kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Omfartsvejen (Vester Hassing)

Omfartsvejen  er en to sporet omfartsvej og går vest om Vester Hassing og Gandrup. Vejen er en del af sekundærrute 583 der går imellem Vodskov og Hals.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Aalborg og Frederikshavn uden om Vester Hassing og Gandrup, så byerne ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Halsvej i vest, med Aalborgvej i øst og har forbindelse til Halsvej, Skovhusvej, Aslundvej, Teglværksvej og Aalborgvej.

Kilder 

Vester Hassing
Omfartsveje i Danmark
Omfartsvejen (Terndrup)

Omfartsvejen  er en to sporet omfartsvej og går vest om Terndrup. Vejen er en del af sekundærrute 507 der går imellem Aalborg og Randers.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Aalborg og Randers uden om Terndrup, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Aalborgvej i nord, med Hadsundvej i syd, og har forbindelse til Aalborgvej, Lyngbyskovvej og Astrupvej.

Kilder 

Terndrup
Omfartsveje i Danmark
Vestre Omfartsvej (Tønder)

Vestre Omfartsvej  er en to sporet omfartsvej og går vest om Tønder. 

Den er med til at lede trafikken der skal mod grænsen og Tønder Flyveplads uden om Tønder, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Møgeltønder Omfartsvej i nord med Dyrhusvej i øst, og har forbindelse til Bargumsvej og Søndre Industrivej.

Kilder 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tønder
Omfartsveje i Danmark
Møgeltønder Omfartsvej

Møgeltønder Omfartsvej  er en to sporet omfartsvej og går nord om Møgeltønder. Vejen er en del af sekundærrute 419 der går imellem Skærbæk og Tønder.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Skærbæk og Tønder uden om Møgeltønder, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Tøndervej i vest, med Ndr Landevej i øst, og har forbindelse til Schackenborgvej, Møllevej og Højervej.

Kilder 

Møgeltønder
Omfartsveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tønder Kommune
Dansk-Estisk Selskab

Dansk-Estisk Selskab blev stiftet 1990 som dansk-estisk venskabsforening. Foreningens formål er at understøtte og fremme initiativer, som bidrager til venskab og samarbejde mellem Danmark og Estland. Foreningen afholder forskellige konferencer og møder om dansk-estisk historie, politik og erhvervsliv og udgiver tidsskriftet DES-Nyt.

Eksterne henvisninger 
  

Estisk Selskab
Estland
Etableret i 1990
Rausdorf (Holsten)

Rausdorf er en kommune og by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Trittau under Kreis Stormarn. Kreis Stormarn ligger i den sydøstlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Rausdorf ligger omkring 20 km øst for Hamborg. Vandløbet Corbek løber gennem kommunen.

Eksterne kilder/henvisninger 

  

 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Stormarn
Trittau

Trittau er en kommune og administrationsby i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Trittau under Kreis Stormarn. Kreis Stormarn ligger i den sydøstlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Trittau ligger omkring 30 kilometer øst for Hamborg. I den østlige del af kommunen ligger skovområdet Hahnheide; mod syd danner floden Bille grænse til Kreis Herzogtum Lauenburg.

Halvdelen af kommunens område er skovdækket. Højeste punkt er er det 101 meter høje Kleine Hahnheider Berg.

Bundesstraße 404 går gennem kommunen og har mod syd forbindelse til den nærliggende motorvej A24. Fra 1887 til 1976 havde Trittau jernbanestation på strækningen Schwarzenbek–Bad Oldesloe og fra 1907 til 1952 startede her Südstormarnsche Kreisbahn mod Hamborg. På den gamle jernbanetrasse går nu en cykel- og vandresti til Glinde og Bad Oldesloe.

Eksterne kilder/henvisninger 

  

 Kommunens websted
 – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2016 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Stormarn
Århusvej (Viborg)

Århusvej er en firesporet hovedvej der går syd om Viborg, som udgør en del af Primærrute 26 mellem Aarhus og Hanstholm. 

Vejen forbinder  Søndre Ringvej, Vejlevej og den store rundkørsel i vest med motortrafikvejen Rødkærsbro Omfartsvej samt Kjellerupvej i øst.

Den længste strækning udenom Rindsholm fra Kjellerupvej til frakørsel Viborg C åbnede ca. 1965, mens den resterende strækning forbi Teglmarken til Vejlevej åbnede ca. 1970.

