kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Otepää

Otepää () er en by i Otepää vald i Valga maakond i det sydøstlige Estland med cirka  indbyggere. Stedet fik bystatus den 1. april 1936, og er en del af Otepää vald. Otepää er et vintersportssted, og kaldes ofte for Estlands vinterhovedstad, i modsætning til Pärnu, som ofte kaldes for landets sommerhovedstad. Sydvest for byen ligger den maleriske indsø Pühajärv og ovenfor denne rejser højdedraget Otepää sig næsten 20 kilometer fra nordvest mod sydøst.

På skianlægget Tehvandi Spordikeskus i Otepää arrangeres hvert år verdenscuppen i langrend, og foruden det alpinske skianlæg ved Kuutsemäe er området også Estlands nationale anlæg for skihop. Desuden har byen fået et skiskydningsanlæg. Her arrangeres hver vinter Tartu skimaraton, hvor op til 12.000 deltagere har deltaget.

Historie 
Otepää var vigtig allerede i forhistorisk tid. Der findes en fæstning ud for byen, og de tyske korsriddere opførte sin allerførste stenfæstning i Estland hér, i 1225. Der udbrød senere en konflikt mellem Den Liviske Orden og biskoppen af Tartu, og ordensridderne belejrede og ødelagde byens borg i 1396. Arkæologer har hér fundet en pistol i bronze, som kan være fra 1396, tre år ældre end et eksemplar fundet i Tannenberg i Tyskland. Dette gør "Otepää-pistolen" til en af verdens ældste.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Otepää vald

Vintersportssteder
Byer i Estland
Mølle (flertydig)

Mølle kan henvise til flere emner:

 Mølle - en maskine, der (som regel ved rotation) udfører et arbejde (som regel knusning, stampning og/eller findeling af en masse). Denne maskine findes i mange typer:
 Efter drivkraft:
 Vindmølle – en mølle, der drives af vindenergi.
 Stubmølle – er den ældste vindmølletype i Danmark.
 Vandmølle – en mølle, der drives af strømmende vand.
 Græsmølle (el. Vintermølle) – en vandmølle, der ikke anvendes i forårs- og sommerhalvåret.
 Horisontalmølle (el. Skvatmølle) – en vandmølle, baseret på en meget simpel teknologi.
 Hestemølle – en mølle eller kværn drevet af heste el. okser (kendes i Danmark fra 1200-tallet).
 Trædemølle – en mølle drevet af mennesker eller dyr.
 Efter arbejdstype:
 Valsemølle – mølleteknik baseret på valser til valsning el. maling af korn, m.m.
 Stampemølle – mølleteknik baseret på stampning af det bearbejdede emne.
 Hammermølle – mølle med hamre af metal til knusning af sten.
 Kaffemølle – mølle i varierende størrelse til formaling af kaffe.
 En række andre mølletyper: papirmølle, valkemølle, barkmølle, benstampemølle, kartoffelmelsmølle, kobbermølle, geværmølle, krudtmølle, slibemølle og skovmølle.
 Mølle (dans) – dansemønster, hvor deltagerne holder fast i hinanden og snurrer rundt.
 Mølle (spil) – betegnelse for et gammelt traditionelt brætspil.
 Svikmølle – er betegnelsen for en næsten uimodståelig gentagelse (anvendes i flere sammenhænge som betegnelse for en ond cirkel).
 Svikmøllen – betegnelse for humoristisk og satirisk årskavalkade, der udkommer hvert år op til jul.
 Vejrmølle – er betegnelse for en gymnastisk øvelse.
 Mölle – svensk badeby ved Kullen.

 Se også
 Mølle – fynsk synonym for numse eller bagdel.
 Crookes' radiometer – også kaldet en solmølle.
 Møllehjul – del af drivværket i en mølle.
 Møllesten – den formalende del i en (korn)mølle.
Leopold Theodor von Barner

Leopold Theodor (von) Barner (født 19. juni 1809 på Eskilstrup, død 22. november 1887 sammesteds) var en dansk godsejer og hofjægermester.

