kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sandhed

Sandhed er overensstemmelse mellem et udsagn og den virkelighed, udsagnet udtaler sig om. Sandhed er et begreb, der anvendes i logikken, i matematikken, i religiøse og filosofiske sammenhænge, i fiktionen og i daglig tale om både subjektive, objektive og absolutte begreber og begivenheder.

Leibniz 
Leibniz skelnede mellem faktuelle sandheder og rationelle sandheder. Det græske ord for "sandhed" er alē′theia, som betyder "hvordan en sag virkelig forholder sig". Dette betyder, at sandheden findes ved at iagttage foreliggende beviser. Sandheden kan både være det, der stemmer med kendsgerningerne og det, der normativt er ret og rigtigt.

Overensstemmelse med virkeligheden 

De fleste definitioner af sandhed nævner en overensstemmelse med fakta eller virkeligheden. Et af mange mulige krav til sandhed er slutning fra årsag til virkning. Sandhed forstås da som den logiske eller tidsmæssige forbindelse mellem årsag og virkning. Der er dog ingen globale videnskabelige definitioner af sandhed, og en lang række teorier om sandhed bliver fortsat debatteret bredt.

Inden for logikken betegnes et udsagn der er sandt "i alle situationer" for en tautologi. Man kan sige, at en tautologi er et sandhedsudsagn, man ikke bliver klogere af, selv om det er rigtigt. Det matematiske udtryk x = x er et simpelt eksempel på en tautologi. "Hans er ældre end Mette, fordi Mette er yngre end Hans" er også en tautologi, idet der bliver sagt det samme to gange på to forskellige måder.

Sandhed som begreb 

Sandhed som begreb er noget vi alle intuitivt forstår, og vi bliver ikke klogere af at få det forklaret. Et andet spørgsmål er, om en given antagelse er sand eller falsk (i overensstemmelse med virkeligheden eller ej). For vi kan nemt uden at vide det være ofre for illusioner og bedrag.

Sandhed som begreb er en underforstået forudsætning for al videnskab og debat, al efterforskning, alle forklaringer og al undervisning. Det gælder om at finde frem til, hvad sandheden består i, eller "finde frem til sandheden" om dette eller hint, eller "afdække sandheden", "afsløre den" etc.. (Se Sherlock Holmes). Et grundlæggende princip, hvis man søger sandheden, er at være åben, skeptisk, undersøgende og nysgerrig og ikke tro på det første det bedste, man får fortalt eller læser.

Habermas: Den herredømmefri samtale" 
Jürgen Habermas stillede tre kriterier op i sine krav til "den herredømmefri samtale":
 sandhed (at tale i overensstemmelse med de kendte fakta),
 sandfærdighed (at udtrykke sig i overensstemmelse med sin opfattelse af hvordan verden bør være) og
 rigtighed (at udtrykke sig i overensstemmelse med sine følelser).

Litteratur 
 Jürgen Habermas: Teknik og videnskab som "ideologi". Det lille forlag 2005. .

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Den Store Danske.

Videnskab
Filosofi
Logik
Religion
Virkelighed
Filosofiske grundbegreber
Jean Charles de Menezes

Jean Charles de Menezes (født 7. januar 1978, død 22. juli 2005) var en brasiliansk elektriker som boede i Tulse Hill i det sydlige London. Menezes blev under foreløbig uafklarede omstændigheder skudt og dræbt af britisk politi på Stockwell undergrundsstation på Londons undergrundsbane. Menezes havde boet i England i tre år før han døde.

I første omgang blev Menezes sat i forbindelse med et mislykket terrorangreb i London 21. juli 2005; men det viste sig senere, at han var uskyldig. Der har foreløbig været forvirrende og selvmodsigende oplysninger om årsagerne til, at han var under mistanke, og om omstændighederne ved drabet.

Personer fra Brasilien
Personer der er blevet myrdet
Antoninus Pius

Antoninus Pius (egl. Titus Aurelius Fulvus Boionus Arrius Antoninus), (19. september 86 – 7. marts 161) var romersk kejser i årene 138 – 161. Tilnavnet betyder ”den fromme”.

Antoninus, hvis regering ofte har været anset for den lykkeligste i kejsertidens historie, er samtidig også én af de mindst belyste kejsere. Han stammede fra en aristokratisk familie fra Gallien, vakte opsigt ved sin hæderlighed og udpegedes af Hadrian til efterfølger umiddelbart før dennes død. 

