kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mad og drikke i tidlig enevælde

Mad og drikke i tidlig enevælde var for konge, herremænd og rige borgere spisevaner der var meget anderledes end landbefolknings. De spiste meget mere kød og mange flere retter, når de holdt store middage. Kosten på landet var derimod betinget af den selvforsynende økonomi, som befolkningen havde. Markerne gav bonden det livsvigtige korn, som var hovedbestanddelen i kosten.

Kosten var ofte meget ensformig. Det var hovedsagelig rugbrød, grød, vælling eller suppe suppleret med saltet flæsk samt saltet eller tørret fisk. Det blev skyllet ned med rigelige mængder tyndt øl, som man for det meste havde brygget selv. Kosten varierede alt efter hvilke råvarer, man havde tilgængelig, og efter hvilket landskab man boede i.

Måltider 

Landbefolkningen spiste tre store måltider; davre, middag og nadver. De største måltider var davre og middagsmad. Der skulle man nemlig bruge energi til det hårde fysiske arbejde, som blev lavet om dagen.

Ind imellem de store måltider kom der mellemmåltiderne. De bestod oftest bare af en skive brød med lidt fedt, ost eller honning på.

Davre – morgenmad 
Davre blev ofte allerede spist omkring kl. 6 om morgenen. Der havde tjenestepigerne allerede været oppe og malke første gang. Davren bestod af øllebrød, som man nogle steder fik lidt flæsk til, og i egne tæt på havet fik man en sild. Det blev skyllet ned med øl.

Middag – frokost 
Middagsmaden blev serveret kl. 12. I de fleste egne spiste man 2 retter – søbemad og sulemad. Søbemaden var grød, vælling eller en suppe. Sulemaden var flæsk eller kød kogt fra suppen, vællingen eller grøden. Fisk og endda frisk kød kunne man også få, hvis det var slagtetid.

Nadver – aftensmad 
Nadver spiste man, når dagens arbejde var forbi. Her fik man grød. Hvis den var kold, hældte man varm mælk over. Det blev skyllet ned med øl.

Litteratur 
 Skaarup, Bi (2006) Renæssancemad. Opskrifter og køkkenhistorie fra Christian 4.'s tid 

Mad og drikke
Madkultur
Carl Barks' Samlede Værker

Carl Barks' Samlede Værker er en serie luksusbøger fra Egmonts nordeuropæiske afdelinger i Danmark, Norge, Sverige og Tyskland samt tilsvarende udgaver fra Disneys finske og spanske licenshavere.

Serien samler alle Carl Barks' tegneserier og omslag skrevet og/eller tegnet for Disney, omkring 500 historier på omkring 6 500 sider foruden 1 500 sider artikler om Barks kunstnerkarriere, skrevet af Geoffrey Blum. Serien blev kun solgt i abonnement og i begrænset antal.

Serien består af 30 bind samlet i ti kassetter. I Norge fortsatte serien med Barks' andet arbejde end Disney-tegneserier (vittighedstegninger, ikke-Disney-tegneserier, tegnefilmsskitser og malerier) samlet i fire tilsvarende luksusbind sammen med to oversigtsbøger om Barks arbejde. De sidste fire af disse seks bind udkom også på svensk.

Den spanske udgave adskiller sig fra de nordeuropæiske ved at være i mindre format, ved at indeholde artikler af Alfons Moliné i stedet for Blum, og ved at blive solgt enkeltvis uden begrænsning. Serien stoppede efter 4 bind.

Udgaver 
 Danmark: Carl Barks' Samlede Værker, 1800 nummererede eksemplarer

 Finland: Carl Barksin kootut, 3200 nummererede eksemplarer

 Norge: Carl Barks Samlede Verk, 2500 nummererede eksemplarer

 Sverige: Carl Barks Samlade Verk, 2000 nummererede eksemplarer

 Tyskland: Carl Barks Collection, 3333 nummererede eksemplarer

 Spanien: Biblioteca Carl Barks

Bøger i serien

Eksterne links 
 ComicWiki
 Geoffrey Blums hjemmmeside 
 INDUCKS' oversigter:
 Dansk
 Norsk
 Svensk
 Finsk
 Tysk
 Spansk
 Norsk Carl Barks Ekstra 

Anders And-tegneserier af Carl Barks
Urtepotte

En urtepotte bruges til at dyrke potteplanter i. I urtepotten er der som oftest et drænhul i bunden, så overskydende vand kan løbe af. Nogle planter profiterer af vanding i underskålen. Er urtepotten ikke udstyret med et drænhul, er der behov for et drænlag i pottens bund. Dette drænlag kan bestå af letklinker eller sten.