Han var søn af exam.jur. Frederik Holger von Barner (1765-1831) og Margrethe Christiane Catharine Krabbe (af Damsgaard) (1765-1837). Han arvede 1831 Eskilstrup blev hofjægermester, 1833-36 medlem af bestyrelsen for Sorø Amts landøkonomiske Selskab og opførte 1847-49 den nuværende hovedbygning på Eskilstrup.

17. april 1832 ægtede han i Aversi Julie Aurelie Munk (28. juli 1809 på Christiansø - 28. marts 1883 på Eskilstrup), datter af kommandant på Christiansø Hans Munk (1766-1822) og Mette Dorothea Borchorst (1777-1812).

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 1988-90.

Leopold Theodor
Godsejere fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Frederikke Amalie af Danmark

Frederikke Amalie af Danmark og Norge (11. april 1649 – død 30. oktober 1704) var en dansk prinsesse, der var hertuginde af Slesvig-Holsten-Gottorp fra 1667 til 1695. Hun var datter af kong Frederik 3. af Danmark og Norge og dronning Sophie Amalie af Danmark og Norge. Hun blev gift med hertug Christian Albrecht af Holsten-Gottorp.

Biografi 

Frederikke Amalie blev født den 11. april 1649 på Duborg Slot i Flensborg som den anden datter af kong Frederik 3. i hans ægteskab med Sophie Amalie af Braunschweig-Lüneburg, datter af hertug Georg af Braunschweig-Lüneburg. Hendes far var blevet kronet til konge af Danmark og Norge den 23. november 1648, cirka fem måneder før hun blev født.

Hun blev gift den 24. oktober 1667 på Glücksborg Slot med hertug Christian Albrecht af Slesvig-Holsten-Gottorp. De fik fire børn.

Hertuginde Frederikke Amalie døde den 30. oktober 1704 på slottet i Kiel.

Ægteskab og børn 
Frederikke Amalie giftede sig den 24. oktober 1667 på Glücksborg Slot med Hertug Christian Albrecht af Slesvig-Holsten-Gottorp (1641–1695), søn af Hertug Frederik 3. af Slesvig-Holsten-Gottorp og Marie Elisabeth af Sachsen. I ægteskabet blev der født fire børn:

Efterkommere 
Frederikke Amalie blev tipoldemor til den russiske kejserinde Katarina den Store gennem sønnen Christian August. Samtidig blev hun tipoldemor til Katharinas ægtemand, kejser Peter 3. af Rusland gennem sønnen Frederik. I tillæg blev hun bedstemor på fædrene side til kong Adolf Frederik af Sverige.

Kilder 

 
 Frederikke Amalie i Den store Danske 

Huset Oldenburg
Prinsesser fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Personer fra Flensborg
Arbejdshukommelse

Arbejdshukommelse er et kognitiv psykologisk begreb, som referer til et system i hjernen, som kan fastholde og håndtere den information som er nødvendig for at udføre komplicerede kognitive opgaver som f.eks. læsning og logisk tænkning. Evnen til at gøre brug af arbejdshukommelsen afhænger både af eksekutive kogntionsprocesser og opmærksomhed, og er vigtig for børns indlæring.

Fodnoter 

Kognitionspsykologi
Mentale processer
Hukommelse
Social kognition

Social kognition er et begreb som dækker over de kognitive processer, der ligger til grund for social interaktion. Disse indebærer en persons evne til at opfange, fortolke og reagere på andre menneskers intentioner og adfærd.

Fodnoter 

Kognitionspsykologi
Kognition
Socialpsykologi
Kognitionsvidenskab
Prævalens

Prævalens eller forekomst er et begreb som anvendes i epidemiologi og statistik. Den udtrykker andelen (proportionen) af en befolkning med en bestemt tilstand (ofte en sygdom) ud af den samlede population, som undersøges på et bestemt tidspunkt eller tidsperiode. Fraktionen af den syge befolkning angives ofte i procent eller tilfælde pr. 10.000 eller 100.000 personer.

