kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tulstrup (Sall Sogn)

Tulstrup er en bebyggelse i den sydlige del af Sall Sogn i Favrskov Kommune i Region Midtjylland. Granslev Å udspringer ved Tulstrup.

Historie

Tulstrup Hovedgård 
På stedet lå tidligere en hovedgård ved navn Tulstrup. Denne gård tilhørte slægten Udsøn:
 Ebbe Henriksen Udsøn (1433)
 Simon Ebbesen Udsøn
 Laurids Simonsen Udsøn (1532 og 1546)
 Ebbe Lauridsen (1561)
 Laurids Ebbesen (1594)

Sidstnævnte døde i 1646 som slægtens sidste mand, men havde i 1625 skødet Tulstrup til sin fætters datter Maren Kruse, Erik Krabbes. 1629 blev gården overtaget af rigsråd hr. Oluf Parsberg, som døde 1661. Derefter blev Tulstrup overtaget af greve Mogens Friis, som i 1672 lagde gården ind under grevskabet Frijsenborg. Senere blev gården revet ned og jorden lagt under Frijsendal.

Thulstruppigen 
I 1982 blev der på stedet fundet en springvandsfigur, "Thulstruppigen". Den er lavet af bronze, 60 cm høj og 18,5 kg tung. Den stammer fra Christian IV's tid og forestiller Caritas, den allegoriske personifikation af næstekærlighed som en moder med tre spædbørn. Figuren opbevares nu på Nationalmuseet. En kopi er opstillet på torvet i Hammel. En lignende figur blev sat op på Gammeltorv i København i 1609.

Tulstrup Mølle 
I Tulstrup har der været en vandmølle, som nævnes første gang i 1664 og senere bl.a. i folketællingerne 1787, 1801 og 1845.

Aarhus-Hammel-Thorsø Jernbane, der i 1914 blev forlænget fra Hammel til Thorsø, oprettede 1. oktober 1928 Tulstrupvejen trinbræt, som i folkemunde også blev kaldt Tulstrup Mølle. Der lå kun et par gårde og senere et gartneri i nærheden, så trinbrættet blev ikke benyttet meget og fik aldrig et venteskur. Hammelbanen blev nedlagt i 1956, men man kan stadig se dens 900 m lange og op til 12 m høje dæmning, der lå umiddelbart syd for trinbrættet.

Noter 

Sall Sogn
Herregårde i Viborg Amt
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Herregårde i Favrskov Kommune
Basstemme

En basstemme, er den dybeste stemme i et musikstykke, ofte opbygget af grundtoner eller ledetoner.

Basstemmen bruges til at skabe en "bund" i musikken. Stemmen spilles af bas-instrumenter, der generelt er meget større end andre instrumenter, skyldet den lave frekvens, der skal til for at spille dybe toner. Nogle af de mest brugte er kontrabassen og basguitaren.

I orgelmusik spilles basstemmen normalt på pedalværket.

Se også 
 Tone
 Musikteori
 Strengeinstrument

Musikteori
Crossosomatales

Crossosomatales er en lille orden med nogle få familier.

 Akshale-familien (Stachyuraceae)
 Aphloiaceae
 Blærenød-familien (Staphyleaceae)
 Crossosomataceae
 Geissolomataceae
 Ixerbaceae
 Strasburgeriaceae

Planteordener
Ledetone

En ledetone bruges i musikken som den tone, der virker ledende til en anden tone. Eksempelvis i en C-dur-skala fungerer den sidste tone h som ledetone til c, da h er den sidste tone i skalaen og kun har et halvtonetrin eller en lille sekund op til c, som er grundtonen i skalaen.

Se også
Musikteori
Toneinterval

Musikteori
Vejtromle

En vejtromle er et køretøj med to eller tre aksler der bruges til at tromle asfalt eller andre vejmaterialer sammen så de ligger stabilt. I maskinens barndom var der tale om store dampdrevne kolosser (se damptromle), men nu til dags har man samme effekt med langt mindre maskiner, bl.a. ved hjælp af vibrator-aksler og anden teknik.

