kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vikinggraven ved Ridgeway Hill

Vikingegraven ved Ridgeway Hill var en massegrav nær Weymouth i Dorset, England. I graven lå 54 skeletter og 51 hoveder. Graven er fra mellem 910-1030 og man antager, at ofrene er blevet henrettet af angelsakserne. De lemlæstede skeletter blev fundet af arkæologer i juni 2009. Skeletternes identitet blev senere opdaget af retsmedicinske analyser. Skeletterne var skandinaviske og var for størstedelens vedkommende i slutningen af teenage-årene og op til omrking 25 år, da de døde, enkelte var ældre.

Opdagelse 
I september 2008 begyndte arkæologer fra Oxford Archaeology en udgravning i nærheden af Weymouth, England, da der skulle etableres en ny motorvej, som skulle gøre det lettere at komme til Weymouth og Portland. Udgravningerne skabte stor debat blandt det engelske folk, da de foregik i et fredet og meget vigtigt naturhistorisk område.
Under de store udgravninger fandt arkæologerne en begravelsesplads på Ridgeway hill, som til deres store overraskelse indeholdte 54 skeletter og 51 hoveder.

Sammenhæng med Danemordet 1002 
Vikingegraven er ofte set i sammenhæng med Danemordet i 1002. Dette skyldes, at Danemordet var beordret i 1002, hvilket er indenfor de år, hvor graven er fra. Dette kan ses ved Kulstof 14-datering, hvor kulstoffets halveringstid matcher med det antal år, der er gået siden 1002.

Henrettelserne 
Næsten alle menneskerne blev dræbt i deres bedste år, og ikke i deres hjemland, så det antages, at de er danskere der blev henrettet. Hvis dette er sagen, vil det passe med hvad de skriftlige kilder bl.a. den angelsaksiske krønike fortæller om danemordet i 1002. “Dette Aar lod Kongen alle de Danske, som var i England, dræbe paa St. Briccius's Dag"

Kilder 

Bygninger, konstruktioner og anlæg fra vikingetiden
Englands historie
Smakke

Smakke (også Smakkebåd) er en mindre bådstype med flad bund og næsten retlinjede sider med sidesværd, som blev anvendt til fiskeri og transport i kystnære farvande, især i Vadehavet, Lillebælt og syd for Fyn. Disse to- eller tremastede kystbåde havde et smakkesejl på hver et mast. Ordet smakke kommer af nederlandsk smak, hvilket beytder lille skib. Betegnelsen optræder første gang i 1460. Smakken er i familie med tjalken og var i 1700- og 1800-tallet en typisk vadehavs- og kystsejler, der er velegnet til at gå tæt ind under kysten. Brugen ophørte omkring 1900.

Billeder

Eksterne henvisninger 
 Smakke på en gravsten fra 1780 i Sønderho Kirke på Fanø

Noter 

Skibstyper
Sejlbåde
Öömrang Hüs

Öömrang Hüs (amrumfrisisk for Amringer Hus) er en fredet frisergård i landsbyen Nebel på den nordfrisiske ø Amrum, som fungerer som kulturhistorisk museum. Bygningen er fra 1736. Den var beboet op til 1900-tallet og ejedes siden 1974 af øens kulturhistoriske forening Öömrang Ferian, som har indrettet det nuværende museum.

Bygningen består af køkken, en daligstue (dørns), en storstue (pesel) og staldværelserne. Dørnset (på amrumfrisisk a dörnsk) var det sted, hvor der tidligere både samles, spises og soves. Rummet er udstyret med både to korte alkovesenge og en bilæggerovn fra 1681, hvorved værelset kunne varmes fra køkken. Væggene er delvis beklædt med blå-hvid bemalede fliser. En af flisevæggene viser bl.a. et smakke-skib med dansk flag, som tilhørte den herboende kaptajn og som var en typisk vadehavssejler i det nordfrisiske og vestjyske område. Der er skiftende udstlillinger.

