kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lad

Et lad er en kasse eller flade på en vogn, bil, trillebør, varecykel eller andet, som er beregnet til at stille gods på under transport.

Cykel 

På en varecykel er der ofte tale om enten en bagagebærer over forhjulet på størrelse med en ølkasse eller en flade på op til en kvadratmeter på en Long John-cykel. Kassen på en Christianiacykel er også et lad.

Trillebør 

På en trillebør er der i dag oftest tale om en åben kasse eller balje, men tidligere bestod ladet ofte kun af bund og forkant, hvilket var praktisk til eksempelvis grene, store kasser eller andet, som man i dag ofte transporterer på anden vis.

Vogn 

På en vogn – også togvogn – er hele vognens areal normalt at betragte som lad.

Lastbil 

En løs container eller anden opbygning, der kan tages af en lastbil og sættes på jorden kaldes ofte et lad.

På en lastbil er ladet normalt den del, der sidder bag førerhuset. Der findes utrolig mange forskellige opbygninger alt efter det ønskede formål.

Grundlæggende kan der skelnes mellem skabe, fragtlad, tanke og tiplad, men disse fire kategorier er langt fra fyldestgørende.

 Skabe er alle lukkede lad og ses på kølebiler, mange stykgodsbiler med faste sider, kreatur-, heste- og grisebiler, skraldebiler, visse autotransportere m.fl.
 Fragtlad er faste lad, der altså ikke kan tippe. De ses typisk på stykgodsbiler, typisk med presenningsopbygning, trælastfirmaers kranvogne, tømmertransporter, mindre ladvogne (håndværkerbiler) m.fl.
 Tanke er lukkede beholdere uden døre, der er opbygget til at transportere væske eller pulver såsom vand, olie, benzin, cement, mel, vin, øl og andet, og omfatter også slamsugere og tilsvarende tørstofsugere samt mange typer fejemaskiner og betonkanoner.
 Tiplad ses på entreprenørbiler og containerbiler. På sidstnævnte biltype kaldes den fastmonterede del mellem chassiset og den egentlige læsseflade ofte et flak, og oven på dette kan enhver af de ovennævnte opbygninger sættes på med wiretræk, kroghejs eller kædetræk.

Udenfor disse kategorier finder man åbne autotransportere, mobilkraner, mobillifte m.v.

Godstransport
Stormester

Stormester er en titel og kan være:

Stormester (orden) – overhovedet for en frimurerorden eller ridderorden.
Stormester (skak) – den højeste mestergrad i skakverdenen.
Stormester (tv-program) - Underholdningsprogram på TV2
Â

Â bruges på flere sprog til at udtrykke en særlig udtale af bogstavet A, eller til at differentiere homofoner.

Bornholmsk 

På Bornholmsk er det en almindeligt forekommende lyd, der udtales nærmest som O'et i sOmmer.

Fransk 

På moderne fransk er accenten et ortografisk tegn, der blandt andet anvendes hvor et "s" er forsvundet fra sproget:
 latin: castellus > fransk château "slot"

Portugisisk 

Anvendes som ortografisk tegn.

Rumænsk 

Anvendes for lyden /ɨ/ i nogle ord som f.eks. i landets navn "România".

Vietnamesisk 

Anvendes for lyden /ɜ/.

Walisisk 

Cirkumfleks betegner en lang vokal.
Fleming Lynge

Fleming Herman Lynge (20. september 1896 på Frederiksberg — 3. november 1970) var en dansk forfatter og filmmanuskriptforfatter. Nok mest kendt for at have skrevet manuskriptet til Mød mig på Cassiopeia og librettoen til den operette fra 1932, der blev til filmen Landmandsliv.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Manuskriptforfattere fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Dansksprogede forfattere fra Danmark
ITER

ITER er et akronym for "International Thermonuclear Experimental Reactor" og betyder endvidere "rejse" på latin. ITER er et eksperimentelt bindeled mellem nutidens studier af plasmafysik og fremtidens elektricitetsproducerende fusionskraftværker.

I konkret forstand er ITER en forsøgsfusionsreaktor, som skal opføres i Frankrig med det primære formål at vise at fusionskraft er videnskabeligt og teknologisk realisabel. Reaktoren konstrueres efter tokamak-konceptet og skal kunne generere 500 megawatt.

Den primære udfordring ved fusionskraft er at fusionsprocesserne kun kan foregå ved en temperatur af størrelsesorden 100 millioner Kelvin, eller højere. Det betyder bl.a., at der skal tilføres store mængder energi til processen, før man kan håbe på at få noget ud.

