kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
WC (rapper)

WC (eg. William L. Calhoun Jr. født i 9. august 1970) er en amerikansk rapper som har været med i hiphop-grupperne WC and the Madd Circle, Low Profile og Westside Connection. I 2005 skrev han sig på Ice Cubes pladeselskab Lench Mob Records og har udgivet 4 soloskiver, The Shadiest One (1998), Ghetto Heisman (2002), Guilty by Affiliation (2007) og (2011). Han er med i den amerikanske bande Crips.

Han er også en figur man kan vælge at spille som og imod i kampspillet Def Jam: Fight for NY fra 2004.

I 2011/12 var han med på LOC's sang "Jetlag".

Diskografi 
 1998: The Shadiest One
 2002: Ghetto Heisman
 2007: Guilty by Affiliation
 2011: Revenge of the Barracuda

Filmografi 
 1995: Friday
 1996: Set It Off
 1999: Thicker Than Water
 2001: Air Rage 
 2001: Stranded
 2003: WC: Bandana Swangin – All That Glitters Ain't Gold
 2006: Belly 2: Millionaire Boyz Club

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Rappere fra USA
Personer fra Houston
Musikere fra Priority Records
Puls (flertydig)

Puls eller PULS har flere betydninger:
 Puls – blodårernes banken (en direkte effekt af hjertets slag)
 Puls (musik) – en regelmæssig rytme i musik
 Puls (musikprogram) – et dansk tv-program om musik, som blev sendt på TV 2 i 1990'erne
 Puls (band) – en dansk popgruppe
 Puls (Holsten) – by og en kommune i Kreis Steinburg
 Puls (musikalbum) – musikalbum af den danske sanger, sangerskriver og producer ULYD
Karl Shuker

Karl P. N. Shuker (født 9. december 1959) er en britisk zoolog, kryptozoolog og forfatter bosat i West Midlands, England. Han arbejder som fuldtids freelance konsulent i zoologi, han er mediekonsulent og velkendt forfatter med speciale i krypotozoologi.

Shuker har en bachelorgrad i zoologi fra universitetet i Leeds og en Ph.d. i zoologi og komparativ fysiologi fra universitetet i Birmingham. Han er medlem adskillige videnskabelige foreninger. Shuker er en af de bedst kendte kryptozoologer i verden . Han har forfattet talrige artikler og fjorten bøger.

Shuker var den første krypotozolog, der gjorde den brede offentlighed opmærksom på et antal af hidtigt næsten ukendte kryptider (for eksempel ven mongolsk dødsorm). Borstset fra hans egne publikationer, skriver Shuker for to klummer i almindelig kryptozoologi i Fortean Times. Han bidrager som redaktør og skribent til Strange Magazine, og han bidrager jævnligt til Fate og lignende tidsskrifter. I tillæg her til er han zoologisk konsulent for Guinness Rekordbog, og har optrådt som konsulent for flere tv-serier blandt andet Into the Unknown på Discovery TV.

I 2005 blev ny art opkaldt efter Shuker, Loricifera, Pliciloricus shukeri.

Bibliografi 
 Mystery Cats of the World, (1989)
 Extraordinary Animals Worldwide, (1991)
 The Lost Ark: New and Rediscovered Animals of the 20th Century, (1993)
 Dragons – A Natural History, (1995)
 In Search of Prehistoric Survivors, (1995)
 The Unexplained, (1996)
 From Flying Toads To Snakes With Wings, (1997)
 Mysteries of Planet Earth, (1999)
 The Hidden Powers of Animals, (2001)
 The New Zoo: New and Rediscovered Animals of the Twentieth Century, (2002)
 The Beasts That Hide From Man, (2003)
 Extraordinary Animals Revisited, (2007) 
 Dr Shuker's Casebook, (2008)
 Dinosaurs and Other Prehistoric Animals on Stamps: A Worldwide Catalogue, (2008) 
 Star Steeds and Other Dreams: The Collected Poems. (2009)

Konsulent for 
 Man and Beast, (1993)
 Secrets of the Natural World ,(1993)
 Almanac of the Uncanny, (1995)
 The Guinness Book of Records/Guinness World Records, (1997-)
 Mysteries of the Deep, (1998)
 Guinness Amazing Future, (1999)
 The Earth, (2000)
 Monsters, (2001)
 Chambers Dictionary of the Unexplained, (2007)
 Chambers Myths and Mysteries, (2008)
 The Fortean Times Paranormal Handbook, (2009)

