kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Krigskors (Frankrig)

{|table border=0 align=right
|

|

|
[[Fil:CG TOE.jpg|right|thumb|80px|"Croix de guerre TOE (ikke franske slagmarker)'"']]
|}
Krigskors (fr. Croix de Guerre'') er en militær dekoration, der findes i flere udgaver: 

La Croix de Guerre (1939-1945).
La Croix de Guerre (1914-1918).
La Croix de guerre théâtre d'opérations extérieures (TOE).

Eksterne henvisninger 

Ordener, dekorationer og medaljer fra Frankrig
Folkeskolens afgangsprøve

Folkeskolens afgangsprøve er den danske folkeskoles afsluttende prøve. I 9. klasse skal alle elever til afgangsprøve i maj og juni.

Prøver i niende klasse
I skoleåret 2015/16 kan skolerne vælge mellem at afholde prøven, der er markeret med A nedenfor, eller prøverne, der er markeret med B nedenfor. Fra og med skoleåret 2016/17 skal skolerne afholde prøverne, der er markeret med B nedenfor, mens prøven, der er markeret med A nedenfor, udgår. Prøver uden bogstaver skal aflægges uanset hvad.

Bundne prøver 
 Dansk, retskrivning – 1 time
 Dansk, læsning – ½ time
 Dansk, skriftlig fremstilling – 3½ time
 Dansk, mundtlig – 20-25 min. afhængigt af prøveform
 Matematik uden hjælpemidler – 1 time
 Matematik med hjælpemidler – 3 timer
 B Den fælles prøve (naturfaglige) i fysik/kemi, biologi og geografi – 2 timer

Udtræksprøver 
Hver klasse skal op i én prøve fra den humanistiske udtrækspulje og én prøve fra den naturfaglige udtrækspulje. Ministeriet "trækker" prøverne for klasserne, og eleverne får udfaldet at vide fem skoledage før de første (skriftlige) prøver.

Humanistiske udtrækspulje 
 Engelsk, skriftlig – 3 timer
 Tysk/fransk, skriftlig – 3 timer
 Tysk/fransk, mundtlig – 20 min.
 Medborgerskab (Historie, Samfundsfag, Kristendomskundskab) praktisk/mundtlig – 25-55 min. afhængigt af gruppestørrelse

Naturfaglige udtrækspulje 
 Fysik/kemi, skriftlig – 1 time
 Biologi, skriftlig – 1 time
 Geografi, skriftlig – 1 time
 Matematik, mundtlig – 2 timer
 Idræt, praktisk/mundtlig – 35-65 min. afhængigt af gruppestørrelse

Praktiske pulje 
Hvis en elev tidligere har modtaget undervisning i håndarbejde, sløjd, hjemkundskab, tysk eller fransk som valgfag kan eleven vælge at gå til en frivillig afgangsprøve i disse fag.

Eksterne henvisninger 
www.ug.dk 
www.uvm.dk 

Eksamener
Grundskole i Danmark
Klippegrævlinger

Klippegrævlinger er dyr af en af 11 arter i familien Procaviidae, der er den eneste eksisterende familie inden for ordenen Hyracoidea. Familien procaviidae består af tre slægter.

Klassifikation 

 Orden Klippegrævlinger Hyracoidea
 Familie Procaviidae
 Slægt Egentlige klippegrævlinger, Procavia, 5 arter
 Slægt Buskgrævlinger, Heterohyrax, 3 arter
 Slægt Trægrævlinger, Dendrohyrax, 3 arter
Jesper Ewald

Jesper Ewald (født 24. december 1893 i Vordingborg, død 30. august 1969 i København) var en dansk forfatter, journalist og oversætter. Han var søn af Carl Ewald og halvbror til Poul Henningsen.

Han blev student 1912, arbejdede som korrekturlæser og oversætter 1914-18 og var journalist ved den københavnske presse 1918-32. Derefter bedrev han fri journalistisk virksomhed.