Det forventes at tage 10 år og at koste ca. 5 milliarder euro at bygge ITER, som herefter skal drives i 20 år. Projektet bygger på erfaringer med fusionskraft fra tidligere eksperimenter, fortrinsvis den i England opførte fælleseuropæiske JET-reaktor, og forventes at være færdigbygget i 2025. ITER bliver større end nogen af sine forgængere, og når ITER står færdig forventes den at være i stand til at generere et energioverskud, som dog ikke skal gøres til genstand for kommerciel udnyttelse.

Den danske pensionerede forsker Vagn O. Jensen skrev i 2002 en bog til forklaring af fusionsenergi beregnet på gymnasieundervisning.

EU's fællesforetagende er en juridisk person og hedder »Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy)«. Fællesforetagendets formål er bl.a. at levere Euratoms bidrag til Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (ITER-organisationen). Fællesforetagendet har hjemsted i Barcelona i Spanien. Fællesforetagendets samlede ressourcebehov 2007-2041 anslås til 9653 mio. euro. ITER-organisationen har hovedkvarter i Saint-Paul-lès-Durance.

Kilder/referencer/noter

Eksterne henvisninger 

 29.01.2007, Ing.dk: Nu starter byggeriet af fusionsreaktoren Iter  Citat: "...Indtil videre består holdet bag Iter af Kina, USA, Japan, EU, Indien, Rusland og Sydkorea. Senest har Australien oplyst, at landet ønsker at deltage..."

Fusionskraft
Vedvarende energi
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Frankrig
Attu

Attu (grønlandsk for: "Den, der blev berørt"), er en vestgrønlandsk bygd med 226 indbyggere i 2010, beliggende 40 km syd for Kangaatsiaq, 100 km syd for Aasiaat og er en af bygderne i Qaasuitsup kommune. Der er helikopterrute fra Aasiaat hele året og fra maj til september bådforbindelse med postbåd. Attu ligger på en mindre ø med samme navn. Bygden blev grundlagt 1818 som forsøgsstation for garnfangst.

Fiskerne sælger deres fangst af fisk og rejer til fiskefabrikken Nuka a/s i Kangaatsiaq, der har en afdeling i bygden. Der fiskes hele året og der fanges sæler og fugle.
Der er et lille supermarked, sundhedscenter, skole med ni klassetrin, som også  benyttes til selskabs- og fritidsaktiviteter og en nyere kirke med vinduer, der leder lyset direkte ned til alteret. 

Kirken ligger i Kangaatsiaq Præstegæld og blev indviet 1974. Den har 200 siddepladser og orgelet er et harmonium.

Attu Helistop havde i 2008 195 afrejsende passagerer fra flyvepladsen fordelt på 45 starter.

Eksterne henvisninger 
 42 billeder fra Attu. Kangaatsiaq kommunes hjemmeside .

Bygder i Qeqertalik Kommune
Kulturrevolutionen

Kulturrevolutionen (無產階級文化大革命, bogstavligt 'Den store proletariske kulturrevolution') eller Den store proletære kulturrevolution var en politisk kampagne i Folkerepublikken Kina, iscenesat af Mao Zedong, formanden for Kinas kommunistiske parti, med støtte fra en radikal yngre generation i og i umiddelbar nærhed af partiet.

Kampagnen indledtes ved et møde i kommunistpartiets  centralkomité i 1966 ved et kup ved at tillade et stort antal yngre aktivister, som ikke var ordførere i centralkomitéen, at være til stede ved mødet. Mao Zedong meddelte officielt kulturrevolutionen som afsluttet i 1969 efter en voksende opposition i landet. Ifølge den almindelige opfattelse blev kulturrevolutionen først afsluttet med anholdelsen af Firebanden under Hua Guofeng i 1976.

Kulturrevolutionens primære mål var at udrydde borgerlig tankegang i hele det kinesiske samfund og erstatte det med socialisme. Tidligere havde den kinesiske kommunisme næsten kun været udbredt i statsapparatet og produktionsmidlerne. Mao Zedongs vigtigste middel til at gennemføre denne kampagne var rødgardisterne, en milits af unge mennesker hovedsageligt fra storbyerne, som rejste rundt med tog i hele landet, og med jævne mellemrum holdt gigantiske stormøder. Mao Zedongs efterfølger Lin Biao kom under mistanke for kupforsøg og omkom uforklarligt ved en flyulykke i 1971.

