kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Michael Rostovtzeff

Michael Rostovtzeff eller Mikhail Ivanovitj Rostovtsev (russ. Михаил Иванович Ростовцев) (født 10. november 1870, død 20. oktober 1952) var en af det 20. århundredes største antikforskere og en af de sidste såkaldte polyhistorer.

Rostovtsev blev født i 1870 ved Kyiv i Ukraine og han startede sin uddannelse på universitetet i Kyiv, hvorefter han studerede færdigt på universitetet i Skt. Petersborg (studierne omfattede romersk og græsk historie).

I 1903 blev han professor i klassisk filologi, og i 1905 tilsluttede han sig det russiske liberale Kadetparti. I 1917 flygtede han fra Rusland efter oktoberrevolutionen. Han efterlod sit bibliotek og notater, hvilket var ham til stor irritation resten af livet.

Skønt han måtte tilbringe resten af sit liv i eksil, gjorde han en storslået akademisk karriere ved flere store universiteter, bl.a. Oxford og Yale. Efter at være gået på pension i 1939, var han en årrække direktør for Yale's arkæologiske afdeling.
Igennem sin karriere publicerede han en stor mængde forskning igennem artikler, essays og fagbøger. Han skrev på russisk, tysk, fransk og engelsk, samtidig med at han virkede inden for fagområderne arkæologi, epigrafik, historie, filologi, papyrologi og numismatik – en multihistoriker af første klasse. Rostovtsev skabte stor opmærksomhed i 1927 med sit værk Social and Economic History of the Roman Empire, der tydeligt bar præg af hans holdning til det faldne russiske borgerskab, samtidig med at han brugte alt for mange moderne termer og begreber til at beskrive den antikke økonomi. Værket er i dag forældet, men det bliver stadig brugt inden for studier af romersk økonomi.
Hans andet store værk og måske hans bedste, var trebindsværket fra 1941 Social and Economic History of the Hellenistic World, der på trods af at det i eftertiden er blevet udsat for megen kritik (bl.a. af Moses I. Finley), stadig er brugbart inden for studiet af hellenistisk økonomi. Rostovtzeffs værker om antik økonomi var nærmest som en stor buster for studiet af antikkens økonomi, der i eftertiden er blevet flittigt studeret som en følge af Rostovtzeffs grundarbejde.

Ud over hans arbejde med antikkens økonomi, foretog Rostovtsev studier af skyternes historie, iransk indflydelse på de sydrussiske sletter, Dura-Europos's udgravninger, og mysteriereligionerne i Italien under romerne.
Han er af nogle blevet kaldt det 20. århundredes svar på Theodor Mommsen, men så stor har hans indflydelse på eftertiden næppe været. Man skal dog ikke undervurdere Rostovtsev, hans evner inden for flere felter har vist sig at være eksemplariske.

Kilder 
Carlsen, Jesper, Historikeren M.I. Rostovtzeff (Aspekter af Hellenismen.) Aarhus universitetsforlag, 1990

Historikere fra Rusland
Filologer fra Rusland
Oldtidshistorikere
Personer fra Kyiv
Æresdoktorer ved University of Cambridge
Æresdoktorer ved University of Oxford
V.44

V.44 er en komprimeringsspecifikation brugt under V.92 PSTN modem kommunikation. V.44 er en viderudvikling af V.42bis, og kan forbedre overførselshastighed med mellem 10% og 120%, alt efter hvilken type data der overføres. Dog er forbedring i gennemsnittet 25%.

Se også
V.92 Udbredt modem specifikation
V.34 Gammel modem specifikation
V.42bis Tidligere kompressions algorithme

Datanet
Medelpad

Medelpad er en lille provins (landskap) i amtet Västernorrlands län i det centrale Sverige. Den største by er Sundsvall.
Koilesyrien

Koilesyrien (Coele-Syria gr. Κοίλη Συρία, "det hule Syria" ; da. "Kølesyrien" eller "Cølesyrien") er en betegnelse, som man bruger om Fønikien og Palæstina i den hellenistiske tidsalder, hvor de hellenistiske stormagter Ptolemæerriget og Seleukideriget kæmpede om området.