Langt de fleste vejtromler har to stålvalser der gør det ud for hjul. Enkelte har gummihjul på den ene aksel eller på begge aksler.

Jf. dansk lovgivning må vejtromler ikke køre mere end 15 km/t, når de har "faste hjul eller valser".

Eksempler på producenter 
 Hamm
 Bomag
 Dynapac
 JCB (Har overtaget Vibromax pr. september 2005)

Entreprenørmaskiner
Reskript

Et reskript eller rescript (latin: rescriptum) var oprindeligt et skriftligt svar fra en romersk kejser eller en pave på et spørgsmål om lov eller moral. Senere fik det en mere bred betydning som officiel forordning eller skrivelse fra en regering.

I Danmark før indførelsen af Grundloven, kunne kongen give love i form af reskripter, som betød en befaling rettet mod underordnede myndigheder. Dette var i modsætning til et missiv, målrettet mod enkelte personer eller grupper, eller en forordning eller anordning, som var (og er) en generel befaling rettet til alle landets borgere. 

Reskripter blev udgivet enkeltvis og tilsendt de relevante myndigheder, og deres bestemmelser blev offentliggjort via plakater opslået offentlige steder. Men da de i modsætning til forordningerne ikke blev samlet i årgange og udbudt til salg, var den præcise viden om disse, når plakaterne igen var nedtaget, reelt utilgængelige for den almene befolkning. Dette betød dog ikke, at borgere kunne påberåbe sig uvidenhed overfor loven som undskyldning, idet de statslige forordninger under enevælden var gyldige, uanset om de var kundgjort eller ej. Dette opdagede eksempelvis en ung Rasmus Nyerup, da han klagede over en politiafgørelse i forbindelse med en trykkefrihedssag. Nyerup havde ingen kendskab til, at der foruden reskriptet af 20. oktober 1773 som omhandler politimesterens myndighed overfor kritiske udtalelser i aviser og ugeblade også eksisterede et reskript af 27. november 1773, der udvidede denne myndighed til bøger. Han udgav derfor et skrift Til Publikum (1786) som anklagede den fungerende politimester Fædder for magtmisbrug i forbindelse med et nyligt given bøde over en bog skrevet af en af Nyerups bekendte. Men da der rent faktisk eksisterede et reskript, som gav politimesteren denne myndighed, måtte Nyerup selv bøde ved at få en offentlig irettesættelse af Københavns Universitets Konsistorium, som var hans daværende arbejdsgiver. 

Dette ændredes tildels i 1786, da juristen Laurids Fogtman begyndte udgivelsen af værket Samlingen af kgl. Reskripter, Resolutioner og Kollegialbreve, udtogsvis og i kronologisk Orden, for Tiden fra 1660 til 1812, for så vidt som man havde mulighed for at anskaffe eller på anden måde benytte værket, samt med det forbehold, at man ikke kunne være sikker på at værket indholdt alle udgivne reskripter. Serien blev ført op til 1865 af juristen Tage Algreen-Ussing. Derudover blev mange reskripter offentliggjort i Collegial-Tidende som begyndte at udkomme januar 1798.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Laurids Fogtmanns Rescripter 1660-1815 er tilgængelige på Google Books

Tekster
Romerriget
Romerskkatolske kirke
Forvaltningsakter
Ryslinge Kirke

Ryslinge Kirke er en kirke i Ryslinge Sogn i Faaborg-Midtfyn Kommune, tidligere Ryslinge Kommune.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Ryslinge Kirke  hos nordenskirker.dk
 Ryslinge Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Faaborg-Midtfyn Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Astrid Villaume

Astrid Villaume (født 3. november 1923 i Aalestrup, død 12. februar 1995 i København) var en dansk skuespillerinde.