Foruden de bøger, som han selv lagde navn til, skrev Jesper Ewald mange børnebøger under forskellige pseudonymer. Han arbejdede også som oversætter af f.eks.:
 Honoré de Balzac
 Rudyard Kipling

Bibliografi 
 Den sparsommelige Danskers Pariserfærd (1921)
 Den lille (1926)
 Ungen (1939)
 Eventyr i Udvalg (1941)
 Tvillingerne : en dejlig Fødselsdag (1941)
 Hansen & søn (1942)
 Krigen over Proxima (1943)
 S. Seidelin : 1843 – 10. Oktober – 1943 : Træk af et Dansk Handelshus' Historie gennem hundrede Aar (1943)
 Gråpeter (1943)
 Lundquist og Elvira og andre historier (1944)
 De grønne år (1945)
 Paa Jagt i København (1945)
 Den lyse nat (1947)
 De rige år (1947)
 En grim Dreng (1947)
 Poetiske Skrifter : 1912-1948 (1948)
 Frankrigsrejse (1948)
 Poetiske skrifter (1948)
 Europa er mit hjem (1949)
 Det lille paradis og andre oplevelser mellem Skagen og Rom (1950)
 Spaniensrejse (1952)
 Breve fra en barndom (1953)
 Niels Hansen : et portræt (1953)
 Danske folkeeventyr (1954)
 Strømkæntring -?. (1954)
 I kamp med livet (1954)
 Treklang (1960)
 Historier (1961)
 Han vender timeglasset (1963)
 Jesper Næsvis og andre danske folkeeventyr (1964)
 Miseri Mø og andre danske folkeeventyr (1965)
 En troskyldig rejsende i Frankrig, Italien og Spanien (1965)

Eksterne henvisninger 
 Jesper Ewald på Dansk Forfatterleksikon

Romanforfattere fra Danmark
Biografiforfattere fra Danmark
Rejsebogsforfattere fra Danmark i 1900-tallet
Digtere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Oversættere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Vordingborg
Jesper
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Brokfugle

Brokfugle (Charadriidae) er en familie af vadefugle. Den omfatter omkring 67 arter fordelt på 10 slægter. I Danmark findes f.eks. vibe, hjejle og stor præstekrave.

Brokfuglene er hurtigløbende, kortnæbbede vadefugle. I modsætning til den anden store gruppe af vadefugle, sneppefuglene, finder brokfuglene deres føde vha synet. De har derfor forholdsvis store øjne, og deres næb er ikke blødt og fintfølende som sneppefuglenes. Man mener at brokfuglene udviklede sig på stepperne for omkring 40 millioner år siden, hvorimod sneppefuglene opstod i moser og de våde dele af stepperne
.

Slægter fra Danmark 
 Pluvialis (Hjejler)
 Charadrius (Præstekraver)
 Eudromias (Pomeransfugl)
 Vanellus (Viber)
Hjejlerne henregnes af nogle forskere til deres egen familie
.

Noter

Kilder 
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2012. IOC World Bird Names (v 3.2) www.worldbirdnames.org
Lille præstekrave

Den lille præstekrave (Charadrius dubius) er en præstekrave, der er udbredt i Europa og store dele af Asien. Voksne fugle har en gråbrun ryg og vinger, en hvid mave og hvidt bryst med en sort halsring.

Arten adskiller sig fra stor præstekrave i henseende til benfarven, hovedmønstret og den tydelige gule øjenring.

Kilder 
 Dansk Ornitologisk Forenings beskrivelse af lille præstekrave.

Fugle fra Eurasien
Præstekraver
Zitech Computer

Firmaet Zitech (Zitech Computer ApS) havde hovedsæde i Allerød, og butikker flere steder i Danmark. Det primære forretningsområde var produktion af pc'er til lavpris. Forretningsmodellen mindede meget om den Dell Inc. benytter, hvor slutkunderne handler direkte med producenten. Firmaet udsendte regelmæssigt et varekatalog, hvor kunderne kunne sammenligne produkter og kombinere sig frem til en specialmodel.

Remedan af 1985 ApS, der stod bag Zitech, blev 18. december 2008 erklæret konkurs ved retten i Hillerød. På grund af svigtende økonomi var mange af Zitechs butikker blevet lukket i tiden før konkursen, så der på konkurstidspunktet kun var tre tilbage.

