kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Landboforening

En landboforening er en forening, der fortrinsvis har gårdejere og proprietærer som medlemmmer. Fra 1. januar 2003 er landboforeningerne tilsluttede organisationen Dansk Landbrug.

Landboforeningernes opgaver 
Landboforeningerne arbejder for en faglig dygtiggørelse af landmændene. Dette sker blandt andet ved hjælp af foreningernes konsulenter, der rådgiver landmændene. Desuden varetager landboforeningerne medlemmernes erhvervsøkonomiske interesser.

Landhusholdningsselskabet 
I 1769 oprettede regeringen Det Kongelige Danske Landhusholdningsselskab. Dette selskab havde tætte forbindelser til godsejerne. Selskabet skulle fremme regeringens politik om en udvikling af landbruget. Selskabet eksisterer stadigvæk. I dag er der ikke noget formaliseret samarbejde mellem Landboforeningerne og Landhusholdningsselskabet. 

Som en følge af landboreformerne, der indledte Stavnsbåndets løsning i 1788, opmuntrede Landhusholdningsselskabet godsejerne og proprietærerne til at danne lokale landøkonomiske selskaber.

Af disse selskaber eksisterer Fyens Stifts Patriotiske Selskab (dannet 1810, 342 medlemmer i 2006), Øernes Landøkonomiske Selskab (Lolland-Falster) (111 medlemmer i 2006) og Det thylandske landøkonomiske Selskab (Sydthy og Thyholm) (373 medlemmer i 2006). De øvrige landøkonomiske selskaber er fusioneret med omkringliggende landboforeninger. 

Den ældste forening Bornholms Landøkonomiske Forening (oprettet i 1805) blev fusioneret med Bornholms Familielandbrug den 22. marts 2006. Den nye forening er en fællesforening,  Bornholms Landbrug. 

Patriotisk Selskab er stadig præget af det store landbrug, mens Det thylandske landøkonomiske Selskab er en almindelig landboforening præget af gårdejere.

De første landboforeninger 
Fra 1840 blev der dannet egentlige landboforeninger. I disse foreningers første år var det proprietærer og præster, der stod i spidsen. (Præstegården var som regel større end sognets almindelige bondegårde). Fra slutningen af 1800-tallet skete der en demokratisering af landboforeningerne, hvorved gårdejerne fik den afgørende indflydelse.

Andre landbrugsorganisationer 
I praksis har landboforeningerne især varetaget det mellemstore landbrugs interesser. Godsejerne havde deres særlige tolvmandsforeninger. I 1800-tallet var det meget få husmænd, der var medlemmer af landboforeningerne. Fra 1900 dannede de deres egne husmandsforeninger. 
 
I 1919 dannes Landbrugsrådet af landboforeningerne og Andelsbevægelsen. Under landbrugskrisen 1932-1939 var husmandsforeningerne tilsluttede Landbrugsrådet. På grund af modsætninger mellem de store og de mindre landbrugere stod husmændene ellers i mange år udenfor Landbrugsrådet. 
 
Den 1. januar 1997 trådte godsejerne ind i Landboforeningerne, hvor de oprettede en særlig Tolvmandssektion. 

Pr. 1. januar 2003 danner Dansk Famlielandbrug (de tidligere husmandsforeninger) og De Danske Landboforeninger organisationen Dansk Landbrug. I denne organisation indgår Tolvmandsforeningerne og Familielandbruget som særlige sektioner.

Eksterne henvisninger 
 Dansk Landbrug – officiel website 

Landbrugsorganisationer
Kasper Lorentzen

Kasper Wellemberg Lorentzen (født 19. november 1985) er en dansk tidligere professionel fodboldspiller, der fra 2012 til februar 2015 var kontrakt med FC Nordsjælland. I foråret 2012 var han udlejet til klubben af Randers FC. Han har repræsenteret forskellige danske ungdomslandshold, senest U/21-landsholdet. Sammenlagt har han spillet 57 ungdomslandskampe med 20 mål til følge. I 2015 indstillede han karrieren. I dag er han cheftræner for Brøndbys U/13-hold.