Hans 23-årige regeringstid synes stort set at have været begivenhedsløs og fredelig, med kun få stridigheder ved grænserne og mindre oprør i Orienten. Hans væsentligste indsats her var en udbygning af Hadrians grænseforsvar i Britannien (Antoninus-muren). Indadtil herskede også rolige forhold, og der synes ikke at have været gnidninger mellem regering og militæret. I øvrigt prægedes styret af sociale reformer, samt som noget nyt også en human lovgivning for slaver, hvis ejendomsret og legemlige ukrænkelighed blev fastslået. En del af forklaringen på denne humanitet er uden tvivl den stigende mangel på slaver og behovet for at holde dem i live, men synes også at stamme fra en mere moralsk holdning til slaveriet. Modsat de fleste øvrige adoptivkejsere holdt Antoninus sig helt fra kristenforfølgelser. Selv fremstår han i kilderne som en stærkt religiøs og beskeden patriark, der så vidt muligt undgik konflikter. Man har senere bebrejdet ham passivitet over for udlandet og forsømmelser af forsvaret, men han styrede på et tidspunkt, hvor farerne ikke syntes overhængende.

Han var gift med Faustina den ældre, som afbildes på tidens mønter. Desuden var han svigerfader til Marcus Aurelius, som han havde adopteret på opfordring af Hadrian, og som blev hans medregent fra 146.

Eksterne henvisninger 

 http://www.roman-emperors.org/tonypis.htm]

Kejsere fra Romerriget
Vesterbro (Odense)

Vesterbro er en gade i det centrale Odense, der ligger i forlængelse af den ene af byens to længere gågader, Vestergade. Gaden strækker sig over 700 m og fortsætter som Middelfartvej. På Vesterbro finder man en del butikker, herunder det ene af byens tre Føtex-varehuse.

Området omkring Vesterbro kaldes Vesterbrokvarteret. 

Gader i Odense
New York, New York (sang)

"New York, New York" er sang, der siden slutningen af 1970'erne har været forbundet med Frank Sinatra.
Egentlig er sangen fra 1977-filmen New York, New York af Martin Scorsese, og den blev oprindeligt sunget af Liza Minnelli.

Referencer 

Sange fra 1977
Peters baby

Peters baby er en dansk film fra 1961, skrevet af Børge Müller og instrueret af Annelise Reenberg.

Medvirkende
Ghita Nørby som Tony
Ebbe Langberg som Peter Bergman
Dario Campeotto som sanger
Dirch Passer som William Thorsen
Judy Gringer som Kirsten
Emil Hass Christensen som Peters far
Inger Stender som Peters mor
Gabriel Axel som fransk politibetjent
Mogens Brandt
Paul Hagen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1961
Film instrueret af Annelise Reenberg
Drømmen om det hvide slot

Drømmen om det hvide slot er en dansk film fra 1962.
Manuskript og instruktion Anker Sørensen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Malene Schwartz
Emil Hass Christensen
Ebbe Langberg
Judy Gringer
Henning Palner 
Olaf Ussing
Birgitte Federspiel
Else Marie Hansen
Ove Sprogøe
Lili Heglund
Ebba Amfeldt
Knud Hallest
Karl Stegger
Inge Ketti
Henry Skjær

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1962
Familiefilm fra Danmark
Pan (flertydig)

Pan kan henvise til flere artikler:

 Pan – en græsk gud
 pan- – en forstavelse, der betyder al- (panarabisk, panamerikansk og mange andre)
 Panacea – vidundermiddel der kurerer alle sygdomme
 Pandemi – global epidemi
 Panteisme – "Gud er alt"
 Panteon – alle guder indenfor en mytologi

Astronomi 
 Pan (krater) - et krater på Jupiters måne Amalthea
 Pan (måne) – en af planeten Saturns måner

Tidsskrifter og litteratur m.v. 
 Pan (roman) - en roman af Knut Hamsun
 Pan (tidsskrift) - tysk kunsttidsskrift
 Panbladet – blad udgivet af Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske

Musik 
 Panfløjte – et musikinstrument
 Pan (musikgruppe) – Dansk rockgruppe
 Pan (album) - et musikalbum fra 1970 med den danske gruppe Panr
 Pan (tyrkisk gruppe) – tyrkisk musikgruppe (Eurovision Song Contest 1989|Melodigrandprix 1989)

Film 
 Pan (film fra 1922) - en norsk film
 Pan (film fra 1995) – en film instrueret af Henning Carlsen fra 1995
 Pan (film fra 2015) - en amerikansk fantasyfilm