Biografi 
Astrid Villaume optrådte oprindeligt som akrobat i danske revyer før 2. verdenskrig.
Hun skiftede til skuespil og blev uddannet fra Odense Teater i perioden 1939-1941. Hun optrådte herefter på Aarhus Teater i 1941-1945 og på Frederiksberg Teater 1945-1947.

Hun gennemgik Det kongelige Teaters elevskole med afgang i 1949 og var fastansat på teatret samme år. Her spillede hun en lang række store roller.

Hun fik sidenhen stor succes i en række filmindspilninger samt i TV, f.eks. i Leif Panduros TV-spil Rundt om Selma.

Astrid Villaume modtog i sin karriere en række hæderspriser.

Hun var gift med forretningsmanden Carl von Staffeldt, der døde i 1959, med hvem hun fik tre børn.

Hun er begravet på Frederiksberg ældre kirkegård.

Filmografi i udvalg 
Blandt de film hun medvirkede i kan nævnes:

 Tyrannens fald – 1942
 Hans store aften – 1946
 Far betaler – 1946
 Susanne – 1950
 Fireogtyve timer – 1951
 Fra den gamle købmandsgård – 1951
 Vi arme syndere – 1952
 To minutter for sent – 1952
 Adam og Eva – 1953
 Hejrenæs – 1953
 Arvingen – 1954
 Der kom en dag – 1955
 På tro og love – 1955
 Tre finder en kro – 1955
 Qivitoq – 1956
 Flintesønnerne – 1956
 Amor i telefonen – 1957
 Mariannes bryllup – 1958
 Vagabonderne på Bakkegården – 1958
 Det skete på Møllegården – 1960
 Flemming og Kvik – 1960
 Flemming på kostskole – 1961
 Der brænder en ild – 1962
 Det stod i avisen – 1962
 Et døgn uden løgn – 1963
 Premiere i helvede – 1964
 Gift (film) – 1966
 Der var engang en krig – 1966
 Brødrene på Uglegården – 1967
 Der kom en soldat – 1969
 De fem og spionerne – 1969
 De fem i fedtefadet – 1970
 Bejleren - en jysk røverhistorie – 1975
 Verden er fuld af børn – 1980
 Den ubetænksomme elsker – 1982
 Pelle Erobreren (film) – 1987
 Lad isbjørnene danse – 1990

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste kvindelige hovedrolle
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
Irving Caesar

Irving Caesar (født 4. juli 1895 i New York, død 18. december 1996 i New York) var en amerikansk sangskriver og teaterkomponist som bl.a. skrev teksten til "Swanee," "Sometimes I'm Happy,"  "Crazy Rhythm,"  og "Tea for Two,"  -en af de mest indspillede sange nogensinde. Han blev 101 år gammel.

Blandt hans mest kendte tekster kan nævnes:
 Tea for Two
 Imagination
 Stakkels gigolo

Han er desuden medforfatter til Broadway-revyer og musicals, som f.eks.

 No, no Nanette
 Wunderbar

Eksterne henvisninger 

Hundredårige
Sangskrivere fra USA
Institut for Datalogi (Aarhus Universitet)

Institut for Datalogi (tidligere benævnt Datalogisk Institut) på Aarhus Universitet er med 1.000 studerende Danmarks største institut for datalogi. Tidligere blev instituttet forkortet DAIMI, men efter en omstrukturering og internationalisering er forkortelsen blevet CS AU, der står for Department of Computer Science, Aarhus University.

Historie 

Det oprindelige Datalogisk Institut var en afdeling, der hørte under Matematisk Institut ved Aarhus Universitet. Her havde afdelingen forkortelsen DAIMI, der stod for Datalogisk Afdeling I Matematisk Institut, og dette navn var i 1998 blevet så kendt, at det blev bibeholdt, da afdelingen blev et selvstændigt institut.