Ved Öömrang Hüs findes en af i alt fire mindesten på øen med en strofe af øens hymne Min öömrang lun.

Billeder

Eksterne henvisninger 
 Öömrang Hüs

Noter 

Amrum
Effie Hegermann-Lindencrone

Effie Frederikke Nicoline Octavia Hegermann-Lindencrone (født 27. august 1860 i Hillerød, død 17. december 1945 på Frederiksberg) var en dansk porcelænsmaler.
 
Effie Hegermann-Lindencrone var elev på Tegneskolen for Kvinder, hvor hun mødte Fanny Garde. De begyndte at arbejde med keramik hos Eifrig i Valby, hvor Thorvald Bindesbøll og brødrene Joakim og Niels Skovgaard arbejdede. I 1886 kom de til Bing & Grøndahl for at udføre underglasur-dekorationerne på Pietro Krohns Hejrestel. De blev på fabrikken og arbejdede der resten af livet, de delte atelier der, og i de senere år delte de også bolig. De kom under indflydelse af J.F. Willumsen der var knyttet til fabrikken 1897-1900. De udførte keramiske arbejder med plantemotiver som unikaer.

I begyndelsen af århundredet benyttede Hegermann-Lindencrone blomster og insekter som motiver. Senere blev hun især optaget af vandplanter og tang, fisk, krabber og muslinger.
Omkring 1917 begyndte hun at arbejde med en friere, rent skulpturel form, især med tang og lignende som motiv, og udførte til Verdensudstillingen i Paris 1925 en samling frit modellerede porcelænsskulpturer, som vakte almindelig opmærksomhed og blev købt til adskillige udenlandske kunstindustrimuseer.

Hæder 
 1907, Hirschsprungs Legat
 1925, Diplôme d'honneur, Paris

Eksterne henvisninger 
 
 Dansk Kvindebiografisk Leksikon - E. Hegermann-Lindencrone 
 

Malere fra Danmark
Priser vundet af Titanic (film)

Dette er en ukomplet liste over priser vundet af James Camerons film Titanic fra 1997.

Priser 

Filmpriser
Hypotek

En hypotek er et ældre ord for et pant i fast ejendom. Pantet er et underpant, dvs. at låneren bevarer den daglige råderet over pantet (modsat et håndpant, hvor kreditor overtager den pantsatte genstand). Ved et underpant tinglyses i stedet typisk kreditors rettigheder til pantet. Et lån med sådan et pant kan kaldes et hypoteklån. Hypoteklån har spillet en væsentlig rolle i realkredittens historie.

Hypotekbanker er forretningsbanker, der yder lån mod sikkerhed i fast ejendom. Så længe pantet ikke overbelånes, har sådanne banker dermed et meget sikkert tilgodehavende, hvorfor hypotekbankvirksomhed regnes for at være en meget sikker form for finansiel virksomhed. Hypotekforeninger er en form for kreditforeninger, dvs. sammenslutninger af personer, der har lån i deres bolig. Hypotekforeninger spillede en mærkbar rolle i boligfinansieringen i Danmark fra slutningen af 1800-tallet til reformen af realkreditloven i 1970. Lovgivningsmæssigt skelnede man mellem kreditforeninger, der kunne yde lån på op til 60 % af en ejendomsværdi, og hypotekforeninger, der kunne yde et supplerende lån (såkaldt 2.lagsprioritering) op til 75 % af panteværdien. Hypotekforeningslån var således mindre sikre end kreditforeningslån.

Kilder 

Jura
Ejendom
Lån
Obligationsret
Privatret
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Helle Christiansen

Helle Christiansen (født 6. februar 1957) er en dansk præst, der 2011-2021 var chef for hjælpeorganisationen Kirkens Korshær. Hun havde tidligere været ansat fem år i organisationen som udviklingschef Christiansen er uddannet cand.theol. og arbejder også som sognepræst i Blågårds Sogn. Hun var medlem af Rådet for Socialt Udsatte 2018-2019.

