kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Almindelig syre

 
Almindelig syre (Rumex acetosa) er en 50-80 cm høj, tvebo urt, der vokser på enge og i vejkanter. Den har syrligt smagende blade. Almindelig syre er værtsplante for ildfugle.

Beskrivelse 
Alm. Syre er en vildtvoksende urt af Skræppeslægten. Bladene er æg-lancetformede med en pilformet grund, hvor fligene er nedadrettede. De rødlige blomster ses i maj-juli.

Voksested 
Alm. Syre er almindelig i hele Danmark langs vejkanter, i krat, på enge, skrænter og marker.

Anvendelse 
Den anvendes som lægeplante i naturmedicin, og en variant dyrkes til visse retter.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Lægeplanter
Skræppe
Svend Langkjær

Svend Langkjær (23. august 1886, Nykøbing Falster – 2. maj 1948, København) var en dansk atlet, landsretssagfører og legationsråd (ambassaderåd).

Biografi
Langkjær voksede op i Nykøbing Falster som søn af  overlærer Jens Langkjær (født Petersen) fra Gauerslund på Vejle-egnen og Johanne Elisabeth Hansen fra Fejø. 1904 blev han student fra Nykøbing Katedralskole og flyttede samme år til København for at læse jura på Københavns Universitet. Han blev færdig i  1911 og derefter ansat som konsulatssekretær i Rotterdam, fra 1912 til 1920 havde han forskellige stillinger i Udenrigsministeriet. Han blev Chargé d'affaires i Bern 1920 og et halvt år efter legationssekretær i London for yderligere et halvt år senere få tilsvarende stilling i Washington og var fra 1923 en kort tid generalkonsul samme sted. Derefter atter legationssekretær i Berlin, og han afsluttede sin diplomatiske karriere som generalkonsul i Shanghai 1925-1929.
Han arbejdede derefter som jurist i København og som landsretssagfører fra 1935.
Langkjær var Ridder af Dannebrog.

Idrætskarriere
Langkjær var en alsidig idrætsmand som satte 11 danske rekorder og vandt seks danske mesterskaber.
Han var medlem af Københavns FF (senere Københavns IF) og deltog i OL 1908 i London, hvor han blev nummer 8 i højdespring uden tilløb; han deltog også i længdespring uden tilløb, men kom ikke i finalen. Han deltog fire år efter i tikampen ved OL 1912 i Stockholm men trak sig efter fire discipliner.

Langkjær var redaktør af Ugebladet Idrætten 1913 og samme år var han med til at stifte Akademisk Idrætsforening som han derefter repræsenterede. Han var klubbens formand 1914-1915 og blev senere æresmedlem.
Repræsenterede 1919 Randers Freja og var i 1920'erne tilbage i Københavns Idræts Forening . 
Blev efter han kom hjem fra Kina medlem af Danmarks Olympiske Komité 1931.
Han var DOKs formand fra 1938-1946 og deltog som leder for det danske hold ved OL 1932 i Los Angeles.

Familie
Langkjær blev i Paris 6. oktober 1923 gift med Marguerite Baralevsky (1901-1992) datteren af Zar Aleksander 2’s søn Vasilij Michailovich Baralevsky og kometesse Alexandra Alexandrovna Haller som var hofdame hos Zar Nikolai II. Familien var tvunget på flugt af den russiske revolution. Parret mødtes på Plaza Hotel i New York på et bal hos Harold Stirling Vanderbilt. De blev skilt i 1931.

