kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marianne Høst

Marianne Høst (Marianne Mathea Høst, født 3. juni 1865 i Thisted - død 14. november 1943 ved Saunte) var en dansk porcelænsmaler, tegner og maler.

Begravet på Vestre Kirkegård, København

Biografi 
Marianne Høst er i dag antagelig bedst kendt for sine unikaværker, herunder dekorerede vaser, som hun udførte i sin mangeårige ansættelse på Den Kongelige Porcelainsfabrik. Her blev hun én af Arnold Krogs tidligste medarbejdere ved underglasurmaleriet. I 1897 blev hun valgt til at tegne en porcelænsplatte, der skulle sælges til fordel for en kommende Kvindernes Bygning i København. Platten blev udført i 1200 eksemplarer og var udsolgt ved årets udgang.

Hun arbejdede livet igennem med oliemaleri, med motiver som landskaber, prospekter og interiører. Desuden har hun udført tegninger til gobeliner, som for eksempel Hvid Paafugl, 1905, som blev vævet af Dagmar Olrik, og tegninger som forlæg til broderier. Hun udførte tegninger og vignetter til bøger og tegnede bogbind, herunder P. Fr. Rist: Pagebreve, 1898 og P. Mariager: Antikke Fortællinger, 1909.

I 1920 deltog hun i Kvindelige Kunstneres Retrospektive Udstilling i Den Frie Udstillings Bygning med seks katalognumre, herunder nr. 287 Brændesamlerske, oliemaleri, og nr. 288 Hvid Paafugl, udført i Gobelin af Dagmar Olrik. Desuden viste hun nr. 290 Vase med høstende Kvinder i porcelæn samt eksempler på bogbind, illustrationer og vignetter.

Uddannelse 

 1883 Tegne- og Kunstindustriskolen for kvinder
 Marie Luplau og Emilie Mundts Tegne- og Maleskole
 Fra 1885 på Den Kongelige Porcelainsfabrik
 1890-1893 Kunstakademiet hos professor Viggo Johansen

Rejser og udlandsophold 

 1904 Spanien
 Tyskland (Meissen)
 Formentlig 1908-1910 Norditalien

Stillinger og hverv 

 1885-1904 Maler ved Den Kongelige Porcelainsfabrik
 Omkring 1909 Porcelænsfabrikken i Meissen

Stipendier og udmærkelser 

 1904 Akademiet

Udstillinger 

 1900 Landsudstillingen, Århus
 1901 Gæst på Den Frie Udstilling 

 1903-1918 Charlottenborgs Forårsudstilling
 1904-1905 og 1911-1915 Kunstnernes Efterårsudstilling
 1910 Dänische Ausstellung, Kunstgewerbemuseum Berlin
 1920 Kvindelige Kunstneres Retrospektive Udstilling, København 1920

Værker i offentlig eje 
Repræsenteret på Designmuseum Danmark

Kilder 
 Marianne Høst af Vera Rasmussen i 
 Historien om Kvindernes Bygning 1896-1936-1986. Udgivet af Kvindernes Bygning 1986. Red. Tove Koed og Edith Kjærsgaard. 
 Astrid Holm & Co af Hanne Abildgaard, forskningsbaseret tekst i katalog til udstillingen på Øregaard Museum 2019. 
 Fra vision til virkelighed - Kvindernes Bygning 125 år. Red. Annemarie Balle. Udgivet af Kvindernes Bygning på forlaget Himmerland 2020.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Kvindelige kunstnere fra Danmark
Malere fra Danmark
Personer fra Thisted
Klasika Primavera 2021

Klasika Primavera 2021 er den 66. udgave af det spanske cykelløb Klasika Primavera. Det bliver kørt i Baskerlandet den 11. april 2021 med start og mål i Amorebieta-Etxano i provinsen Vizcaya. Løbet er en del af UCI Europe Tour 2021. Den oprindelige 66. udgave blev i 2020 aflyst på grund af arrangørerne ikke kunne finde nok frivillige hjælpere.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

2021
UCI Europe Tour 2021
Den Faste Domstol for Mellemfolkelig Retspleje

Den Faste Domstol for Mellemfolkelig Retspleje ( ), også omtalt som Den Permanente Internationale Domstol eller Verdensdomstolen, var en International Domstol oprettet af Folkeforbundet i 1920 og som kom til at virke fra 1922. Domstolen nåede at træffe afgørelse i 29 sager og afgive vejledende tilkendegivelser om 27 forhold. Domstolen fungerede ikke efter 1940, hvor Nederlandene blev besat. Domstolen blev endelig opløst i 1946 og funktionerne blev videreført af Den Internationale Domstol under De Forenede Nationer.

