter i foråret at have været assistenttræner for tidligere Aston Villa- og AC Milan-spiller Martin Laursen. Under sig havde han Erdin Iljasovski, der også tidligere havde spillet i klubben.

Grundet slutstillinger i både 1. division og 2. division øst og vest i den foregående sæson var det nu nødvendigt, at et 2. division øst-hold skulle spille i vestrækken, da der var 17 hold i øst og kun 15 i vest. Det blev BSV, der skulle spille i 2. division vest i den sæson.

I november 2014 trådte den tidligere professionelle spiller Peter Madsen til som cheftræner, efter at Claus Larsen trak sig som træner.

BSV blev lukket ned i sommeren 2016. Det nye BSV hedder "Bsv af 2016" og holder stadig til på Rundforbi Stadion i Nærum og Vedbæk Stadion i Trørød-bydelen Vedbæk.

Klubben går i dag under navnet FC Rudersdal.

Referencer

Ekstern kilde/henvisning 
 BSVs officielle hjemmeside 
 http://rudersdal.lokalavisen.dk/bsv-lukker-og-slukker-/20160621/artikler/706239949/1036 

Fodboldklubber under DBU Sjælland
Sport i Hørsholm
Etableret i 2002
Arnold

Arnold er et drengenavn, der stammer fra tysk og betyder "ørn – magt". Ifølge Danmarks Statistik bærer lidt mere end 500 danskere navnet.

Navnet anvendes også som efternavn.

Kendte personer med navnet

Fornavn 
 St. Arnold, navn på flere katolske helgener.
 Arnold (biskop i Roskilde) – en biskop fra Roskilde 
 Arnold Busck, dansk boghandler – flere boghandlervirksomheder er opkaldt efter denne.
 Arnold Krog, dansk arkitekt og maler.
 Arnold Mærsk Mc-Kinney Møller, dansk skibsreder.
 Arnold Peter Møller, dansk grosserer og skibsreder (kendt som A.P. Møller).
 Arnold Newman, amerikansk fotograf.
 Arnold Palmer, amerikansk golfspiller.
 Arnold Poulsen, dansk civilingeniør.
 Arnold Schwarzenegger, amerikansk skuespiller og guvernør, tilflyttet fra Østrig.
 Arnold Schönberg, østrigsk komponist.

Efternavn 
 Benedict Arnold, amerikansk general.
 Elisabeth Arnold, dansk folketingspolitiker.
 Malcolm Arnold, engelsk komponist.
 Robert Arnold, dansk revyforfatter.
 Thomas Arnold, engelsk pædagog.

Navnet anvendt i fiktion 
 Arnold er navnet på Mads Skjerns højre hånd i Matador.
 Kevin Arnold er navnet på hovedpersonen i tv-serien Mine glade 60'ere.
"Arnold Layne" er Pink Floyds første sinleudgivelse?

Andre anvendelser 
 Arnold er fællesbetegnelsen for en række priser, der årligt uddeles blandt danske reklamefilm.
 Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck er et dansk forlag.

Drengenavne
Kyssegurami

Kyssegurami (Engelsk: Kissers; Kissing Gouramis. Latin: Helostoma temminckii ) er en fisk, der lever i Sydøstasien. Den bliver i Danmark brugt som akvariefisk.

Sidste del af dens latinske navn helostoma temminckii skyldes, at den er opkaldt efter den nederlandske zoolog Coenraad Jacob Temminck.

Akvariedyr
Pigfinnefisk
Kapitalpension

En kapitalpension er en pensionsordning, hvor det opsparede beløb udbetales på én gang ved udløb. Siden 2013 har det ikke været muligt at oprette nye kapitalpensioner eller at indbetale til eksisterende aftaler.

Kapitalpension og ratepension udgjorde tidligere de to dominerende private pensionsordninger som supplement til den statslige folkepension.

Kapitalpension skal senest udbetales 20 år efter man er gået på pension.

Kapitalpensioner kunne oprettes af alle over 18 år, der ikke var fyldt 60 år.