Kilde 

Præster fra Danmark
Paradisgravand

Paradisgravand (Tadorna variegata) er en fugl i familien egentlige andefugle indenfor ordenen andefugle. Den forekommer kun i New Zealand.

Udseende 
Paradisgravanden er en stor (63-71 cm) andefugl med tydeligt forskellige fjerdragter hos han og hun. Hannen har sort hoved med marmoreret mørkt gråbrun krop, mens hunnen har hvidt hoved og kastanjebrun krop. I flugten ses hvidt på dækfjerene, mørke håndsvingfjer, grønglinsende armsvingfjer og orange- eller kastanjebrune tertiærer.

Lyd 
Paradisgravanden er en højlydt fugl. Hannen fremfører et dybt "zonk-zonk..." og hunnen et skingrende "zeek, zeek...".

Udbredelse og systematik 
Paradisgravanden forekommer i New Zealand, på Nordøen, Sydøen og Stewart Island. Den er tilfældigt forekommende i Australien. Fuglen er konstateret i flere europæiske lande, deriblandt Sverige, men det anses for usandsynligt at den er kommet dertil på naturlig måde. Den behandles som monotypisk, det vil sige at den ikke inddeles i underarter.

Levevis 
Paradisgravanden forekommer i en række forskellige typer af vådområder, fra kyster og flodmundinger til søer og damme i indlandet samt vandløb i bjergområder. Den ses i par eller i større flokke, frem for alt når den fælder mellem december og marts. Den er altædende, men anses overvejende at leve af vegetabilsk føde.

Paradisgravand danner par, som ofte varer hele livet, og de forsvarer deres territorium. Ynglesæsonen indledes omkring månedsskiftet juli/august, og ungerne er selvstændige i december. De når kønsmoden alder efter to år, hunner ofte efter tre år. De bygger reder, som er forede med græs og fjer, skjult i højt græs, i hule træer eller under rådnende træstammer. Typisk størrelse på kuldet er 9 æg. Ungerne er flyvedygtige otte uger efter klækning.

Status og trusler 
Arten har et stort udbredelsesområde og en stor population med stabil udvikling og menes ikke at være udsat for nogen substantiel trussel. På grundlag heraf kategoriserer den internationale naturbeskyttelsesunion IUCN arten som ikke truet (LC).

Noter

Litteratur 
 Barrie Heather og Hugh Robertson, The Field Guide to the Birds of New Zealand (revised edition)'', Viking, 2005

Eksterne henvisninger
 Billeder og videoer på Internet Bird Collection
 Stemme på xeno-canto.org

Ænder
Geometrisk optik

Geometrisk optik eller stråleoptik er den simpleste model for optik, da lys beskrives som lysstråler, der bevæger sig i lige linjer. Modellen er brugbar, så længe lyset kun rammer objekter, der er meget større end lysets bølgelængde. Ellers må bølgeoptikken tages i brug.

Lysstråler følger mere præcist den hurtigste vej jf. Fermats princip, hvilket også er baggrunden for Snells lov.

Eksterne henvisninger 
 Video fra Crash Course

Kildehenvisninger 

Optik
Kirtelbirk

 
Kirtelbirk er en løvfældende plante, der får busk- eller træform, alt efter forholdene. Arten er hårdfør, nøjsom og kuldetålende, så den kan forventes at sprede sig, efterhånden som klimaændringerne slår igennem på de arktiske områder.