Et relateret begreb er incidens.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Statistik noter

Statistik
Epidemiologi
EM i strandhåndbold 2013

Europamesterskaberne i standhåndbold 2013 var det ottende EM i strandhåndbold for mænd og kvinder, og slutrunden med deltagelse af 13 herre- og 13 kvindehold blev afviklet i Randers i Danmark i perioden 9. – 14. juli 2013.

Mænd

Indledende runde 

De 13 hold var inddelt i to grupper med henholdsvis seks og syv hold, som hver spillede en enkeltturnering alle-mod-alle. De fire bedste hold i hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-8. De resterende hold gik videre til trøstrunden om 9.- til 13.-pladserne.

Gruppe A

Gruppe B

Hovedrunde 

De fire bedste hold fra hver indledende gruppe (i alt otte hold) blev inddelt i to nye grupper med fire hold i hver, hvor de igen spillede alle-mod-alle, idet kampe fra den indledende runde mellem hold fra samme gruppe dog blev overført til hovedrunden. Alle otte hold gik videre til kvartfinalerne, og i hovedrunden spillede de således udelukkende om seedninger til kvartfinalerne.

Kvinder

Indledende runde 

De 13 hold var inddelt i to grupper med henholdsvis seks og syv hold, som hver spiller en enkeltturnering alle-mod-alle. De fire bedste hold i hver gruppe gik videre til hovedrunden, hvor der blev spillet om placeringerne 1-8, mens de øvrige hold i hver gruppe gik videre til placeringsrunden om 9.- til 13.-pladserne.

Gruppe A

Gruppe B

Placeringsrunde 

De to, henholdsvis tre lavest placerede hold fra hver indledende gruppe spillede om 9.- til 13.-pladsen i placeringsrunden. De fem hold spillede en enkeltturnering alle-mod-alle, bortset fra at resultater af indbyrdes opgør mellem hold fra samme indledende gruppe blev overført til placeringsrunden, så holdene ikke skulle mødes igen.

Hovedrunde 

De fire bedste hold fra hver indledende gruppe (i alt otte hold) blev inddelt i to nye grupper med fire hold i hver, hvor de igen spillede alle-mod-alle, idet kampe fra den indledende runde mellem hold fra samme gruppe dog blev overført til hovedrunden. Alle otte hold gik videre til kvartfinalerne, og i hovedrunden spillede de således udelukkende om seedninger til kvartfinalerne.

Gruppe I

Gruppe II

Slutspil 

De otte hold fra hovedrunden spillede kvartfinalerne om fire pladser i semifinalerne. De fire tabere af kvartfinalerne spillede placeringskampe om 5.- til 8.-pladsen.

Rangering

Kilder / eksterne henvisninger 
 2013 Men's ECh Beachhandball  
 2013 Women's ECh Beachhandball  

2013
Håndbold i 2013
Håndboldkonkurrencer i Danmark
Sport i Randers
Lokobe-reservatet

Lokobe Reservatet er et naturreservat i den nordvestlige del af Madagaskar i Diana-regionen, i den tidligere provins Antsiranana. Lokobe Reservatet ligger på den sydøstlige side af Nosy Be, som er en ø der ligger ud for vestkysten af Madagaskar. Stedet er kendt for at huse sort lemur og Panter kamæleon (Furcifer pardalis).