Vejens klassificering 
Århusvej er en statsvej på hele strækningen. Hele Århusvej er klassificeret som hovedvej efter færdselsloven.

De offentlige veje inddeles fra 2015 efter vejloven i statsveje og kommuneveje, mens de tidligere blev klassificeret i hovedlandeveje, landeveje og kommuneveje. Betydningen for en vejs klassificering som statsvej eller kommunevej er først og fremmest af administrativ karakter. Statsvejene administreres af Vejdirektoratet, mens kommunevejene administreres af kommunerne. Det er vejmyndighedens ansvar at holde sine offentlige veje i den stand, som trafikkens art og størrelse kræver. Klassifikationen som statsveje og kommuneveje har ikke betydning for Danmarks overordnede rutenummererede vejnet med Europavejsruter, Primærruter eller sekundærruter, der administreres af Vejdirektoratet i samarbejde med kommunerne. Kun veje udlagt som Europavejsruter og Primærruter kan udlægges som hovedveje efter færdselsloven.

Fremtiden 
I fremtiden er der planer om at opgradere Århusvej til firesporet motortrafikvej mellem Viborg V og Rødkærsbro Omfartsvej.

Kilder 

Transport i Viborg
Omfartsveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Viborg Kommune
Arkadij Filipenko

Arkadij Dmytrovytj Filipenko ( ;  ; født 8. januar 1912 i Kyiv, Det Russiske Kejserrige, død 24. august 1983 i Kyiv, Ukrainske SSR, Sovjetunionen) var en sovjetisk ukrainsk komponist og guitarist.

Filipenko studerede komposition på Musikkonservatoriet i Kyiv og blev undervist af Borys Ljatosjynskyj og Lev Revutskyj.

Han har skrevet to bevægende symfonier for strygere, orkesterværker, 500 sange, 6 strygerkvartetter, børneoperaer, filmmusik, kammermusik etc.

Filipenko modtog USSR's Statspris for sin anden strygekvartet (1948) og var med til at danne den ukrainske komponistforening.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (i H-mol) (1976)  - for strygeorkester
 Symfoni nr. 2 (i A-mol) (1982)  - for strygeorkester
 Heroisk digtning (1947) - for orkester
 "Dumaen for den udødelige Kobzar" (1961) (Vokalsymfonisk digtning) - Kantate
 6 Strygekvartetter (1939, 1948, 1971, 1977, 1979)

Kilde 
 på Musicweb-international.com 

Personer fra Kyiv
Komponister fra Ukraine
Guitarister
Komponister fra Sovjetunionen
Perlegrå måge

Perlegrå måge () er en fugleart, der lever i Oceanien.

Noter 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Oceaniens fugle
Chroicocephalus
Sortstrubet lappedykker

Sortstrubet lappedykker () er en fugleart, der lever i Oceanien og det sydlige Indonesien.

Noter 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Fugle fra Indonesien
Oceaniens fugle
Lappedykkere
Hummerboder

Hummerboderne (tysk Hummerbuden) på friserøen Helgoland i Slesvig-Holsten (Sydslesvig) det nordlige Tyskland, blev oprindelig bygget som skure og værksteder for øens fiskere. Mod slutningen af 1900-tallet blev boderne på øens Underland dog i stigende grad anvendt som salgssteder, gallerier og cafer for turisterne. De mange farvede boder blev efterhånden en af øens seværdigheder. De er typisk bygget som farvet to-etagers træbygning med flad gavl og hvide vindueskarme.

Boderne er fredet.

Eksterne henvisninger 

Helgoland
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tyskland
Australsk skestork

Australsk skestork () er en storkefugl, der lever i Australien og nabolande.

Noter 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Skestork
Fugle fra Ny Guinea
Ibisser
Australsk gravand

Australsk gravand () er en gravand, en gruppe af store gåse-lignende ænder. Slægtsnavnet Tadorna har keltiske rødder og betyder "broget vandfugl". Den har et markant kastaniefarvet bryst og en overvejende sort krop. Den er beskyttet i Australien i henhold til National Parks and Wildlife Act 1974.

Taksonomi 
William Jardine og Prideaux John Selby beskrev den australske gravand i 1828.

Udseende 
Hannen er fortrinsvis mørk med et kastaniefarvet bryst. Den har en hvid ring om halsen og et mørkegrønt hoved. Hunnen ligner, men den har en hvid øjenring og er mindre. Begge køn har sorte og kastaniefarvede vinger med et grønt vingespejl og noget hvidt, som ses i flugten. 