Eksterne henvisninger/kilder 

Zitechs hjemmeside er nedlagt efter Remedans konkurs. En tidligere kopi kan ses på Internet Archive Wayback Machine.

Computervirksomheder i Danmark
Ophørt i 2008
Mongolsk præstekrave

Mongolsk præstekrave (Charadrius mongolus) er en lille præstekrave, der stammer fra Østasien. Fuglen er kun set to gange i Danmark i henholdsvis juli 1988 og igen den 9. juli 2004, hvor en mongolsk præstekrave blev set på Rømø.

Eksterne henvisninger 

Præstekraver
Hvidbrystet præstekrave

Hvidbrystet præstekrave (Charadrius alexandrinus) er en lille præstekrave. Den yngler med nogle få par i vadehavet. Den er regnet som en truet art på den danske rødliste 2019.

Kilder 

 Dansk Ornitologisk Forenings beskrivelse af hvidbrystet præstekrave.

Præstekraver
Ørkenpræstekrave

Ørkenpræstekrave (Charadrius leschenautii) er en vadefugl, der findes i Centralasien. Arten er kun observeret tre gange i Danmark i nyere tid.

Noter 

Præstekraver
Kildire

Kildiren (Charadrius vociferus) er en mellemstor præstekrave.

Præstekraver
Kittlitz' præstekrave

Kittlitz' præstekrave (Charadrius pecuarius) er en lille vadefugl. Fuglen bliver 14-16 cm lang.

Præstekraver
Kaspisk præstekrave

Den kaspiske præstekrave (Charadrius asiaticus) er en vadefugl, der findes i Centralasien især nord og øst for det Kaspiske Hav.

Præstekraver
Øresæler

Øresæler (Otariidae) er en familie indenfor overfamilien Sæler og rummer søløver og pelssæler. Øresæler adskiller sig fra de ægte sæler ved at have et lille ydre øre (heraf navnet) og have bagluffer, der er mere bevægelige end de ægte sæler. Øresælerne kan således dreje baglufferne fremad, hæve sig op på dem og gå, mens ægte sæler kun kan "mave" sig frem. Den nok bedst kendte øresæl er den Californiske søløve, der lever langs den amerikanske Stillehavskyst, men også findes i fangenskab i akvarier og zoologiske haver over hele jorden.

Klassifikation 

Familie: Otariidae
 Slægt: Callorhinus
 Nordlig pelssæl el. Nordlige søbjørn, Callorhinus ursinus
 Underfamilie: Arctocephalinae
 Slægt: Arctocephalus (Pelssæler)
 Sydamerikansk pelssæl, Arctocephalus australis
 Newzealandsk pelssæl, Arctocephalus forsteri
 Galápagos-pelssæl, Arctocephalus galapagoensis
 Antarktisk pelssæl el. Kerguelen-pelssæl, Arctocephalus gazella
 Juan-Fernández-pelssæl el. Philippi-søbjørn, Arctocephalus philippii
 Afro-australsk pelssæl el. Sydafrikansk pelssæl, Arctocephalus pusillus
 Guadaloupe-pelssæl, Arctocephalus townsendi
 Subantarktisk pelssæl, Arctocephalus tropicalis 
 Underfamilie: Otariinae (Søløver)
 Slægt: Eumetopias
 Stellers søløve, Eumetopias jubatus
 Slægt: Otaria
 Sydamerikansk søløve el. Mankesæl, Otaria byronia
 Slægt: Zalophus
Californisk søløve, Zalophus californianus
Japansk søløve, Zalophus japonicus †
 Slægt: Neophoca
 Australsk søløve, Neophoca cinerea
 Slægt: Phocarctos
 Hookers søløve, Phocarctos hookeri
CMS

CMS er en forkortelse med flere forskellige betydninger:
 Content Management System
 Color Matching System
 Canadian Mathematical Society
 Course Management System
Guldsmede

Guldsmede (latin: Odonata) er en selvstændig orden hos insekterne. Guldsmede er yderligere opdelt i ægte guldsmede (Anisoptera) og vandnymfer (Zygoptera). Desuden findes to nulevende arter af Odonata, som hører til en tredje underorden, Anisozygoptera.