I Danmark er domstolen primært kendt for sin afgørelse af 5. april 1933 i sagerne om Østgrønlands juridiske status.

Danske Dommere 

 Didrik Galtrup Gjedde Nyholm var en dansk jurist, der bl.a. i en årrække havde virket ved de blandede domstole i Ægypten og fra 1909-1921 havde været formand for Kairo-tribunalets handelsafdeling, vicepræsident for tribunalet i 1916 og formand fra 1920. I 1922 blev han udpeget som dommer ved Den Faste Domstol for Mellemfolkelig Retspleje og virkede her som dommer i hele valgperioden frem til 1931. 

 Herluf Zahle var en dansk jurist og diplomat, der bl.a. havde været formand for Folkeforbundets delegeretforsamling i 1928-1929. I de to sager fra 1931 og 1932 om Østgrønlands juridiske status, blev han udnævnt som Danmarks repræsentant i dommerpanelet, en såkaldt ad hoc dommer.

Domstolens præsidenter

Se også 
 Folkeforbundet
 Den faste Voldgiftsret
 Den Internationale Domstol

Referencer

Litteratur og henvisninger 

 

 

 

 

Folkeret
Internationale domstole
Folkeforbundet
Etableret i 1922
Haag
Vadsby

Vadsby er en lille by på Sjælland som ligger i Høje-Taastrup Kommune. Vadsby ligger mellem Soderup og Lille Vasby. Gennem Vadsby løber Vadsby Å.

Historie 

Navnet Vadsby henviser til Vadsby Å, da Vads betyder vad eller vadested. Vadsby betyder således byen ved vadestedet.

Der har boet mennesker ved Vadsby Å siden stenalderen.

I bronzealderen var der mange gravhøje på markerne omkring Vadsby. I dag er der kun Kohøj tilbage.

I 1680 var der otte gårde i Vadsby. I dag består byen af gårde, enfamilieshuse og erhvervsejendomme.

Genforeningsstenen 

Lidt udenfor Vadsby ved Vadsbylund finder man genforeningsstenen. Stenen blev afsløret den 25. juli 1925. Ved afsløringen blev der hold taler af grosserer Marboe og lærer Hernø. Lærer Hernø havde været primusmotor i rejsningen af stenen og er også forfatteren bag inskriptionen. På stenen står der:

”1864-1920

MAATTE ALTID DETTE MINDE

DANMARK FRIT OG UDELT FINDE"

Galleri

Eksterne henvisninger 
https://sn.dk/Taastrup/Lokalhistorie-Byen-ved-vadestedet/artikel/552684

https://hojetaastrup.dk/historie/vadsby-landsby.html

https://graenseforeningen.dk/om-graenselandet/genforeningssten/vadsby

Byer i Høje-Taastrup Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Rokua Nationalpark

Rokua Nationalpark () er en UNESCO-global geopark og nationalpark i regionen Norra Österbotten i Finland. Parken har et areal på 8,8 km².

Beliggenhed 
Nationalparken ligger på den sydlige side af Rokuanvaarabakken, hvor gamle fyrreskove vokser i deres naturlige tilstand. Parken ligger inden for kommunerne Vaala, Muhos og Utajärvi og imellem byerne Oulu og Kajaani .

Geologi 
Grundlaget for det baltiske skjold samt kvartnære landskabsformer ses i parken. Blandt de glaciale landskabsformer, der findes i parken, er: 

 Drumlins
 Åse
 Moræneknolde
 Dødishuller
 Randmoræner

Den post-glaciale udvikling har efterladt berme, kløfter, klitter og tørvemoser i parkområdet.