Den dunede unge er hvid med en brun isse og brune striber fra isse til hale. Ungfuglehannen er ikke så farverig som den voksne og mangler den hvide ring om halsen. Den unge hun har et mere hvidt hoved.

Hannen skræpper som en gås, mens hunnens kald er et højt gennemtrængende "tsiik, tsiik".

Udbredelse

Den australske gravand yngler fortrinsvis i det sydlige Australien og på Tasmanien. Den er ret almindelig. Om vinteren trækker mange fugle mod nord. Fuglen er også en almindelig gæst i New Zealand.

Dens primære habitat er søer i åbent land. Lige som andre gravænder, har den nogle foretrukne steder, når den skal skifte fjerdragt. De største steder er Lake George i New South Wales og Cooroong i South Australia, hvor mange fugle samles.

Adfærd
Den australsk gravand kan ses i flokke på 1.000 fugle eller mere. Den er meget sky over for mennesker og vil ofte give et varselskald, hvis der er mennesker i nærheden. I byområder kan den dog godt vænne sig til mennesker. Ungfuglen dykker ofte, men den voksne fugl dykker kun, når den skifter fjerdragt og ikke kan flyve, eller hvis den er skadet eller skræmt.

Føde

Den australske gravand græsser på land og på lavt vand. Den spiser også alger, insekter og bløddyr.

Yngleforhold
Den australske gravand bygger ofte rede i hule træer, hvor den forer reden med dun, i huler, grave og lignende. Den lægger 8 - 15 æg, som den ruger 30 - 33 dage. Efter de har forladt reden, samles de dunede unger, som endnu ikke kan flyve, i grupper på 20 - 40 unger og i sjældne tilfælde helt op til 100 fugle.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Avibase - the world bird database

Ænder
Fugle fra Australien
Østlig revhejre

Østlig revhejre () er en fugleart, der lever i Oceanien og Østasien.

Noter 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Oceaniens fugle
Fugle fra Østasien
Fugle fra Sydøstasien
Hejrer
Enkeltumættet fedtsyre

Indenfor ernæring er en enkeltumættet fedtsyre en type fedtsyre med en enkelt dobbeltbinding i fedtsyrekæden, hvor alle carbonerne i kæden er enkeltbindinger, i modsætning til flerumættede fedtsyrer som har mere end en dobbeltbinding.

Naturlige kilder med enkeltumættet fedt
 Avocado
 Rapsolie
 Korn
 Linolie
 Jordnøddeolie
 Havremel
 Olivenolie
 Popcorn
 Sesamolie
 Solsikkeolie
 Fuldkornshvede

Molekylær beskrivelse af oljesyre

Fedtsyrer
Ryom-Verzeichnis

Ryom-Verzeichnis eller Répertoire des oeuvres d'Antonio Vivaldi, begge oftest forkortede RV, er en (nu standard) fortegnelse over Antonio Vivaldis musik udarbejdet af Peter Ryom. Fortegnelsen anvendes for at identificere Vivaldis værker ved at angive RV-nummer for pågældende værk.

Også tidligere kataloger findes, blandt andet af Rinaldi, publiceret i Rom 1944 og af Picherle (Paris 1948). Da den fuldstændige fortegnelse af Antonio Fanna var klar (Milano 1968), havde Ryom allerede påbegyndt sit arbejde. Derfor blev der udgivet et supplement til Fannas katalog med tidligere ukendte værker, som Ryom havde opdaget. Fannas katalog indeholder alene instrumentale værker. For at opnå overensstemmelse angives nummereringen fra Fanna, Pincherle og Ricordi også i Ryoms katalog.

Se også 
 Liste over Vivaldis værker

Eksterne henvisninger 
 Repertoire des oeuvres d'Antonio Vivaldi, vol. 1: Les Compositions instrumentales by Peter Ryom, review by Eleanor Selfridge-Field in Notes, 2nd Ser., Vol. 45, No. 1 (Sep., 1988), pp. 69-72
 Antonio Vivaldi: Thematisch-systematisches Verzeichnis seiner Werke (RV), by Peter Ryom (2007), review by Eleanor Selfridge-Field (2008) in "Notes", 2nd ser., Vol. 65, No. 2. 
 Lista over Vivaldis ikke-korværker sammenstillet af L. D. Lampson.
 Electronic Ryom-Verzeichnis  (Fransk Ryom-katalog)

Værkfortegnelser (klassisk musik)
Værker af Antonio Vivaldi
Tjære og fjer

Tjære og fjer er en form for offentlig ydmygelse anvendt for at håndhæve uofficiel retfærdighed eller hævn. Det blev brugt i det feudale Europa og dets kolonier i tidlig moderne tid, samt ved den tidlige amerikanske frontier, for det meste som en form for pøbelhævn (sammenlign Lynch Law).