Skandinaviens største producent af urtepotter var i 1911 var Knabstrup Keramikfabrik.

Urtepotter kan fås både i ler, f.eks. terrakotta og plast. Stort set alle salgsplanter sælges i tynde plasturtepotter.
Købes en potteplante i plastpotte, placeres denne ofte i en urtepotteskjuler. En urtepotteskjuler er en potte uden drænhul, den virker som "underskål" og dækker den sorte plastpotte.

I gartneribranchen kaldes potterne oftest for "containere", hvad der kan skyldes, at der bruges en lang række materialer til fremstilling af beholderne: terrakotta, plast, presset papir eller sphagnum, tagpap, beton, glas, keramik osv.

Anvendelse

Urtepotter har en række forskellige anvendelser, såvel i private hjem som i industrien. De bliver brugt til transport af planter, til dyrkning af planter inderdørs og på terrasser. Derudover til dyrkning af sarte planter i kolde områder. Man mener, at de første, der begyndte at bruge urtepotter, var egyptere. De gjorde brug af en gryde til at flytte planter fra sted til sted. Romerne brugte dem desuden også til at tage potteplanter ind, når vejret blev for koldt. Planterne kunne derfor overvintre under bedre forhold.

I 1700-tallet blev urtepotter blandt andet brugt til at sende orkideer fra Afrika til Nordamerika og Europa.

Se også
 Selvvandende urtepotte

Referencer

Eksterne henvisninger 

Møbler
Plantedyrkning
Fænologi

Fænologi (: phaino- af phaínesthai, vise sig), er en videnskabsgren og læren om de periodiske fænomeners indtræden hos dyr og planter, samt at udforske sammenhængen mellem disse og de klimatiske faktorer, eksempelvis trækfuglenes ankomst, løvspring, løvfald osv.

Ekstern henvisning og kilde 
 Runeberg/ Salmonsen 

Naturvidenskab
Kunstnerisk frihed

Kunstnerisk frihed er den frihed kunstnere har til at afvige fra den almindelige værkforståelse.
Horats har benyttet sig af den digteriske frihed. Den franske revolution havde kunstnerisk frihed på dagsordenen sammen med lighed og broderskab. I et demokrati må politik ikke bestemme over kunsten. Kunstnerne må male, komponere og skrive som de vil, også selv om de kritiserer samfundet.

Kunstnerisk frihed er friheden kunstnere har til at anskue, fremstille, dokumentere eller udtrykke virkeligheden i et kunstnerisk perspektiv. Det kan være i form af at give det dagligdags en ny synsvinkel, sætte det ind i uvante rammer, give historien "en krølle på halen" – eller det kan antage en autonom værkshelhed i nyskabt surreel form. Med den kunstneriske frihed står det til enhver tid kunstneren frit for at forøge og berige sit værk med en merbetydning, beskueren ikke på forhånd ville forvente ud fra værkets umiddelbare eller tilsyneladende iboende logik.

Den kunstneriske frihed går så vidt at en forfatter må bruge billeder og detaljerede oplysninger om en virkeligt eksisterende person uden dennes samtykke, det har Landsretten afgjort 17. marts 2011. Sagen handler om romanen Suverænen af Helge Bille Nielsen – der tidligere har kaldt sig for Claus Beck-Nielsen – hvori han bruger billeder og detaljerede oplysninger om Thomas Skade-Rasmussen.

Se også 
 DIY
 Indie
 Kunstnerisk nødvendighed

Reference 

Frihed
Frihed
Jens Mathias Bollerup Andersen

Jens Mathias Bollerup Andersen (6. marts 1822 på Gammelgaard, Ølgod Sogn – 23. oktober 1868) var en dansk bonde og politiker.
 
Hans forældre, gårdejer Anders Mortensen og Kirsten Marie Kjeldsdatter, lod deres søn godt opdrage, og han udviklede sig i hjemmet til en tænkende og praktisk dygtig bonde, hvilket han bl.a. viste, da han efter i 1848 at have overtaget sin lille fædrenegaard, der kun var på 60 tdr. land, strax gav sig til at plante og anlægge en smuk have, hvilket på den tid var et stort særsyn i egnen.

Han vandt snart stor anseelse i sin kreds og kom til at beklæde en mængde offentlige tillidshverv. 1853-55 var han folketingsmand for Ribe Amts 1. kreds, og 1866-68 var han landstingsmand for 11. kreds.