Syvyydenkaivo 
Syvyydenkaivo, " Dybdernes kilde", er det dybeste dødishul i Finland, med en målt dybde på mere end 50 meter.

Kilder og henvisninger 

 
 Rokua National Park
 Rokua Geopark

Nationalparker i Finland
Norra Österbotten
IUCN Kategori II
Kärsämäki

Kärsämäki er en finsk kommune, der ligger i provinsen Oulu og er en del af regionen Norra Österbotten. Kommunen har en befolkning på 2.579 (31. juli 2020) og dækker et areal på 700,91 km² hvoraf 6,06 km² er vand er vand. Befolkningstætheden er 3,71 indbygger pr. km². Nabokommunerne er Haapajärvi, Haapavesi, Pyhäjärvi, Pyhäntä og Siikalatva.

Navnet Kärsämäki betyder bogstaveligt talt "snudebakken". Kommunen er ensproget finsk.

Natur 
Jordbunden er hovedsagelig moræneaflejringer. Over 60% af arealet er sump. Store sumpe er Kärsämäenneva, Lauttaneva, Onkineva og Vellihonganneva.

Pyhäjoki-floden løber gennem kommunen.

Landsbyer 

 Venetpalo
 Kirkonkylä
 Miiluranta
 Ojalehto
 Alajoki
 Porkkala
 Rannankylä
 Saviselkä
 Sydänmaankylä
 Venetpalo
 Pyrrönperä

Kilder og henvisninger 

 
  

Kommuner i Norra Österbotten
Frövi

Frövi er et byområde i den sydøstlige del af Lindesbergs kommun i Örebro län i Sverige.

Bynavnet 
En gammel tolkning af navnet er at det skulle betyde gudinden Frejas vi (helligsted). Derfor hedder Frövis idrætsplads Fröjevi.

I 1923 blev navnet genfortolket af bynavnsforskeren Jöran Sahlgren, som ikke anså at -vi skulle betyde "helligt sted". Sahlgren mente at -vi skulle komme af viþi (skov). Eftersom bynavnet blev skrevet j Ffrødehwi i 1457 kunne forleddet ikke komme af Fröja (Freja) men derimod et oldsvensk ord frödh "stærkt voksende" (altså en frodigt voksende skov). Alternativt skulle frödh kunne komme af et å- eller bæknavn som minder om det norske dialektord fraud. Frövi ligger ved en å, som skulle kunne have haft et navn som betød "den fradgiga". I 2001 blev det som alternativ foreslået at navnet kunne komme af det oldsvenske frødhe (frugtbarhed). Da skulle navnet kunne have betydet "frugtbarhedshelligdommen".

Historie

Jernbaneknudepunkt 

I januar 1857 blev Frövi station et jernbaneknudepunkt da Frövi-Ludvika Järnväg begyndte at køre mellem Frövi og Ludvika. Den nuværende stationsbygning blev opført i 1874. Inden da lå der et lille stationshus som stod færdigt i 1858 og var en lav, enetages teglbygning. Lige overfor står Frövi Hotell, en bygning som stammer fra omkring år 1900. Hotellet var for sin tid et meget typisk såkaldt jernbanehotel.

Administrative tilhørligheder 
Frövi var en by i Näsby socken og indgik efter kommunalreformen i 1862 i Näsby landskommun. Den 19. november 1914 blev Frövi municipalsamhälle indrettet til byen i landskommunen. I 1955 blev landskommunen omdannet sammen med municipalsamhället til Frövi köping. I 1971 blev köpingen en del af Lindesbergs kommun.

Frem til 1899 indgik Frövi i Fellingsbro tingslag, derefter til 1951 i Lindes domsagas tingslag og så til 1971 i Lindes och Nora domsagas tingslag. Fra 1971 til 2005 indgik byen i Lindesbergs domsaga, og siden 2005 i Örebro domsaga.