I et typisk tjære-og-fjer angreb blev pøbelens offer klædt nøgen på overkroppen. Brændende varm, flydende tjære blev hældt eller påført den pågældende, som blev holdt fast. Derefter blev der enten hældt fjer ned over offeret eller vedkommende blev rullet rundt i en bunke af fjer, så de klæbede sig til tjæren. Ofte blev offeret derefter kørt rundt i byen på en vogn eller kærre. Målet var at påføre en person så megen smerte og ydmygelse at denne ville bringes til at opføre sig i overensstemmelse med pøbelens krav eller fordrive vedkommende fra byen. Den meget varme tjære gav ofrene svære forbrændinger, og mange omkom efterfølgende af infektioner.

Noter

Eksterne henvisninger 

Straf
Badminton under sommer-OL 2016

Badminton under Sommer-OL 2016 blev afviklet i den fjerde pavillon i Riocentro fra 11. august til 20. august i Rio de Janeiro. Konkurrencen havde deltagelse af 172 spillere, fordelt på 38 spillere i herre- og damesingle, samt 16 par i herre-, dame- og mixed double.

Turneringsformat 
Konkurrencen blev i alle discipliner indledt med et gruppespil med tre deltagere/doubler, hvor alle mødte alle, hvorefter 16 spillere (i single) eller otte par (i double) gik videre til 1/8-finalerne (single) eller kvartfinalerne (double). Alle deltagere/doubler blev placeret i de indledende grupper efter lodtrækning, hvor der indgik et seedningssystem, således at de bedste ikke kunne mødes før tidligst i kvartfinalerne. 
For at undgå samme skandale som i damedouble ved OL i London 2012, hvor flere par tabte med vilje for at opnå bedre vej mod medaljerne havde det internationale badminton forbund Badminton World Federation besluttet at ændre formatet i alle double turneringerne. Efter gruppespillet ville alle gruppevinderne gå videre til kvartfinalerne på forudbestemte positioner mens alle toerne i grupperne skulle gennem endnu en lodtrækning

Den olympiske turnering

Herresingle

Damesingle

Herredouble

Damedouble

Mixed double

Medaljefordeling

Medaljevindere

Medaljetable

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Badminton på rio2016.com 
 ww.ol2016.dif.dk 
 www.bwfbadminton.org
Cykling under sommer-OL 2016

Cykling under sommer-OL 2016 fandt sted mellem 6. august og 21. august 2016 på fire forskellige arenaer i Rio de Janeiro. Der blev konkurreret i 18 discipliner, 9 for mænd og 9 for kvinder, og der blev konkurreret i landevejscykling, banecykling, BMX og mountainbike.

Program

Medaljevindere

Medaljetabel

Landevejscykling

Banecykling

Mountainbike

BMX

Referencer

Eksterne henvisninger 
 https://www.rio2016.com/en/cycling-bmx 
 https://www.rio2016.com/en/cycling-mountain-bike 
 https://www.rio2016.com/en/cycling-road 
 https://www.rio2016.com/en/cycling-track
Badminton under sommer-OL 2016 - damesingle

Kvindernes singleturnering i badminton under sommer-OL 2016 finder sted 11. - 19. august 2020 i Rio de Janeiro.

Medaljefordeling

Format 
Turneringen begyndte med indledende kampe: Udøverne blev splittet op i grupper og spillede mod de andre udøvere i sine egne grupper. De otte bedst seedede spillere fik kun én kamp i gruppespillet, da deres grupper kun bestod af 2 spillere (den seedede og en useedet).

Seedet 
I alt var 13 spillere blevet seedet til turneringen.