Faget datalogi startede på Aarhus Universitet i 1971 som en del af Matematisk Institut. I perioden 1993-1998 gik det datalogiske fagområde gennem en stor vækst, og på instituttet steg det samlede personale fra 80 til 160 – primært på grund af en stigning i mængden af eksterne midler.

Et uafhængigt Datalogisk Institut blev oprettet i januar 1998. I de efterfølgende 5-6 år, flyttede instituttet flere og flere afdelinger til nye bygninger som en del af Aarhus Universitets plan om at koncentrere it-aktiviteter i it-byen Katrinebjerg. I it-byen er der blevet etableret tætte samarbejdsrelationer med andre organisationer, herunder Institut for Informations- og Medievidenskab og Alexandra Instituttet.

I 2012 skiftede instituttet navn fra Datalogisk Institut til Institut for Datalogi.

Kendte dataloger Institut for Datalogi, AU inkluderer:

 Bjarne Stroustrup (opfinderen af C++)
 Jakob Nielsen (brugervenlighedsekspert)
 Lars Bak skaberen af V8 javascript motoren

Uddannelse 

Uddannelser på bachelorniveau:
 bachelor i Datalogi
 bachelor i IT-produktudvikling

Uddannelser på kandidatniveau:
 cand.scient i Datalogi
 cand.scient i IT-produktudvikling

Instituttet udbyder desuden en række efter- og videreuddannelses tilbud.

Forskningsgrupper 

 Algorithms and Data Structures
 Bioinformatics
 Computer Mediated Activity
 Data-Intensive Systems
 Cryptography and Security
 Logic and Semantics
 Mathematical Computer Science
 Modelling and Validation of Distributed Systems
 Programming Languages
 Ubiquitous Computing and Interaction
 Use, Design and Innovation

Professorer 
 Lars Arge
 Susanne Bødker
 Ivan Bjerre Damgård
 Kaj Grønbæk
 Kurt Jensen
 Morten Kyng
 Ole Lehrmann Madsen
 Mogens Nielsen
 Ira Assent
 Lars Birkedal
 Gerth Stølting Brodal
 Jesper Buus Nielsen
 Anders Møller

Adjungerede professorer 

 Bjarne Stroustrup
 Michael E. Caspersen

IT-Byen Katrinebjerg 

Instituttet er beliggende i Aarhus-bydelen Katrinebjerg. Området indeholder også mange it-virksomheder, samt andre uddannelsesinstitutioner og kaldes samlet set for IT-Byen Katrinebjerg.

Eksterne henvisninger og kilder 

 Institut for Datalogi, Aarhus Universitet
 Magazine about the Dept. of Computer Science, Aarhus University (2009)
 Instituttets forskningsområder.

Datalogi
Institutter ved Aarhus Universitet
Etableret i 1971
Calciumfosfat

Calciumfosfat eller calciumphosphat (Kemisk Ordbog) har sumformlen: Ca3(PO4)2. Det er et tungtopløseligt stof, der findes i naturen som råfosfat, og som bruges i fremstillingen af fosforgødninger.

I skolelaboratoriet kan calciumfosfat dannes. Dermed opnås 3 mål: A) Det demonstreres, at flere salte kan binde vand. B) Stofmængdebegrebet mol kan demonstreres. C) Man kan vise, at ikke alle bundfald har en densitet som overstiger den for saltvand. Proceduren er: Lav 0,5 mol/l opløsninger af natriumfosfat og calciumchlorid. Ved sammenblanding i forholdet 2:3 (f.eks. 4 ml natriumfosfat og 6 ml calciumchlorid for 0,001 mol calciumfosfat, delmål B) opnås det størst mulige bundfald. Centrifugering ved 100 g i 2 min er tilstrækkeligt til at fælde bundfaldet, se dog delmål C. Vask bundfaldet omhyggeligt med destilleret vand og centrifuger igen. Hæld vandet fra og lad tørre i et stinkskab i en uge. Massen bliver typisk 6 g (sammenlignet med 0,31 g for 0,001 mol calciumfosfat, se delmål A). Tør derefter ved 180 C i 2 dage eller med en bunsenbrænder for en porøs struktur.
2 Na3PO4 (aq) + 3 CaCl2 (aq) ⇒ Ca3(PO4)2 (s) + 6 NaCl (aq)