Noter

Eksterne henvisninger 
 "Officielle Efterretninger" og "DAF i tal" 
 Dansk Sportsleksikon udgivet i samarbejde med Dansk Idræts-Forbund. Redaktion Axel Lundqvist Andersen og Jørgen Budtz-Jørgensen. Bind 1 og 2. Standard-forlaget 1944
 KIF 100 Aar – Københavns Idrætsforening 24. oktober 1992. Udgivet i anledning af Københavns Idræts Forenings 100 års jubilæum 24. oktober 1992.
 Kraks Blå Bog 1929
 Souvenirs d'un monde disparu af Marguerite Baralevsky (1986) 
 

Atleter fra Københavns IF
Atleter fra Randers Freja
Danske OL-deltagere i atletik
Personer fra Nykøbing Falster
Konsuler fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Jurister fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Redaktører fra Danmark
Diskoskastere fra Danmark
Hammerkastere fra Danmark
Kuglestødere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1912
Audoin

Audoin (også: Auduin, Alduin – navnet svarer sandsynligvis til det engelske: Edwin; død ca. 565) var en langobardisk konge i Gausidynastiet der regerede i midt 6. århundrede – ca. 547 – 565. Han bemægtigede sig tronen efter den forrige konge var død.

Med Audoin som konge blev langobarderne fœderatus (allierede) med byzantinerne (541). Den byzantinske kejser Justinian 1. underskrev en traktat med langobardene, betalte dem store summer penge og gav dem magt over Pannonien, hvorefter langobarderne bosatte sig der.

I 547 kom det til stridigheder med langobardernes sydlige naboer, gepiderne, som også havde givet husly til Hildechis – søn af den tidligere konge Tato der havde søgt tilflugt hos dem, hvilket langobarderne tog ilde op. I 549 blev krig afværget da de to folk indgik en toårs våbenhvile. I 551 blussede det så op i blodig krig. Heri fik langobarderne opbakning af byzantinske og heruler allierede. Langobarderne marcherede mod gepiderne og sejrede i de følgende slag. Ifølge Paulus Diaconus kom sejren da Audoins søn Alboin selv dræbte prins Turismod søn af gepidernes konge Turisind, hvorefter gepiderne flygtede. Efter sejren krævede Audoin at få Hildechis udleveret, men han var undsluppet og levede resten af sit liv i eksil blandt andre folk. Senere søgte gepiderne fred, hvilke de fik ved Justinians mellemkomst. Stridighederne mellem langobarderne og gepiderne opstod måske som et resultat af byzantinernes politik med at spille germanerne ud mod hinanden og holde en magtbalance mellem langobarderne og gepiderne så ingen af dem blev for stærke.

Det følgende år (552) var Audoin forpligtet til at sende mænd til den byzantinske general Narses der kæmpede mod ostrogoterne i Italien. Hertil sendte Audoin 5.500 mænd hvor de besejrede goterne i et afgørende slag i Umbria. I 553 sendte kæmpede langobarderne igen med byzantinerne, denne gang mod perserne.

Audoin forsøgte nu at forbedre langobardernes relationer med frankerne og giftede sønnen Alboin med Klotsuinda, en datter af frankernes konge Klotar 1..

Audoin var først gift med Rodelinde. De fik sønnen Alboin der blev langobardernes konge efter Audoins død i år 563 eller 565. Men Audoin forskertsede Rodelinde, til fordel for en grandniece til Teoderik den Store ; datter af Teoderiks søster Amalaberga og thüringernes konge Herminafried.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, fjerde bog
 Origo gentis Langobardorum

 

Langobardiske konger
Active Directory

Active Directory (AD) er en indførelse af LDAP for primær brug i Windows miljøet. AD's vigtigste opgave er at sørge for at godtgøre ægtheden og adgangstilladelse af tjenesterne for Windowsbaserede computere. Active Directory giver også administrationen mulighed for at tildele politikker, udrulle software, og anbringe kritiske opdateringer til en organisation. Active Directory opbevarer informationer og indstillinger i en central database. Et Active Directory netværk kan variere fra en lille installation med under hundrede objekter, til en stor installation med millioner af objekter.