Fællestræk 
Guldsmede er tilpasset et liv i luften med veludviklede vinger. De sammensatte øjne er meget store og er velegnede til orientering under flugten. Antennerne er korte, og det kraftige bryst indeholder vingernes muskulatur. De tre par ben er rettet skråt fremad og kommer derved til at danne et godt fangstredskab, der kaldes fangkurven. Guldsmede kan fange insekter under flugten, som de også kan fortære flyvende. De hviler sig ved at klamre sig til vegetationen. Benene kan ikke bruges til at gå med.

Guldsmede lever ofte nær større eller mindre søer, men kan dog findes langt fra søer i f.eks. skovlysninnger.

Guldsmedene har ufuldstændig forvandling og mangler således et puppestadium, som ellers er typisk for mange andre insekter. Larverne, kaldet nymfer, lever i vand. De udvikler sig gennem 10-15 hudskifter til det voksne insekt. De adskiller sig fra alle andre insektlarver ved, at underlæben er omdannet til en udskydelig tang, som kaldes "masken", der bruges til at fange byttet med. Masken ligner en lille arm, der kan bøje og strække sig. Normalt er den foldet sammen under larvens hoved.

Forvandlingen kan f.eks. finde sted på den del af en vandplante, der stikker op over vandet, som nymfen kryber op på lige før forvandlingen. Den nye, forvandlede guldsmed er helt blød og hænger tit i nogle timer ved den tomme nymfehud, før den er hærdet så meget, at den kan flyve.

Galleri

Klassifikation 
Der findes omkring 5.500 arter i ordenen Odonata. Odonata fandtes så tidligt som for 200 millioner år siden. Tidligere guldsmede, som nu er uddøde, f.eks. Protodonata, er endnu ældre, og eksemplarer fra geologiske fund er 350 millioner år gamle.
 Orden Guldsmede Odonata.
 Underorden Ægte guldsmede (Anisoptera).
 Familie Libeller (Libellulidae).
 Familie Mosaikguldsmede (Aeshnidae).
 Underorden Vandnymfer (Zygoptera).
 Familie Kobbervandnymfer (Lestidae).
 Familie Sivvandnymfer (Coenagrionidae).

Se også 

 Insektdøden

Kilder og eksterne henvisninger 
 Hans Hvass, Danmarks Dyreverden, bind 2, Hvirvelløse dyr, side 13-14. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 Esben Petersen (1869-1942). Danmarks Fauna. Guldsmede, Døgnfluer, Slørvinger og Copeognather. Forlagt af G. E. C. Gad, København 1910.
Otto Hans Lütken

Otto Hans Lütken (31. juli 1813 i Christianssand – 26. november 1883 i København) var en dansk søofficer og marineminister, far til Otto George Lütken og Anton Lütken.

Lütken var søn af kontreadmiral Magnus Lütken (1782-1847) og Vilhelmine Cecilie født Nissen (1787-1875).

Som ung officer deltog han i en del togter til Vestindien og Middelhavet. Blev første gang chef i 1842 for kongens dampskib Ægir. Året efter d. 10. marts 1843 blev han viet i Holmens Kirke med Anine Buntzen (måske uægte barn af Camilla Buntzen (f. du Puy) og Johan Ludvig Heiberg, jf. diskussionen). Blev valgt som folketingsmedlem for Københavns amts 2. kreds i 1858, og sad der i tre år. Var en tid også chef for fregatten Niels Juel (1861 og 1863). Nytårsdag afløstes han imidlertid fra denne opgave, for at overtage stillingen som marineminister, i hvilken han forblev under og efter krigen indtil ministeriet Bluhmes afgang i november 1865. Ved sin afsked i både sin politiske og militære karriere modtog han kommandørkorset.

Han havde arvet Bellahøj  efter sin far, hvor han boede til sin død. Han er begravet på Brønshøj Kirkegård.