Reservatet har et areal på 15.23 km², blev oprettet i 1927, og er af IUCN kategoriseret i Ia, strict nature reserve, som er områder med  særligt fremtrædende eller repræsentative økosystemer ... Disse områder skal være fuldstændigt lukkede for menneskelig udnyttelse og kun være tilgængelige for videnskabelige studier;

Eksterne kilder/henvisninger 

 Lokobe  på parcs-madagascar.com
 WildMadagascar.org: Lokobe

Madagaskars geografi
Naturreservater
Ove Güldencrone

Ove Güldencrone eller Gyldenkrone er navnet på flere personer:

 Ove Güldencrone (lensbaron) (1795-1863) – dansk lensbaron, kammerherre og hofjægermester (Ove Christian Ludvig Emerentius Güldencrone)
 Ove Güldencrone (søofficer) (1840-1880) – dansk baron og dansk-græsk søofficer
 Ove Gyldenkrone (1869-1920) – dansk lensbaron, kammerherre og hofjægermester (Ove Theodor Carl Gyldenkrone)
Ove Güldencrone (lensbaron)

Ove Christian Ludvig Emerentius lensbaron Güldencrone (13. juli 1795 i Slesvig by – 7. juni 1863 på Vilhelmsborg) var en dansk lensbesidder, kammerherre og hofjægermester, far til Carl Güldencrone.

Han var søn af major, kammerjunker Vilhelm baron Güldencrone og Juliane Marie Høegh-Guldberg, blev 1817 student fra Aarhus Latinskole, 1821 cand.jur. og attaché ved gesandtskabet i Paris. 1824 blev han besidder af Baroniet Wilhelmsborg og forlod diplomatiet, blev 1825 hofjægermester, 1835 kammerherre og 10. februar 1852 Ridder af Dannebrog. Han bar desuden en lang række udenlandske ordener.

Güldencrone blev gift 1. gang 24. juni 1829 i Østbirk Kirke med Sophie Charlotte baronesse Juul-Rysensteen (9. januar 1801 sammesteds -  17. april 1848 på Vilhelmsborg), datter af ejer af Julianelyst, kammerherre Ove Henrik lensbaron Juul-Rysensteen og Juliane Marie von Bülow. 2. gang ægtede han 5. februar 1850 Isabella Anette von Bülow (6. juli 1796 i København - 16. juni 1873 sammesteds), datter af stiftamtmand Christopher Schøller von Bülow.

Kilder 
Danske Jurister 1736-1936.

Ove 1
Lensbaroner fra Danmark
Jurister fra Danmark
Diplomater fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Slesvig by
Hofjægermestre fra Danmark
Studenter fra Aarhus Katedralskole
Ove Güldencrone (søofficer)

Ove baron Güldencrone (1. september 1840 i Skanderborg – 14. juli 1880 i Paris) var en dansk søofficer, bror til Carl og Christian Güldencrone og Emil Gyldenkrone.

Han var søn af amtsforvalter, kammerherre Christian Frederik baron Güldencrone og Marie Sophie Frederikke Bardenfleth, blev 1853 kadet, 1860 løjtnant, var 1860-61 med fregatten Sjælland til Brasilien og Vestindien, 1861 med linjeskibet Frederik VI, 1862 med fregatten Thetis, fik 1863 permission i tre år for at gå i græsk orlogstjeneste som adjudant hos kong Georg I. Güldencrone vendte 1864 tilbage og meldte sig til tjeneste, var samme år med panserfregatten Dannebrog, stod 1866-68 à la suite, kom i græsk tjeneste som adjudant hos kong Georg I, blev 1868 premierløjtnant, 1869-70 med fregatten Sjælland til Middelhavet til Suezkanalens åbning, 1870 i panserfregatten Peder Skram, 1871 med fregatten Jylland, 1872-73 fører af dampskibet Eideren i postfart, kom 1873 uden for nummer, atter i græsk orlogstjeneste, hvor han avancerede til kommandør, som adjudant hos kongen. 1877 grundlagde Güldencrone det græske torpedovæsen og var dets første chef. Han blev syg i oktober 1879 og døde den følgende sommer. Han er begravet på Père Lachaise.

Han var 21. september 1867 blevet Ridder af Dannebrog og 29. september 1876 Dannebrogsmand.

Han blev gift 8. april 1866 i Athen med grevinde Diane Gabrielle Victoire Marie Clemence de Gobineau (13. september 1848 i Rom - 1930 sammesteds), datter af grev Joseph Arthur de Gobineau, fransk gesandt i Athen 1864-66, og Gabrielle Clemence født Monnerot.