Calciumforbindelser
Salte
Emulgatorer
Kobber(I)oxid

Kobber(I)oxid er et gennemsigtigt og svagt gulligt stof med sumformel: Cu2O. Stoffet er en halvleder.

Anvendelser 
Man kan lave sin egen solcelle med Kobber(I)oxid, ved at riste en ren kobberplade eller kobberblik. Virkningsgraden er mindre end 1%.

Se også 
 Kobber(II)oxid
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Eksterne henvisninger 

Legeringshalvledere
Salte
Kobberforbindelser
Oxider
Kobber(II)oxid

Kobber(II)oxid er en kemisk forbindelse mellem kobber og ilt. I dette oxid med sumformlen: CuO er kobberet togyldigt. Kobber(II)oxid er et sort, amorft eller krystallinsk stof. Stoffet er en halvleder.

I naturen forekommer det som mineralet tenorit. Tenorit opstår ved forvitring af forskellige kobbersulfider, og det findes derfor oftest i de oxiderede dele af kobberforekomsterne. Det var den italienske botaniker, Michele Tenore (*1780; †1861), der navngav mineralet.

Egenskaber 
Kobber(II)oxid er uopløseligt i vand og alkoholer. Derimod er det opløseligt i fortyndede syrer, og ved inddampning får man derved de tilsvarende kobber(II)salte. Desuden er kobber(II)oxid opløseligt i ammoniumhydroxid, fordi der opstår kompleksdannelser.

Kobber(II)oxid adsorberer med lethed ilt, kvælstof, CO2 og andre gasser.

Anvendelser 
Kobber(II)oxid bliver brugt som farvestof i fremstillingen af glas, keramik, porcelæn og kunstige ædelstene. Endvidere bruges det som katodemateriale i batterier, som katalysator, til afsvovling af mineralolie og som rådhæmmende maling. Kobber(II)oxid bruges desuden som råmateriale for fremstilling af mange forskellige kobberforbindelser.

Se også 
 Kobber(I)oxid
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Eksterne henvisninger 

Legeringshalvledere
Salte
Kobberforbindelser
Oxider
17 (tal)

17 (sytten) er:
 Det naturlige tal efter 16 derefter følger 18.
 Et heltal.
 Et ulige tal.
 Et primtal, mere specielt et fermatprimtal (F2 = 222+1), et pythagoræisk primtal (4×4 + 1 = 42 + 12), primtalstvilling til 19 og latmirp til 71
 Et defektivt tal

I talsystemer med et grundtal større end 17, repræsenteres tallet 17 med bogstavet H.

I matematik 
Sytten er det syvende primtal, og danner sammen med 19 et par primtalstvillinger. Faktisk er 17 en del af primtalsfirlingerne 11, 13, 17 og 19. Summen af de fire første primtal er 17.

17 er et Fermatprimtal, og Gauß viste at en konsekvens heraf er, at den regulære 17-kant kan konstrueres med passer og lineal.

I kemi 
 Grundstoffet klor har atomnummer 17.

Andet 
 17 er atomnummeret på grundstoffet klor
 På dansk indgår 17 i ederne “For sytten da!” og “For syv sytten!”
 På svensk indgår 17 i eden “Sjutton också!”
 17 er antallet af stavelser i et japansk haiku-digt
 Årstallene 17 f.Kr., 17, 1917 og 2017

Eksterne henvisninger 

Bestemte tal
Primtal
Nicolae Ceaușescu

Nicolae Ceaușescu (født 26. januar 1918 i Scorniceşti, død 25. december 1989 i Târgoviște) var en rumænsk kommunistisk politiker, som var Rumæniens leder fra 1965 til 1989.