Karriere 
Som ungdomsspiller spillede Lorentzen for BK Frem og Rosenhøj BK, hvor han spillede med sine senere holdkammerater fra Brøndby, Daniel Agger og Henrik Kildentoft, så vel som Michael Krohn-Dehli. Han flyttede senere til Brøndby IF's ungdomshold, hvor han blev valgt til flere danske ungdomslandshold og blev dekoreret med prisen for Årets U-17-talent i 2001.

Kasper Lorentzen fik sin førsteholdsdebut for Brøndby i november 2003 og blev flyttet til A-truppen i 2004. Han blev spået til at få sit gennembrug i 2005/06-sæsonen af medierne, der så ham som en kommende stjerne for Brøndby. I november 2004 scorede han sejrsmålet for det danske U/21-landshold mod Ruslands U/21-fodboldlandshold i Rusland. Dette gav Danmark det perfekte udgangspunkt inden returkampen på Brøndby Stadion i Danmark, som Danmark vandt 3-1 og dermed kvalificerede sig til U/21 Europamesterskabet i fodbold 2006.

På grund af skader spillede Lorentzen kun 19 kampe og scorede seks mål i 2005/06-sæsonen, og han gik også glip af Europamesterskaberne i fodbold for U/21-spillere i maj 2006. Han blev igen skadet i begyndelsen af 2006/07-sæsonen. I sin comeback-kamp i foråret 2007 blev han igen skadet, og forventedes at gå glip af resten af sæsonen. Kasper Lorentzen fik ikke meget spilletid i 2008/2009, og han fik ikke forlænget sin kontrakt, der udløb i sommeren 2009. Tirsdag d. 16. juni 2009 skrev Lorentzen under på en kontrakt med Randers FC. Kontrakten varer i fire år, efter en nedrykning nægtede han at opfylde sin kontrakt, hvorved han forlod Randers FC ugleset blandt klubbens tilhænger og med øgenavnet "en kjælen knejt". Han afsluttede karrieren i FC Nordsjælland.

Fungerer nu som "fodboldekspert".

Titler 
 Årets U/17-talent 2001
 Superligaen
 Vinder (1): 2004/05
 Landspokalturneringen
 Vinder (2): 2004/05, 2007/08
 Royal League
 Vinder (1): 2006/07

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kasper Lorentzen på transfermarkt.co.uk
 Kasper Lorentzen  på fcn.dk
 Kasper Lorentzen  på Danmarks Radio

Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra Randers FC
Fodboldspillere fra FC Nordsjælland
Personer fra Hvidovre
Sminge Kloster

Sminge Kloster lå syd for Sminge Sø. Det  blev grundlagt 1165 af cisterciensermunke fra Vitskøl Kloster.  I 1164 skænkede biskop Eskil fra Århus en grund til et cistercienserkloster i Sabro til abbed Henrik fra Vitskøl Kloster. Abbeden fandt ikke beligenheden særlig god, så biskoppen fandt en grund i Sminge i stedet. Klosteret eksisterede dog kun kort tid, da dets jordtilliggende var for lille til at danne grundlag for en klosterøkonomi, og allerede  i 1166 flyttede munkene videre til Veng Kloster, for til sidst i 1172 at ende ved Mossø, hvor de opførte Øm Kloster.

Kilder
 Cistercienserklosteret Øm Kloster ved Mossø  Danmarks Kulturarvs Forening.
 Sminge Kirke (nedbrudt) hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Klostre i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Silkeborg Kommune
Rosenhøj Boldklub

Rosenhøj Boldklub (eller Rosenhøj BK, RB) er en dansk fodboldklub, der holder til i den københavnske forstad Hvidovre. Foreningen tæller i dag samlet 620 medlemmer, hvoraf 470 er under 25 år og 150 over 25 år (pr. april 2007).