Hans betydning i rigsdagen stod næppe i forhold til den anseelse, han nød i sin hjemstavn. Der blev han kaldt hovedet for en betydelig kreds og stod i spidsen for de fleste rørelser i tiden, hvilket bl.a. også medførte, at han i 1867 var medstifter af Vestkjær Folkehøjskole og formand for dens bestyrelse til sin død.

Folketingsmedlemmer i 1850'erne
Landstingsmedlemmer i 1860'erne
Skolefolk fra Danmark
Landmænd fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Jamelia

Jamelia Niela Davis (født 11. januar 1981), bedst kendt som Jamelia, er en britisk sangerinde, sangskriver og model, der er mest fremtræden inden for R&B-genren. Hun har udgivet tre studiealbum, hver af dem har haft top 40-placeringer i hendes hjemland, som sammenlagt har affødt otte singler i top 10. Desuden har Jamelia vundet fire MOBO Awards, én Q Award og modtaget ni BRIT Award-nomineringer.

Jamelia slog igennem i 2003 med sit andet album, Thank You, der senere blev genudgivet over to omgange i 2004. Anden single fra albummet, "Superstar", som blev nummer #3 i Storbritannien, er hendes største internationale hit til dato. Sangen er skrevet af Remee og Cutfather & Joe, og blev oprindeligt udgivet af danske Christine Milton i starten af 2003. Andre singler fra Jamelias album var "Thank You" og "DJ", begge produceret af Soulshock i samarbejde med henholdsvis Peter Biker og Kenneth Karlin.

Diskografi 
 Drama (2000)
 Thank You (2003)
 Walk with Me (2006)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside 
 
 

Sangere fra England
Nim

Nim er en lille by i Østjylland med . Nim er beliggende syv kilometer sydøst for Brædstrup og 15 kilometer nordvest for Horsens. Byen ligger i Region Midtjylland og hører til Horsens Kommune.

Nim er beliggende i Nim Sogn og Nim Kirke ligger i byen.

I en grusgrav ved Nim er fundet lerkar og bronzesager fra ældste jernalder.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Nims hjemmeside

Byer i Horsens Kommune
Terrakotta

Terrakotta (italiensk: brændt jord) er uglaserede lervarer af finslæmmet masse, brændt ved en lav temperatur. I Grækenland fandtes 5—600 f.Kr. terrakottavaser med sorte figurer på gullig eller rødlig grund. Senere farvede figurer på sort grund. Fra samme tid findes vaser med hvid grund, som blev skabt ved en begitning af pibeler, dekorerede med figurer og ornamentik i farver.

Det 5. århundrede f.Kr. regnes for den græske vasekunsts kulmination. Foruden vaser, skåle og en mængde forskellige brugsgenstande skabtes statuetter dekoreret med farve. De stammer hovedsagelig fra Tanagra og Myrina, hvorefter de har deres navn. Terrakotta anvendtes også i Grækenland til skulpturelle, arkitektoniske prydelser på templerne.

Fra den første romerske kejsertid kom en mængde terrakotta – især olielamper. Omkring Kristi fødsel udførtes i Arezzo skåle af en sjælden kunstnerisk ynde. I renæssancen anvendtes terrakotta meget som arkitektoniske prydelser, særlig i Norditaliens byer som Bologna og Pistoia.

Terrakotta er et skørt materiale og er ikke meget efterspurgt, men anvendtes senest til kopier af Thorvaldsens og Bissens figurer. I moderne kunst har terrakotta fået en opblomstring (se billedet).

Se også 
 Terrakottahæren

Eksterne henvisninger 

 

Keramik
Salmonsens
Keramiske materialer
O.A. Hermansen

Oluf August Hermansen (30. juli 1849 på Frederiksberg – 23. november 1897) var en dansk blomster- og frugtmaler og bogillustrator.

Hermansen er søn af tømrer Frederik Salomon Hermansen. Hermansen var først porcelænsmalerlærling hos Bing & Grøndahl, men kom 1872 på Kunstakademiet, hvor han under professor Jørgen Roeds vejledning uddannede sig til maler og fik Akademiets afgangsbevis som sådan 1876. Hermansen, der i flere år dekorerede terrakottaarbejder for P. Ipsens Enke, udstillede første gang 1874 og har siden været næsten stadig repræsenteret på de årlige udstillinger med smagfuldt arrangerede og dygtig udførte blomster- og frugtstykker, blandt hvilke Roser og andre Blomster i en Vase (1877) blev belønnet med den Neuhausenske Præmie. 1874 tildeltes ham Akademiets rejseunderstøttelse til indlandet, hvorimod kunstneren aldrig har besøgt udlandet. Hermansen ægtede 29. september 1871 Marie Nicoline Mathilde Andersen, datter af arrestforvarer Andersen i Helsinge.