Active Directory blev først fremvist i 1996, og først udgivet sammen med Windows 2000 Server edition. I Windows Server 2003 blev det revideret og fik forbedret administrationen.
Active Directory er et kartotek eller opslagstjeneste der bliver brugt til at opbevare informationer om netværket og ressourcer henover et domæne.

Active Directory (AD) er en hierarkisk opbygget struktur af objekter. Objekterne er inddelt i 3 kategorier:
 Ressourcer (e. g. printers)
 Tjeneste (e. g. e-mail) 
 Brugerne (bruger konti og grupper)
AD sørger for informationer, organisere, og kontrollere adgang og sætter sikkerhed for objekterne.

Se også 
 Windows 2003
 Windows 2000
 LDAP

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside

Software fra Microsoft
Ofir

OFiR.dk er en markedsplads for stillingsopslag og CV-tjenester, og er én af Danmarks største jobdatabaser på internettet. OFiR.dk blev etableret i 1996 og har været med helt fra starten med web-baseret rekruttering.

Der har også tidligeret været en stor Chat-funktion derinde, men den blev senere skubbet af vejen.

OFiR.dk hører under OFiR a-s, der er ejet af mediekoncernen North Media. Forum.dk, Matchwork World Wide & Boligportal.dk hører ligeledes under OFiR a-s.
I forbindelse med deres bolig portal var Ofir involveret i en retssag med ejendomsmæglerkæden home om dybe link.
Ofir vandt denne sag.

OFiR.dk har gennemsnitligt 775.000 månedlige besøgende.

Fodnoter 

Jobtjenester
North Media
Bondo

Bondo er et administrativt distrikt i provinsen Nyanza i Kenya. Distriktet har et areal på og et indbyggertal på ca.  indbyggere. Sprogene engelsk og swahili er modersmål, og den overvejende religion er kristendom. Børnedødelighed i distriktet er 120 ud af 1.000 børn under 5 år og kun omkring 24 % af befolkningen har adgang til rent drikkevand. Omkring 29,4 % lider af HIV/AIDS, og gennemsnitslevealdereren er 43 år.

Bondo ligger ud til Victoriasøen i den vestlige del af Kenya i provinsen Nyanza. Der bor 240.000 mennesker i Bondo-distriktet, og den overvejende etniske gruppe i området er Luo.

Distriktet er blandt de fattigste i Kenya, og 60 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen.  Fiskeri udgør en væsentlig indtægtskilde for landsboerne langs bredden af Victoriasøen. Andre steder lever de fleste ved subsistenslandbrug. Utidssvarende landbrugsmetoder, udpint jord og uregelmæssig nedbør betyder, at de små jordbrug ikke kan brødføde en familie. Familierne er derfor afhængige af at skaffe ekstraindtægter fra småhandel og løsarbejde. Mange børn er nødt til at bidrage til familiens underhold i stedet for at gå i skole. 
 
Grundvandsressourcerne i Bondo er knappe og i flere områder er det ikke muligt at etablere brønde. Befolkningen er derfor i vidt omfang afhængig af vand fra Victoriasøen, små vandløb og regnvand, der opsamles i vandhuller. Ofte er der tale om forurenet vand, der udgør en sundhedsrisiko.

Ud over HIV/AIDS udgør malaria, diarré og åndedrætssygdomme alvorlige trusler mod børnenes sundhed og overlevelse. I nogle områder af Bondo skal folk gå i flere timer for at få adgang til sundhedsydelser, og sundhedsklinikkerne er generelt underbemandede, personalet utilstrækkeligt uddannet, og der er mangel på medicin og udstyr.

Eksterne henvisninger 
 Research findings: Bondo District – Kapitel 7 i The Impact of HIV/AIDS on Land Rights, Case studies from Kenya, HSRC Press 2004, (32 s.)