Barer og natklubber 
 Pan – navnet på flere barer/natklubber for homoseksuelle i Danmark
 Pan (København)
 Pan (Århus)
 Pan (Odense)

Teknologi 
 PAN (datanet) – Personal Area Network
 Pan (nyhedslæser) – fri software-computerprogram til læsning af Usenet-nyhedsgrupper

Andet 
 Pan, en hest, der vandt Epsom Derby i 1808
 Pan margarine - navnet på en af F.D.B.s margariner
 Pan (Liupanshui) - en kinesisk territorial enhed ligende et amt
 Pan (orientering) – en stor, århusiansk orienteringsklub
 Chimpanser – Pan er det videnskabelige navn for chimpanse-slægten.
 Peter Pan – En eventyrfigur fra J.M. Barrie's populære eventyr.
Pallene (måne)

Pallene er en af planeten Saturns måner, og kendes også under betegnelsen Saturn XXXIII (XXXIII er romertallet for 33). Selv om månens eksistens og dens omløbsbane først blev endeligt fastslået i 2004, blev den første gang observeret den 23. august 1981: Den er med på et billede som rumsonden Voyager 2 tog den dag, men da man ved den lejlighed kun fik det ene billede af Pallene, havde man ingen muligheder for at regne sig frem til dens omløbsbane.

Pallenes omløbsbane ligger ligesom månen Methones bane, mellem omløbsbanerne for Mimas og Enceladus.

Saturns måner
Telesto (måne)

Telesto er en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget 8. april 1980, af astronomerne Smith, Reitsema, Larson og Fountain, som fandt Telesto ved observationer fra jordbaserede observatorier. Den fik umiddelbart den midlertidige betegnelse 1980 S 13, men i 1983 vedtog den Internationale Astronomiske Union formelt at opkalde den efter Telesto, som ifølge den græske mytologi er datter af Okeanos og Tethys. Der ud over har månen også betegnelsen Saturn XIII.

Telesto deler omløbsbane med månen Tethys på den måde, at Telesto ligger i Lagrange-punktet L4 i forhold til Tethys-Saturn-systemet. Ved L5-punktet i samme system finder man månen Calypso.

Telestos overflade og indre 
Telesto har en meget lav massefylde, som tyder på at den så godt som udelukkende består af vand-is. Dette underbygges af en albedo på meget nær ved 100%.

Saturns måner
Nationale Indikatorprojekt

Det Nationale Indikatorprojekt, forkortet NIP, var et projekt, som skulle bidrage til kvalitetsudviklingen i det danske sundhedsvæsen. Projektet omhandlede udvikling, afprøvning og implementering af indikatorer og standarder for kvaliteten af sundhedsvæsenets kerneydelser (den faglige kvalitet). Projektet blev etableret i 1999 og ophørte pr. 1. januar 2012.

Det Nationale Indikatorprojekt dækkede otte sygdomsområder: akut mave-tarm-kirurgi, apopleksi, diabetes, hjerteinsufficiens, hoftenære frakturer, KOL, lungecancer og skizofreni.

Det Nationale Indikatorprojekt blev etableret i et samarbejde mellem amterne, H:S, Amtsrådsforeningen, Den Almindelige Danske Lægeforening (DADL), Dansk Medicinsk Selskab (DMS), Dansk Sygeplejeråd (DSR), de faglige sammenslutninger på sygeplejeområdet, Danske Fysioterapeuter mv., Ergoterapeutforeningen, Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering, Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Sundhedsstyrelsen.

Kilde 
http://www.nip.dk/ 
Hjortbak, Bjarne; Sundhedsvæsenet på tværs - opgaver, organisation og regulering, side 167

Sundhedsvæsen i Danmark
Etableret i 1999
Ophørt i 2011
Sommeranemone

 
Sommeranemone (Anemone sylvestris), også skrevet Sommer-Anemone, er en opret løvfældende staude med en opret vækst. 

Den danner efterhånden store, samlede flader, som lukkes helt af løvet. Bladene er håndfligede med hel eller svagt savtakket rand. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er gråhvid af et fint, silkeagtigt hårlag. 

Blomsterne ses i juni-juli, hvor de sidder enkeltvis på tynde stilke, som hæver dem højt over løvdækket. De enkelte blomster er hvide med silkehåret yderside og talrige, gule støvdragere. Frugterne er forsynet med hvide uldhår, som gør, at de flyver langt omkring. Af og til kan de spire på passende, tør bund.