Han er begravet på Solbjerg Parkkirkegård.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 

Malere fra Danmark
Illustratorer fra Danmark
Modtagere af De Neuhausenske Præmier
Blomstermalere
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Frederiksberg
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Waage Matthison-Hansen

Waage Weyse Matthison-Hansen (27. december 1841- 23. juni 1911) var en dansk organist og komponist. Han var søn af Hans Matthison-Hansen og bror til Gottfred Matthison-Hansen samt far til Frederik Matthison-Hansen.

Ligesom mange andre i familien uddannede Waage Matthison-Hansen sig til organist med bl.a. August Winding som klaverlærer. I 1863 blev han ansat som organist i Holstebro, men allerede i 1865 flyttede han til Nykøbing Falster for at overtage organistembedet ved kirken der. I Nykøbing var han også musiklærer på Nykøbing Katedralskole og han blev i byen, til han i 1877 blev vikar hos sin far i Roskilde Domkirke. Ved faderens død i 1890 overtog han embedet. 

Waage Matthison-Hansens musikalske arv udgøres af en række klaver- og orgelstykker og sange samt enkelte kammermusikværker og nogle kantater.

Kilder 
 Dansk biografisk Håndleksikon side 607 og 608

Eksterne links 
 

Komponister fra Danmark
Organister fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Wåge
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Jens Banzon Hee Andersen

Jens Banzon Hee Andersen (12. marts 1820 på Østrupgaard ved Faaborg – 6. marts 1892) var en dansk landmand. 

Faderen, Christen Andersen, søn af fæstegårdmand Anders Rasmussen af Torpe på Langeland, var forpagter. Moderen, Johanne Mathie, født Hee, var en datter af sognepræst Jens Banzon Hee til Korup og Ubberud. Faderen døde allerede 1830, men moderen beholdt forpagtningen til dens udløb, og Andersen, der blev undervist hjemme, fik tidlig lejlighed til at beskæftige sig med landbruget, særlig med kvægavl.

I 1835 blev han medhjælper på godsforvalterkontoret ved Lundegaards Stiftelse, 1836 lærling i landbrug på Brobygård, 1840 forvalter på Frederiksgave, en af datidens bedst drevne gårde, 1842 bestyrer af Falkensten ved Slagelse og fra 1843 til 1851 forvalter på Gunderslevholm, som han derefter overtog i forpagtning og drev indtil 1879. Fra den tid har han boet på Frederiksberg og har virket som sekretær i de samvirkende sjællandske landboforeninger, særlig for disses stambogs førelse. Andersen har især haft betydning som praktisk kvægopdrætter, i det han har skabt den såkaldte Gunderslevholmske Kvægstamme, der er en udpræget malkestamme, hvorfra individer nu findes spredte over de fleste egne af landet og da især på øerne. 

Han har fremdeles gjort sig bekendt i videre kredse som ivrig forfægter af det såkaldte Guénonske Systems betydning som kendetegn på malkeevne hos kvæget. Sine erfaringer om kvægavl og kvægopdræt har han nedlagt i en række afhandlinger, der findes spredte omkring i landbrugstidsskrifter. Han har været en af de tidligste og ivrigste forkæmpere for samarbejde mellem de landøkonomiske foreninger til fremme af deres formål, og han har navnlig været en varm talsmand for samarbejde mellem store og små jordbrugere. 1854 udnævntes Andersen til Kammerråd, og i 1886 tildelte det kgl. danske Landhusholdningsselskab ham den Collinske Medalje i sølv.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

 

Landmænd fra Danmark
Kammerråder fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Fyn
Kvalsundbroen

Kvalsundbroen er en hængebro som krydser Kvalsundet mellem fastlandet og Kvaløya i Kvalsund kommune i Troms og Finnmark fylke i Norge. Broen blev åbnet i 1977 og er 741 meter lang. Hovedspændet er 525 meter. Tårnhøjden er 81 meter på Kvalsundsiden og 97 meter på Stallogargosiden. Gennemsejlingshøjden er 26 meter, og broen har i alt 11 spænd. Stålgitteret blev produceret/monteret i samarbejde mellem Alfred Andersen i Larvik og Erik Ruud i Oslo. Broen er en del af riksvei 94.