Klubben, der blev stiftet i 1966, er kendt for sit gode arbejde med ungdomsfodboldspillere. Klubben har blandt andre opfostret profiler som for eksempel Martin og Michael Johansen, Daniel Agger, Michael Krohn-Dehli, Henrik Kildentoft, Kasper Lorentzen, Martin Spelmann, Danny Olsen, Kenni Steen Olsen, Kim Christensen, Jonathan og Simon Richter samt Jonas Older Wind.

Noter

Eksterne henvisninger 
Rosenhøj Boldklubs officielle hjemmeside

Hvidovre
Fodboldklubber under DBU Sjælland
Fenerbahçe Şükrü Saracoğlu Stadion

Fenerbahçe Şükrü Saracoğlu Stadion er hjemmebane for den tyrkiske fodboldklub Fenerbahçe SK. Der er plads til 50.509 tilskuere. 

UEFA Cup finalen 2009 blev spillet på dette stadion. FC Shakhtar Donetsk trak sig sejrrigt ud af opgøret mod Werder Bremen efter ekstra spilletid og en endelig slutscore på 2–1.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside  

Fodboldstadioner i Tyrkiet
Sport i Istanbul
Kilopond

Kilopond (kp) er en ældre enhed defineret som den kraft der virker på en masse på ét kilogram i Jordens gravitation. Selv om denne gravitation varierer efter hvor man er på Jorden, defineres en kilopond som præcis 9,80665 kg·m/s²; dvs. 9,80665 newton. En megapond er 1000 kilopond.

Kilopond har aldrig været en del af det internationale enhedssystem (SI), som indførtes i 1960. SI-enheden for kraft er newton. 

Før indførelsen af enheden newton blev kilopond brugt i store dele af verden, og anvendes stadig til visse formål. Kraften fra en raketmotor blev f.eks. målt i kilopond i Tyskland, i Sovjetunionen (hvor den forblev den primære enhed i det sovjetiske rumprogram indtil sidst i 1980'erne), og anvendes stadig i Kina og til tider af European Space Agency. Den anvendes tillige til angivelse af spændingen i eger på cykler, til kraftmoment angivet i "meter-kilogram", for tryk i kilogram pr. kvadratcentimeter, for trækkraften af buer til bueskydning, og til at definere metriske hestekræfter som 75 kp·m/s.

Eksternt link 
http://www1.bipm.org/en/si/si_brochure/chapter2/2-2/2-2-2.html

Kraftenheder
Indo-Australske Plade

Den Indo-Australske Plade er et overordnet navn for to tektoniske plader: Den Australske Plade og den Indiske Plade. De to plader fusionerede for 50-55 mio. år siden, før da bevægede de sig uafhængigt af hinanden. Pladen inkluderer kontinentet Australien og det omgivende ocean og breder sig mod nordvest til at inkludere det Indiske subkontinent og de omgivende vandmasser. 
Den rykker sig 17 cm. i nordlig retning om året.

Pladetektonik
Ved vejen (film)

Ved vejen er en dansk film fra 1988 af instruktøren Max von Sydow, med manuskript af Klaus Rifbjerg, efter romanen Ved Vejen af Herman Bang. Tine Miehe-Renard vandt Bodilprisen for bedste kvindelige birolle for sin rolle som Agnes.

Medvirkende 
 Tammi Øst - Katinka Bai
 Ole Ernst - Bai, Katinkas mand
 Kurt Ravn - Wilhelm Huus, godsforvalter
 Erik Paaske - Linde, pastoren
 Anne Grete Hilding - Pastorens kone
 Tine Miehe-Renard - Agnes, pastorens datter
 Ghita Nørby - Frk. Jensen, lærerinde
 Birthe Backhausen - Enkefru Abel
 Bodil Lassen - Louise Abel
 Vibeke Hastrup - Ida Abel
 Henrik Koefoed - Bentsen
 Kim Harris - Togfører
 Kjeld Nørgaard - Kiær, proprietær
 Birgitte Bruun - Emma
 Dick Kaysø - Andersen
 Paul Hüttel - Doktor
 Søren Sætter-Lassen - Løjtnant
 Anna Lise Hirsch Bjerrum - Marie
 Bjarne G. Nielsen - Herman Bang
 Inge Marie From - Honningkagekone
 Jytte Strandberg - Møllerens kone