Rodnettet består dels af vandret krybende jordstængler, og dels af de fint forgrenede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,40 x 2 m (40 x 5 cm/år).

Hjemsted 

Sommeranemone er en tørkeelskende plante fra skovstepperne i Central- og Sydeuropa. Desuden findes den vildtvoksende på Öland og Gotland. Alle steder findes den i halvskygge og på kalkbund sammen med f.eks. draphavre, diktam, knoldet mjødurt, pilebladet tusindstråle, smalbladet klokke, og ædelkortlæbe.

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Hvide blomster
Haveplanter
Anemone
Calypso (måne)

Calypso er en af planeten Saturns måner: Den blev opdaget 13. marts 1980 af astronomerne Pascu, Seidelmann, Baum og Currie under observarioner fra jordbaserede observatorier. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse 1980 S 25, men i 1983 besluttede den Internationale Astronomiske Union at opkalde månen efter nymfen Calypso fra den græske mytologi. Der ud over har månen også betegnelsen Saturn XIV (XIV er romertallet for 14).

Calypso deler omløbsbane med Tethys på den måde, at Calypso befinder sig i Lagrange-punktet L5 i Saturn-Tethys-systemet; til enhver tid 60 grader "bagefter" Tethys. I L4-punktet i samme system, 60 grader foran Tethys, findes månen Telesto.

Saturn-månen Calypso må ikke forveksles med småplaneten 53 Kalypso

Saturns måner
Anemone

Anemone (Anemone) er en slægt med ca. 150 arter, der er udbredt på alle kontinenter, undtagen Antarktis. Det er stauder med krybende eller knolddannende jordstængler. Der dannes nogle få, grundstillede og håndfligede blade foruden det blomsterbærende skud. Blomsten er regelmæssig og har talrige støvdragere. Her omtales kun de arter, som enten er vildtvoksende eller dyrkede i Danmark.

 Appennineranemone (Anemone appennina)
 Balkananemone (Anemone blanda)
 Fransk anemone (Anemone coronaria)
 Høstanemone (Anemone hupehensis)
 Svovlgul anemone (Anemone x lipsiensis)
 Bjerganemone (Anemone narcissiflora)
 Hvid anemone (Anemone nemorosa)
 Nikkende kobjælde (Anemone pratensis) – synonym: Pulsatilla pratensis
 Opret kobjælde (Anemone pulsatilla) – synonym: Pulsatilla vulgaris
 Gul anemone (Anemone ranunculoides)
 Sommeranemone (Anemone sylvestris)
 Vårkobjælde (Anemone vernalis) – synonym: Pulsatilla vernalis

NB. De arter, der tidligere var samlet under slægten Kobjælde (Pulsatilla), er efter undersøgelse af deres DNA nu overført til slægten Anemone. Derfor indgår de i registrene ovenfor.

Se også
 Anemone (Hepatica)
 Blå anemone

Noter
Druemunke (slægt)

Slægten Druemunke (Actaea) er udbredt med 4-8 arter i de tempererede egne af Europa og Nordamerika. Det er stauder med kraftig, busket vækst, uligefinnede blade og korte, oprette blomsterklaser. Alle arterne er giftige. Her omtales kun de arter, der er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

Slægten står tæt på Sølvlys (Cimicifuga) og Souliea, og botanikerne vil have arterne i disse slægter indordnet under Druemunke. Dermed er artsantallet steget til et sted mellem 25 og 30.

 Østasiatisk sølvlys ("Cimicifuga dahurica" → Actaea dahurica)
 Druemunke (Actaea spicata)
 Hvid druemunke (Actaea pachypoda)
 Sort sølvlys ("Cimicifuga racemosa" → Actaea racemosa)
 Rød druemunke (Actaea rubra)
 Oktobersølvlys ("Cimicifuga simplex" → Actaea simplex)

 Actaea asiatica
 Cimicifuga arizonica = Actaea arizonica
 Cimicifuga calthifolia = Beesia calthifolia
 Cimicifuga foetida = Actaea cimicifuga
 Cimicifuga rubifolia = Actaea cordifolia
 Cimicifuga elata = Actaea elata
 Cimicifuga heracleifolia = Actaea heracleifolia
 Cimicifuga acerina = Actaea japonica
 Cimicifuga podocarpa = Actaea podocarpa
 Cimicifuga cordifolia = Actaea podocarpa
 Cimicifuga americana = Actaea podocarpa
 Actaea vaginata

Note 

Ranunkel-familien
Druemunke (art)

 
Druemunke (Actaea spicata), også kaldet almindelig druemunke eller sort druemunke, er en 30-70 cm høj, opretvoksende, flerårig urt med en kraftig vækst.