Kendetegn 
Kirtelbirk (Betula glandulosa) er en løvfældende, længelevende plante. Under de barske forhold ved trægrænsen bliver den buskformet. På mildere steder bliver den derimod træformet med en til flere oprette stammer. Barken er først dunhåret og lysegrøn. Senere bliver den rød med tydelige, hvide korkporer, og til sidst er den brun og glat, men ikke afskallende. Knopperne er spredt stillede, slanke, tilliggende og fint hårede. Bladene er runde eller meget bredt ægformede med tandet rand. Oversiden er mørkegrøn, blank og næsten læderagtig, mens undersiden er lysere metydelige bladribber. Begge sider er hårløse. Høstfarven er rød.Blomstring foregår sent på foråret, og den består af han- og hunlige rakler som er sammensat af enskønnede, stærkt reducerede blomster. De hunlige Rakler bliver oprette ved frugtmodningen. Frugterne er smalvingede nødder.

Kirtelbirk når en højde på 5 m, men betydeligt større kronebredde.

Rodsystemet består af en tyk rodstok og et vidt udbredt og højtliggende rodnet. Rødderne har ektomykorrhiza, en tilpasning til mineralfattige voksesteder.

Kirtelbirk når en højde på 5 m, men en betydeligt større kronebredde.

Hjemsted 
Kirtelbirk hører hjemme ved skovgrænsen i den arktiske og alpine tundra, på klippeskråninger og -flader med surt pH og i højmoser, langs flodbredder og på bjergtoppe op til 3.400 m højde i Sydvestgrønland, Canada (Alberta, British Columbia, Manitoba, New Brunswick, Newfoundland and Labrador, North West Territories, Nova Scotia, Ontario, Prince Edward Island, Quebec, Saskatchewan og Yukon) og USA (Alaska, Californien, Colorado, Idaho, Maine, Montana, New Hampshire, New York, Oregon, South Dakota, Utah, Washington og Wyoming). Den foretrækker lysåbne eller letskyggede voksesteder, men trives med mange slags jordbund fra sand og grus langs flodløbene til våde, organiske jorde i højmoser og andre vådbiotoper.

Ved Qaqortoq i Grønland findes et fugtigt kratdækket område. Her vokser arten sammen med bl.a. agerpadderok, almindelig revling, bidende ranunkel, blågrå pil, bølget bunke, grønlandsk mælkebøtte, grønlandsk post, høgeurt (ukendt art) og vellugtende gulaks

Galleri

Note 

Buske
Træer
Grønlands flora
Tingerup (Holbæk Kommune)

Tingerup er en landsby på Midtsjælland med 42 husstande. Landsbyen er en del af Soderup Sogn i den sydøstlige del af Holbæk Kommune. 

Landsbyens historie rækker langt tilbage. I 1682 var der ti centrale gårde her, og byen fremtræder fortsat som et særligt kulturmiljø, der er beskrevet i rapport fra Holbæk Kommune. Her fremhæves byens slyngede vejforløb med små stræder, dens eksempler på andelstidens grundmurede gårdanlæg samt flere ældre huse og villaer, heriblandt den ældste skole fra 1815 med mindeplade.

Fra 1925 til 1936 eksisterede Tingerup Trinbræt som et trinbræt på den nu nedlagte sjællandske midtbane.

Landsbyen var tidligere et samlingssted for danske baptister på egnen i bygningen "Tabor" på Tingerupvej 22.

Der findes en 5.000 kvadratmeter åben pæonhave på Sløjfen i Tingerup med både træpæoner og staudepæoner, rhododendron, iris samt øvrige træer og buske.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Billeder fra Tingerup på arkiv.dk

 

Byer i Holbæk Kommune
Bølgeoptik

Bølgeoptik eller fysisk optik er en bredt anvendelig model for optik. Lys beskrives som lysbølger af elektromagnetisk stråling. Bølgeoptik kan fx forklare interferens og diffraktion, og den kan bruges til at udlede gitterligningen. Hvis lys kun rammer objekter, der er meget større end lysets bølgelængde, kan den simplere geometriske optik benyttes.

Kildehenvisninger 

Optik
Mikael Melbye

Mikael Melbye (født 15. marts 1955 i København) en dansk operasanger, operainstruktør og kunstmaler.