Kenyas geografi
Black Hole Sun

"Black Hole Sun" er sang af det amerikanske rockband Soundgarden. Sangen er skrevet af bandets forsanger Chris Cornell, og blev udgivet i 1994 som den tredje single fra bandets fjerde studiealbum Superunknown fra 1994. Det er bandets mest kendte og populære sang, og er en velkendt sang fra 1990'erne. Sangen toppede Billboard Mainstream Rock Tracks-listen, hvor den forblev i syv uger i træk. Selvom sangen toppede som nummer to på Modern Rock Tracks, blev "Black Hole Sun" stadig nummer et på årets liste i 1994. Den opnåede ikke en placering på Billboard Hot 100-listen på grund af regler omkring fysisk/kommerciel udgivelse af singlen på daværende tidspunkt, men den toppede stadig som nummer 24 på Hot 100 Airplay-listen, og som nummer ni på Mainstream Top 40-listen. Sangen blev inkluderet på Soundgardens greatest hits-album fra 1997, A-Sides, og igen på opsamlingsalbummet Telephantasm fra 2010.

Hitlister

Referencer 

Sange fra 1993
Singler fra 1994
Æblekrigen

Æblekrigen er en svensk film fra 1971, instrueret af Tage Danielsson.

Handling 

En storkapitalist kommer til Skåne fra Schweiz med den hensigt at gøre den lille by Änglamark til et gigantisk feriecenter. Men han har lige glemt lokalbefolkningen, som samles under æbletræet for at demonstrere mod ideen. De får hjælp af nogle overnaturlige væsner til at kæmpe mod overmagten.

Medvirkende 
Per Grundén – Jean Volkswagner, tysk direktør
Gösta Ekman – Sten Wall, pr-man
Monica Zetterlund – Anna Lindberg
Hans Alfredson – Severin Lindberg
Per Waldvik – Hans Nilsson
Yvonne Lombard – Kerstin Gustafsson, kommunalpolitiker
Birgitta Andersson – Luft-Hanna Lindberg
Håkan Serner – Eberhard Lindberg
Martin Ljung – Åke Lindberg, Annas kusiner
Max von Sydow – Roy Lindberg, – " -
Tage Danielsson – Bernhard Lindberg, – " -
Ann-Marie Nyman – Agnes Lindberg, Luft-Hannas søster
Nils Ahlroth – Gustav Lindberg, jætte
Sture Ericson – Larsson i Tofta, statsmand
Ingvar Ottoson – Werner Affeman, chauffør
Moltas Eriksson – Kent Aurén, kentaur
Evert Taube – danser med Monica
Tomas Alfredson – greven
Folke Lindh – cykelreparatøren
Jan Wirén – skomageren
Sven-Bertil Taube – sanger

Filmmusik 
Byssan lull, musik og tekst Evert Taube
Min älskling/My Love is Like a Red, Red Rose, engelsk text Robert Burns, musik og svensk text Evert Taube
Bal på Skeppsholmen, musik og tekst Evert Taube
Bröllopsballaden, musik og tekst Evert Taube
Calle Lång dansar portugis, musik og tekst Evert Taube
Calle Schewens vals, musik og tekst Evert Taube
Diktaren och Tiden, musik og tekst Evert Taube
Julius och Mariella, musik og tekst Evert Taube
Mirrabooka marsch, musik og tekst Evert Taube
Möte i monsunen, musik og tekst Evert Taube
Nocturne, musik og tekst Evert Taube
Pierina eller Blå anemonerna, musik og tekst Evert Taube
Sol och vår, musik og tekst Evert Taube
Solig morgon, musik og tekst Evert Taube
Stockholmsmelodi, musik og tekst Evert Taube
Änglamark, musik og tekst Evert Taube

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm
Svenske film fra 1971
Tyge Krogh

Tyge Krogh (født 1954) er en dansk seniorforsker, dr.phil ved Statens Arkiver, Rigsarkivets Publikumsafdeling. Han forsker i 1700-tallets kultur- og bevidsthedshistorie, retshistorie og idéhistorie, samt filantropiens historie 1500-2000.