Beskrivelse 
Bladene er dobbelt uligefinnede og småbladene er ægformede med dybt indskårne takker. Over- og underside er ensartet græsgrønne.

Blomstringen sker i maj-juni, og de små, hvide blomster sidder samlet i endestillede, oprette klaser. Bærrene er glatte og sorte, ret store og giftige. Frøene spirer villigt og ukrudtsagtigt under egnede forhold.

Rodnettet består af en kraftig rodstok med masser af finrødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,70 x 0,50 m (70 x 50 cm/år).

Voksested 

Druemunke hører hjemme i blandet, ikke for mørk løvskov på kalkholdig og mineralrig muldbund. Derfor findes den hist og her i østdanske skove.

I Bolderslev Skov ved Hærvejen nær Åbenrå findes arten sammen med bl.a. ahorn, ask, avnbøg, alm. bingelurt, bøg, hassel, alm. røn, navr, småbladet lind, spidsløn, stilkeg, storbladet elm, storbladet lind og vedvarende måneskulpe – foruden et stort antal bregne- og mosarter

Giftighed 
Hele planten er giftig, og den lugter også ubehageligt.

Note

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet  

Flerårige urter
Hvide blomster
Haveplanter
Skovbundsplanter
Peter Heine Nielsen

Peter Heine Nielsen (født 24. maj 1973 i Holstebro) er en dansk skakspiller.  Han har siden 2001 været Danmarks stærkeste skakspiller. I Juli 2010 nåede han som den første dansker 2700 i rating.

Peter Heine Nielsen fik sin gennembrud som skakspiller ved VM for spillere under 18 år i 1990, hvor han vandt bronze efter Sergej Tiviakov og Vladimir Kramnik. Året efter opnåede han som 17-årig en delt førsteplads (sammen med Erling Mortensen som vandt samlet) ved danmarksmesterskabet i skak 1991, bl.a. med sejr over Bent Larsen. 

Han blev stormester i 1994 og er 5-dobbelt danmarksmester i skak (1996, 1999, 2001, 2003, 2008). Blandt hans bedste resultater kan nævnes skak-OL 1994 i Moskva, hvor han med 7 af 9 point opnåede næstbedste resultat. Han har også vundet vesterhavsturneringen i 2001.

Peter Heine Nielsen har i flere år været træner, sekundant og sparringspartner for den tidligere verdensmester Viswanathan Anand og det norske stortalent og verdensmester Magnus Carlsen.

Peter Heine Nielsen bor i Litauen sammen med sin kone Viktorija Čmilytė-Nielsen, stormester i skak og vinder af EM for kvinder i 2011. Hun er også formand for Seimas (Litauens parlament). Sammen har de to børn.

Eksterne henvisninger 

 

Skakspillere fra Danmark
Personer fra Holstebro
Skakstormestre fra Danmark
Danmarksmestre i skak
Ostindisk Kompagni

Ostindisk Kompagni blev grundlagt i 1616 af kong Christian IV af Danmark-Norge. Kompagniets fokus lå på handel med Indien og havde base i den i 1620 dansk-købte koloni Tranquebar.

Oprettelsen i 1616 var en del af en merkantilistisk politik for at forøge den danske handel, hvor der også oprettedes et islandsk kompagni i 1602 og et grønlandsk i 1636. 

Initiativet til oprettelsen af kompagniet kom fra to hollændere, Jan de Willum og Herman Rosenkrantz, som fik privilegium på oprettelse af kompagniet 17. marts 1616 med støtte fra den kongelige kasse. Den 29. november afsejlede den første flåde ledsaget et krigsskib under befaling af den senere rigsadmiral Ove Gjedde. Først 16. maj 1619 nåede han efter flere alvorlige uheld Ceylon. Det lykkedes at erhverve byen Tranquebar, til hvis beskyttelse fortet Dansborg blev anlagt. Men det kommercielle udbytte af ekspeditionen var ubetydeligt. Den 1. januar 1621 begyndte Ove Gjedde tilbagerejsen, og 5. februar 1622 ankrede han i Karmsund i Norge, hvor han forlod sit skib for over land at vende tilbage til Danmark.

Flere nye togter var imidlertid gået af sted til Tranquebar. Selv om kongen selv tabte på handlen, omkring 300.000 rigsdaler, blev den fortsat frem til 1650, hvor den blev opgivet. 