Det Kongelige Bibliotek har to fotografier af Güldencrone.

Kilder 
 T.A. Topsøe-Jensen og Emil Marquard, Officerer i den dansk-norske Søetat 1660-1814 og den danske Søetat 1814-1932, bind 1, København: H. Hagerups Forlag 1935, s. 504.

Ove 2
Baroner fra Danmark
Søofficerer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Skanderborg
Danskere i fremmed militær tjeneste
Kirsten Færch

Kirsten Færch (født Skak Olufsen; 18. juni 1929 i Holstebro, død 5. juli 2013) var en dansk rektor, søster til Peter Skak Olufsen.
Hun var datter af Aksel Olufsen og gift (12. juli 1951) med Jørgen Færch. Dermed var hun knyttet til erhvervsdynastierne bag Bang & Olufsen og R. Færchs Fabrikker. Kirsten Færch var formand for Færchfonden, som hun i 1984 stiftede sammen med sin mand. Fonden er både en familiefond, som ejer anparter i Færch Holding, og en filantropisk fond.

Hun blev uddannet ergoterapeut i 1951 og var dernæst ledende ergoterapeut på Holstebro Sygehus og Bispebjerg Hospital. Fra 1971 til 1996 var hun rektor for Skolen for Ergoterapeuter i Holstebro. Hun har udgivet sine erindringer.

To gange var hun leder i Det Danske Spejderkorps og var i 1990 medinitiativtager til Struer Kommunes Kulturcenter. 1982-2002 var Færch formand for Friluftsrådets bestyrelse i Ringkøbing Amt. 31. maj 1996 blev hun Ridder af Dannebrog.

I 2011 blev hun malet af Mikael Melbye.

Kilder 
 Slægtsside

Kirsten
Riddere af Dannebrog
Fondsstiftere fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Filantroper fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Slægten Olufsen
AeroVelo Atlas

AeroVelo Atlas er en menneskedrevet helikopter, der er udviklet for at deltage i Igor I. Sikorsky Human Powered Helicopter Competition.
Den 13. juni 2013, blev den den første til at opfylde målet i konkurrencen og vandt dermed præmien.

Design og udvikling 

AeroVelo, som er et hold studerende fra University of Toronto, påbegyndte testflyvning af deres quadrokopter Atlas den 28. august 2012. Atlas er den største mennedskedrevne helikopter, der nogensinde har fløjet.

Den maksimale effekt på 1,1 kW blev kun opnået i løbet af de første få sekunder af flyvningen, for at komme op i den krævede
flyvehøje af 3 meter. Ved slutningen af flyvningen var kraften blevet nedsat til 600 watt. Piloten Todd Reichert, der er cykelrytter,
havde specifikt trænet for, at opne en sådan kraftprofil.

Maskinen blev styret ved at læne cyklen, hvorved helikopterens ramme blev vredet og rotorakserne vippet.

Operationel historie 
Den 13. juni 2013 fløj AeroVelo deres Atlas og sendte data fra flyvningen til AHS International Human Powered Helicopter Competition Committee.
Efter panelet af tekniske eksperter havde gennemgået dataene fra flyvningen, annoncerede AHS International at flyvningen havde opfyldt
kriterierne for konkurrencen og at AeroVelo nu officielt var vindere.

Under flyvningen den 13. juni 2013, der fandt sted kl. 12:43 EDT, lykkedes det holdet at holde Atlas
flyvende i 64,11 sekunder, at nå en maksimal højde på 3,3 meter og ikke flytte sig mere end 9,8 meter fra startpunktet.

AHS International overdrog præmiesummen på $250.000 den 11. juli 2013.