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1988
Film fra Danmark (administrationskategori)
Film baseret på værker af danske forfattere
Thomas Rasmussen (fodboldspiller)

Thomas Rasmussen (født 16. april 1977), kendt som Thomas Schultz fra 1998 til 2003, er en dansk tidligere professionel fodboldspiller, der spillede som venstre back og midtbane, sidst for Lyngby BK. Han har spillet otte kampe som offensiv midtbane eller back for Danmarks fodboldlandshold.

Karriere 
Thomas Rasmussen blev født på Frederiksberg i København, og startede sin karriere i den mindre danske klub Glostrup IF 32. Han fik debut på det danske U-19 landshold i juli 1996, og flyttede udenlands for at spille for K. Sint-Truidense V.V. i Belgien. Han vendte dog tilbage til Danmark for at spille for en amatørklub i Birkerød. Da han blev gift i 1998 tog han sin kones efternavn, hvorfor han ændrede navn til Thomas Schultz.

I 2000 fik Rasmussen debut for Farum BK i den danske 1. division. Han hjalp Farum til oprykning til Superligaen i 2002, og i den efterfølgende sæson i Superligaen spillede Rasmussen 31 af 33 ligakampe, hvori han scorede fem mål.

Hansa Rostock 
Han fik debut for det danske landshold i 2003, og sommeren samme år flyttede han til Tyskland for at spille for Hansa Rostock den den bedste tyske række, Bundesligaen. I Rostock spillede Rasmussen sammen med en anden dansker, Kim Madsen. I august 2003 ændrede Schultz navn tilbage til Rasmussen på Hansa Rostocks initiativ. Han havde aldrig juridisk ændret sit efternavn, og Rostock ville have ham til at bruge det navn, der står på hans dåbsattest; Thomas Rasmussen.

I sin første sæson i Rostock spillede Rasmussen 28 af 34 ligakampe og scorede tre mål, noget der hjalp Rostock til at slutte på 9. pladsen. Han blev kaldt op til landsholdet en gang mere, og spillede sin anden landsholdskamp i april 2004. I Bundesliga-sæsonen 2004-05 spillede Rasmussen 31 ligakampe og scorede fire mål, men Rostock sluttede som nummer 17 og rykkede ned i 2. Bundesliga.

Brøndby IF 
Efter at have spillet to år for Hansa Rostock i 2. Bundesliga, flyttede Rasmussen tilbage til Danmark i august 2005 for at spille for de forsvarende danske mestre Brøndby IF. I Brøndby spillede Rasmussen sammen med sin tidligere Rostock-holdkammerat, Marcus Lantz.

Han var en af de tre prøvesager der blev taget op af Spillerforeningen i den såkaldte Feriepengesag. Hans sag endte med at koste Brøndby IF et millionbeløb.

Lyngby BK 
Den 1. januar 2012 skiftede Rasmussen Brøndby IF ud med Lyngby BK.

I maj 2013 meddelte Thomas Rasmussen, at han ville stoppe efter sit kontraktudløb i juli måned. Han kommenterede efterfølgende: "Det er altid lidt trist, når man forlader et sted, hvor man har været glad for at være. Og jeg har været rigtig glad for at være i Lyngby. Det har været en fin klub for mig, og jeg har været glad for min tid der. Men nu er mine ting pakket sammen, og jeg ser fremad.."

Titler 
 Landspokalturneringen
 Vinder (1): 2007-08
 Royal League
 Vinder (1): 2006-07

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Brøndby IF-profil 
 Spillerprofil hos Lyngby Boldklub
 Karrierestatistik  fra Danmarks Radio

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra FC Hansa Rostock
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra Lyngby Boldklub
Personer fra København
Fodboldspillere fra Farum Boldklub
Skårupgård (Todbjerg Sogn)

Skårupgård Gods (Skaarupgaard Gods) er en herregård i Aarhus Kommune, beliggende i Todbjerg Sogn, Øster Lisbjerg Herred, i det tidligere Randers Amt. 