Nicolae Ceaușescu blev medlem af det rumænske kommunistparti i 1933. I 1965 blev han partiets generalsekretær, og 1967 blev han Rumæniens præsident. Ceaușescu førte en udenrigspolitik, der gav anledning til en vis bekymring i Moskva; han fordømte den sovjetiske invasion af Tjekkoslovakiet i 1968 og afslog en anmodning om at sende tropper, der skulle hjælpe med at nedkæmpe oprøret. Hans beslutning gjorde ham meget populær i Vesten. Indenrigspolitisk var Ceaușescu en brutal diktator, der herskede med hjælp af det frygtede politiske politi Securitate.

Ceaușescus styre var præget af den enorme personkult, som det lykkedes ham at skabe omkring sig selv. Han belastede landets økonomi med meget dyre prestigeprojekter, og Rumænien udviklede sig til et af de fattigste og mest tilbagestående lande i Europa. Mens Ceaușescu levede i luksus sammen med sin familie, levede store dele af befolkningen i dyb fattigdom. Hans kone Elena Ceaușescu havde for eksempel 3.000 par sko. Ceaușescu var en ofte hensynsløs diktator, som systematisk forfulgte anderledes tænkende og minoriteter gennem sit sikkerhedspoliti Securitate. Hovedparten af befolkningen havde en negativ holdning til Ceaușescus styre. Kun meget få vovede at protestere åbent af frygt for repressalier.

Nicolae Ceaușescu blev ved et statsbesøg i Danmark dekoreret med Elefantordenen, som senere er leveret tilbage.

Som det var tilfældet i mange andre lande i Østeuropa, gjorde befolkningen oprør mod det kommunistiske styre i slutningen af 1980'erne. I Rumænien udviklede oprøret sig imidlertid betydeligt blodigere end i andre østeuropæiske lande. Dråben der i Rumænien fik bægeret til at flyde over, var Ceaușescus ordre om at skyde ubevæbnede demonstranter i Timișoara. Han holdt sin sidste tale 21. dec. 1989. Ceaușescu flygtede i helikopter, men blev kort efter taget til fange og stillet for en militærdomstol, anklaget for blandt andet folkedrab. Efter en summarisk, ikke helt retsstatslig rettergang blev ægteparret Ceaușescu henrettet ved skydning den 25. december 1989 i Târgoviște.

Diktatorparret Elena & Nicolae Ceaușescu blev tiltalt for åben tv-skærm, og kunne ses direkte i Danmark. Henrettelsen blev ikke vist, men ligene blev vist frem.

Litteratur 
 Erik Bork: Diktatorens sidste timer, i Illustreret Videnskab - Historie nr. 18, 2009

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

 Nicolae Ceauşescu under den rumænske kommunisme på www.ceausescu.org.

Rumæniens præsidenter
Politikere fra Rumænien
Personer henrettet ved skydning
Officerer af Æreslegionen
Kommunister fra Rumænien
102 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

02
103 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

03
Lojban

Lojban er et kunstsprog skabt af Logical Language Group i 1987, baseret på kunstsproget loglan, med den hensigt at gøre sproget mere komplet, brugbart og frit anvendeligt. Sprogets grammatik er ligesom loglan baseret på prædikatslogik, og har ingen uregelmæssigheder eller tvetydigheder.

Litteratur 
 Cowan, John W.: The Complete Lojban Language, 
 Nicholas, Nick & John W. Cowan (ed.): What is Lojban? / .i la lojban. mo,

Eksterne henvisninger 

 http://www.lojban.org/ – det officielle lojban-website
 http://www.lojban.org/jboski/ – maskinoversættelse fra lojban til engelsk

Kunstsprog
101 f.Kr.