Specifikationer 
Data fra Aviation Week and Space Technology 15. juli 2013

Generelle karateristika
 Besætning: 1
 Bruttovægt: 55 kg
 Nettovægt: 128 kg
 Motor: 1 × menneske , 1,1 kW (1,5 hk)
 Hovedrotor diameter: 4× 20,2 m
 Hovedrotor areal: 1.282 m2

Ydelse
 Operationshøjde : 3,3 m

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 

Helikoptere
Menneskedrevet fremdrift
M. Larsen Vognmandsfirma A/S

M. Larsen Vognmandsfirma A/S er den danskejet vognmandsfirma. Det er et de største virksomheder i Danmark inden for håndtering og behandling af affald. M. Larsen betjener over 25 forskellige kommuner med indsamling af dagrenovation.

Hovedkontoret ligger i Brøndby ved København og der er afdelinger i Kvistgård, Amager, Næstved og Hedensted.

Historie 
M. Larsen Vognmandsfirma A/S blev etableret i 1947 af Vognmand Morten Larsen. Fra begyndelsen har kerneområdet i virksomheden været renovations- og affaldskørsel. I 1995 overtog Claus Barslund virksomheden fra sin morfar Morten Larsen, og har siden været eneejer og administrerende direktør for M. Larsen Vognmandsfirma A/S. Siden 1996 har M. Larsen gennemgået en kraftig ekspansion fra en vognpark på 15 biler og 35 ansatte til i dag at have over 250 biler og har flere end 500 ansatte. Virksomhedens omsætning i 2012 rundede kr. 400 mio.

Eksterne henvisninger 
Virksomhedens officielle hjemmeside
Regnskabstal på proff.dk 
Miljøvirksomheder i Danmark
Danske virksomheder etableret i 1947
Vognmandsvirksomheder i Danmark
Einar M. Gyldenkrone

Einar Marius baron Gyldenkrone (20. september 1874 på Urup – 26. oktober 1946) var en dansk søofficer, bror til Carl Gyldenkrone.

Karriere 
Han var søn af ritmester Oscar Emil baron Gyldenkrone til Urup (1837-1892) og Marie Christine Josephine Mørck (1842-1917). Gyldenkrone blev 1892 kadet i Søværnet, 1896 sekondløjtnant og samme år med skonnerten St. Thomas til Dansk Vestindien, 1901 premierløjtnant, 1903-04 med krydseren Heimdal til Middelhavet, 1905 lærer i artilleri ved Kadetskolen, 1909 adjudant hos eskadrechefen, blev 1912 kaptajn, 1913 adjudant hos Forsvarsministeren, var 1915-18 og 1919-20 adjudant hos H.M. Kong Christian X (bl.a. under Påskekrisen), blev 1918 undersøtøjmester, var 1920-24 lærer ved Søofficersskolen, 1920-21 næstkommanderende i panserskibet Peder Skram under vinterudrustning, 1922 chef for inspektionsskibet Fylla (fiskeriinspektion ved Island), 1923 chef for torpedobådsflotillen i eskadre, 1924 og 1925 chef for Kongeskibet Dannebrog, blev 1925 orlogskaptajn, 1926 og 1927 stabschef i eskadre, blev 1928 kommandørkaptajn, 1929 chef for orlogsskibet Peder Skram i eskadre og var 1929-30 stabschef hos viceadmiralen. 1930 blev Gyldenkrone kommandør og chef for Søartilleriet (fra 1932 med titel af direktør).

Han skrev Lærebog i Søartilleri (1911) og Haandbog i Søartilleriets Materiel (1923).

Tillidshverv og hæder 
1910-12 var han formand for Søe-Lieutenant-Selskabet. Han blev 1933 kammerherre. 5. februar 1916 blev han Ridder af Dannebrogordenen, 9. maj 1925 Dannebrogsmand, 9. maj 1932 Kommandør af 2. grad og slutteligt af 1. grad. Han bar Hæderstegnet for god tjeneste ved Søetaten samt en lang række udenlandske ordener.

31. januar 1902 ægtede han i Vor Frue Kirke Betty Marie Sally (14. marts 1878 i København - 19??), datter af etatsråd, overretssagfører Arthur Joachim Godske Sally (1845-1925) og Ida Marie født Thiele (1849-1935).