Kilder

Ekstern henvisning 
 Karl Shuker's website
 Karl Shuker's cryptozoology weblog
 Karl Shuker's poetry
  

Kryptozoologi
Faglitterære forfattere fra Storbritannien
Zoologer fra Storbritannien
Goldebæk (Sydslesvig)

Goldebæk (dansk) eller Goldebek (tysk) er en landsby og kommune beliggende i afstand af omtrent 25 kilomter fra både Flensborg, Husum, Nibøl på Midtsletten i det centrale Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Den samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i kommunefællesskab Midterste Nordfrisland (Amt Mittleres Nordfriesland). I kirkelig henseende hører Goldebæk under Joldelund Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Bredsted Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Den sydslesvigske landsby kaldes på sønderjysk Goljbæk. Kommunen omfatter også den syd for byen ved vandløbet Goldebæk (Goldeb. møllestrøm) beliggende udflyttede bebyggelse Hegnsbæk (på dansk også Hejnsbæk, på tysk Heinsbek), Sønderhuse (også Sønder Lindaa, Süderhuus), Sønderland og enkelte koloniststeder.

Byen Goldebæk er første gang nævnt 1321. Stednavnet er afledt af gold (≈ufrugtbar, sml. oldnordisk gelgja), hvlket passer godt på egnens beskaffenhed og den sandige jord. På ældre dansk skrives stednavnet Goldbæk . Stednavnet Hegnsbæk er afledt af hegn, svarende til marknavnet Hegned for arealerne syd for Goldebæk. Sønderhuse er et andet navn for Sønder Lindå (sml. Sønder og Øster Lindå nord for Lindåen i Lindved Kommune). Ved Goldebæk Møllestrøm ved Hegnsbæk var der tidligere en vandmølle.

Kommunen er præget af landbrugserhvervet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Goldbæk kommune  

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Goldelund

Goldelund er en landsby og kommune beliggende omtrent 25 sydvest for Flensborg på gesten i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Den samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i kommunefællesskab Midterste Nordfrisland (Amt Mittleres Nordfriesland). I kirkelig henseende hører Goldelund under Joldelund Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Bredsted Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Goldelund er første gang nævnt 1321. Stednavnet kan være afledt af dyrnavnet galt (oldnordisk gǫltr). Rundung af kort a foran -lt kendes fra næsten hele Jylland. På nordfrisisk udtales navnet Gelün eller Gulønj. På Goldelund Mark ved skellet mod nabobyen Høgel i Breklum Sogn ligger bebyggelsen Hogelund (på dansk også Højlund, på tysk Hogelund og på sønderjysk Hø'lun). Hogelund eller Højlund er første gang dokumenteret 1821. Stednavnet sigter til bebyggelsens beliggenhed på et terræn, der er et par meter højere end selve landsbyen Goldelund.

De nordvest for byen ved grænsen til Enge-Sande (Enge Sogn) og Lilholm (Breklum Sogn) beliggende hede- og klit-arealer kaldes for Halverstang (også Halverstang Bjerge el. Halverstang Hede). Forleddet henføres til mandsnavnet Halwarth. Efterleddet er subst. stang anvendt som grænsemærke. Halverstang Bjerge ligger ikke langt fra Lilholm Hedeklitter, som er en af de få tilbagestående rester af det tidligere udstrakte hedelandskab med lyng, skove, klitter og mose i det slesvigske/sønderjyske midtslette.

Kommunen er landbrugspræget.

Eksterne henvisninger 

 Goldelund kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Høgel

Høgel (dansk) eller Högel (tysk) er en landsby og kommune beliggende 25 km sydøst for Nibøl på midtsletten i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Midterste Nordfrisland (Amt Mittleres Nordfriesland). I kirkelig henseende ligger byen i Breklum Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Bredsted Amt, Slesvig), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Til kommunen hører også Høgelmark, godset Mirebøl (Mirebüll) og en del af Hogelund (på dansk også Højlund, på tysk Hogelund og på sønderjysk Hø'lun, størstedelen under Goldelund kommune).