20 år senere blev virksomhed genoptaget, uden at det gik bedre. Virksomheden led under mangel på kapital og dårlig administration, hvorfor det sygnede hen trods støtte fra regeringen. 

Et nyt forsøg på, efter initiativ af den hollandske købmand Josias van Aspern, i 1727 at puste nyt liv i kompagniet ved at overflytte en del af dets virksomhed til Altona forpurredes som følge af modstand fra Holland og England, og 28. april 1729 frasagde det sig al videre handel. 

I 1732 genopstod ideen som Asiatisk Kompagni.

Se også 
 Danske besiddelser
 Handelskompagni

Eksterne henvisninger 

Jan Rindom: "Ostindisk Kompagni 1616-1650" (Handels- og Søfartsmuseets årbog 2000, s. 99-125)
Richard Willerslev: "Danmarks første aktieselskab" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 6; 1942)
The Danish East India Company 
Denmark during the Age of the French Revolution, 1790-1814

Handelskompagnier
Etableret i 1616
Dansk Ostindien
Sømand i knibe

Sømand i knibe er en dansk film fra 1960.
Manuskript Bob Ramsing.
Instruktion Lau Lauritzen jun.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ghita Nørby
Ebbe Langberg
Lau Lauritzen jun.
Ib Mossin
Judy Gringer
Otto Brandenburg
Dirch Passer
Hans Kurt
Jeanne Darville
Hugo Herrestrup
Bertel Lauring
Ole Monty

Eksterne henvisninger 
 

Film instrueret af Lau Lauritzen junior
Danske film fra 1960
Tønder Amt

Tønder Amt var et amt fra 1920 og indtil Kommunalreformen i 1970. Indtil 1864 var det et amt i Hertugdømmet Slesvig.

Tønder Amt bestod af herrederne
 Bøking (nu syd for grænsen)
 Hviding 
 Kær (nu syd for grænsen)
 Slogs
 Tønder, Højer og Lø
 Vidding (nu syd for grænsen)

Efter Kommunalreformen i 1970 blev Tønder Amt delt mellem Ribe Amt og Sønderjyllands Amt.

Tre nordlige sogne gik til Ribe Kommune i Ribe Amt:

Langt den største del gik dog til otte kommuner i Sønderjyllands Amt:
 Bredebro
 Gram
 Højer
 Løgumkloster
 Nørre-Ragnstrup
 Skærbæk
 Tønder
 Tinglev

Amtmænd 

 1684-1689: Peter Brandt
 1711-1713: Heinrich Reventlow
 1771-1772: Jørgen Erik Skeel
 1793-1815: Ernst Albrecht von Bertouch (i stillingen fra 1789)
 1830-1848: Frederik Christian von Krogh
 1850-1860: Arthur Christian Detlev Ludvig Eugenius Reventlow
 1860-1864: Ludvig Brockenhuus-Schack
 1920-1949: Otto Didrik greve Schack
 1949-1960: M.J. Clausen

Historie 
Før 1864 var den nordvestlige del af Slesvig i administrativ henseende et sandt kludetæppe. Der var to amter Tønder og Løgumkloster, som hørte til Slesvig, men ind mellem dem lå de Kongerigske enklaver, som hørte til Ribe amt. Disse områder blev i 1867 samlet til Tønder kreds (Kreis Tondern). Da Slesvig i 1920 blev delt mellem Danmark og Tyskland, blev denne landkreds delt nogenlunde midt over. Den nordlige del blev til det nyoprettede Tønder Amt i Danmark. Den sydlige del blev til Sydtønder kreds (Kreis Südtondern) med administrativt hovedsæde i Nibøl. Sydtønder kreds blev i 1970 indlemmet i den nye kreds Nordfrisland.

Se også 
 Kirker i Tønder Amt

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

Danmarks amter (1793-1970)
Slesvigs amter (før 1864)
Sytten (film)

Sytten er en dansk film fra 1965 efter Carl Erik Soyas roman af samme navn som er instrueret af Annelise Meineche.

Medvirkende (udvalgte)
Ole Søltoft
Ghita Nørby
Emil Hass Christensen
Ole Monty
Bodil Steen
Lily Broberg
Arthur Jensen
Henry Nielsen
Annie Birgit Garde
Susanne Heinrich
Ingolf David
Jørgen Kiil
Hugo Herrestrup
Jytte Abildstrøm
Valsø Holm

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1965
Dansksprogede film