Kvalsundbroen blev lavet efter tegninger af Skjomen bro i Nordland. Afvigelser i bygningen gjorde hovedspændet nogle cm længere, og den blev dermed Norges længste indtil Skarnsundbroen åbnet i 1991. Broen blev betalt med bompenge, og var færdigbetalt efter de første 14 års brug.

Broer i Troms og Finnmark
Kvalsund
Grædstrup

Grædstrup er en landsby i Østjylland med . Grædstrup er beliggende fem kilometer vest for Brædstrup. Byen ligger i Region Midtjylland og hører til Horsens Kommune.

Grædstrup er beliggende i Grædstrup Sogn og Grædstrup Kirke ligger i byen.

Kilder 

Byer i Horsens Kommune
Office Assistant

Office Assistant var en interaktiv animeret figur, der fungerede som en brugergrænseflade i Microsoft Offices hjælp-bibliotek. Indledningsvist anvendtes teknologi fra Microsoft Bob og senere Microsoft Agent, og tilbød råd beregnet via bayesiske algoritmer. I Microsoft Office til Windows blev den inkluderet i versionerne 97 til 2003, i Microsoft Publisher og Microsoft Project blev den inkluderet i versionerne 98 til 2003. I udgaverne til Macintosh blev den inkluderet i versionerne 98 til 2004. Som udgangspunkt blev assistenten i den engelske Windows-version kaldet Clippit med øgenavnet Clippy, efter en papirklips. Figuren blev designet af Kevan J. Atteberry.

Mange brugere havde en negativ holdning til Clippy. Microsoft slukkede for featuren som udgangspunkt i Office XP, hvorved de accepterede dens upopularitet som vist via en reklamekampagne, der imiterede Clippit.
 
Den blev helt fjernet i Office 2007 og Microsoft Office 2008 for Mac, da den blev kritiseret af både kunder og selv Microsofts egne ansatte.

Clippy genopstår
Clippy genopstod i 2023 som en maskinlæringdreven (ChatGPT) assistent i Windows 11. Den nye clippy er lavet af FireCube og hedder "Clippy by FireCube".

Se også
 Tay (chatbot)

Referencer 

Microsoft Office
Microsoft Windows
Træden (Horsens Kommune)

Træden er en by i Østjylland med , beliggende 4 km øst for Brædstrup, 7 km vest for Østbirk og 21 km nordvest for Horsens. Byen hører til Horsens Kommune og ligger i Region Midtjylland.

Træden hører til Træden Sogn, og Træden Kirke ligger i byen. Byen ligger naturskønt tæt ved Gudenådalen og 2 km fra P-pladsen ved Den Genfundne Bro.

Faciliteter 
Træden har forsamlingshus. Sammen med nabobyen Tønning har Træden en friskole, der er startet i 1991 og hedder Tønning-Træden Friskole, forkortet TTF. Den har 170 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin.

Ved siden af friskolen ligger SFO'en Tønning-Træden Børnebolig og Tønning-Træden Børnehave, der er normeret til 40 børn. Den blev oprettet i oktober 1995 og lagt ind under friskolen 1. august 2006. Tønning-Træden Idrætsforening har primært til huse på friskolen og den tilstødende sportsplads.

Trømmelstrup er den lokale fællesbetegnelse for Tønning, Træden, Gammelstrup & Troelstrup. Området har adskillige foreninger, bl.a. Trømmelstrup Husmoderforening. Tønning-Træden Lokalråd har kontakten til Horsens Kommune.

Historie 
I 1904 omtales Træden således: "Træden med Kirke, Skole, privat Forskole og Forsamlingshus (opf. 1891)."

Jernbanen 
I 1899 blev den smalsporede privatbane fra Horsens til Bryrup indviet. Den blev i 1929 omlagt til normalspor og samtidig forlænget til Silkeborg, så den kom til at hedde Horsens-Bryrup-Silkeborg Jernbane (HBS). 18. juni 1930 oprettede banen Trædenvejen trinbræt næsten 3 km vest for Træden. Det fik ikke den store betydning for Træden, som kun havde knap 2 km til Tønning Station, så navnet blev ændret til Ring Skov trinbræt 4. oktober 1936.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Trømmelstrup – hjemmeside for Tønning, Træden, Gammelstrup & Troelstrup
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Byer i Horsens Kommune
Sejet (Horsens Kommune)

Sejet er en landsby i Østjylland med . Sejet er beliggende otte kilometer sydøst for Horsens. Byen ligger i Region Midtjylland og hører til Horsens Kommune.