Historie 
Høgel er første gang nævnt Stednavnet er afledt af oldfrisisk *hugel eller glda. *hughl.

Mirebøl er afledt af oldnordisk mȳri for mose eller af mandsnavn Mire.

Eksterne henvisninger 
 Høgel kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Joldelund

Joldelund eller Hjoldelund er en landsby og kommune beliggende omtrent 28 km sydvest for Flensborg på gesten (midtsletten) i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Den samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i kommunefællesskab Midterste Nordfrisland (Amt Mittleres Nordfriesland). Joldelund er sogneby i Joldelund Sogn (Hjoldelund Sogn). Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Bredsted Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Historie 
Joldelund er første gang nævnt 1445/1450. Forleddet kan være genitiv af mandsnavn *Hialli (Hjolde), kan beskrive en forhøjning (sml. mda. hjald, glda. hiall, oldisl. hjallr) eller kan være afledt af oldnordisk hildr i betydning kamp. På dansk findes både formen Joldelund og Hjoldelund. På sønderjysk skrives bynavnet Joljlunj. Med under Kommunen hører lokaliteterne Joldelundmark og den på vejen til Sillerup beliggende Sønderland (Süderland).

Geografi 
Området bestod tidligere især af hede og mose, hvis produkt, tørv, var en vigtig indtægtskilde for beboerne. Derom minder endu stednavne som Hjælmmose (Jalmmose), Hørmose og Klynemose. Jorderne er sandede og magre. Den syd for byen beliggende Østenå danner sogne- og kommunegrænsen til Trelstrup (Trelstrup Sogn). Åen munder sydvest for byen vedf Almtrup i Arlåen. Højeste punkt er Kambjerg (Kammbarg), beliggende vest for byen. Navnet Kambjerg synes subst. kam (oldord. kambr), anvendt vom takkede højderygge, navnet indgår også i norske fjeldnavne. Syd og sydvest for Joldelund ligger engarealerne Lykke (Lück) og Stub (Stop). Nordøst for byen udspringer Goldebækken.

Byens romanske stenkirke er fra 1200. Joldelunds vindmølle er fra 1771. Skolesproget på distriktsskolen i Joldelund var dansk i årene før krigen 1864. Kommunen er overvejende landbrugspræget, nord for Østenå er der flere vindmølleanlæg (vindmøllepark).

Litteratur 
 J.P. Trap: Statistisk-topografisk Beskrivelse af Hertugdømmet Slesvig, bind I-II; Kjøbenhavn 1864

Eksterne henvisninger 

 Joldelund kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Kolkhede

Kolkhede, Kolkærhede (dansk) eller Kolkerheide (tysk) er en landsby og kommune beliggende halvvejs mellem Flensborg og Husum på Midtsletten i det centrale Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Den samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i kommunefællesskab Midterste Nordfrisland (Amt Mittleres Nordfriesland). I kirkelig henseende hører Kolkhede under Joldelund Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Bredsted Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864. På sønderjysk skrives bynavnet Kåldtjer'hie.

Kolkhede blev første gang nævnt i 1499. Stednavnet betyder Koldkærs hede og henviser til et koldt kær eller krat. Efter en anden forklaring står navnet i forbindelse med oldnordisk kol≈ kul. Navnet Kolkær kan dermed henvise til et kær, hvor der er blevet opgravet forkullede træstammer. Ved vejen fra Lyngsted til Bredsted er der flere koloniststeder fra 1800-tallet, som kaldes for Christianshøj (Christianshöhe). Nordøst for landsbyen ligger det cirka 16 ha store hedeområde Lyngsted Sandbjerge (eller bare Sand). Pugmølle er første gang nævnt 1638. Til stedet knytter sig et folkesagn om en nisse (Nis Puk), der forhindrer et møllebyggeri. Forleddet er subst. puge for nisse (glda. pukæ, old. puki).

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Helsted (Randers)

Helsted er en bydel i Randers, der ligger i byens nordvestlige del. Størstedelen af Helsted hører til Enghøj Sogn, mens en mindre del hører til Borup Sogn. Området er blevet udbygget kraftigt siden 1970'erne og domineres af parcelhus- og tæt-lav-bebyggelse. De ældste huse i Helsted ligger i gamle landsby vest for Hobrovej. 