Siden 1. januar 2013 er det ikke længere muligt at oprette eller indbetale til kapitalpension. Ordningen blev erstattet af aldersopsparing, hvor grænserne for indbetaling er væsentligt lavere.

Ved udløb skal der betales en afgift til staten på 40%. 
I 2007 var det muligt at indbetale 43.100 kr på sin kapitalpension. Det var et krav at indbetalingerne på en kapitalpension skulle kunne indeholdes i den personlige indkomst.

Ved ophævelse af kapitalpensionen inden 60 år, skal der betales en afgift til staten på 60% plus omkostninger til pensionsselskab/forsikringsselskab/pengeinstitut. 
Hvis du bliver invalid inden du fylder 60 år, kan du få din kapitalpension udbetalt mod den normale afgift på 40%.

Se også 
Aldersopsparing

Referencer 

Pension i Danmark
Ratepension

En livsbetinget livsforsikring i rater (ratepension) er en pensionsopsparing, som udbetales i rater over mindst 10 år, hvor sidste udbetaling skal senest ske 30 år efter den opnåede pensionsudbetalingsalder. De løbende udbetalinger beskattes som personlig indkomst.

Fradrag 
En privat ratepension er fuldt fradragsberettiget, hvorfor der maksimalt kan opnås en fradragsværdi på 52.07% ekslusive arbejdsmarkedsbidrag. Indbetales der til pensionen via en arbejdsgiver, vil denne have bortseelsesret, og det indbetalte beløb vil således ikke indgå i medarbejderens skattepligtige indkomstgrundlag.

Dispositioner 
Udbetales ratepensionen før den opnåede pensionsudbetalingsalder, skal der betales 60% i statsafgift af værdien. Desuden tager pensionsselskaber og pengeinstitutter ofte et gebyr for at opgøre og udbetale pensionen i utide. 

Er man nået pensionsudbetalingsalderen men ønsker den udbetalt på én gang som en sum, skal der ligeledes betales 60% i statsafgift.

Dødsfald 
Ratepensionen er sikret ved dødsfald i hele opsparings- og udbetalingsperioden. Er de begunstigede forsikringstagers ægtefælle, børn eller stedbørn under 24 år, samlever med fælles bopæl med forsikringstager i mindst to år forud for dødsfaldet, kan de vælge at få udbetalt ratepensionen løbende mod personlig indkomstskat. Her skal der ikke betales boafgift. 

Er de begunstiget alle andre end ovenstående, kapitaliseres resten af ratepensionen til en sum mod 40% i statsafgift plus boafgift. Førnævnte personer har ligeledes mulighed for dette, men så skal der betales boafgift. Sidstnævnte gælder dog ikke ægtefæller.
Pension
Mørkelvere (Warhammer)

Mørkelvere (Dark Elves) er en race i Warhammer-universet, der både besidder fart, styrke og beherskelsen af mørk magi. De lever i den Nye Verden i landet kendt som Naggaroth.

Mørkeelverne eller Druchii, som de kalder sig selv, blev forvist fra den magiske ø Ulthuan for 5000 år siden af deres højelverbrødre. Malekith, søn af den første "Phønix-konge" er nu konge over denne race, imens hans moder Morathi er den eneste kvindelige monark, selvom de højt ærede "Hag Queens" også er høje medlemmer af hierarkiet.

Druchiierne tilbeder nu moderens gud Khaine med den blodige hånd, og levende ofringer sker døgnet rundt i de seks Druchii-byer: 
Karond Kar, modløshedens tårn, dyremestrenes by 
Har Ganethe, bødlernes by
Clar Karond, dommedagstårnets by til de frygtede 'Cold One'-ryttere, 
Hag Graef, den Sorte Spids, by til sørøverne
Ghrond Nordtårnet Khaela Mensha Khaines, kultens by
Naggarond kuldens Tårn by til Malekith (Haksekongen af Naggaroth).

Rollespil
Fiktive racer
Warhammer-universet
fi:Warhammer-universumi#Dark_Elves
Europæisk lærk

 
Europæisk lærk (Larix decidua) er et op til 40 m højt nåletræ med en opret og slank vækst. Det er i Danmark plantet over hele landet, især i skove.