Kinas historie
Kommunisme
Kinas politik
Jerlev Herred

Jerlev Herred var et herred i Vejle Amt. I Kong Valdemars Jordebog fra 1231 hed det Jarlæzstathæreth, 1329: Jarlefhæreth ; Indtil første halvdel af det 14. århundrede var også Holmans Herred en del af herredet. I middelalderen hørte det under Almindsyssel. Senere kom det under Koldinghus Len (i en periode i 1500-tallet til Hønborg Len) og fra 1660 Koldinghus Amt, indtil det i 1793 kom under det da dannede Vejle Amt.

Jerlev Herred grænser mod vest og nord til  Tørrild Herred, fra hvilket det for en del skilles ved Vejle Å, mod øst til  Vejle Købstadsjorder (hvor den delvist fredede å Højen Å danner en del af grænsen) og Holmans Herred, mod syd til Brusk Herred og mod sydvest til Ribe Amt (Andst og Slavs Herreder). Højeste punkt er Møgelhøj på 108,5 moh. lige vest for Gammel Højen. I herredet løber også Egtved Å

I herredet lå følgende sogne:
 Egtved Sogn
 Højen Sogn
 Jerlev Sogn
 Ødsted Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 

Herreder i Vejle Amt
Skomager

En skomager er en person, der håndfremstiller og reparerer sko. Det er et ældgammelt erhverv, da mennesket har brugt sko i umindelige tider, men efterhånden er de håndfremstillede sko trængt i baggrunden af de industrielt fremstillede. Traditionelt har skomagere udført læderarbejde til at fremstille sko af læder.

I middelalderen blev en skomager også kaldt for en suder. På dette tidspunkt bar man ofte klamper eller patiner under skoene for at beskytte mod koldt eller vådt vejr. Klamperne skånede skosålerne og hævede dem over den kolde jord. En klamphugger er således en, der hugger klamper til sko. Siden har udtrykket fået en nedsættende betydning om en håndværker, der udfører et elendigt stykke arbejde.

I moderne tid er håndlavede sko hovedsageligt en luksusvare. Skomagere laver også sko til folk med særlige behov, eksempelvis, hvis man har klumpfod.

Kendte skomagere 
Church's
Crockett & Jones
Ed Meier
Edward Green
John Lobb Bootmaker

Eksterne henvisninger 

Stillingsbetegnelser
Håndværk
Illum

Illum kan henvise til flere artikler:

 Illum (ø) – en ø
 Illum (stormagasin) – et stormagasin i København
 A. C. Illum – dansk grosserer, grundlæggeren af stormagasinet Illum
 Bent Illum – sløjdlærer, cand.pæd. & Ph.D. i sløjd, ansat på Dansk Sløjdlærerskole
 Knud Illum – professor, dr.jur. (1906–1983), Illums servitutter
 Illums Bolighus - et bolighus, med tidligere var tilknyttet Illum stormagasinet
Thorotrast

Thorotrast er en kommerciel betegnelse for et kontrastmiddel til billeddiagnostik. Midlet er overordentligt kræftfremkaldende. 

Efter den kontroversielle nobelprisvinder Egas Moniz' introduktion af Thorotrast var det i brug i 1930'erne og 1940'erne (og nogle steder i 1950'erne) specielt til cerebral arteriografi i forbindelse med neurokirurgi. 
I Danmark blev over 1.100 patienter udsat for Thorotrast.

Thorotrast indeholder thoriumdioxid (ThO2). Den mest almindelige thorium-isotop (Th-232) er radioaktiv og henfalder med en alfa-partikel – med en meget lang halveringstid.
Siden stoffet ikke bliver udskilt af kroppen, vil en patient der får Thorotrast indsprøjtet være udsat for en næsten konstant radioaktivitet, og mange vil efter en årrække blive ramt af kræft f.eks. leverkræft.

Nils Malmros' film At kende sandheden skildrer blandt andet brugen af Thorotrast gennem hans far, neurokirurgen Richard Malmros' arbejde.
Den danske modstandsmand Børge Thing fik thorotrast og døde som blot 54-årig med leverkræft.

Thorotrast-sagen 
Det danske sundhedsvæsen oprettede et hemmeligholdt arkiv hvor patienter der havde fået Thorotrast kunne følges. Ud fra informationer fra en embedsmand i sundhedsvæsenet afdækkede journalisten Jens Jørgen Espersen ved Ritzaus Bureau dette arkiv og fik i 1989 Cavlingprisen. Han gjorde samtidig opmærksom på at læger i  Retslægerådet var inhabile og at de ikke havde givet fyldestgørende informationer om et alternativ til Thorotrast (perabrodil) i forbindelse med en retsag.