  Carolina Marín (Guld)
  Wang Yihan (Kvartfinale)
  Li Xuerui (Fjerdeplads)
  Ratchanok Intanon (Ottendedelsfinale)
  Saina Nehwal (Gruppespil)
  Nozomi Okuhara (Bronze)
  Sung Ji-hyun (Kvartfinale)

 Tai Tzu-ying (Ottendedelsfinale)
 P. V. Sindhu (Sølv)
  Akane Yamaguchi (Kvartfinale)
 Kirsty Gilmour (Gruppespil)
 Porntip Buranaprasertsuk (Kvartfinale)
  Bae Yeon-ju (Ottendedelsfinale)

Resultater

Gruppespil

Group A

Group C

Group D

Group E

Group G

Group H

Group I

Group J

Group K

Group L

Group M

Group N

Group P

Finaler

Referencer 

Damesingle
Wilhelm von Schoen

Eduard Wilhelm Freiherr von Schoen (Schön) (født 3. juni 1851 i Worms, død 24. april 1933 i Berchtesgaden) var en tysk diplomat. Han var især kendt som tysk ambassadør i Paris i begyndelsen af første Verdenskrig, og som udenrigsminister i Det Tyske Kejserrige.

Schoen, var oprindelig officer, men overgik i 1877 til diplomatiet og var bl.a. tysk ambassaderåd i Paris 1888–95. Efter nogle års hoftjeneste i Coburg var han i 1900–05 envoyé i København og i 1905–07 ambassadør i Sankt Petersborg.

Schoen rejste i 1905 med kejser Wilhelm II ved dennes politisk betydningsfulde besøg i Tanger og var i oktober 1907 til juni 1910 statssekretær for udenrigsanliggender (tilsvarende udenrigsminister). Fra oktober 1910 til 1. Verdenskrigs udbrud i 1914 var han ambassadør i Paris.

Schoen fik i 1909 titel af friherre.

Noter 
 Der Nationalismus im Leben der Dritten Republik, Berlin 1920. (Mitautor)
 Erlebtes: Beiträge zur politischen Geschichte der neuesten Zeit, Stuttgart 1921.
 The Memoirs of An Ambassador. A Contribution to the Political History of Modern Times, London 1922,
 Mémoires (1900-1914), Paris 1922.
 Deutschland und die Schuldfrage, Berlin 1924.
 Kleiner Führer durch das Berchtesgadener Land, Berchtesgaden 1925.
 The German Declaration of War on France: The Question of Telegram Mutilations. Premier Poincaré versus Ambassador von Schoen, USA 1927.

Eksterne links 
 Works by or about Wilhelm von Schoen at Internet Archive
 Biografi i Nordisk Familijebok fra 1916 
 Wilhelm von Schoen biografi i det Tyske Nationalbibliotek

Politikere fra Tyskland
Udenrigsministre fra Tyskland
Ejendomsskattebillet

En ejendomsskattebillet er en årlig opgørelse fra kommunen, der viser, hvor meget der skal betales i skatter og afgifter i det kommende år på den pågældende ejendom. Betaling sker henover året - typisk fordelt over 2 eller 4 rater.

Ud over grundskyld, som er en egentlig grundskat, der beregnes som en promilleandel af grundværdien skal man betale en række andre afgifter til det offentlige.

Disse afgifter kan f.eks. være rottebekæmpelsesgebyr, renovationsafgift, vand- og vandafledningsafgift og skorstensfejer. Det varierer fra kommune til kommune hvilke poster, der er tale om og hvorvidt de opkræves over ejendomsskattebilletten eller særskilt.

Referencer 

Skat
Auxin

Auxiner (græsk: αὐξάνω auxánō = „jeg vokser“) er en klasse af naturlige og syntetiske plantehormoner (eller vækststoffer). Auxiner spiller en afgørende rolle i koordineringen af mange vækstprocesser i plantens livscyklus, og de er nødvendige for udviklingen af plantens form. De naturligt forekommende auxiner hører til blandt plantehormonerne. På grund af deres virkning kaldes auxiner ofte for ”strækningshormoner”. Auxinerne og deres rolle i plantevækst blev først beskrevet af den hollandske biolog Frits Warmolt Went. Kenneth V. Thimann isolerede fytohormonet og bestemte dets kemiske struktur som indol-3-eddikesyre. Went og Thimann var medforfattere til en bog om plantehormoner, Phytohormones, i 1937.

Plantefysiologi
Vækstpunkt

Vækstpunktet er den yderste spids i en plantes stængler eller rødder, hvor nydannelsen af celler foregår og dermed sikrer vækst i længden.