Han har skrevet disputats om Oplysningstiden og det magiske. Henrettelser og korporlige straffe i 1700-tallets første halvdel.

Videnskabelige publikationer 
 Fattigvæsen og arbejdstvang. Om kampen mod dovenskab og ørkesløshed i Kalundborg 1790-1840 i Fortid og Nutid bd. 29, 1982 s. 647-71.
 Kalundborgs historie. Bind 1. Tiden indtil 1830 (red. T. Nyberg og T. Riis), heri s. 273-77 og 291-326 (om det politiske, sociale og kulturelle liv 1770-1830), Kalundborg 1985.
 Staten og de besiddelsesløse – på landet 1500-1800, Odense 1987 (182 s.).
 Datastrømme, telekommunikation og arkivdannelse – Om arkivmæssige problemer i den stigende anvendelse af edb i den offentlige forvaltning i Arkiv 1986/1 s. 47-58.
 Humanitært hjælpearbejde og udenrigspolitik – Om den statslige styring af det internationale hjælpearbejde 1945-48 i Spor – Afhandlinger tilegnet Niels Petersen på 65-årsdagen, Kbh. 1987 s. 183-202.
 Mellem efterkrigshjælp og u-landsbistand. Den internationale tuberkulosekampagne 1947-5l Kbh. 1989 (321 s.).
 Humanitet og politik i det danske efterkrigshjælpearbejde 1945-51, i Historie, Jyske Samlinger ny række 18,2 1990 s. 248-63.
 Byrokratiseringen af landkommunernes forvaltning 1842-1970, i Kommunal opgaveløsning 1842-1970, Odense 1990 s. 76-84.
 The Database of the State Archives in Denmark, i det italienske tids-skrift 'Archivi & Computer' 2/1991 s. 124-30.
 Et lille Stykke Kulturhistorie. Peder Kroghs erindringer 1827-54, Odense 1991, 128 s. (heraf 29 s. forord, efterskrift og noter).
 Kogebog til en lokalhistorisk krimi i Journalen – lokal- og kulturhistorisk tidsskrift, 1994-1, s. 3-7.
 Filantropibegrebet mellem næstekærlighed, liberal politik og solidaritet i Den Jyske Historiker nr. 67, 1994, s. 7-16.
 Bødlens og natmandens uærlighed i Historisk Tidsskrift bd. 94, s. 30-57.
 Rationalismens syndebuk – Christian 6. og pietismen i dansk historieskrivning i antologien Historiens kultur. Fortælling – kritik – metode, Kbh. 1997, s. 61-79.
 Oplysningstiden og det magiske – Henrettelser og korporlige straffe i 1700-tallets første halvdel Kbh. 2000 (608 + 16 sider illustrationer)
 Det store natmandskomplot. En historie om 1700-tallets kriminelle underverden Kbh. 2000 (187 s.)
 Et uopklaret barnemord i Køge 1742, i Køge Studier 2000 s. 4-22.
 En trold(doms)sag fra 1756. Folkets og elitens forhold til magiske forestillinger i 1700-tallet, i Mentalitetshistortiske studier. Om fortidige forestillingsverdener, Kbh. 2002, s. 215-232
 A Lutheran Plague. Murdering to Die in the Eightteenth Century, Brill, 2011 (226 s., illustreret).

Eksterne henvisninger 
 Statens Arkiver

Historikere fra Danmark
Retshistorikere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Arkivarer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Peter Birkelund

Peter Birkelund (født 1952 i København ) er seniorforsker, arkivar, ph.d. ved Rigsarkivets Publikumsafdelingen.

Forsker i Besættelsestidens historie med særlig henblik på modstandsbevægelsen samt udvandringshistorie.