Helsted var indtil kommunesammenlægningen i 1970 en del af Nørre Borup Kommune og har siden hørt til Randers Kommune (fra 2007 den nye Randers Kommune). 

Arkæologiske udgravninger viste i 1988, at der har været beboelse på stedet siden vikingetiden.

Området rummer foruden en børnehave, enkelte butikker og rekreative områder også fodboldklubben Helsted Fremad IF. I 2013 fik Helsted Fremad sin egen kunstgræsbane. Siden 1994 har området haft egen kirke, Enghøj Kirke, der er tegnet af Henning Larsens tegnestue.

Referencer

Bydele i Randers
Langhorn

Langhorn (dansk), Langenhorn (tysk) eller e Hoorne (nordfrisisk) er en landsby og kommune beliggende  20 kilometer sydøst for Nibøl i det nordvestlige Sydslesvig. Kommunen omfatter Øster og Vester Langhorn, Efkebøl (Efkebüll, nordfrisisk Äfkebel), Langhornhede, Lohede (Loheide) og Munkebøl (på dansk findes også Mønkebøl, på tysk Mönkebüll). Administrativt hører Langhorn under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Midterste Nordfrisland kommunefælleskab (Amt Mittleres Nordfriesland). Landsbyen er sogneby i Langhorn Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Bredsted Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Historie 
Langhorn er første gang nævnt 1352. Stednavneleddet horn henviser som terrænbetegnelse til oldnordisk hjørne. Efkebøl blev første gang nævnt 1306 som Wfkæbøl. Navnet refererer til et personnavn. Munkebøl er første gang nævnt 1377 (Dipl. Flenb.). Navnet forklares med tilhørsforhold til Guldholm Kloster og senere til Ryd Kloster.

Byens kirke er fra 1240. Den er opkaldt efter Skt. Laurentius.

Kendte 
Den nordfrisisk-nederlandske handelsmand og godsejer Seneca Ingwersen stammede fra byen

Eksterne henvisninger 

 Langhorn kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Lilholm

Lilholm (dansk) eller Lütjenholm (tysk) er en landsby og kommune i det nordlige Tyskland under Kreis Nordfriesland i delstaten Slesvig-Holsten. Byen ligger cirka 30 kilometer syd for den dansk-tyske grænse og 7 kilometer sydøst for Bredsted i Sydslesvig. Til kommunen hører også Møgelbjerg (Megelberg, også Mögelberg) og udflytterbyen Vindert (Windert). Byen ligger i skovrigt område i den sydslesvigske midtslette. Nordøst for byen ligger en cirka 17 hektar store naturområde med lyngklitterne.

Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i Midterste Nordfrisland kommunefællesskab (Amt Mittleres Nordfriesland). Landsbyen hører under Breklum Sogn, i den danske periode tilhørende Nørre Gøs Herred.

Lilholm er første gang nævnt 1462. Navnet er sammensat af lille (nordfrisk läitj, nedertysk lütt) og -holm. På ældre dansk findes også formen Lytjenholm. Møgelbjerg er første gang nævnt 1804 hos du Plat, afledt af dansk møgel (≈stor). Vindert er første gang nævnt 1490. Første led henføres til enten dan. Vin for græsareal eller vinde for blæse. Efterleddet er svært at tolke

Lilholm Hedeklitter 
Lilholm Hedeklitter (Lütjenholmer Heidedünen) er navnet på et fredet område nordøst for byen med indlandsklitter, dannet af fygesand. Området er på cirka 17 hektar. Landskabet er varierende med lyngheder, hedemoser og klitlavninger. Klitten er levested for mange fugle- og dyrearter såsom sandspringere, ualmyrer og markfirben. Lyngklitterne ved Lilholm er nu en af de tilbagestående rester af det tidligere udstrakte hedelandskab med lyng, skove, klitter og mose i det slesvigske/sønderjyske midtslette. Hedeklitterne fortsætter mod øst som Halverstang Hede i Goldelund (Joldelund Sogn). Et andet klitområde nord for Lilholm er Sønder Løgum Klit.

Eksterne henvisninger 
 Lilholm kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
André Kolingba

André-Dieudonné Kolingba (12. august 1935 – 7. februar 2010) var en centralafrikansk officer og politiker. 