Skaarupgaard Gods har traditioner og aner helt tilbage fra middelalderen. Fra begyndelsen af 1500 tallet og frem til 1661 tilhørte stedet kronen, og det har således hørt under en række fremtrædende danske konger, bl.a. Kong Christian IV. Kong Frederik III overdrog i 1654 Skaarupgaard til rigsråd Gunde Rosenkrantz. Syv år senere lykkedes det Gunde Rosenkrantz at få gjort Skaarupgaard til en herregård, som var fri og uafhængig af kronen. 

Den nuværende hovedbygning er opført fra 1770 til 1774 under justitsråd Peder Nicolaj Secher, og siden da har skiftende ejere sat deres præg på stedet. 

Den 12. september 1986 brændte alle avlsbygninger på Skaarupgaard. Heldigvis lykkedes det at redde den gamle bindingsværksbygning, og hverken dyr eller mennesker kom til skade under den omfattende brand. Ved genopbygningen af gården tilføjede den daværende ejer, Ole Christiansen, et nyt og markant vartegn i form af et 17 meter højt tårn til hovedbygningen. Inspireret af det forestående 400 års jubilæum for Kong Christian IV’s tronbestigelse i 1588, blev tårnet opført som en hilsen til den byggeivrige konge. 

I dag drives Skaarupgaard Gods af Søren Wümpelmann Juhl og hans hustru Rikke Wümpelmann Juhl. Til Skaarupgaard Gods hører et samlet jordareal på ca. 560 hektar, inklusiv tilhørende landbrugsejendomme.

Ejere af Skårupgård Gods (Skaarupgaard Gods) 
(1522-1654) Kronen
(1654-1662) Gunde Rosenkrantz
(1662-1665) Henrik Thott
(1665) Gunde Rosenkrantz
(1665-1670) Anne Laurence de la Ford gift Brockmand
(1670-1677) Hans Hansen Brockmand
(1677) Jens Lassen / Dines Pedersen Winds
(1677-1678) Jens Lassen / Hans Arenfeldt
(1678) Enevold Hansen Brockmand
(1678-1686) Jesper Nielsen Hutfeld
(1686-1706) Thyger Jespersen Kramer
(1706-1709) Anna Mikkelsdatter gift Kramer
(1709-1728) Ole Krabbe
(1728-1733) Ida Sophie Gjedde gift Krabbe
(1733-1759) Ole Olesen
(1759-1768) Edel Nielsdatter Secher gift Olesen
(1768-1769) Edel Nielsdatter Sechers dødsbo
(1769-1803) Peder Nicolaj Secher
(1803-1823) Niels Jørgen Pedersen Secher
(1823-1838) Den Danske Stat
(1838-1847) N. Nyholm
(1847-1848) Christian Frederik J. Risom
(1848-1855) Andrea Nicolie Stillmann gift (1) Risom (2) Glæsel
(1855-1877) F.E. Glæsel
(1877-1887) Andrea Nicolie Stillmann gift (1) Risom (2) Glæsel
(1887-1897) A.C.P. Jessen
(1897-1919) Hans E.E. Jessen
(1919-1946) Mathias Sørensen
(1946-1975 J.C. Priergaard Petersen
(1975-1993) Ole Christiansen
(1993-2013) Rasmus Juhl Rasmussen
(2014-) Søren Wümpelmann Juhl

Herregårde i Aarhus Kommune
Herregårde i Randers Amt
Skårupgård

Skårupgård kan henvise til to forskellige herregårde:
 Skårupgård (Todbjerg Sogn), Todbjerg Sogn
 Skårupgård (Tolne Sogn), Tolne Sogn
Aschehougs leksikon

Aschehougs Leksikon var en fortsættelse og udvidelse af den elektroniske udgave af Lademanns Leksikon, der blev overtaget af Aschehoug Dansk Forlag A/S, et datterselskab i Egmont gruppen. Leksikonet omfattede ca. 90.000 artikler, 850.000 billeder samt masser af multimedieklip, og blev løbende udvidet.