Beskrivelse 
Europæisk lærk er et stort, løvfældende nåletræ med en opret, slank, men i alderdommen mere kuplet og uregelmæssig vækst. Barken er først bleggul til høfarvet med fine riller fra nålefæsterne. Senere bliver den grågul og sprækker op i langsgående revner. Til sidst er den rødbrun og furet på langs med dybe revner, som adskilles af afskallende barkkamme. grenene er kransstillede og kraftige (dog slet ikke som hos japansk lærk). Gamle grene er overhængende og har eventuelt en opbuet spids. Sidegrenene er tynde og hængende.

Knopperne er spredte. På etårsskud sidder de lysegrønne nåle enkeltvis, mens de på ældre skud dannes på knudeformede dværgskud, som bærer bundter af nåle. Nålene farves gule før løvfald. Blomstringen sker før eller lige i begyndelsen af løvspringet. De hunlige blomster er samlet i rødlige, oprette stande, mens de hanlige er grønlige og hængende. Hunblomsterne bliver senere til oprette kogler med tæt tilsiddende kogleskæl. Frøene er vingede og spiredygtige i Danmark.

Rodnettet består af en eller flere kraftige, dybtgående hovedrødder. Finrødderne ligger højt i jorden og danner mycorrhiza med flere svampe, heriblandt lærkens rørhat.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 x 15 m (45 x 25 cm/år).

Voksested 
Europæisk lærk forekommer over et stort område, der følger de højeste bjerge i Europa: Fra Tatrabjergene i det sydlige Polen over Karpaterne i Østeuropa til Alperne, Appenninerne og Pyrenæerne i Sydeuropa.

I Dolomitterne findes den ved skovgrænsen i samfund med bl.a. bjergfyr, cembrafyr, grønel, hvid foldblad, rustbladet alperose, stendafne og vårensian på veldrænet bund.

Sygdomme 
Europæisk lærk angribes af en svampesygdom, lærkekræft, som forringer veddets kvalitet. Derfor dyrkes træet ikke erhvervsmæssigt i Danmark.

Billeder

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet  

 Billeder (europæisk lærk)

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Haveplanter
Tømmertræer
Nåletræer
Planter i Danmark
Lærk (planteslægt)
Fysioterapi

Fysioterapi udføres af fysioterapeuter og er en behandling af bevægeapparatet, altså kroppens muskler og led, hvorved man kan genoptræne tabt funktion og få et bedre fysisk velvære.
Fysioterapeuter behandler fysiske skader og skavanker i kroppens muskulatur, men også patienter med ryg og nerveskader kan behandles med fysioterapi.

Behandlende fysioterapi går ud på at helbrede eller begrænse omfanget af fysiske skader og skavanker. Behandlingen kan bestå i både manuelle teknikker, der kan øge bevægelse, lindrer smerterne og accelerere rehabiliteringen, men behandlingen vil altid have et større eller mindre element af trænings baseret terapi, da der er størst evidens for at netop det har effekt, på længere sigt. Trænings baseret terapi kan bestå af styrketræning, balancetræning, mobilitetstræning og mange andre træningsformer. Behandlingen kan være rettet mod et enkelt led eller være optræning af lungefunktion, rygmuskulatur m.v.

Smertedæmpende behandling kan, udover manuelt behandling, bestå i forskellige elektriske behandlinger, fx med ultralyd, eller af afspænding og øvelser. Herudover råder fysioterapeuten over andre terapiformer som fx bassin behandlinger og varme- og kuldeterapi. Massage er med tiden blevet et forældet redskab ift smerte behandling, da der ikke er evidens for en længerevarende effekt ved massage, derfor er det kun relevant i ganske få tilfælde. 

Funktionel træning er en træningsform som både anvendes inden for fysioterapeutisk genoptræning og som selvstændig træningsform.
Massage er kun et supplement, der kan indgå i fysioterapi hvis der er relevant. 

Fysiologi