Sejet er beliggende i Uth Sogn.

Kilder 

Byer i Horsens Kommune
Tvingstrup

Tvingstrup er en landsby i Østjylland med . Tvingstrup er beliggende 10 kilometer nordøst for Horsens og fire kilometer syd for Hovedgård. Byen ligger i Region Midtjylland og hører til Horsens Kommune.

Tvingstrup er beliggende i Ørridslev Sogn.

Historie 
Tvingstrup landsby bestod i 1682 af 14 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 370,5 tønder land skyldsat til 58,39 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

I 1879 beskrives forholdene således: "Tvingstrup med Skole og Veirmølle samt Jernbane-Holdeplads".

Omkring århundredeskiftet blev byen beskrevet således: "Tvingstrup, ved Landevejen, med Skole, Mølle, Andelsmejeri, Kro, Jærnbane- og Telegrafst." Tvingstrup stationsby havde 263 indbyggere i 1911 og 249 indbyggere i 1916.

Tvingstrup fortsatte sin stagnation i mellemkrigstiden og efter 2. verdenskrig: byen havde 399 indbyggere i 1921, 307 i 1925, 304 i 1935, 279 i 1940, 325 i 1945, 324 i 1950, 338 i 1955, 369 i 1960 og i 1965 376 indbyggere. I 1930, da byen havde 304 indbyggere, var sammensætningen efter erhverv: 36 levede af landbrug, 93 af industri og håndværk, 26 af handel, 60 af transport, 11 af immateriel virksomhed, 27 af husgerning, 44 var ude af erhverv og 7 havde ikke angivet oplysninger.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Byer i Horsens Kommune
Levring

Levring er en landsby i Midtjylland med . Levring er beliggende godt tre kilometer nordøst for Kjellerup, syv kilometer sydvest for Rødkærsbro og ni kilometer vest for Ans. Byen hører til Silkeborg Kommune og er beliggende i Region Midtjylland. 

Den hører til Levring Sogn, og Levring Kirke ligger i byen, der også huser  Levring Efterskole der blev oprettet i 1923, og har plads til 182 elever fordelt på 9. og 10. klassetrin.

Kilder 

Byer i Silkeborg Kommune
Kelly Rowland

Kelendria "Kelly" Rowland (født 11. februar 1981) er en amerikansk sangerinde, sangskriver, danser, model og tv-vært. Hun er født i Atlanta, Georgia og er opvokset i Houston, Texas. Rowland har vundet fem Grammy Awards, og var medlem af pigegruppen Destiny's Child fra 1990-2006, en af det mest succesfulde grupper nogensinde, men har sidenhen skabt en solokarriere, med roller i spillefilm og tv-serier, og har solgt millioner af album og haft flere store hits.

Mens medlemmerne i Destiny's Child tog en pause fra hinanden, samarbejdede Rowland med rapperen Nelly på singlen "Dilemma," et internationalt #1-hit, og udgav i 2002 sit rock pop-inspirerede soloalbum Simply Deep. Det blev en kommerciel succes med 2 millioner solgte eksemplarer på verdensplan, som affødte tre mere eller mindre succesfulde singler, deriblandt "Stole" og "Can't Nobody." Efter opløsningen af Destiny's Child i 2005 udgav Rowland hendes andet album, Ms. Kelly, i 2007 efter at være blevet udskudt et år. Det var en moderat succes på hitlisterne, men kastede hitsinglerne "Like This" og "Work" af sig. I 2009 fik hun endnu et #1-hit for samarbejdet med den franske dj David Guetta på singlen "When Love Takes Over".

I 2002 forsøgte Rowland sig med skuespil, hvilket førte til gæsteroller på sitcoms som The Hughleys og Girlfriends, og hovedroller i film som Freddy vs. Jason (2003) og The Seat Filler (2004). I 2009 blev hun vært på realityserien The Fashion Show sammen med Isaac Mizrahi.

I 2011 var hun ny dommer i den engelske udgave af X Factor, hvor hun erstattede Dannii Minogue. Pga. en konflikt måtte hun ikke medvirke som dommer i sæson 9 af programmet i 2012 og blev erstattet af Nicole Scherzinger.

Diskografi 
 Simply Deep (2002)
 Ms. Kelly (2007)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside
 
 

Sangere fra USA
Sangskrivere fra USA
Skuespillere fra USA
Tv-skuespillere fra USA
X Factor-dommere