Han greb magten i Det Centralafrikanske Kejserdømme (senere republik) ved et militærkup i 1981, senere landets statschef og forsvarsminister. Efter demokratiseringen stillede han op som præsidentkandidat i 1993, men blev slået ud i første valgomgang.

Han stod i 2001 bag et mislykket statskup mod præsident Ange-Félix Patassé.

Centralafrikanske Republiks præsidenter
Statsoverhoveder der kom til magten ved kup
Politikere fra Centralafrikanske Republik
Forside (mobil)

 

 

 Mobil
Frits Holst

Charles Frederik "Frits" Holst (født 14. december 1834 i København, død 31. maj 1909 sammesteds) var en dansk officer, dramatiker og forfatter, søn af kgl. skuespiller Wilhelm Holst.

Efter at have gennemgået Landkadetakademiet udnævntes han 1853 til sekondløjtnant i infanteriet; under krigen 1864 deltog han i forsvaret af Dybbøl-stillingen, fik Ridderkorset og avancerede til premierløjtnant. 1867 sendtes han til Algeriet, gjorde i et år tjeneste ved et zuavregiment og deltog med dette i forskellige ekspeditioner. 1874 udnævntes han til kaptajn, 1886 til oberstløjtnant og afskedigedes 1895 med obersts rang. 1891 blev han Dannebrogsmand og 1904 Kommandør af 2. grad af Dannebrog. 1861 havde han ægtet skuespillerinden L.S.J. Carpentier. 

Som forfatter debuterede Holst 1863 med farcen Olympen i vor Tid, men hans næste arbejde, Revuen, kom først frem 1869. Nu fulgte slag i slag En sand Demokrat (1870), Hverdagsfolk (1871), I Overgangstiden (1876), Den lykkeligste Dag (1879), Paa Pension (1883) og endelig 1897 Hr. Skaarup og hans Venner. Med undtagelse af sidstnævnte stykke og I Overgangstiden, der er opført hhv. på Dagmarteatret og på Det Kongelige Teater, er alle hans arbejder gået over Folketeatrets scene, til hvilken hans talentfulde hustru var knyttet. 

Holst var en ægte dansk lystspilforfatter; skarp, men harmløs satire, godt humør, behændig komposition og let, naturlig replikbehandling udmærker alle hans arbejder, og de har – med rette gjort en overordentlig lykke. 1888 skrev Holst sammen med Axel Larsen det populær-historiske værk: Felttogene i vore første Frihedsaar. 

Han er begravet på Garnisons Kirkegård.

Af portrætter af Holst findes der to xylografier i samme type fra 1871, xylografi fra 1874, en buste af Christian Grossmann fra 1877 og en tegning af Frants Henningsen (Frederiksborgmuseet). Desuden fotografier.

Eksterne henvisninger 
 Biografi  i Dansk biografisk Lexikon
 Frits Holst på Dansk Forfatterleksikon 

Kommandører af Dannebrog
Dramatikere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Officerer fra Danmark
Danskere i fremmed militær tjeneste
Faglitterære forfattere fra Danmark
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Erstatningsteologi

Erstatningsteologi er en teologi der postulerer, at den kristne kirke i dag har indtaget Israels plads og overtaget Israels løfter. Israel er erstattet af den kristne menighed.

Erstatningsteologien er derfor også kritisk overfor staten Israel. Denne teologi hævder, at det ikke giver mening at tale om et særligt udvalgt folk, som er blevet givet et særligt stykke land.

Det nye testamente erstatter stort set det gamle testamentes bestemmelser.

Erstatningsteologien vil hævde, at hele verden er det af Gud udvalgte folk, og hele jorden det hellige land – for det er jo Gud, som har skabt det. Sagt på en anden måde: Den partikulære udvælgelse (særligt folk og særligt land) er bleven universaliseret til at omfatte alt og alle.

Eksterne kilder og henvisnigner 

 Er det forkert at spise flæskesteg?  på religion.dk
 Opgør med erstatningsteologien  artikel på siden : Dansk jødisk venskab.

Teologi
Warren G

Warren Griffin III, kendt under artistnavnet Warren G, (født 10. november 1970 i Long Beach,  Californien, USA) er en amerikansk rapper som er kendt for sange som Regulate, der blev indspillet i 1994 sammen med Nate Dogg og nomineret til en grammy.