Se også 
 Meristem

Planter
Sovende øje

Sovende øjne er planteknopper der ligger i dvale og typisk først sætter skud, hvis toppen skulle blive beskadiget (eller beskåret) eller øget lysindfald pga. tilstødende planter bliver fjernet. Det er plantehormonet auxin der regulerer hvilke skud der bliver sovende øjne, typisk ved at undertrykke knopper længere nede af stammen (apikal dominans). Sovende øjne forekommer i mange forveddede planter, især løvfældende træer, men findes ikke i andre, fx de fleste nåletræer.

Anvendelse 
Anvendelse hviler på den fornyende evne, når de sovende øjne skyder med nyvækst, som reaktion på kroneskade, pga. fx vind eller brand. Teknikker som styning og stævning, hvor træet skyder med kraftig nyvækst efter regelmæssig beskæring hhv. i toppen eller ved roden, udnytter også sovende øjne. Almindelig beskæring fører til vækst i undertrykte knopper under snittet.
Plantefysiologi
Årsager til 1. verdenskrig

Årsagerne til 1. verdenskrig forbliver et kontroversielt og omdiskuteret spørgsmål. 1. verdenskrig begyndte i Balkan i slutningen af juli 1914 og sluttede i november 1918, og førte til 17 millioner døde og 20 millioner sårede.
I Europa forblev de skandinaviske lande, Nederlandene, Schweiz og Spanien neutrale. Baggrunden var en dyb modsætning mellem Frankrig og Tyskland efter krigen i 1870-71, det dårlige forhold mellem Rusland og Østrig-Ungarn efter Berlin-kongressens omstødelse af freden i San Stefano efter Den russisk-tyrkiske krig i 1877-78 og stærk splid mellem nationaliteterne i Østrig-Ungarn. Endvidere følte Storbritannien sin position truet af tysk handel og og industri, flådeoprustning og kolonipolitik. Skellene mellem Tripelalliancen: Tyskland, Østrig-Ungarn samt Italien, og Tripelententen, det vil sige Frankrig, Rusland og Storbritannien, uddybedes. Den direkte anledning til krigens udbrud var serberen Gavrilo Princips mord på den østrigske tronfølger Franz Ferdinand den 28. juni 1914 i Sarajevo. En anden årsag var, at den tyske ledelse ønskede en storkrig, hvilket kunne gøre det Tyskland til den vigtigste magt i Europa. Situationen blev generelt yderligere skærpet af den militære oprustning man så overalt i Europa.

Referencer

Litteratur 
 A.J.P. Taylor 1968: Første verdenskrig. Haase.
 A. J. P. Taylor 1969: War by Timetable.

1. verdenskrig
Weka

Weka () er en fugleart, der lever på New Zealand.

Noter 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Fugle fra New Zealand
Tranefugle
I.O.I (band)

I.O.I () er en sydkoreansk pigegruppe der blev dannet af YMC Entertainment i 2016. Der er elleve medlemmer i Gruppen: Lim Na-young, Kim Chung-ha, Kim Se-jeong, Jung Chae-yeon, Zhou Jieqiong, Kim So-hye, Yu Yeon-jung, Choi Yoo-jung, Kang Mi-na, Kim Do-yeon og Jeon So-mi.

Koreansk diskografi

EP 
 2016: Chrysalis

Eksterne links 

Popgrupper
Musikgrupper fra Sydkorea
August Wilhelm Thornam

August Wilhelm Thornam (født 6. maj 1813 i København, død 4. april 1880 sammesteds) var en dansk læge og forfatter. Han var bror til Christian Thornam.

Thornam tog kirurgisk eksamen 1837, gik i marinens tjeneste 1839 og var overskibskirurg blandt andet på linieskibet Christian VIII 1840. Efter en tids tjeneste ved Jyske Jægerkorps blev han underlæge ved Livgarden til Fods, ved hvilken han 1848—50 var karakteriseret overlæge og fra 1858 virkelig overlæge. I 1864 var han overlæge ved ambulancerne og ved lasarettet i Svendborg. Han blev titulær professor 1867 og fik afsked 1872.

Thornam er kendt som forfatter af novellistiske, dramatiske og populærvidenskabelige arbejder. Han debuterede anonymt 1854 på det Kongelige Teater med En Kurre paa Traaden, der efterfulgtes af flere lignende arbejder også på de andre teatre. Thornam udgav Almindeligt Sundhedsleksikon (1856), der udkom i mange oplag; han var 1848—49 medudgiver af Tidsskrift for populær Naturvidenskab.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 

Læger fra Danmark
Titulære professorer fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
August Wilhelm