Politisk karriere 
 1853 Adjudant hos Marineministeren
 1858 Medlem af Folketinget for Københavns amts 2. kreds (14. juni 1858 – 14. juni 1861)
 1863 Marinminister først i ministeriet Monrad, derefter ministeriet Bluhme II (31. december 1863 – 6. november 1865)

Militære karriere 
 1825 kadet
 1831 sekondløjtnant
 1840 premierløjtnant
 1849 kaptajnløjtnant
 1857 kaptajn
 1858 orlogskaptajn
 1865 afsked fra søværnets officerskorps
 1868 kommandørs karakter

Ordner, dekorationer og udmærkelser 
 1843 Ridder af Dannebrogordenen
 1850 Dannebrogsmændenes Hæderstegn
 1865 Kommandør af 1. grad af Dannebrogordenen

Børn 
 Magna Cecilie Camilla (23. januar 1846 – 23. september 1923) gift med kaptajn Edouard Suenson
 Otto George Lütken (1849-1906)
 Andreas Magnus Lütken (17. januar 1852 - ?) assistent i Privatbanken
 Henriette Julie Pouline Lütken (25. maj 1854 - ?) stiftsdame i Vallø 
 Anton Frederik Lütken (1856-1917)

Eksterne henvisninger 
 Dansk Marinehistorie
 

Marineministre fra Danmark
Søofficerer fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1850'erne
Folketingsmedlemmer i 1860'erne
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer fra Kristiansand
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Otto Hans
Gatka

Gatka (, gatkā) er en nord-indisk sikhisk kampkunst fra Punjab. Den har fælles rødder med Kalarippayattu. De har begge oprindelse i en ældgammel kampkunst, der hedder Shastar Vidyaa. De gamle Vedas kundskaber stammer tilbage fra år 4000 f.kr., men Gatka menes at stamme fra det 16. århundrede.

Gatka er tæt forbundet med rytme-vedas'en, Rag Vidyaa. Typisk udøves benarbejdet og sværdkunsterne til bestemte rytmer. Kunsten kaldes også "Sværdets dans".

Våbnene, der anvendes er:
 Barcha – spyd
 Chakra – kasteskive
 Dahl – skjold
 Gurj – scepterlignende våben
 Kaman – bue
 Katha – dobbeltægget daggert
 Khunda – dobbeltægget sværd
 Kirpan – traditionel daggert
 Lathi – mandshøj stav
 Marati – træningsstav
 Soti – træningsstav
 Tabar – økse
 Talwar – krumsabel
 Tir – pile

Se også

Eksterne henvisninger 
 http://www.gatka.de/MAIN.htm 
 http://www.atlantamartialarts.com/styles/gatka.htm

Kampsport
Kassander af Makedonien

Kassander (født ca. 350 f.Kr., død ca. 297 f.Kr.), konge af Makedonien (305 f.Kr. – 297 f.Kr.). Kassander var ældste søn af Antipater. Første gang, man hører om ham, var ved Alexander den Stores hof i Babylon, hvor han forsvarede sin far mod beskyldninger fra faderens fjender.

Da han blev anset for at være uegnet som efterfølger for sin far som regent af Makedonien, allierede Kassander sig med general Ptolemaios og Antigonus og erklærede krig mod regenten Polyperchon. De fleste græske stater gik over på hans side, og selv Athen overgav sig. Hans alliance blev mere effektiv, da Kong Fillip Arrhidaeus af Makedoniens ambitiøse kone, Eurydike, slutte sig til den.

Både hun, hendes mand og Kassanders bror, Nikanor, blev slået ihjel af Alexander den Stores mor, Olympias. Kassander vendte sig mod Olympias, tvang hende til overgivelse ved Pydna, og dræbte hende i 316 f.Kr.. I 310 f.Kr. myrdede han også resten af Alexanders familie: hans kone Roxana og hans søn Alexander 4.. Alexanders uægte søn, Herakles, blev forgivet af Polyperchon.

Kassander havde allerede skaffet sig forbindelse med den kongelige familie ved ægteskab med Thessalonika, Alexanders halvsøster. Da han havde skabt en alliance med Seleukos 1. Nikator, Ptolemaios og Lysimachos imod Antigonos, blev han ved Antigonus' død suveræn konge af Makedonien. Han døde i 297 f.Kr.