Ligesom det var tilfældet med den elektroniske version af Lademanns Leksikon, var også Aschehougs Leksikon et betalingsleksikon. Artiklerne i leksikonet var korte og præcise, og navigationen inden for leksikonet var nem og hurtig. Ønskede man mere dybtgående information, var det imidlertid nødvendigt at supplere informationerne fra Aschehougs Leksikon med andre informationskilder.

I  november 2011 meddelte forlaget Aschehoug at man lukkede opslagsværket Aschehoughs Leksikon på internettet. Dermed var et af de mest udbredte danske opslagsværker ikke længere tilgængeligt.

Leksikonnet var i en kort periode også kendt som Topleks før det lukkede.

Referencer

Eksterne links 
 Aschehougs Leksikon – officiel website - Ikke længere aktivt

Leksika
Lundhof

Lundhof er en lille herregård, som er dannet af en parcel, "Lunden", under Åkær Gods. Lundhof ligger i Falling Sogn, Hads Herred, Odder Kommune. Lundhof Gods, hvis hovedbygning er opført i 1846, er på 176 hektar.

Ejere af Lundhof 
 (1790-1797) Frederik Otto von Dernath
 (1797-1805) Magnus von Dernath
 (1805-1813) John Smith
 (1813-1817) John Smiths dødsbo
 (1817-1822) Carl Qvist
 (1822-1824) John Smiths dødsbo
 (1824-1830) Carl Qvist
 (1830-1833) Frederikke Cathrine Behmann gift Qvist
 (1833-1842) Christen Lewring
 (1842-1866) P. F. Abell
 (1866-1873) G. H. Hagemann
 (1873-1874) O. E. van Deurs
 (1874-1880) Jørgen Larsen
 (1880-1894) Jørgen Larsens dødsbo
 (1894-1900) H. Sommer
 (1900-1901) F. H. V. C. von Barner
 (1901) H. Sommer
 (1901-1903) Anders Jensen
 (1903-1905) A. Jessen
 (1905-1906) Christian Frederik Emil Holstein-Rathlou
 (1906-1936) O. Rasmussen Korsager
 (1936-1973) Arne Sørensen
 (1973-1990) Arne Sørensen / Erling Sørensen
 (1990-2007) Iver Edward Tesdorpf
 (2007-) Iver Edward Tesdorpf / Johan Peter-Henrik Tesdorpf

Herregårde i Odder Kommune
Herregårde i Århus Amt
Piskeris

Et piskeris er et køkkenredskab, som bruges til at blande ingredienser eller tilføje luft til en blanding. Denne proces kaldes at piske. Alternativt kan piskeriset også bruges til at røre i maden, således at den ikke brænder på. 

Piskeris ses som oftest brugt til at piske æggehvider til fast skum, som igen kan bruges til at lave marengs eller til piskefløde, som omdannes fra væske til fast form.

Piskeris kan have flere forskellige former. Et bredere piskeris, som bedst kan beskrives som tåreformet, er alment kendt som et såkaldt ballonpiskeris (nederst på billedet), hvilket formodentlig også er den mest udbredte type af piskeris. En længere og mere smal form af piskeriset (øverst på billedet) er ofte kendt som et fransk piskeris. Et fladt piskeris har et fladere, gentaget mønster. Et sovsepiskeris har en hovedbøjle, hvor en anden bøjle er snoet omkring denne. Et snurrepiskeris  har én tråd, som er i spiraliseret ballonform.

Ballonpiskeriset har til formål at give mere luft til blandingen. Eftersom trådene ikke krydser hinanden, er boldepiskeriset ofte lettere at rengøre end de fleste andre varianter. Desuden er det lettere at komme ud i kanterne af gryden end med et traditionelt ballonpiskeris.

Køkkenredskaber
Stig Tokesen Hvide

Stig Hvide (død 1151), dansk stormand, søn af Toke Skjalmsen og Gyde.