Videnskabelige publikationer 
 "Fox, Tiger og Lion – om de allierede standardleverancer til modstandsbevægelsen", i Nationalmuseets Arbejdsmark 1985, s. 91-101 (sammen med Henrik Dethlefsen). 
 "Faldskærmsfolk – SOE's arbejde i Danmark 1941-45", i Årsskrift for Frihedsmuseets Venner 1985 (sammen med Henrik Dethlefsen).
 "Danish Emigration to Australia", Emigranten, i Årsskrift for Dansk Udvandrerhistorisk Selskab 1988, s. 34-53.
 "Våbennedkastninger på edb", i Nationalmuseets Arbejdsmark 1988, s. 94-99. 
 "Danish Emigration to New Zealand", i Emigranten, Årsskrift for Dansk Udvandrerhistorisk Selskab 1990. 
 "Danmarks Frihedskamp på Interaktiv Video", i Nationalmuseets Arbejdsmark 1990, s. 172-182 (sammen med Esben Kjeldbæk og Tine Wanning). 
 "1944 – En modstandsgruppe", i Henrik Lundbak og Henrik Dethlefsen: Fra mellemkrigstid til efterkrigstid. 1998, s. 261-286. 
 "De loyale Oprørere. Den nationalt-borgerlige modstandsbevægelses opståen og udvikling 1940-45. En undersøgelse af de illegale organisationer De frie Danske, Studenternes Efterretningstjeneste og Hjemmefronten", 2000.
 "Samarbejde eller brud? Det Konservative Folkepartis store dilemma", i Joachim Lund (red.): Partier under pres – demokratiet under besættelsen, 2003, s. 95-129.
 "Holger Danske. Sabotage og likvidering 1943-45", bd. 1-2, 2008.
 "Rejsende i sabotage. Den Jyske Rejsegruppe 1944-45", 2010.

Registraturer, leksika mv. 
 "Danmarks Frihedskamp 1940-1945", 1990 (LaserVision) (sammen med Esben Kjeldbæk og Henrik Lundbak).
 "Frihedsmuseets katalog", 1996 (sammen med Esben Kjeldbæk og Henrik Lundbak). 
 "Justitsministereiets Arkiv 1848-1977", 1999. En registratur over Justitsministeriets arkiv. 
 "Besættelsestiden i Billeder", 2000 (cd-rom) (sammen med Esben Kjeldbæk og Henrik Lundbak). 
 Bidrag til Hans Kirchhoff, John T. Lauridsen og Aage Trommer (red.): Gads leksikon om Dansk Besættelsestid 1940-1945. 2002. 
 Bidrag til Hans Kirchhoff, John T. Lauridsen og Aage Trommer (red.): Gads leksikon – Hvem var hvem 1940-1945. 2005.

Noter 

Historikere fra Danmark
Personer fra København
Besættelsestidens historikere
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Vorbassedrengene

Vorbassedrengene var en gruppe, trods navnet, voksne mænd fra byen Vorbasse, der i 1800-tallet drev systematisk plyndring af gamle gravhøje i området mellem Esbjerg og Kolding. Gruppen blev stiftet af en Niels Gilbjerg, der begyndte med at undersøge højene i hjemegnen ved Vorbasse for gravgaver. Kulminationen for gruppen var i 1890'erne, og efter år 1900 blev aktiviteten noget mindre. Deres gravevirksomhed var egentlig ikke forbudt. Det blev den først med den altomfattende fredning af fortidsminder i 1937. Men alligevel har man betragtet dem som en art gravrøvere. Desuden havde man også dengang pligt til at aflevere Danefæ til den offentlige mod en kompensation. Men gruppen fra Vorbasse videresolgte alt uden undtagelse. 