Mikael Melbye er baryton og uddannet af Kirsten Hermansen. Han debuterede som operasanger på Det Kongelige Teater som Guglielmo i 1975 med operaen Cosi fan tutte og fik sit gennembrud som Figaro i Barberen i Sevilla Han stoppede karrieren som operasanger i 2001 og havde da sunget 56 forskellige operaroller og opnået at være den 15. bedst betalte operasanger på verdensplan.

Efterfølgende har han instrueret operaforestillinger, foruden at være portrætmaler. Han har lavet et portræt af dronning Margrethe, som er ophængt i Drabantsalen på Christiansborg Slot.

Mikael Melbye blev Ridder af Dannebrog i 1996.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Operasangere fra Danmark
Malere fra Danmark
Instruktører fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Spredning (fysik)

Inden for fysik er spredning en generel proces, hvor nogle former for stråling, såsom lys, lyd og bevægelige partikler bliver tvunget til at afvige fra en lige bane til én eller flere veje, som følge af lokale ikke-ensartetheder i det medie, som de bevæger sig i. I konventionel brug inkluderer dette også afvigelser af reflekteret stråling i en vinkel, som er forudsagt af reflektionsloven. Reflektioner der udsættes for spredning kaldes ofte for diffus reflektion, mens ikke-spredte reflektioner kaldes regulær reflektion (spejllignende).

Spredning kan også referere til partikelkollisioner mellem molekyler, atomer, elektroner, fotoner eller andre partikler. Eksempler inkluderer spredning fra kosmisk stråling i Jordens øvre atmosfære, partikelkollisioner inde i en partikelaccelerator, elektronspredning af gasatomer i fluorescerende lamper og neutronspredning i en kernereaktor. Atomer eller molekyler, der udsættes for lys, absorberer energien og udsender den overskydende energi i forskellige retninger med forskellige intensiteter.

Typen af ikke-ensartetheder, der kan skabe spredning, kaldes nogle gange scatterers (på engelsk) eller spredningscentre, og er for talrige til at liste alle, men et lille udvalg inkluderer partikler, bobler, dråber, densitetsændringer i væsker, krystallitter i faste polykrystal, defekter i monokrystaller, ruhed, celler i organismer og tekstilfibre i tøj. Effekten af denne slags spredningscentre på retningen af stort set alle typer udbredte bølger eller bevægelige partikler kan beskrives ved spredningsteori.

Nogle af de områder, hvor spredning eller spredningsteori er vigtig, inkluderer radarer, ultralydsscanning, wafer-inspektion, procesovervågning af polymerisering, akustik og Computer-generated imagery. Spredning for partikel-partikel interaktioner er et vigtigt område i partikelfysik, atomar, molekylær og optisk fysik, kernefysik og astrofysik.

Eksterne henvisninger 

 Research group on light scattering and diffusion in complex systems
 Multiple light scattering from a photonic science point of view 
 Neutron Scattering Web 
 World directory of neutron scattering instruments 

Fysik
Birds of Prey (film)

Birds of Prey er en amerikansk superheltefilm fra 2020, instrueret af Cathy Yan.
Filmen er den ottende i DC Extended Universe.

Medvirkende 
 Margot Robbie som Harleen Quinzel / Harley Quinn
 Mary Elizabeth Winstead som Helena Bertinelli / Huntress
 Jurnee Smollett-Bell som Dinah Lance / Black Canary
 Rosie Perez som Renee Montoya
 Ella Jay Basco som Cassandra Cain
 Ali Wong som Ellen Yane
 Ewan McGregor som Roman Sionis / Black Mask

Eksterne henvisninger 

Amerikanske film fra 2020
DC Extended Universe-film
Superheltefilm
Engelsksprogede film
Morimondo

Morimondo er en comune (kommune) i Storbyområdet Milano i den italienske region Lombardiet omkring 20 km syd for Milano. Der er omkring 5 km til Abbiategrasso. Byen har  indbyggere.