Kassander var en mand med litterær smag, men var også voldelig og ambitiøs. Han genopbyggede Theben, som var blevet totalt ødelagt af Alexander den Store. Han ændrede navnet for byen Therma til Thessalonica, og byggede en ny by ved navn Cassandreia oven på ruinerne af Potidaea.

Konger fra Makedonien
Johan Svendsen

Johan Svendsen (født 30. september 1840 i Kristiania, død 14. juni 1911 i København) var en norsk komponist og dirigent.

Hans far var musiklærer, og Svendsen lærte både violin og klarinet fra ham. Da han var færdig med skolen, arbejdede han som orkestermusiker, og lavede lejlighedsvis korte turnéer som violinist. I Lübeck kom han på en af sine koncertrejser i kontakt på en velhavende købmand, der gjorde det muligt for ham at studere fra ved konservatoriet i Leipzig fra 1863-67. Han studerede i starten hos violinisten Ferdinand David, men problemer med hånden tvang ham til at skifte til komposition, som han studerede hos Carl Reinecke. Han gennemførte sine studier i Leipzig i 1867 og modtog førstepræmie i komposition.

I de sidste mange år af sit liv levede han i København, hvor han fra 1883 var kapelmester for Det Kongelige Kapel og opnåede international anseelse som en af tidens allerstørste dirigenter. Svendsens mest kendte værk er hans violinromance.

Han var Kommandør af 2. grad af Dannebrog og modtog Fortjenstmedaljen i guld.

Fader til skuespilleren Eyvind Johan-Svendsen.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (1865-1866) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (1874) - for orkester
 4 norske rapsodier
 Violinromance
 Karneval i Paris
 Norsk kunstnerkarneval
 Festpolonaise

Litteratur 
 Finn Benestad og Dag Schjelderup-Ebbe, Johan Svendsen : mennesket og kunstneren, Aschehoug, 1990. .

Eksterne henvisninger 
 
 Kraks Blaa Bog 1910

Komponister fra Norge
Nationalromantiske komponister
Dirigenter fra Norge
Kommandører af Dannebrog
Kongelige kapelmusici fra Danmark
Personer fra Oslo
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Fortjenstmedaljen i guld
Clara Schumann

Clara Wieck Schumann (født 13. september 1819 i Leipzig, død 20. maj 1896 i Frankfurt a.M.) var en tysk pianist og komponist. Hun var elev af sin fader, Friedrich Wieck, der også var klaverlærer for hendes senere ægtefælle Robert Schumann.

Allerede som 14-årig komponerede hun sin klaverkoncert i a-mol, opus 7, der har mange store kvaliteter. Hun komponerede en række mindre værker, hvor de to scherzi, opus 10 og 14, især skal fremhæves. Med sin sonate i g-mol og variationerne over et tema af Robert Schumann, opus 20, viste hun, at hendes ideal var at kombinere romantikken med klassikkens former.

Måske skyldes det påvirkning fra hende, at Robert Schumann gik væk fra det litterære koncept i f.eks. Carnaval for at vende sig imod den klassisk-romantiske retning med sine symfonier. Og Claras klaverkoncertino i f-mol synes på mange måder at foregribe Johannes Brahms. Clara Schumann var kvinden bag Robert Schumann og Brahms.

Hun hørte sammen med bl.a. Liszt, Chopin og Anton Rubinstein til de bedste pianister i århundredet og reformerede klaverspillet ved at forlange, at man var absolut nodetro. Hun kan således på nogle måder ses som ophavskvinde til den moderne fortolkningspraksis. Liszt, som hun havde et anspændt forhold til, var bange for, at denne nodetroskab kunne virke dræbende på kreativiteten.

På trods af det spændte forhold mellem Clara Schumann og Liszt foreligger der smukke Liszt-transkriptioner af nogle af Clara Schumanns Lieder.

Pga. hendes mange børn, koncertkarrieren og ægtefællens sindssygdom blev det ikke til så mange kompositioner, som man kunne have ønsket sig, men hun har pga. kompositionernes kvalitet fortjent at
blive nævnt på lige fod med de andre tidlige romantikere, Liszt, Chopin, Robert Schumann, Fanny og Felix Mendelssohn og den oversete Anton Rubinstein.