Baggrunden for deres virksomhed var den støt stigende interesse for oldsager, både blandt museer og private samlere. Opkøbere rejste rundt i landet, og forskellige foreninger opfordrede til at fremskaffe oldsager. Vorbassedrengene satte eftersøgningen i system og skal angiveligt have endevendt mindst 1200 gravhøje. Da højene, bortset fra ganske få undtagelser, ikke var fredet, skulle gruppen blot skaffe sig ejerens tilladelse. Den fik de nemt, da højene lå i vejen for bondens dyrkning af jorden. I visse tilfælde betalte de dog en afgift, i reglen mellem 50 øre og 2 kroner, for at få lov til at foretage undersøgelsen. Udgravningen foregik om vinteren med lejede folk fra de omliggende gårde.

Køberne var som sagt både offentlige og private. Museet på Koldinghus købte i årene 1895-96 ikke mindre end 150 genstande. Offest var aftagerne dog private samlere syd for grænsen.

Nationalmuseet var naturligvis meget lidt begejstrede for disse aktiviteter. Museets direktør Sophus Müller udsendte et opråb til jordejerne, der vakte deres pietetsfølelse og blev en af årsagerne til, at Vorbassedrengene måtte indstille deres aktiviteter.

Kilde
Tidskriftet Skalk, årgang 1979 nr. 4

Arkæologi i Danmark
Vorbasse
Burj al-Arab

Burj Al Arab (Arabisk: برج العرب, "Tårnet af Arabien") i Dubai er verdens fjerde højeste hotel. Hotellet er 321 meter højt og ligger i havet 280 meter ud for Jumeirah-stranden, som den er forbundet til med en bro. Hotellet består kun af suiter, hvoraf den mindste på 169 m² og den største på 780 m². For at få adgang til hotellet skal man enten have lejet et værelse eller have en middagsaftale.

Hotellet åbnede i december 1999. Opførelsen tog næsten fem år: Først to år til etableringen den ø, som hotellet står på, og derpå næsten tre år for at bygge selve hotellet. Hotellet er tegnet af arkitekten Thomas Wills Wright og drives af Jumeirah-kæden.

Ekstern henvisning 

 Hotellets officielle websted 

Hoteller i Dubai
Skyskrabere
Etableret i 1999
Underworld (film fra 2003)

Underworld er en amerikansk action/horror-film fra 2003 om den hemmelige historie om vampyrer og en type af varulve (Lycans af det græske ord lykos, (ulv) + antropos, (menneske)).

Det er den først udgivne film i Underworld-serien, som består af i alt 5 film.

Handling 

Hovedhandlingen handler om vampyren Selene (Kate Beckinsale), en vampyr "Death Dealer", eller en varulv-jæger, et job som hun er meget god til, som hun udfører som hævn, da hun tror at hendes familie blev slagtet af varulvene. Hun bliver tiltrukket af en læge, Michael Corvin (Scott Speedman), som er et helt normalt menneske, indtil at han bliver bidt af en Lycan, så han vil blive en varulv ved næste fuldmåne. Efter at redde Michael fra varulvenes herre, Lucian (Ham som bed Michael), må hun vælge mellem at gøre sit job som Death Dealer, som går ud på at dræbe Michael (da han jo er ved at forvandle sig til en varulv), eller risikere sit liv for at redde ham.

Medvirkende 
 Kate Beckinsale som Selene
 Scott Speedman som Michael Corvin
 Shane Brolly som Kraven
 Bill Nighy som Viktor
 Michael Sheen som Lucian
 Erwin Leder som Singe
 Sophia Myles som Erika
 Robbie Gee som Kahn
 Kevin Grevioux som Raze
 Zita Görög som Amelia
 Scott McElroy som Soren
 Wentworth Miller som Dr. Adam Lockwood
 Dennis Kozeluh som Dmitri
 Hank Amos som Nathaniel
 Sandor Bolla som Rigel
 Todd Schneider som Trix
 Jázmin Dammak som Sonja

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside hos Sony Pictures
 
 Underworld-nyheder på Skræk og Rædsel

Amerikanske film fra 2003
Actionfilm fra USA
Vampyrfilm
Varulvsfilm
Dark fantasy film
Engelsksprogede film