De første kilder på, at der har været bosættelser i området stammer fra romertiden. I byen ligger Morimondo Kloster, der stod færdig i 1296.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Byer i Lombardiet
Minjasafnið á Akureyri

Akureyri Museum (islandsk Minjasafnið á Akureyri) er et kulturhistoriske museum i landets fjerdestørsteby Akureyri. Museet består af flere bygninger og rummer kunst og historiske genstande med relation til Akureyri og det omkringliggende området i form af kort, fotografier og indretninger af tidlige islandske huse. Museumshaven blev det sted på Island, der begyndte at kultivere træer i 1899. I haven findes også en lille kirke. Det indeholder to permanente udstillinger; den ene indeholder historien om området fra de første bosættelser til moderne tid, og en udstilling om byen Akureyri. Museet indeholder genstande fra vikingetiden op igennem middelalderen og til moderne tid.

Museet har samarbejdet med det arkæologiske frilandsmuseum Middelaldercentret i Danmark flere gange. Museet har afholdt i flere år afholdt middelaldermarkeder på den middelalderlig handelsplads Gásir ca. 11 km fra byen, hvor Middelaldercentret har deltaget. Markederne har været finansieret af Nordisk Kulturfond. De to museer har også samarbejdet om til et forskningsprojekt om krudtfremstilling og svovludvinding i forbindelse med forskningsekspeditionen Galathea 3.

Referencer 

Museer på Island
Primær skleroserende kolangitis

Primær skleroserende kolangitis er en autoimmun, kronisk betændelsestilstand i galdegangene. Sygdommen risikerer at lukke galdegangene, hvorved der ophobes galdestoffer i blodet og galdeafløbet forhindres.

Sygdommen ses ofte hos personer, der lider af Colitis ulcerosa (ofte) og Crohns sygdom (sjældnere).

Symptomer
Symptomer på primær skleroserende kolangitis kan være træthed, hudkløe og gulsot. Der er også større risiko for akutte infektioner og galdestensanfald.

Referencer 

Autoimmune sygdomme
Fanny Garde

Fanny Susanne Garde (født 20. februar 1855 i Nørre Løgum, død 29. april 1928 i København) var en dansk porcelænsmaler.

Fanny Garde var af sønderjysk oprindelse som datter af sognepræst Peter Christian Garde og Augusta Charlotte Margrethe Lawaetz og bror til maskiningeniør Georg Garde. Hun kom i 1876 til København for at uddanne sig på Tegneskolen for Kvinder, som netop var blevet oprettet af Dansk Kvindesamfund med Charlotte Klein som leder. Hun endte med at blive tegnelærer på skolen, hvor hun i 1880 traf den yngre Effie Hegermann-Lindencrone, som hun fik et nært samarbejde med og bofællesskab med.

I 1886 blev Fanny Garde ansat på Bing & Grøndahls Porcelænsfabrik, hvor hun fik atelier sammen med veninden Effie Hegermann-Lindencrone. De blev ansat til at arbejde med underglasurmaling i forbindelse med Hejrestellet - fabrikkens første forsøg med underglasurmaling - stellet blev udstillet på Den Nordiske Industri-, Landbrugs- og Kunstudstilling i København i 1888 og året efter på Verdensudstillingen i Paris. Stellet blev i 1900 Bing & Grøndahls første store salgssucces i underglasurmaling. Hun skabte tillige en række arbejder af gennembrudt porcelæn med stiliserede danske blomstermotiver, fx Vase med Juleroser, 1897, og Vase med Brombær, før 1907.

Hun designede mågen til Mågestellet i 1890'erne. Det adskiller sig fra hendes vaser ved at være planlagt til serieproduktion. Selve stellets grundform blev i 1880'erne skabt af August Hallin.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Malere fra Danmark
Eggs Benedict

Eggs Benedict er en amerikansk morgenmadsret.