Ptolemæernes og seleukidernes kampe om Koilesyrien er kendt som de syriske krige, der fandt sted i løbet af den hellenistiske tidsalder. Striden om Koilesyrien havde stået på fra 301 f.Kr. til 198 f.Kr., hvor landet blev endeligt erobret af seleukidekongen, Antiochos III den Store. Med indlemmelsen i Seleukideriget i 198 f.Kr. ophører man med at bruge betegnelsen i historiebøgerne.

Historie
Mellemøsten
Hälsingland

Hälsingland er en provins (landskab) i det sydlige Norrland, Sverige. De største byer er Hudiksvall, Söderhamn og Bollnäs. Det indgår i amtet Gävleborgs län.

Prinsesse Madeleine af Sverige er titulær hertuginde af Hälsingland og Gästrikland.

Landskabssymboler 

Hälsinglands våben viser en stenbuk, landskabsdyr er lossen, Lynx lynx, og landskabsblomst er almindelig hør, Linum usitatissimum.

Andre symboler er:
 Landskabsfugl: Slagugle, Strix uralensis
 Landskabssvamp: Almindelig pigsvamp, Hydnum repandum
 Landskabssten: Dellenit
 Landskabsfisk: Rimte, Leuciscus idus
 Landskabsmos: Almindelig Jomfruhår, Polytrichum commune
 Landskabsinsekt: Mosehøsommerfugl, Colias palaeno
 Landskabsæblesort: Bergviksäpple
 Landskabsgrundstof: Nikkel (Ni)

Kilde

Eksterne henvisninger
Gästrikland

Gästrikland er en provins (landskap) i amtet Gävleborgs län i det centrale Sverige. Den største by er Gävle.

Prinsesse Madeleine af Sverige er titulær hertuginde af Hälsingland og Gästrikland.

Landskabssymboler 

Gästriklands våben viser en elg, landskabsdyr er tjuren, Tetrao urogallus, og landskabsblomst er liljekonval, Convallaria majalis.

Andre symboler er:
 Landskabsfugl: Sortstrubet lom, Gavia arctica
 Landskabssvamp: Skællet kødpigsvamp, Sarcodon imbricatus
 Landskabssten: Gävlesandsten
 Landskabsfisk: Sild, Clupea harengus
 Landskabsmos: Stor engkost, Climacium dendroides
 Landskabsinsekt: Sortåret hvidvinge, Aporia crataegi
 Landskabsæblesort: Malmbergs gylling
 Landskabsgrundstof: Krom (Cr)

Kilde

Henvisninger
Ångermanland

Ångermanland er en provins (landskap) i amtet Västernorrlands län i det nordlige Sverige. De største byer er Örnsköldsvik, Härnösand og Kramfors.
Norrbotten

Norrbotten er en provins (landskab) i det nordlige Sverige. De største byer er Luleå, Piteå, Boden, Kalix, Pajala og Haparanda.

Norrbotten er Sveriges nyeste landskab. Området blev udskilt fra Västerbotten efter 1810. (Norrbotten er den del af det gamle Västerbotten som tilhører Norrbottens län.)
Västerbotten

Västerbotten er en provins (landskap) i amtet Västerbottens län i det nordlige Sverige. De største byer er Umeå og Skellefteå.
 
Tidligere hørte områderne nord for Den Botniske Bugt også med til Västerbotten. I 1809 blev den del af landskabet, der ligger øst for Torne elv afstået til Finland. I 1800-tallet blev Norrbotten udskilt som et eget landskab.

Se også 
 Norrland
Umeå

Umeå er en by i Västerbotten det nordøstlige Sverige med  indbyggere. Den er landsdelen Norrlands største by og er residensby i Västerbottens län og hovedby i Umeå kommune. Ume älv løber ud i havet ved Umeå havn i Holmsund.