Begivenheder 
 Gaius Marius tilintetgør i det sidste afgørende slag kimbrerne i Norditalien

Født

Dødsfald 

01
104 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

04
105 f.Kr.



Begivenheder 
 Gaius Marius og Sulla (reelt Sulla) fanger ved list Jugurtha i Numidien og bringer ham til Rom, hvor han efter triumftoget henrettes. Dermed slutter krigen.

Født

Dødsfald 

05
107 f.Kr.



Begivenheder 
 Gaius Marius introducer nogle militære reformer af den romerske legion. Det medfører, at de jordløse bliver rekrutteret og tildelt jordloder. Udenlandske hjælpetropper bliver tildelt romersk borgerskab.

Født

Dødsfald 

07
109 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Spartacus, gladiator og oprører.

Dødsfald 

 
09
110 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
10
111 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

11
113 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

13
115 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

15
117 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

17
119 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

19
121 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Gajus Gracchus, romersk politiker.
 Kleopatra Thea, dronning over Seleukiderriget

21
123 f.Kr.



Begivenheder 
 Pollentia, romersk by, grundlægges.

Født

Dødsfald 

 
23
125 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
25
127 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
27
129 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
29
12 f.Kr.



Begivenheder 
 Oktober - Halleys komet passerer Jorden.
 Kejser Augustus bliver Pontifex Maximus.

Født

Dødsfald 
 Marcus Vipsanius Agrippa, romersk statsmand og general (født 63 f.Kr.)

Eksterne henvisninger 

 
12
130 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
30
131 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

31
132 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
32
133 f.Kr.



Begivenheder 
 Gracchernes reformbevægelse – Politisk magtkamp i Romerriget begynder da Tiberius Sempronius Gracchus vælges som folketribun.

Født

Dødsfald 

33
134 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
34
135 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Poseidonios, stoisk filosof.

Dødsfald 

 
35
136 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

36
137 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

37
138 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
38
139 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

39
13 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Marcus Aemilius Lepidus, romersk politiker og en af Julius Cæsars største støtter.

13
140 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

40
141 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

41
142 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
42
143 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Aristarchos fra Samothrake, græsk grammatiker, født ca. 220 f.Kr.

 
43
144 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

44
145 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
45
147 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

47
148 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
Masinissa, konge af Numidien.
48
149 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Marcus Porcius Cato kaldet Cato den Ældre. Romersk senator og cencor. Født 234 f.Kr.

 
49
14 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

14
150 f.Kr.



Begivenheder 
 Den Fjerde Markedoniske Krig

Født

Dødsfald 

 
50
151 f.Kr.



Begivenheder 
 Kartago erklærer krig mod Kong Masinissa af Numidien.

Født

Dødsfald 

51
152 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

52
153 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

53
154 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Gaius Sempronius Gracchus

Dødsfald 

54
155 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

55
156 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

56
157 f.Kr.



Begivenheder 
 Under sit besøg i Karthago, bliver Cato den ældre så overbevist om, at byens velstand vil udgøre en sikkerhedstrussel mod Rom, at han efter sigende skulle have endt alle sine taler i sentatet med "Ceterum censeo Carthaginem esse delendam" ("I øvrigt mener jeg, at Kartago bør ødelægges").

Født 
 Gaius Marius – romersk general og politiker (død 86 f.Kr.).

Dødsfald 
 Han Wendi – kinesisk kejser af Han-dynastiet siden 180 f.Kr. (født 202 f.Kr.).

 
57
158 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

58
159 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

59
15 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
15
160 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

60
161 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

61
162 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
62
163 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

63
164 f.Kr.



Begivenheder 
Rhodos allierer sig med Rom

Født 
 Kleopatra Thea, dronning over Seleukiderriget

Dødsfald 
Antiochos 4. af Seleukideriget konge over Seleukiderne

 
64
165 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

 
65
166 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

66
167 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

67
168 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

68
169 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

69
16 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 

16