Den består af skiver af ristet brød (toast) eller delte engelske muffins dækket af røget bacon eller skinke, pocheret æg og hollandaisesauce.

Varianter 
 Eggs Florentine er en variant af Eggs Benedict, hvor baconet er erstattet med sauteret spinat. I tillæg er hollandaisesaucen byttet ud med mornaysovs.

Referencer 

Mad fra USA
Ægretter
Morgenmad
Gauss' tyngdelov

Gauss' tyngdelov er en fysisk identisk omformulering af Newtons tyngdelov. Gauss' lov lyder:

hvor
  er nabla-operatoren, som her bruges til at finde divergensen.
  er tyngdeaccelerationen i hvert punkt i rummet, dvs. tyngdefeltet.
  er den universelle gravitationskonstant, som er en proportionalitetskonstant.
 og  er massedensiteten, som giver anledning til tyngdefeltet.

Det ses, at punktmassen i Newtons lov altså er blevet erstattet med en massefordeling. Dette er praktisk til problemer, hvor masserne ikke kan betragtes som punkter.

Det ses desuden, at Gauss' tyngdelov har samme form som Gauss' lov for det elektriske felt.

Gravitationsteorier
Klassisk mekanik
Atomteori

I kemi og fysik er atomteori en videnskabelig teori om stofs egenskaber, der siger, at stof består af diskrete enheder kaldet atomer. Den begyndte som et filosofisk koncept i Oldtidens Grækenland, og blev en del af den moderne naturvidenskab i begyndelsen af 1800-tallet, da opdagelser inden for kemi viste, at stof virkeligt opførte sig som om, at det bestod af atomer.

Ordet atom kommer fra oldgræsk atomos, der betyder "udelelig". Kemikere i 1800-tallet begyndte at bruge termen i forbindelse med et voksende antal irreducible kemiske elementer. Omkring begyndelsen af 1900-tallet opdagede fysikere, via forskellige eksperimenter med elektromagnetisme og radioaktivitet, at det såkaldte udelelige atom i virkeligeheden var en samling af subatomarer partikler (hovedsageligt elektroner, protoner og neutroner), der kan eksistere adskilt fra hinanden. Under særlige ekstreme forhold, som i en neutronstjerne, under ekstreme temperaturer og ekstremt tryk, så eksisterer der slet ikke nogen atomer overhovedet.

Siden man fandt ud af, at atomerne kunne deles i mindre partikler, har fysikere opfundet termen "elementarpartikel" til at beskrive de udelelige, men ikke uforgængelige, dele af et atom. Det felt inden for videnskaben, som undersøger subatomare partikler kaldes partikelfysik, og det er i dette felt, at fysikere håber at finde de grundlæggende egenskaber ved stof.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Atomism by S. Mark Cohen.
Atomic Theory - detailed information on atomic theory with respect to electrons and electricity.

Atomfysik
Efterretninger for Søfarende

Efterretninger For Søfarende, forkortet EfS, er et dansk tidsskrift, der indeholder oplysninger til søfarende for at sikre skibsfarten. Det indeholder særligt forhold i danske, færøske og grønlandske farvande, men bladet indeholder også oplysninger fra andre landes farvandsstyrelser.

Efterretninger For Søfarende er udkommet siden 1827, først i Tidsskrift for Søvæsen, og fra 1885 fra Marineministeriet. I perioden 1973-2011 blev det udgivet af Farvandsvæsenet og siden Søfartsstyrelsen. Bladet er udkommet elektronisk siden april 2010. I 2017 opdaterede Søfartsstyrelsen deres hjemmeside med et kort, som indeholdt skydeadvarsler, skydeområder og efterretninger for søfarende.

Referencer 

Søfart
Tidsskrifter fra Danmark
Etableret i 1827