Bebyggelsen 
I det centrale Frövi nær ældreboligerne Tallen, lod foreningen "Positiva Frövi" i 2011 rejse en runesten. Inskriptionen lyder "Positiva Frövi lät resa denna sten åt - Frövi 2011. Här skall redliga människor leva - och i alla sina dagar njuta sin lycka. Staff ristade". Teksten er udført i guld og rød.

Forbindelser 
Frövi er stadigvæk et vigtigt trafikknudepunkt, og fra Frövi er der forbindelse til Örebro i syd, Arboga i øst med bus samt Fagersta og Borlänge i nord. Godsstrækningen gennem Bergslagen samt Bergslagsbanen går gennem Frövi.

Erhvervsliv 
Billerud Korsnäs Frövi er den største arbejdsgiver i Frövi, hvilket også er seværdighederne med et papirværksmuseum. I byen ligger også Näsby kyrka, sognekirken i Näsby socken.

Arrangementer 
Frövi har egen rockfestival med navnet Rockviken, som siden 2013 arrangeres årligt. Den afholdes på Prästryggens camping og festivalområde, som ligger langs med søen Väringen.

Billeder

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Lindesbergs kommun
Vuelta Asturias 2021

Vuelta Asturias 2021 var den 63. udgave af det spanske etapeløb Vuelta a Asturias. Cykelløbets tre etaper havde en samlet distance på 510 km, og blev kørt i Asturien fra 30. april til 2. maj 2021 med start i Oviedo og mål på toppen af Monte Naranco. 15 hold stillede til start. Løbet var en del af UCI Europe Tour 2021. Den oprindelige 63. udgave blev i 2020 aflyst på grund af coronaviruspandemien.

Colombianske Nairo Quintana fra  vandt løbet samlet for anden gang i karrieren

Etaperne

1. etape

2. etape

3. etape

Resultater

Samlede stilling

Pointkonkurrencen

Bjergkonkurrencen

Holdkonkurrencen

Hold og ryttere

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 

2021
UCI Europe Tour 2021
Olav den Helliges hjelm og sporer

Olav den Helliges hjelm og sporer er de ældste bevarede krigstrofæer, der er blevet tagert af Sverige. De blev plyndret i 1564 under Den Nordiske Syvårskrig fra Trondheim af Claude Collart, der var officer under Erik 14. af Sverige.

Historie 
Angiveligt skulle det være et relikvie fra Olav den Helliges egen tid (1000-tallet), men er blevet dateret til de sidste 25 år af 1400-tallet. Hjelmen, en såkaldt salade, blev sandsynligvis fremstillet i Flandern eller i det sydlige Tyskland. Man antager at sporerne er blevet fremstillet i Danmark.

Deres tidlige historie er ukendt, men Bengt Thordeman, der senere blev leder af Riksantikvarieämbetet, mente at de blev opbevaret i Nidarosdomen (hvor Olav den Hellige ligger begravet), indtil reformationen. Efter dette har de sandsynligvis været opbevaret på Steinvikholm Slot, hvor soldater under Collarts befaling plyndrede dem i 1564.

Da genstandene kom til Stockholm blev de doneret til byens primære kirke, Storkyrkan. I 1660'erne blev de illustreret i Suecia antiqua et hodierna, der var den primære propagandaudgivelse under Den svenske stormagtstid. Der blev kun illustreret ganske få genstande i bogen, der primært havde billeder af byer og bygninger. I 1866 blev hjelm og sporer placeret på Historiska museet.

Referencer 

Kamphjelme
Norges historie
Sveriges historie
Den Nordiske Syvårskrig
Bertram Bisgaard

Bertram Bisgaard (født 3. april 2006) er en dansk skuespiller.

Bertram Bisgaard spillede hovedrollen som Jonas i DR Ultras første sæson af serien "Skyldig" (2019), rollen som Lukas i anden sæson af DR's Vennerne og det grønne lys (2021) og rollen som Tom i DR3s serie Far (2021).

Bertram Bisgaard spiller desuden hovedrollen som Henry i Ole Bornedals film Skyggen i mit øje, der handler om bombningen af Den Franske Skole under 2. verdenskrig.