Litteratur 
 Grete Holmen, Clara Schumann, Gyldendal, 1970.

Eksterne henvisninger 
 
 

Komponister fra Tyskland
Pianister fra Tyskland
Romantikkens komponister
Personer fra Leipzig
Kvindelige komponister
Tyskere i 1800-tallet
Viber

Viber (Vanellus) er en slægt i familien brokfugle. Der er i alt beskrevet ca 23 arter verden over
.

Fuglene varierer i størrelse mellem 17 og 38 cm. I Danmark er viben (Vanellus vanellus) en almindelig ynglefugl, mens steppevibe (Vanellus gregarius) og sumpvibe (Vanellus leucurus) begge kun er truffet få gange
.

Noter
Steppevibe

Steppeviben ( el. Chettusia gregarius) er en fugleart i slægten viber. Fuglen er kun set få gange i Danmark.

Noter 
Avibase - the world bird database

Fugle fra Centralasien
Viber
De fire store

"De fire store" er et udtryk brugt af Gyldendal i deres markedsføring af forlagets fire dominerende forfattere i norsk litteratur i den realistiske periode 1860-1890:  Bjørnstjerne Bjørnson, Henrik Ibsen, Jonas Lie og Alexander Kielland.

Begrebet blev introduceret omkring 1920, måske inspireret af at begrebet blev brugt om krigsmagterne under første verdenskrig. Selv om flere af forfatterskaberne i dag kun læses lidt, udgives paradoksalt nok fremdeles samleudgaver med de fires samlede værker. 

Forfattere fra Norge
Grupper
Lyngby (flertydig)

Lyngby kan henvise til:

Steder i Danmark 
 Kongens Lyngby (Kgs. Lyngby) – en by i Lyngby-Taarbæk Kommune i region Hovedstaden.
 Lyngby (Give Sogn) – en bebyggelse i Give Sogn, Vejle Kommune
 Lyngby (Hjørring Kommune) – en bebyggelse i Lyngby Sogn, Hjørring Kommune
 Lyngby (Hvidbjerg Vesten Å Sogn) – en bebyggelse i Hvidbjerg Vesten Å Sogn, Thisted Kommune
 Lyngby (Norddjurs Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Lyngby Sogn, Norddjurs Kommune
 Lyngby (Rebild Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Lyngby Sogn, Rebild Kommune
 Lyngby (Sporup Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Sporup Sogn, Favrskov Kommune
 Lyngby (Aarhus Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Lyngby Sogn, Aarhus Kommune

 Relation til Kongens Lyngby
 Lyngby Station – stationen i Kongens Lyngby.
 Lyngby Sø
 Lyngby Boldklub - Fodboldklub i Kongens Lyngby.
 Retten i Lyngby
 Lyngby-Taarbæk Kommune - kommune

 Øvrige byer med navnet 'Lyngby'
 Sønder Lyngby, Nørre Lyngby og Lyngby Torp ved Vesterhavet nær ved Løkken
 Store Lyngby og Lille Lyngby Syd for Arresøen. Ved disse byer ligger også Lyngby Å og Lyngby Skov

 Se også
 Lyngby Sogn – flertydig

Steder i Sverige 
 Lyngby (Kristianstads kommun)
 Lyngby (Lunds kommun)
 Ljungby, i Kronobergs län
 Ljungbyhed, i Klippans kommun

Personer 
 Hans Lyngby Jepsen
 Kristen Jensen Lyngby
Sumpvibe

Sumpviben () er en fugleart i slægten viber. Den er kun få gange set i Danmark som tilfældig gæst fra det vestlige Asien.

Kilder 
 M. Beaman, S. Madge & Klaus Malling Olsen, Fuglene i Europa, Nordafrika og Mellemøsten, Gads Forlag 1998. .

Eksterne henvisninger 
 “DK listen” hos www.netfugl.dk  Sumpvibe i Danmark

Noter 
 Avibase - the world bird database

Fugle fra Centralasien
Viber