Kilder 
 T.A. Topsøe-Jensen og Emil Marquard, Officerer i den dansk-norske Søetat 1660-1814 og den danske Søetat 1814-1932, bind 1, København: H. Hagerups Forlag 1935, s. 502-503.
 Danmarks Adels Aarbog 1935.

Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Einar M.
Baroner fra Danmark
Søofficerer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Jylland
Modtagere af Hæderstegnet for god tjeneste ved Søetaten
Teistisk satanisme

Teistiske satanisme (traditionel satanisme eller åndelig satanisme) er troen på, at Satan er et overnaturligt væsen eller magt, som tilhængerne kan kontakte og tilbede, og repræsenterer løst tilknyttede eller uafhængige grupper og klike der besidder en sådan tro. Et andet kendetegn på teistisk satanisme er anvendelse af ceremoniel magi. 
I modsætning til LaVey Satanisme, som blev grundlagt af Anton LaVey i 1960'erne, er teistisk satanisme; teistisk og derved modsætningen til ateistisk; teistisk satanisme mener, at Satan (hebraisk שָּׂטָן satan betyder "modstander") er et virkeligt væsen snarere end en arketype.

Mulig historie 

Tilbedelse af Satan var en hyppig sigtelse mod dem, der blev anklaget i hekseprocesserne i det tidlige moderne Europa og andre heksejagte som Hekseprocesserne i Salem. Tilbedelsen af Satan hævdedes at finde sted på heksesabbat. Satantilbedelse  betragtes med mistro: Tempelridderne eller mindretalsreligioner. 

Det vides ikke, i hvilket omfang beskyldningerne om tilbedelse af Satan i tiden af hekseprocesserne angår dem, som anså sig selv for satanister, snarere end at være et resultat af religiøs overtro, massehysteri eller anklagerne mod psykisk syge.   Tilståelserne er upålidelige, især da de normalt blev opnået under tortur. Jeffrey Burton Russell, professor emeritus ved University of California i Santa Barbara, har argumenteret i sin bog Witchcraft in the Middle Ages (hekseri i middelalderen) at ikke alle hekseretssagoptegnelser kan forkastes, og at der faktisk er beviser, der forbinder hekseri til gnostisk kætterier. Russell kommer til denne konklusion efter at have studeret kilderne. Involverede i giftmordaffæren blev beskyldt for satanisme og trolddom.

Historisk var satanister en nedsættende betegnelse for dem med meninger og holdninger, der afveg fra fremherskende religiøse eller moralske overbevisning. Paul Tuitean mener ideen om handlinger af "omvendt kristendom" er skabt af Inkvisitionen,, men George Battaille mener, at versioner af kristne ritualer som messer kan have eksisteret før beskrivelserne af dem, som blev opnået gennem heksejagtretssagerne.

Referencer

Okkultisme
Satanisme
Bynkefugl

Bynkefugl () er en 12 centimeter stor spurvefugl, der næsten kun yngler i Europa. I Danmark findes den i åbne områder med høje urter og buske, eksempelvis strandenge, moser, heder eller klitter. Den lever af insekter og andre smådyr som tages på jorden eller i luften. Det er en trækfugl, der overvintrer i tropisk Vestafrika.

Bynkefugl kendes blandt andet på at være forholdsvis korthalet og på en kraftig hvid øjenbrynsstribe og hvide felter på basis af halens sider. Hannen har i yngledragt mørkt hoved og orangebrunt bryst, mens hunnen er blegere farvet.

Arten er gået meget tilbage siden 1990'erne, men er stadig almindelig visse steder, især i den vestlige del af landet. I landede øst og nord for Danmark er bestandene af bynkefugl stabile.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 Dansk Ornitologisk Forenings beskrivelse af bynkefugl. En arkiveret version af hjemmesiden hos Internet Archive findes her: 7. maj 2012.

Europas fugle
Fluesnappere