Warren G var en af medlemmerne i gruppen 213, hvor også Snoop Dogg og Nate Dogg var med. Navnet 213 er postnummeret til det område de voksede op. Gruppen blev præsenteret fpr Dr. Dre, som er Warren G's halvbror og Dre blev positivt overrasket og underskrev alle til Death Row Records, hvor de siden slog igennem. Warren G's første album blev dog ikke udgivet af Death Row Records da Warren G forlod selskabet efter at han skrev under, på grund af at 213 blev opløst.

Han er også en figur man kan vælge at spille som og imod i kampspillet Def Jam: Fight for NY fra 2004.

Album
 Regulate... G Funk Era (1994), 3x Platinum
 Take a Look Over Your Shoulder (1997), 1x Guld
 I Want It All (1999), Guld
 The Return of the Regulator (2001)
 In the Mid-Nite Hour (2005)
 The G Files (2009)

Singler 
 Regulate (1994) feat. Nate Dogg [Platinum] 
 This DJ (1994)
 Do you see (1995)
 What's Love Got To Do With It (1996) feat. Adina Howard 
 Smokin Me Out (1997)
 Prince Igor (1997) feat. Sissel & The Rhapsody 
 I Shot The Sheriff (1997) [Platinum]
 I Want It All (1997)
 Game Don't Wait (Remix) (1997) feat. Dr. Dre, Nate Dogg, Snoop Dogg & Xzibit 
 Lookin' at you (2001)
 Ghetto Village (2002)
 So Fly (2004) feat. 213 
 Groupie Luv (2004)
 Get You Down Part II (2005) feat. B-Real, Ice Cube & Snoop Dogg 
 I Need a Light (2005) feat. Nate Dogg

Filmografi 
 Speedway Junky (1999)
 Little Richard (2000)
 Old School (2003)
 The Strip Game (2003)
 All of Us (2005)

Eksterne henvisninger 

 
 Warren G Officielle Hjemmeside

Rappere fra USA
Personer fra Long Beach (Californien)
Musikere fra Death Row Records
Crips
Okholm

Okholm (dansk) eller Ockholm (tysk) er en forhenværende hallig og nu en landsby og kommune beliggende syd for Nibøl i den nordfrisiske marsk i det nordvestlige Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Den nuværende kommune omfatter ud over hovedbyen Okholm landsbyerne Slutsil, Bongsil og den sydlige del af Hauke-Haien-Kog. Den samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Midterste Nordfrisland kommunefællesskab (Amt Mittleres Nordfriesland). Landsbyen er sogneby i Okholm Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Bredsted Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Bebyggelsen er fordelt på i alt 14 varfter. Varfter (også værfter) er kunstige forhøjninger, som opføres på halligerne eller i marsken for at hæve gårde op over stormflodsniveau. Kommunen omfatter ud over selve Okholm by også Bongsil og Slutsil samt den sydlige del af Hauke Haien-Kog.

Historie 
Bynavnet dukker første gang op i skriftlige kilder i Slesvigs biskops rentebog fra 1462. Okholm bestod dengang af i alt 16 varfter. I 1515 blev landet omkring byen inddiget, men ved den store stormflod i 1634 (den anden store manddrukning) brød digerne sammen og det nyvundede land blev oversvømmet i blot en nat. Op mod 400 mennesker druknede i havet. Kirken i Okholm kog blev fuldstændig ødelagt. I 1639 under kong Christian 4. blev digerne igen sat i stand. For at afvande området oprettedes i 1735 Bongsil Kanal (tidligere: Kongecanal). Kanalen afvander nu tilsammen et areal på godt 72.000 ha.

I 1579 byggede købmænd fra Flensborg en nordsøhavn ved Okholm for at kunne være uafhængig af konkurrencen med Husum. Men forventninger med den nye havn blev ikke opfyldt og konflikten med Husum blev få år efter nybyggeriet bilagt. I 1766 påberåbte flensborgske købmænd sig igen retten til havnen og etablerede et nyt havn ved Bongsil.

Litteratur 
Chronik Ockholm – Geschichte eines Nordfriesischen Dorfes, Okholm 1997.

Eksterne henvisninger 
 Okholm kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten