kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Seychellerne ved sommer-OL 2016

Seychellerne deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer

Svømning

Resultater

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Serbien ved sommer-OL 2016

Serbien deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer

Medaljevinderne

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Johann Nepomuk Beck

Johann Nepomuk Beck (født 5. maj 1828 i Pest, død 9. april 1904 i Pressburg) var en ungarsk operasanger (baryton).

Beck optrådte først ved scenerne i Wien, Hamborg, Bremen, Köln, Düsseldorf, Mainz, Würzburg, Wiesbaden og Frankfurt a. M.. Han blev 1853 engageret ved hofoperaen i Wien, til hvis ypperste støtter han hørte lige til sin afgang (1885). Beck var i besiddelse af en sjælden klangfuld og omfangsrig dyb baryton, der støttedes af ypperlige dramatiske evner.

Kilder 

 

Operasangere
Sangere fra Ungarn
Personer fra Budapest
Strukdorf

Strukdorf er en by og en kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Trave-Land under Kreis Segeberg. Kreis Segeberg ligger i den sydøstlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Strukdorf ligger omkring 14 km øst for Bad Segeberg ved motorvejen A 20 (tidligere Bundesstraße B 206). Fra 1916 til 1967 havde Strukdorf station på jernbane mellem Lübeck og Bad Segeberg.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Segeberg
Jakob De la Gardie

Jakob Pontusson De la Gardie (født 20. juni 1583 i Reval, død 12. august 1652 i Stockholm) var en svensk feltherre, svensk riksråd og fra 10. maj 1615 greve af Läckö. Han fødes i Reval (nu i Tallinn) i Estland som søn af Pontus De la Gardie og Sofia Johansdotter (Gyllenhielm), et frillebarn af Johan III.

Moderen døde i barselsseng, da Jakob fødtes som tredje barn. Faderen Pontus De la Gardie druknede i 1585 i nærheden af Narva. Nu havde Jakob kun sin søster, Brita, og bror, Johan, tilbage.

Den 24. juni 1618 indgik De la Gardie ægteskab med Ebba Brahe. Paret bosatte sig på Svanå herregård i Harakers socken i Västmanland.

Jakob De la Gardie spillede en vigtig rolle i det De la Gardieske felttog, Den ingermanlandske krig og De urolige tider i Rusland.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Rigsråder fra Sverige
Feltmarskaller fra Sverige
Grever fra Sverige
De la Gardie slægten
Personer knyttet til de urolige tider
Den ingermanlandske krig
Svenskere i 1500-tallet
Svenskere i 1600-tallet
Personer fra Tallinn
Patrick Murphy (musiker)

Patrick Murphy (født 20. oktober 1970) er en irsk musiker, der er bedst kendt som forsanger for det keltiske band Gaelic Storm.

Opvækst 
Murphy blev født i Irland som søn af Noel Murphy og Nora Murphy. Han er det femte af deres otte børn.

Karriere 
Efter at have studeret på University College Cork flyttede Murphy til USA. Han bestyrede O'Brien's Irish Pub and Restaurant i Santa Monica i Californien. I 1996 sluttede Steve Wehmeyer sig sammen med Steve Twigger og Uillean pipe-spillere Brian Walsh for at optræde på pubben.

I 1997 optrådte han i filmen Titanic som en del af bandet, som spiller på "An Irish Party in Third Class". Dette var starten på gruppens internationale succes.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Sangere fra Irland
Gaelic Storm
Sierra Leone ved sommer-OL 2016

Sierra Leone deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Singapore ved sommer-OL 2016

Singapore deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer

Medaljevinderne

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Slovakiet ved sommer-OL 2016

Slovakiet deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer

Medaljevinderne

Svømning

Resultater

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Gulstokket huesvamp

Gulstokket huesvamp (Mycena epipterygia) er en klokkeformet huesvamp, hvis hat bliver 1-2,5 cm bred.

Kendetegn  
Gulstokket huesvamp er gråbrun og har et tydeligt gult skær. Stokken er gulhvid, 5-10 cm høj og 1-2 mm tyk, foroven af stokket er den mere gul nedeunder er der pletter af rustfarve. 

Gulstokket huesvampen lugter ræddikeagtigt, men dens lugt er ret svag.

Familie 
Gulstokket huesvamp er i familie med Favolaschiaceae (Favolaschiaceae) som er lidt tykkere end gulstokken. Svampen er en slimsvamp den er slimfedtet og i bunden af stokken er den fedtet slimet.

Voksested  
Gulstokket huesvampen er en af de almindelige svampe på mager jordbund og sandbund. Den vokser på dødt ved især nåletræer, i mos, nåleskove og på heder. Den vokser ofte i store flokke i græs september til november. Gulstokket huesvamp er vidt udbredt i Norden.

Anvendelse  
Gulstokket huesvampen er spiselig.

Forvekslingsmuligheder  
Hatten og stokken, den gule farve og de steder, den vokser, er nogle gode kendetegn mod forvekslinger.

Eksterne henvisninger 

Bladhat-ordenen
Slovenien ved sommer-OL 2016

Slovenien deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer

Medaljevinderne

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Tennisalbue

Tennisalbue (lægelatin: Epicondylitis lateralis humeri) er smerter på ydersiden af albuen, oftets forårsaget af en betændelsestilstand der hvor muskel senen hæfter fast i albueknoglen.

Årsager til tennisalbue 
Tennisalbue er en type gentagne belastningsskader som følge af overforbrug af sener og mislykket heling af senen. Tidlige eksperimenter antydede, at tennisalbue primært var forårsaget af overanstrengelse. Undersøgelser viser imidlertid, at traumer såsom direkte slag mod epikondylen, et pludseligt kraftigt træk eller kraftig forlængelse forårsager mere end halvdelen af disse skader. Gentagne gange at slå en tennisbold i de tidlige stadier af at lære sporten forårsager chok på albueleddet og kan bidrage til at sammensætte tilstanden.

Der er flere aspekter af tennis, der kan få en spiller til at udvikle "tennisalbue". Fra et teknisk perspektiv, at føre en backhand med din albue, overdreven pronation af underarmen, når du lægger topspin på en forehand, og overdreven flexion af håndleddet på en servering, kan alle i høj grad føre til tennis albue. Andre ting, der kan forbedres, er: racetype, grebstørrelse, strengspænding, type domstoloverflade og kuglevægt.

Forebyggelsestiltag for tennisalbue 

 Reducer mængden af spilletid, hvis du allerede er skadet eller føler smerter i ydersiden af albuen.
 Bliv i generelt god fysisk form.
 Styrke underarmens muskler, overarmen (biceps, triceps) —og skulderen (deltoid muskel) og øvre del af ryggen (trapezius) ). Forøget muskelstyrke øger stabiliteten i led, såsom albuen.
 Brug ligesom andre sportsgrene udstyr, der passer til din evne, kropsstørrelse og muskelstyrke.
 Undgå gentagne løft eller træk af tunge genstande (især over dit hoved).

Tennisalbue og arbejdsskade 
Tennisalbue er en almindelig arbejdsrelateret skade. Da det er en gentagen belastningsskade, kan visse bevægelser føre til tennisalbue, hvis de gentages dagligt i en lang periode, såsom: Krølle bevægelse af armen, løft eller flyt objekter flere gange, bevægelser, der kræver udstrakt brug af hænderne og grebstyrken, bevægelse af armen fra side til side osv.

Eksterne henvisninger 

 Tennisalbue på Netdoktor.dk

Sygdomme
Casper Knudsen

Casper Knudsen (født 30. september 1996) er en dansk fodboldspiller, der spillede for Vendsyssel FF.

Klubkarriere 
Casper Knudsen fik sin debut for Vendsyssel FF den 13. november 2016 i en 2-1 sejr over Akademisk Boldklub. Han indtrådte fra foråret 2017 i førsteholdstruppen og forlod dermed moderklubben Hjørring IF.

Han besluttede i februar 2017 at forlade Vendsyssel F.F., da han ønskede at bruge mindre tid på fodbold.

Den 26. februar 2017 skiftede han til Herning Fremad, hvor han spillede frem til årsskiftet, hvorefter han fra foråret 2018 vendte tilbage til Hjørring IF.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Vendsyssel F.F.
Fodboldspillere fra Herning Fremad
Creilerskoven

Skoven ved Creil (nederlandsk: Creiler Woud eller Kreilse Bos) er en skov, som lå nord-øst for nutidens provins Noord-Holland i Nederlandene. Skoven er kendt fra en jagt, som blev organiseret af grev Floris II af Holland i 1100-tallet, og som endte med, at den frisiske adelsmand Galama mistede livet i en tvist om retten til at drive jagt der. Den strakte sig omtrent fra det som nu er øen Texel til Enkhuizen.

Skovens skæbne
Under den store storm og oversvømmelse som fandt sted natten efter allehelgensdag (1. – 2. november) 1170 forsvandt denne skov i Zuiderzee. Rester af den kan endnu findes på bunden av IJsselmeer.

Minder
Tre stednavne minder endnu om skoven, som en gang lå her: Kreil og Kreileroord i provinsen Noord-Holland  og Creil i Flevoland.

Noter

Noord-Holland
Skove
Allerheiligenvloed (1170)

Allerheiligenvloed 1170 (nederlandsk, på dansk Allehelgensdagsoversvømmelsen) fandt sted under natten efter allehelgensdagen (1. november – 2. november) i 1170. Oversvømmelsen, som opstod, da Nordsøen brød gennem sanddynerne, som lå mellem nutidens Huisduinen og Texel i Noord-Holland og Creilerskoven, som skal have strakt sig fra Texel ned til Enkhuizen, ramte kysten af nord-Nederland og skabte en ny bugt i området. 

Gennembruddet førte til, at ferskvandsbækken Marsdiep blev knyttet til Nordsøen, og at området mellem Texel, Medemblik og Stavoren blev oversvømmet. Texel og Wieringen blev liggende som øer i den nye bugt. Det må dog bemærkes, at beskrivelsen af hvordan, området så ud før denne oversvømmelse, er hypotetisk. "Nederlands Rijksdienst voor het Oudheidkundig Bodemonderzoek" (engelsk: Dutch National Service for Archaeological Heritage) har i samarbejde med Hoogheemraadschap Noord-Hollands Noorderkvartier (ansvarlig for sager angående vandkvalitet, vandniveau, diger osv.) foretaget undersøgelser af områderne, og derved rekonstrueret hvordan, de kan have set ud omkring år 800 og 1350.

Oversvømmelsen var begyndelsen til en udvidelse af søen Almere og en åben forbindelse med Nordsøen. Dette førte senere til, at Zuiderzee og Waddenzee blev til.

To faktorer var vigtige for denne hændelse: for det første steg havniveauet og for det andet påvirkningen af de store moseområder, hvor gennembruddet fandt sted. Ved gennembruddet blev moserne og skoven ved Creil skyllet bort af havvandet, og landet sænket til under havniveau.

Se også
Allerheiligenvloed i 1532
Allerheiligenvloed i 1570
Allerheiligenvloed i 1675
Allerheiligenvloed i 2006

Eksterne henvisninger
 Rome's Greatest Defeat, an overview – All Saints' Flood of 1170 . Sidst besøgt  27. maj 2008.
 Kort som viser udviklingen fra ca. 800-1600 (nederlandsk)

Noord-Holland

Oversvømmelser
1170
Emanuel Larsen (skuespiller)

Emmanuel Lorentz Larsen (født 18. september 1865, død 16. juni 1917) var en dansk skuespiller.

Filmografi 

 1910: Samvittighedens Stemme
 1913: Den lurende Død
 1913: Kuldsejleren
 1913: Et Syndens Barn
 1913: Scenens Børn
 1914: Ansigtet bag Ruden
 1914: Gidslet
 1915: Flyverspionen
 1916: Druknet i Flammehavet
 1917: Et Expres-Giftermaal

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Vandret elevator i Viborg

Den vandrette elevator ved Regionshospitalet Viborg er et system, der kan minde om det engelsksprogede begreb people mover. Systemet blev indviet i december 2007 og består af en 50 meter lang højbane, der kan transportere personer i en lukket kabine fra hospitalsbygningen over Gl. Aarhusvej til Patienthotellet ved Søndersøs bred og tilbage. Banen fungerer fuldt automatisk som en almindelig elevator, hvor personer forud for transporten trykker på en knap, men modsat en almindelig elevator kører den ikke lodret, men vandret på en skinne, der står på stolper 11 meter over jorden. 

Ved indvielsen eksisterede der ikke lignende baner i Danmark, men systemet kendes fra udlandet, bl.a. Patient Rapid Transit på det amerikanske Duke University Medical Center. Der findes også people mover systemer, hvor kabiner kører over længere afstande efter et metrolignende princip, bl.a. Perugia People Mover i den italienske by Perugia. Banen i Viborg er dog med sin korte afstand, og som navnet illustrerer, mere sammenlignelig med en elevator end en metro, selvom den ved indvielsen i folkemunde blev betegnet som ”Viborgs førerløse metro.” Blandt betegnelserne var også ”Verdens sjoveste elevator” og ”Verdens kedeligste rutsjebane”, hvilket skyldtes, at tilladelsen til, at den måtte transporterer personer, blev givet med afsæt i lovgivningen om rutsjebaner i tivolier, idet der ikke fandtes anden dansk lovgivning for et sådant system.

Noter 

Hospitaler i Region Midtjylland
Transport i Viborg
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Viborg
Emanuel Larsen

Der er flere der hedder Emanuel Larsen

 Emanuel Larsen (maler) - dansk maler (1823-1859)
 Emanuel Larsen (skuespiller) - dansk skuespiller (1865-1917)
Allerheiligenvloed (1570)

Allerheiligenvloed () var en springflod på allehelgensdagen den 1. november 1570, der ramte Nederlandenes og Flanderns kyst. Byerne, der blev ramt, var blandt andet Egmond, Bergen op Zoom og Saeftinghe.

I annalerne for rådet, som styrede dele af Zeeland () blev følgende skrevet om denne dag: 
"Med hensyn til de kraftige stormkast i går, så blev advarsler sendt til digegreverne i Syd- og Nordkvarteret (lokale repræsentanter som er ansvarlige for digernes tilstand), at de kunne vente en usædvanlig høj vandstand".

Stormen havde varet længe, og den drev vandet højere op end nogensinde, ikke engang under flodkatastrofen som ramte i 1953 steg vandet så højt. Hvor mange diger, som blev ødelagte langs den nederlandske kyst, er ikke kendt, generelt siges det at talløse diger blev ødelagte. Dette førte til, at (efter nederlandske begreber) enorme områder blev sat under vand og store værdier gik tabt. Nøjagtigt hvor mange, som omkom i denne oversvømmelse, er ikke kendt, men man antager, at den krævede mere end 20.000 (medregnet andre lande) liv. I Frisland alene skal mere end 3.000 mennesker være omkommet.

Titusinder af mennesker mistede hus og hjem, vinterforråd blev ødelagte, og store mængder af husdyr gik tabt. Efter oversvømmelsen viste det sig, at fire øer i provinsen Zeeland var forsvundet for altid: Wulpen, Koezand, Cadzand og Stuivezand, mens det, som blev kendt som Verdronken Land van Saeftinghe (verdronken = "druknet") blev til.

Ved kirken i det østfrisiske Suurhusen findes en markering af, at vandet steg 4,40 meter over normalt niveau.

Se også
Allerheiligenvloed i 1170
Allerheiligenvloed i 1532
Allerheiligenvloed i 1675
Allerheiligenvloed i 2006

Noord-Holland
Zeeland

Oversvømmelser
Begivenheder i 1570
Ørnhøj Kirke

Ørnhøj Kirke ligger i Ørnhøj Sogn i Herning Kommune (Viborg Stift).

Udseende og interiør 
Kirken er opført af sten, som er pudset hvide med kalk, og det har rødt tegltag. Der er indgang til kirken via tårnet i vestgavlen; på tårnet er opsat et ur.

I kirken finder man et alterbillede i form af en kopi af Carl Blochs Kristus i Getsemane.

I forbindelse med seneste renovering er der opsat et nyt alterbillede, udført af kunstneren Erik Winchler. I 2011 blev der ophængt et krucifiks udført af Pascal Mounkoro fra Bamako, Mali, anskaffet gennem Mission Afrika.

Historie 

Ørnhøj er en ret ung by, og inden den fandtes, hørte området til Nørre Omme Sogn med Nørre Omme Kirke som kirke for området. I begyndelsen af det 20. århundrede, hvor befolkningstallet i den nordlige del af sognet efterhånden øgedes, erkendte man i sognet, at der herfra var relativt langt til Nørre Omme Kirke, der lå ret sydligt i sognet. På et sognemøde i 1906 kom der to forslag på banen: At flytte kirken til et mere centralt sted i sognet, eller at opføre en ekstra kirke i den nordlige ende af sognet. Der var klart stemning for den sidstnævnte løsning, og arbejdet gik i gang med at få tegnet kirken samt søge om bevilling til at opføre den nye kirke. Sidstnævnte proces trak ud, og først i 1914 blev der bevilget størstedelen af beløbet til opførelsen på finansloven. Bevillingen lød på 18.500 kr, hvilket ikke helt dækkede omkostningerne på 20.350 kr, hvorfor restbeløbet måtte indsamles blandt sognets beboere. Restbeløbet blev ret hurtigt skaffet, og grundstenen til kirken blev sat 7. oktober samme år.

Kirken kom til at ligge på en lille høj, der kaldtes Ørnhøj, der kom til at lægge navn til såvel kirke som den by, der kom til at vokse op om kirken og den jernbanestation, der omtrent samtidig blev anlagt tæt på kirken. Knap et år senere, 8. september 1915, stod kirken færdig, og den blev indviet 7. november samme år.

Det originale orgel blev udskiftet ved en donation i 1962, og i 1992 blev kirkens område udvidet, og der blev opført et kirkecenter. I 2007-08 gennemgik kirken en større restaurering, og den fik blandt andet nyt tag.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Ørnhøj Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Herning Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kulturbro-Aalborg

Kulturbro-Aalborg er en gang- og cykelsti hæftet på vestsiden af Jernbanebroen over Limfjorden mellem Aalborg og Nørresundby. Broen blev åbnet 4. marts 2017.

Projektet er designet af arkitektfirmaet C. F. Møller i samarbejde med COWI og Erasmus & Partnere efter en konkurrence i 2010.

Et næsten enigt byråd - kun Liberal Alliance var ikke med - vedtog i maj 2014 at gennemføre projektet. Færdiggørelsen er blevet forsinket, bl.a. på grund af reparationer af broåbningen efter en påsejling.

Initiativet til broen kom fra den nystiftede forening Kulturbro-Aalborg i 2005.
Broen er skabt i et samarbejde mellem Foreningen Kulturbro-Aalborg, Banedanmark og Aalborg kommune.

De oprindelige anlægsudgifter blev i 2006 anslået til 6 mio kr. Slutprisen blev 25 mio, som betaltes af Staten og Aalborg kommune; desuden har Foreningen bag skaffet ca. 3.500.000 kr. fra fonde, firmaer og private.. Banestyrelsen varetager den løbende drift og vedligeholdelse, som kommunen dækker med 400.000 kr. om året. Broens levetid er anslået til 50 år.

Den folkelige opbakning fra borgere i Aalborg og Nørresundby er meget stor. Bl.a. har et stort antal "brobisser" af egen lomme indbetalt beløb imellem 50 og 10.000 kr for at broen kunne lykkes.

Finansiering

Sponsorer 

Bidrag over 100.000 DKK

Referencer

Eksterne henvisninger 
 http://www.kulturbroaalborg.dk/ 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Aalborg
Cykelruter
Limfjorden
Etableret i 2017
Broer i Danmark
Sidsel Sander Mittet

Sidsel Sander Mittet (født 1986) er en dansk skønlitterær forfatter, der både har skrevet fantasy og sci-fi.

Sidsel Sander Mittet er opvokset på Als, hvor hendes familie flyttede til, da hun var otte år. Her gik hun på Sønderborg Gymnasium og HF, hvorfra hun blev matematisk student i 2005. I samme periode begyndte Mittet at optræde med ildshow i familiegruppen Ildfolket. Gruppen består af hendes mor og søster samt en veninde.

I 2006 flyttede Mittet til Fyn, hvor hun læste på Odense Universitet. I 2012 blev hun færdig som cand.mag. i dansk. Under sit studie skrev Mittet analyser og klassikerguides for Litteratursiden.dk, ligesom hun fik en del videnskabelige artikler udgivet i bl.a. Tidsskriftet Spring, Salon 55 og Synsvinkler. Hun bidrog endvidere til den svenske antologi Queera läsningar - Litteraturvetenskap möter quuerteori (Rosenlarv Förlag, 2012).

I 2013 blev Mittet ansat på HF & VUC Fyn i Nyborg som underviser i dansk, og i 2015 debuterede Mittet som skønlitterær forfatter med Rent blod, den første bog i serien om Morika. Første bog i prequel-trilogien Krøniken om Morika udkom i 2016.

I 2019 forlod Mittet highfantasygenren og gik over til lowfantasy med trilogien Bjergtaget. Den sidste bog i denne serie, Jordmassens Dronning, modtog prisen for årets danske fantasykarakter. Prisen blev uddelt af danskfantasy.dk.

Mittet forlod helt fantasygenren og gik over til dystopisk sci-fi, da hun i 2021 udgav første bog i trilogien Flammen og Bølgen.

Bibliografi 
 Morika
 Rent blod, 2015, Forlaget Facet, 
 Vildhunden og panteren, 2015, Forlaget Facet, 
 Blodets bånd, 2016, Forlaget Facet, 
 Krøniken om Morika
 Sandsnogens bid, 2016, Forlaget Facet, 
 Solbiens brod, 2017, Forlaget Facet, 
 "Stenløvens brøl", 2018, Forlaget Facet, 

 Bjergtaget
 1. Og de blev lokket, 2019, Forlaget Facet, 
 2. Smagen af aske, 2019, Forlaget Facet, 
 3 Jordmassens Dronning, 2020, Forlaget Facet, 
 Flammen og Bølgen
 1. Den røde drage, 2021, Forlaget Facet, 

Fantasyforfattere fra Danmark
Salomonøerne ved sommer-OL 2016

Salomonøerne deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Somalia ved sommer-OL 2016

Somalia deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Sydafrika ved sommer-OL 2016

Sydafrika deltog ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro som blev arrangeret i perioden 5. august til 21. august 2016.

Medaljer

Medaljevinderne

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Arosia

Arosia er et aarhusiansk jazzorkester.

Orkesteret blev grundlagt i 1958 af banjospilleren Ernst Hornslet og klarinettisten Bjarne Duelund som "Aarhus Fodvarmere".

Da orkestret i 60'erne begyndte at spille en del i udlandet, var dette navn noget upraktisk, så i 1965 ændrede man det til "Arosia City Jazzmen", og da alle efterhånden i daglig omtale blot kaldte orkestret "Arosia", blev det i 1972 til det officielle navn.

Orkestrets nuværende basunist Botha Christensen stødte til i 1959. Han er den eneste, der har været med uafbrudt siden.

Diskografi 
 BoBlen '80, 1980
 Come Along Arosia, 1983
 Hvide kartofler og rene lagner, 1985
 Arosia 30 år, 1988
 Hot Jazz For All Functions, 1993
 Forty And Tight, 1998
 Alley Dog, 2001
 Them There Eyes, 2005
 50 års jubilæums cd/opsamlings cd 1980 - 2007, 2008

Eksterne henvisninger 
 Arosia - Hot Jazz For All Functions
 Arosia - Aarhusjazz.dk  

 
Etableret i 1958
Jazz i Danmark
Spanskgrøn bredblad

Spanskgrøn Bredblad  (Stropharia aeruginosa) er en svamp i Bredblad-familien i Bladhat-ordenen. Den er almindelig i Danmark, hvor den især træffes i granskove fra august til november. Den regnes for spiselig, men er ikke eftertragtet.

Kendetegn 

Stropharia aeruginosa er en meget spektakulær tyrkisfarvet, skællet, sortsporet bladhat med en ret tydelig stokring, mørke lameller med en tydelig hvid kant og normalt ingen markant lugt. Spanskgrøn Bredblad kan med alderen blive næsten okkerfarvet. Hatten er 3-8 cm bred, knolden er stump og krum, senere udvidet flad. I tørt vejr er hattens overflade klæbrig og fedtet, i fugtigt vejr slimet. Lamellerne er gråsorte med et violet skær. Stokken har en længde på 4-8 cm og en tykkelse af 0,4-1 cm. Stokken er under ringen stærkt skællet med hvidlige udstående skæl.

Voksested

Spanskgrøn bredblad findes på humusrig, sur bund i løv- og nåleskove, gerne langs vejkanter mv. Den kan også vokse på træflis i haver mv. Den er almindelig i hele landet. Spanskgrøn bredblad er vidt udbredt i Europa og Nordamerika.

Galleri

Kilder og eksterne henvisninger
 Svampeatlas 2.0. Spanskgrøn bredblad
 Henning Knudsen. Politikens Svampebog. Side 123. 1. udg. Politikens Forlag A/S 1983. 

Bladhat-ordenen
Svampe i Danmark