Han er kendt som grundlægger af et stort Benediktinerkloster Essenbæk Kloster ved Randers og som tilhænger af Svend 3. Grathe og Valdemar. 

Han faldt i slaget ved Gedebæk ved Viborg 1151 hvor disse to sejrede over Knud 5. 

Han formodes at være den Stig "Hvidlæder", der af Knytlinga Saga omtales som gift med Valdemars ældste søster, Margrethe. I dette ægteskab fødtes Christine (Kirsten), som blev gift med den svenske konge Karl Sverkersson (1163) og blev mor til Sverker Karlsson den yngre. Endvidere havde Stig Hvide og Margrethe sønnerne Niels og Aage, der udmærkede sig i en voldsom kamp mod estiske og kuriske sørøvere (1170).

Se også 
 Slægten Hvide
 Slægten Hvides ejendomme

Kilder og henvisninger

Danskere i 1100-tallet
Stig Tokesen
Tjek fødselsår
Thomasminde

Thomasminde er et lille gods, som er dannet i 1838 af C.F. Olsen og O. Jansen, Thomasminde ligger i Trige Sogn, Vester Lisbjerg Herred, Aarhus Kommune.

Thomasminde Gods er på 194 hektar.

Ejere af Thomasminde 
 (1838-1842) C. F. Olsen / O. Jansen
 (1842-1845) C. F. Olsen
 (1845-1856) J. Budtz
 (1856-1876) B. G. Kock
 (1876-1920) Valdemar Pontoppidan
 (1920-1929) H. W. Pontoppidan
 (1929-1930) Jydsk Land-Hyptekforening
 (1930-1970) I. P. Rasmussen
 (1970-1996) Familien Rasmussen
 (1996-2000) Birthe Boje Rasmussen gift Schumann / Svend Schumann
 (2000-2011) Svend Schumann
 (2011-) QUTHO A/S v/a Familien Schumann

Placering af fremtidig lufthavn 
Planer fremsat af Det Midtjyske Lufthavnsråd i årene efter årtusindskiftet om at etablere en international storlufthavn på Thomasminde Mark, som skulle erstatte Tirstrup Lufthavn, blev i oktober 2003 nedstemt af Aarhus Byråd. 16 stemte imod og 15 stemte for, og planerne blev derfor skrinlagt.

I september 2010 blev debatten om en ny lufthavn til betjening af Aarhus genoptaget. Thomasminde Mark blev igen bragt op som mulig placering til en mindre lufthavn, grundet den korte afstand til motorvej og jernbane

Debatten dukkede atter op i november 2012, da det kom frem at Aarhus Lufthavn mangler i omegnen af 10 mio. kr på budgettet og op til 50 mio. kroner over en 3-årig periode.

Eksterne henvisninger 

Lokaliteter i Aarhus Kommune
Godser i Danmark
Godser på jyske halvø
Etableret i 1838
Dataintegritet

Dataintegritet kan inden for datalogi og telekommunikation betyde:
 
 Den tilstand i hvilken data er identisk bevaret under enhver operation, som f.eks. datatransmission og datalagring. 
 Bevarelse af data for deres tiltænkte anvendelse. 
 En a priori forventning om datakvalitet i forhold til specificerede operationer.

Et andet aspekt af dataintegritet er forvisningen om at data kun kan tilgås og ændres af personer der har tilladelse til dette.

Ofte sikres dataintegritet ved at benytte et digitalt fingeraftryk (Message Authentication Code).

Inden for kryptografi og informationssikkerhed generelt henviser integritet til gyldigheden af data. Integriteten kan generelt kompromitteres på to måder:
 Ændring ved trediepart, f.eks. når en angriber ændrer kontonummerer i en banktransaktion eller forfalsker et identitetsdokument.
 Tilfældig ændring, f.eks. transmissionsfejl eller harddisk crash

Mere specifikt drejer dataintegritet i en relationsdatabase sig om tre aspekter af data i databasen:
 Præcision
 Korrekthed
 Validitet

Fejldetektering og korrektion
Anvendt videnskab