Umeå Universitet og Norrlands universitetssygehus er to af de største arbejdspladser. Umeå Universitet har 37.000 studerende og 4200 ansatte. Etableringen af universitetet har gjort Umeå til en universitetsby på linje med Odense med et stort kulturelt udbud og et attraktivt sted at studere for udenlandske studerende.

Norrlands universitetssygehus servicerer Norrlandregionen.

Infrastruktur 
Gennem Umeå går Europavej E4, (som begynder i Torneå og slutter mellem Helsingborg og Helsingør), og Europavej E12 (Den Blå Vej) som begynder i Mo i Rana i Norge og ender i Helsinki i Finland. En færgerute går fra Holmsund til Vaasa i Finland. Lufthavnen Umeå City Airport ekspederede 815.154 passagerer og 6.200 landinger i 2009. I 2010 blev Botniabanan, en ny jernbane fra Örnsköldsvik til Umeå, indviet.

Umeå centralstation er et stop på Botniabanan og Stambanan genom övre Norrland.

Umeå blev grundlagt i 1588 og er venskabsby med den danske by Helsingør.

Kultur 

Umeå er en by rig på kultur og blev sammen med Riga i Letland udnævnt til Europas kulturhovedstad i 2014. Umeå er den nordligst beliggende by, som er blevet tildelt denne titel.

Hvert år afholdes Umeå Jazz Festival, som er en af de største jazzfestivaler i Skandinavien.

Umeå er tillige hjemsted for Norrlandsoperaen.

Museet Guitars - the Museum blev grundlagt i 2014 og huser udover udstilling også rockklub, en restaurant, en musikforretning og en pladebutik.

Se også 
Umeå Kommune

Referencer

Eksterne henvisninger
Hattrick

Et hattrick er i fodbold betegnelsen for den præstation der består i at en spiller scorer tre mål i en kamp.

Udtrykket hat-trick stammer fra bueskydning i middelalderen hvor det betegnede at skyde hatten af tre mannequin-figurer, senere blev det introduceret i sportens verden via cricket, hvor det hedder hattrick når "kasteren" afviser 3 batsmen i træk.

Nogle opererer også med begrebet ægte hattrick hvis definition er lidt mere usikker. Den mest almindelige definition, bl.a. fra Politikens Ordbøger, er at en spiller skal score tre mål i træk i en kamp. Nogle mener også at alle tre mål skal scores i samme halvleg for at hattricket kan kaldes ægte. Et andet udtryk for tre mål i samme halvleg af samme spiller uden at der bliver scoret mål af andre imellem er et vaskeægte hattrick.

Noter

Referencer 

Fodboldterminologi
Boden (Sverige)

Boden () er hovedby i Bodens kommune, Norrbottens län, Norrbotten, Sverige.

Byen, der er jernbaneknudepunkt og militærby, har  indbyggere. Den ligger 35 kilometer nord for residensbyen Luleå.

Henvisninger 

Byer i Norrbottens län
ECMAScript

ECMAScript er et script-programmeringssprog, standardiseret af Ecma International i ECMA-262 specifikationen.

Sproget bliver brugt i stor udstrækning på nettet og ofte refereret til som JavaScript og JScript, selvom disse to sprog er selvstændige og mere specifikke.

For at forstå sammenhængen mellem angivne scripts, vil det være nyttigt at sætte sig ind i EMCAScripts historie.

Eksterne henvisninger 
 ECMAScript-standarden (engelsk)
 Standard ECMA-262 ECMAScript Language Specification 3rd edition (December 1999) 
 Standard ECMA-290 ECMAScript Components Specification (June 1999) 
 Standard ECMA-327 ECMAScript 3rd Edition Compact Profile (June 2001) 
 Standard ECMA-357 ECMAScript for XML (E4X) Specification (June 2004) 
 FESI – En forklaring på ECMAScript 

World Wide Web
Programmeringssprog
 Element i nummereret liste
Holbæk (flertydig)

Holbæk henviser til flere artikler:

 Holbæk – sjællandsk by og købstad (i Holbæk Provsti)
 Holbæk Kommune – kommune med Holbæk som hovedby
 Holbæk (Norddjurs Kommune) – en bebyggelse i Holbæk Sogn i Østjylland.
 Holbæk (Tønder Kommune) – en bebyggelse i Vodder Sogn i Sønderjylland.
 Holbæk Ladegård – gård beliggende ca. 2 km sydvest for Holbæk.
 Holbækgård – gård beliggende ca. 18 km nordøst for Randers.
 Holbækgård (Hedensted Kommune) – gård beliggende ca. 4 km nord for Juelsminde.