Filmografi

Film 
 Skyggen i mit øje (2021) – Henry

Tv-serier 
 Skyldig (2019) – Jonas Rasmussen
 Vennerne og det grønne lys (2021) - Lukas
 Far (2021) - Tom

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
G-44

G-44 er en fodboldklub fra den vestgrønlandske by Qeqertarsuaq på Diskoøen. 

Klubben blev stiftet 17. september 1944. Holdet spiller både udendørs fodbold og futsal. I 2009 og 2011 vandt G-44 det grønlandske mesterskab i udendørs fodbold.

G-44's hjemmebane er spektakulært placeret få meter fra vandkanten i diskobugten, hvor store isbjerge flyder forbi.

Referencer 

Fodbold i Grønland
Etableret i 1944
Fodboldklubber i Grønland
Kirsten Gram-Hanssen

Kirsten Gram-Hanssen (født 20. juli 1964) er professor ved Institut for Byggeri, By og Miljø (BUILD) ved Aalborg Universitet i København. Kirsten Gram-Hanssen er uddannet civilingeniør-samfundsfag ved Danmarks Tekniske Universitet (DTU) i 1991 og fik i 1996 sin Ph.d. tildelt, ligeledes ved DTU, Institut for samfundsfag.

Karriere 
Hun forsker i boliger, hverdagsliv og forbrug særligt ud fra et klima og energi perspektiv. Hendes forskning undersøger forskelle i husstandes forbrugspraksis og forklarer disse forskelle inden for et praksisteoretisk perspektiv, der lægger vægt på betydningen af rutiner og tekniske infrastrukturer. Hendes forskning dokumenterer, at den sociale organisering af vores hverdagsliv betyder mindst lige så meget for boligers energiforbrug som bygningers og apparaters tekniske energieffektivitet. Hun forsker desuden i, hvordan nye teknologier såsom private solcelleanlæg og smart styring af lys og varme påvirker hverdagsliv og energiforbrug.

Hun har været gæsteforsker ved flere udenlandske universiteter, blandt andet Oxford University i 2017, og hovedtaler ved flere internationale konferencer. Hun har bidraget som evaluator for britiske, svenske og norske forskningsråd, samt som EU-ekspert i evaluering af PF7 og ERC projekter. Desuden er hun ”Member of European Research Council (ERC) identification committee”. 

Kirsten Gram-Hanssen har ledet flere store forskningsprojekter og har bl.a. modtaget et ERC Advanced Grant på 2,11 mio. Euro, til projektet ”eCAPE: New energy consumer roles and smart technologies – actors, practices and equality”. Projektet startede i 2018 og løber 5 år frem.

Publikationer 
Kirsten Gram-Hanssen har udgivet over 200 publikationer og er citeret mange gange. Udvalgte ses nedenfor:

 Gram-Hanssen, K., Christensen, T. H., do Carmo, C., & Madsen, L. V. (2020). Sequence of practices in personal and societal rhythms – Showering as a case. Time and Society, 29(1), 256-281. 
 Gram-Hanssen, K, Georg, S, Christiansen, E & Heiselberg, P 2018, 'What next for energy-related building regulations? the occupancy phase', Building Re-search and Information, bind 46, nr. 7, s. 790-803.
 Gram-Hanssen, K & Darby, SSJ (2018), “Home is where the smart is”? Evaluating smart home research and approaches against the concept of home. Energy Re-search and Social Science, 37, s. 94-101

Referencer 

 
Ansatte ved Aalborg Universitet
Alumni fra Danmarks Tekniske Universitet
Professorer fra Aalborg Universitet
Bjergsøen Ritsa

Bjergsøen Ritsa ligger i Abkhasien og er en vigtig turistattraktion. Den er 116 meter dyb, omkredsen er 4,29 kilometer og højden over havets overflade er 950 meter.

Allerede i 1930'erne begyndte den sovjetiske turisme, og det blev en af de meste populære destinationer i Kaukasus. USSR’s ledere fra Stalin til Gorbatjov samlede kræfter oven på arbejdet med at styre det sovjetiske imperium i en datja ved bredden.

Referencer 

Kaukasus' geografi
Georgiens geografi
Smalsporsbanen Antonivka – Saritjne

Smalsporsbanen mellem Antonivka – Saritjne er en jernbanestrækning i Ukraine. Med sine 106 kilometer er det den længste smalsporsbane i Europa. De to byer, som banen forbinder, ligger i det nordvestlige Ukraine. Rejsen med smalsporsbanen i én retning varer fire timer. Sporvidden er 75 centimeter. Strækningen blev anlagt i 1895. Oprindeligt blev banen brugt til at fragte tømmer.

Ruten fører gennem Prypjat-sumpene – Europas største vådområde, der strækker sig næsten hundredetusinde kvadratkilometer fra hviderussiske Brest i vest og ned mod Ukraines hovedstad Kyiv i øst.

Referencer 

Jernbanestrækninger
Rydbergkonstanten

Rydbergkonstanten (symbol  for tunge atomer eller  for hydrogen) er i spektroskopi en fysisk konstant knyttet til et atoms elektromagnetiske spektrum. Konstanten anvendes i  rydbergformlen, som kan anvendes til at forudsige bølgelængder der udsendes fra hydrogen, H. Rydbergkonstanten er: 10.973.731,568508 m-1

Rydbergkonstanten er opkaldt efter den svenske fysiker Johannes Rydberg.

Fysiske konstanter
Elektromagnetisk spektrum
Maria Wiik

Maria Catharina Wiik (født 3. august 1853 i Helsinki; død 19. juni 1928 i Helsinki), var en finsk maler, der var virksom i Finland og Frankrig. Hun arbejdede i en realistisk stil og gjorde sig kendt som en produktiv portrætmaler.

Efter endt skole studerede Maria Wiik i et år tegning hos den finlandssvenske maler Adolf von Becker (1831-1909), før hun 1874 blev indskrevet som studerende på den finske kunstforenings skole. 1874-75 malede hun under ledelse af Severin Falkman (1831-89).
Efteråret 1875 foretog Maria Wiik sin første studietur til Paris, hvor hun begyndte at studere hos Tony Robert-Fleury på den private kunstskole Académie Julian.

Som et resultat af Maria Wiiks studier og arbejde i Paris blev hendes stil tydeligt præget af fransk realisme. Det mest almindelige motiv i hendes kunst er personstudier, men hun arbejdede også med stilleben, genrebilleder og landskabsmalerier.
Højdepunktet i hendes kunst kom i 1880'erne. Hun blev en af Finlands mest efterspurgte portrætmalere med mange opgaver fra bestyrelser for universiteter, virksomheder og foreninger. Hun portrætterede blandt andet publicisten Berndt Otto Schauman, forfatteren Zacharias Topelius, sangeren Ida Basilier-Magelsen og professoren Viktor Ferdinand Brotherus.

Hun er repræsenteret med et stort antal skitser, tegninger og malerier på det finske Nationalgalleri Ateneum i Helsinki.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 Maria Wiik hos Uppslagsverket.fi, Uppslagsverket Finland
 Maria Wiik hos Biografisk leksikon for Finland (BLF)
 Om Maria Wiik side 61-116 i Helena Westermarck (sv) (1857–1938): Tre konstnärinnor : Fanny Churberg, Maria Wiik och Sigrid af Forselles, 1937. Fra Runeberg.org
 Om Maria Wiik side 278 i kataloget 1880-erne i nordisk maleri, Statens Museum for Kunst København, marts-maj 1986. – Af Bengt von Bonsdorff (sv), finsk kunsthistoriker
 Maria Katarina Wiik hos Salmonsen af Axel Holck



Malere fra Finland
Portrætmalere
Personer fra Helsinki
Skadovsk rajon

Skadovsk rajon (, ) er en af 5 rajoner i Kherson oblast i Ukraine. Skadovsk rajon ligger mod syd ud til Sortehavet, nærmere betegnet ved bugterne Tendra, Dzarylhatj (ud for havnebyen Skadovsk) og Karkinitsky. Den sidstnævnte bugt udgør adskillelsen mellem Ukraine og den nordvestlige del af Krim-halvøen.

Efter Ukraines administrative reform fra juli 2020 er den tidligere Skadovsk rajon med centrum i Skadovsk udvidet med byerne Hola Prystan og Kalantjak samt nogle mindre byer og landdistrikter, sådan at det samlede befolkningstal for Skadovsk rajon er nået op på 127.000.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Kherson oblast
Rajoner i Ukraine
Ella Solgaard

Ella Solgaard er en dansk skuespiller.

Filmografi

Film 
 Sorgenfri (2016) - Maj
 QEDA (2017)	Yin, Fang Rungs datter
 Dronningen (2019)	Sara

TV-serier 
 Bedre skilt end aldrig (2016)	Alma
 Stikker (2020)	Ida

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Etymologisk ordbog

En etymologisk ordbog er en ordbog der angiver et opslagsords herkomst, dvs. etymologien.

Visse etymologiske ordbøger fokuserer på bestemte ordklasser for eksempel personnavne, fornavne, efternavne eller stednavne.

For engelsk skabte Walter Skeat den første etymologiske ordbog i 1882.
Den er genoptrykt.

En tidlig dansk etymologisk ordbog er Dansk Etymologisk Ordbog af Edwin Jessen udgivet af Gyldendalske Boghandel i 1893.
Den er skannet og digital tilgængelig på Projekt Runeberg.
Senere udgav Gyldendals  en anden etymologisk ordbog under samme navn, Dansk etymologisk ordbog,  af Niels Åge Nielsen, og den er kommet i flere oplag.
Politikens Etymologisk Ordbog. Danske ords historie af Jan Katlev er fra 2000.

Mere generelle danske ordboger kan også have etymologisk information. Det gælder Ordbog over det Danske Sprog og  Den Danske Ordbog.
For Politikens Nudansk Ordbog har, f.eks. 13. udgave etymologisk information, 
mens 1. udgave af Politikens Store Ny Nudansk Ordbog generelt set ikke har.

Henvisninger 

Ordbog
Facade Architecture (programmering)

Facade Architecture eller facade arkitektur er en abstrakt form for arkitektur, der i Softwareudvikling oftest misforståes som værende en system arkitektur, fremfor et design mønster.

Fremfor at være en direkte arkitektonisk løsning, ses det mere som værende en sammensætning af forskellige Design patterns.

Af disse design patterns benyttes primært Facade Pattern som en del af den arkitektoniske løsning.
Software
Johan 2. af Jerusalem

Johan 2. af Jerusalem (1259 eller ca. 1267 – 20. maj 1285 i Nicosia) var den ældste søn af Hugo 3. af Cypern og Isabella af Ibelin. Han efterfulgte sin far som konge af Cypern (som Johan 1.) den 24. marts og blev kronet i Hagia Sophia Katedralen (i dag Selimiye Moskeen) i Nicosia den 11. maj 1284. Hans arveret som konge af Jerusalem blev bestredet af Karl 1. af Sicilien, som også havde bekæmpet hans fars arveret. Johan døde den 20. maj det efterfølgende år uden at have giftet sig og efterladt sig børn. Han blev begravet i Skt. Demetrius kirken eller ifølge andre i Hagia Sophia Katedralen i Nicosia. Ifølge nogle forfattere blev han forgiftet af sine brødre, hvoraf den ene, Henrik 2., efterfulgte ham i Cypern og Jerusalem.

Konger af Jerusalem
Tjek fødselsår
Carlos Rodríguez

Carlos Rodríguez Cano (født 2. februar 2001 i Almuñécar) er en professionel cykelrytter fra Spanien, der er på kontrakt hos .

Karriere 
I 2018 og 2019 blev han spansk juniormester i enkeltstart. Her kørte han for Eolo-Kometa Cycling Teams juniorteam.

Fra 2020-sæsonen skrev han en 4-årig kontrakt med det britiske World Tour-hold . Samtidig skulle han færdiggøre sin uddannelse til ingeniør.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Mandlige cykelryttere fra Spanien