 Andet
 Holbæk (sang) – en sang af Wikke & Rasmussen og sunget af Peter Belli
Christian Thodberg

Christian Thodberg (født 7. februar 1929 i Vridsted Præstegård, død 10. oktober 2020 i Aarhus.) var professor i teologi og kongelig konfessionarius.

Han blev i 1955 cand.theol. med udmærkelse og dr.phil i 1966. Han var universitetsadjunkt 1954-60. Thodberg blev i 1964 af daværende kirkeminister Bodil Koch bedt om at blive den første rektor for Præstehøjskolen i Løgumkloster, hvilket han var indtil 1972. 

1973 blev han ansat som professor i praktisk teologi ved Aarhus Universitet, hvilket han var indtil 1999. Samtidig med at han fik professoratet i Århus foreslog domprovst Jørgen Bøgh, som kendte ham fra Præstehøjskolen, at Thodberg sideløbende med sit professorat skulle fungere som hans ulønnede hjælpepræst mod til gengæld at få stillet en ledig præstebolig i Thunøgade til rådighed.

I 1975 blev Thodberg udnævnt til kongelig konfessionarius og konfirmerede gennem årene både kronprins Frederik og prins Joachim, samt prinsesse Alexandra inden hendes bryllup. Thodberg døbte både prins Nikolai og prins Felix. Derudover viede han sammen med biskop Erik Norman Svendsen i maj 2004 kronprins Frederik og kronprinsesse Mary. Ved vielsen spillede Thodberg dog kun en mindre rolle, og han døbte hverken prins Christian eller prinsesse Isabella.

Thodberg blev indvalgt i Videnskabernes Selskab i 1987.

Den 1. marts 2008 afløstes han som kongelig konfessionarius af biskop Erik Norman Svendsen.

Thodberg er blevet kaldt "en af det 20. århundredes mest markante Grundtvigforskere".

Ordener 
 Kommandør af 1. grad af Dannebrog
 Dannebrogordenens Hæderstegn
 Erindringsmedaillen i anledning af Hendes Majestæt Dronningens 70 års fødselsdag
 Erindringsmedaillen i anledning af Hendes Majestæt Dronning Margrethe II's 25 års regeringsjubilæum
 Erindringsmedaillen i anledning af Hendes Majestæt Dronning Margrethes og Hans Kongelige Højhed Prins Henriks sølvbryllup den 10.6.1992
 Dronning Ingrids Mindemedaille
 Forbundsrepublikken Tysklands Fortjenstorden
 Hvide Roses Orden
 Nordstjerneordenen
 Æreslegionens Orden

Henvisninger 

Ansatte ved Aarhus Universitet
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Modtagere af Nordstjerneordenen
Modtagere af Æreslegionen
Kongelige konfessionarii fra Danmark
Studenter fra Metropolitanskolen
Ekstrapolation

Ekstrapolation er at danne ukendte størrelser ud fra kendte sammenhænge. Ekstrapolation anvendes ofte i matematik og statistik til at skabe et større datasæt end det forhåndenværende.

Eksempelvis: Givet talrækken 2, 4, 6, 8, 10. Hvordan fordeler en efterfølgende talrække sig?
Sandsynligvis sådan her: 12, 14, 16, 18, 20. Den sidste talrække er fundet ved lineær ekstrapolation ud fra den første.

Da man ved ekstrapolation arbejder uden for det kendte dataområde, vil metoden være mere upræcis end den beslægtede interpolation, hvor man skaber ekstra værdier mellem to kendte yderpunkter.

Interpolation
Strikkepind

En strikkepind er en lang pind eller stav, som anvendes som et værktøj ved fremstillingen af strikket stof.

Strikkepinde størrelser

Kontroversielt 
Strikkepinde var for en kort stund forbudte i US fly og internationale flyvninger, fordi de blev anset som et potentielt våben efter 11. september 2001. Faktisk fortsætter nogle airline med at forbyde strikkepinde, som f.eks. Air Italia.

Kilder/Referencer 
 Thomas, Mary. (1938). Mary Thomas's Knitting Book. Dover Publications. New York. (1972 Reprint Edition )
 Rutt, Richard (2003). A history of handknitting. Interweave Press, Loveland, CO. (Reprint Edition )
 Hiatt, June Hemmons. (1988). The principles of knitting: Methods and techniques of hand knitting. Simon and Schuster, New York.

Se også 
 Garn
 Uldtråd

Eksterne henvisninger 
 Knitting history, free patterns and forums 
 knittingandcrochet.co.uk: Knitting and crochet wiki
 Distinctive Knitting Needles

Værktøj
Strikning
Hæklenål

En hæklenål er en type nål, som normalt har en krog i den ene ende. Krogen benyttes til at trække garn i gennem den løkke som udgør et hæklearbejdes eneste maske.

Eksterne henvisninger 
Knitting history, free patterns and forums 
knittingandcrochet.co.uk: Knitting and crochet wiki
About crochet hook parts
Using crochet hooks 
Use and appearance of cro-hooks 

Enkle maskiner
Værktøj
Hækling
Mor, jeg har patienter

Mor, jeg har patienter er en dansk film fra 1972, senere genudgivet som Johnny alene i verden. Filmen er skrevet og instrueret af Thomas Winding.

Handling 
En ung tandlæge har fået en lejlighed og er ved at indrette sin praksis. Han bliver imidlertid hele tiden forstyrret af de mange mærkelige mennesker han har fået som naboer herunder kollektivet Agerhønen. Tillige forveksles hans klinik med en massageklinik.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Olaf Nielsen
Bodil Udsen
Jytte Abildstrøm
Ove Sprogøe
Otto Brandenburg
Flemming Quist Møller
Elith Nykjær
Niels Ufer
Hans Christian Ægidius
Lene Maimu
Steen Kaalø

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1972
Send mere slik

Send mere slik er en dansk film fra 2001, skrevet og instrueret af Cæcilia Holbek Trier.

Handling 
Søstrene Angelica (spillet af Ninna Assentoft Rasmussen) og Lone (spillet af Marie Katrine Rasch) tager på landet med deres bedsteforældre Horsensia (Bodil Udsen) og Rasmus (Per Oscarsson). De bor så langt væk fra storbyen, at det føles helt fremmed for dem. Pigerne kommer ikke til at kede sig, da der er ugler i marsken. Naboen og fætteren Knud vil overtage gården for at starte en svinefarm, og Angelica og Lone begynder at kæmpe for, at bedsteforældrene kan beholde gården.

Medvirkende
Bodil Udsen
Per Oscarsson
Claus Strandberg
Bodil Jørgensen
Tammi Øst

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
Danske film fra 2001
Film fra Danmark (administrationskategori)
Lisbeth Movin

Lisbeth Movin (25. august 1917 – 7. november 2011) var en dansk skuespillerinde og filminstruktør.

Hun blev student i 1937. Uddannet fra Det kongelige Teaters elevskole (1939-1941) og ansat på teatret de følgende to år. Herefter engageret på Det ny Teater i årene 1943-50 og igen i 1968. Indimellem arbejdede Lisbeth Movin som freelance.

Gennem fire år var hun medlem af kommunalbestyrelsen for Det Konservative Folkeparti i Hørsholm Kommune.

Hun var gift med filminstruktøren og skuespilleren Lau Lauritzen jun, sammen havde de tre børn. Lisbeth Movin døde den 7. november 2011 på Hillerød Hospital, i en alder af 94.  Lisbeth Movin og Lau Lauritzen jun. er begge begravet på "Lau Laurtizen familiegravsted" på Hørsholm Kirkegård.

Filmografi (udvalgt)

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Kvindelige filminstruktører fra Danmark
Else Marie Hansen

Else Marie Juul Hansen (Else Marie) (19. oktober 1904 i København – 12. august 2003 smst) var en dansk skuespillerinde og operettesangerinde.

Oprindelig var hun danserinde på Pantomimeteatret i Tivoli.

Hun debuterede som operettesangerinde i 1927 på Fønix Teatret.

Hun sang mange hovedrollepartier på Casino, Apollo Teatret, i provinsen og på turnéer i både Norge og Sverige.

Sine allerstørste succeser opnåede hun uden tvivl på Nørrebros Teater og Det ny Teater fra slutningen af 1930'erne til omkring 1950, hvor hun bl.a. sang i operetterne Frederikke, Den glade enke, Grevinde Maritza, Bajaderen, Czardasfyrstinden, Oklahoma og Flagermusen – og mange gange sammen med Hans Kurt. På Det ny Teater præsterede de to at synge sammen omkring 1000 gange.

De mange sangnumre er blevet foreviget på omkring 200 grammofonplader.

Op gennem 1950'erne var hun engageret på Allé Scenen, Frederiksberg Teater og Det ny Scala.

I 1952 blev Else Marie gift med sin 20 år yngre skuespillerkollega Holger Juul Hansen og dette ægteskab varede i 12 år.

Hun nåede at indspille en række film og blev på tv nok mest kendt i sine senere år for sin rolle som konsulinde Holm i serien Matador.

I de senere år flyttede hun ind i en æresbolig i Skuespillerforeningens Hus og døde efter et langt og begivenhedsrigt liv i 2003 i en alder af næsten 99 år.

Udvalgt filmografi 

 Bag Københavns kulisser – 1935
 Mille, Marie og mig – 1937
 Sørensen og Rasmussen – 1940
 En pige med pep – 1940
 Vagabonden – 1940
 En søndag på Amager – 1941
 Man elsker kun een gang – 1945
 Himlen er blå – 1954
 Tre finder en kro – 1955
 Jeg elsker dig – 1957
 Guld og grønne skove – 1958
 Verdens rigeste pige – 1958
 Pigen i søgelyset – 1959
 Kærlighedens melodi – 1959
 Eventyrrejsen – 1960
 Komtessen – 1961
 Ullabella – 1961
 Drømmen om det hvide slot – 1962
 Frk. Nitouche – 1963
 Alt for kvinden – 1964
 Mor bag rattet – 1965
 Hold da helt ferie – 1965
 Slå først, Frede – 1965
 Gys og gæve tanter – 1966
 Mig og min lillebror – 1967
 Jeg er sgu min egen – 1967
 Smukke Arne og Rosa – 1967
 Mig og min lillebror og storsmuglerne – 1968
 De røde heste (1968) – 1968
 Stine og drengene – 1969
 De fem og spionerne – 1969
 Nøglen til Paradis – 1970
 Rend mig i revolutionen – 1970
 Olsen-banden ser rødt – 1976
 Slægten – 1978

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Trofæ

Trofæ er ordet for et bytte, som man kan gemme til minde om en sejr.

Oprindeligt har ordet været fra Grækenland og været brugt for et krigsbytte, til ære for Zeus. Trofæet blev taget på det sted, hvor fjenderne tog flugten.

Senere er ordet også blevet brugt for jagt, hvor man samler f.eks. skind, gevir eller stødtand.

Også i sportens verden bruges ordet. En præmie fra et stævne kan således kaldes et trofæ.

Krig
Jagt
Sport
Kyaxares

Kyxares (?-585 f.Kr.) var storkonge af Mederriget og en af de største erobrere i Mediens historie.

Han kom på tronen i 625 f.Kr., efter at hans far, Fraortes, var faldet i kamp under en invasion af Assyrerriget samme år. Kyaxares gik straks i gang med at stabilisere den mediske nordvest front, der i de seneste år havde lidt under angreb fra skyterne. I samarbejde med kong Nabopolassar af Babylonien, erobrede han i 612 f.Kr. den assyriske hovedstad Nineveh og var dermed med til, at sætte et endeligt verdenshistorisk punktum for Assyrerriget. Kyaxares delte de assyriske besiddelser med babylonerne, og Kyaxares kunne derfor gøre sig til herre over det nordlige Mesopotamien og Assyrien.

Kyaxares gjorde sig til herre over de iranske folkeslag (inklusiv de persiske stammer), samtidig med at han erobrede det armenske rige Urartu.

Kyaxares gennemførte en militærreform, hvor han opdelte sin hær i forskellige våbenarter og dermed effektiviserede sin hær, der som man kan se på hans mange erobringer, var særdeles effektiv.

I 580'erne f.Kr. invaderede han Kappadokien, men her stødte han på modstand fra Lydiens ligeså ekspansionslystne konge, Alyattes, der var begyndt at støde frem øst på.
Den 28. maj 585 kom det til et stort slag ved floden Halys, men midt under slaget blev de afbrudt af en solformørkelse, som de begge så som et guddommeligt varsel. De valgte derfor at slutte fred og indgå en alliance, der blev beseglet med et ægteskab mellem Kyaxares søn Astyages og Alyattes datter.
Kyaxares døde kort tid efter på toppen af sin magt, som en af de mægtigste mænd i Nærorienten.

Udvalgt litteratur

Thomsen, Rudi: Det Persiske Verdensrige (Aarhus universitetsforlag, 1995)

Personer i antikken
Astyages

Astyages (ca. 600 - 500 f.Kr.) var storkonge af Mederriget og den sidste selvstændige indfødte mediske hersker af den gamle kongeslægt.

Han efterfulgte i 585 f.Kr. sin far, Kyaxares, på den mediske storkongetrone i Ekbatana, Mederrigets hovedstad. Astyages var gift med en datter af den lydiske konge, Alyattes, og med denne havde han bl.a. datteren Mandane, som han giftede væk til den persiske vasalkonge, Kambyses I. Det lader til at Astyages var meget upopulær blandt sine mediske undersåtter.

I 553 f.Kr. gjorde hans persiske dattersøn, Kyros II den Store, oprør mod hans styre. I 550 f.Kr. valgte Astyages at drage i felten med sin hær mod sit oprørske barnebarn, men Astyages blev forrådt af flere af sine mediske stormænd, samt den mediske general Harpagos, der deserterede til Kyros's side. Astyages faldt i persisk fangenskab og hovedstaden Ekbatana blev erobret og plyndret af Kyros, der nu var den nye storkonge.

Udvalgt litteratur 
 Thomsen, Rudi: Det Persiske Verdensrige, Aarhus Universitetsforlag, 1995

Historie
Persere
Konger
Fraortes

Fraortes (?-625 fvt.) var den første egentlige konge af Medien og den som forskerne i dag mener samlede alle de mediske stammer under sit herredømme.

Fraortes efterfulgte sin far, Deiokes, som en slags storhøvding eller konge af store dele af Medien i 647 fvt. 

Tidligere mente man på baggrund af den græske historiker Herodots oplysninger at det var Deiokes der samlede de mediske stammer. Men forskerne er i dag rimeligt enige om at den egentlige samling blev fuldendt under Fraortes. 

Fraortes følte sig i 625 fvt. stærk nok til at angribe det mægtige Assyrien, da dette rige næsten lige havde mistet sin mægtige konge, Assurbanipal II. Fraortes led dog nederlag og mistede livet i sit forsøg på at udvide sit rige. Han blev efterfulgt af sønnen Kyaxares.
I Fraortes' regeringstid blev den mediske nordvestfront hærget af invaderende skytere, men ellers lader det til, at han efterlod sig en stærk statsdannelse til sin søn.

Udvalgt litteratur

Thomsen, Rudi, Det persiske Verdensrige (Aarhus universitetsforlag, 1995)

Personer i antikken