Eksterne henvisninger 
 Michael Andersson, "Thorotrast. Hvordan umiddelbar succes kan vise sig at være fiasko på lang sigt" , Ugeskrift for Læger, 3. januar 2000 nr. 1.
 Henrik Møhring Madsen, "Malmros Prygler pressen", Journalisten, nummer 17, 2002.

Henvisninger 

Radiologi
Onkologi
Kræftfremkaldende stoffer
Nørre Tyrstrup Herred

Nørre Tyrstrup Herred var et herred i Vejle Amt. Det opstod ved delingen af Tyrstrup Herred efter krigen i 1864. Dets 7 sydlige sogne kom til at udgøre Sønder Tyrstrup Herred, der forblev under Haderslev Amt, mens de 8 nordlige sogne kom til at udgøre Nørre Tyrstrup Herred, der blev indlemmet i kongeriget Danmark og altså undgik at komme under preussisk styre frem til genforeningen i 1920. Nørre Tyrstrup Herred indgår derfor ikke i Sønderjylland efter den nutidige definition.

Nørre Tyrstrup Herred kom under Vejle Amt og blev amtets sydligste herred. Det grænser mod øst til Lillebælt, mod nord til Kolding Fjord og Brusk Herred, mod vest til Ribe Amt (Andst Herred) og mod syd til Haderslev Amt (Sønder Tyrstrup Herred), hvor grænsen blandt andet dannes af Hejls Nor, Kjær Mølleå og Fovså. I herredet ligger Skamlingsbanken, der er 113 m o.h.

I herredet ligger følgende sogne:
 Dalby Sogn
 Hejls Sogn
 Sønder Bjert Sogn
 Sønder Stenderup Sogn
 Taps Sogn
 Vejstrup Sogn
 Vonsild Sogn
 Ødis Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 

Herreder i Vejle Amt
Fimrehår

Et fimrehår, cilium, flagel, flagellum (flertal cilier, cilia, flagella) er et organel, som stikker ud af nogle eukaryote eller prokaryote celler. Fimrehårs længde er omkring 10 mikrometer.

Der er to typer af fimrehår:
 bevægelig fimrehår – som slår i en retning
 ikke-bevægelig fimrehår – som sædvanligvis fungerer som sensortråde

Fimrehår findes i alle dyr, selv om nematoder og artropoder kun har ikke-bevægelige fimrehår. Fimrehår er sjældne i planter. Slim (i slimhinden) og fimrehår er vigtige for de fleste dyr – lige fra encellede til fisk og mennesker. De fleste organismer har bevægelige fimrehår for at flytte en væske over deres celleoverflade.

Bevægelige fimrehår findes næsten ikke alene. De findes som regel på cellers overflade i stort antal, som slår i samordnede bølger. I mennesker findes bevægelige fimrehår i slimhinderne som f.eks. luftrøret og lungerne, hvor de flytter slim (mucus) ud og dermed renser lunger og luftrør for snavs som f.eks. pollen, svampesporer, bakteriesporer, luftforurening og tobaksrøg.

Cilia er strukturelt identiske med eukaryotiske flagella, og de to termer anvendes ofte i flæng. Generelt anvendes cilia ofte når de er talrige, korte og samordnede og flagella når de er få og "lange".

Kilder/referencer 
 Cilia and Flagella  Citat: "...For single cells, such as sperm, this enables them to swim..."
 The Effects of Cigarette Smoking on the Respiratory System  Citat: "...A healthy respiratory system is continuously cleansed. The mucus produced by the respiratory tubules traps dirt and disease-causing organisms, which cilia sweep toward the mouth, where it can be eliminated. Smoking greatly impairs this housekeeping. With the very first inhalation of smoke, the beating of the cilia slows..."
 Water  Citat: "...Water is needed in the lungs to keep air passages moist and to prevent them from drying up when the air goes in and out. In the first stages of asthma, mucus is secreted to protect the tissues from drying out..."

Se også 

 Choanoflagellat
 Flagellat

Cellebiologi
Fremdrift
Billedbureau

Et billedbureau er en virksomhed, der samler fotografier fra mange fotografer og sælger dem videre til massemedier, reklamebureauer og andre, der skal bruge billeder. Indtægten deles mellem fotografen og billedbureauet ud fra en konkret forhåndsaftale.

Der findes i Danmark et dominerende billedbureau, Scanpix. Polfoto blev 1. april 2017 opkøbt af Ritzaus Bureau.

Eksterne henvisninger 

Polfotos hjemmeside 
Scanpix' hjemmeside
Colourbox hjemmeside
 NordicPhotos hjemmeside 

Fotografi
Journalistik
Markedsføringsvirksomheder
Nørvang Herred

Nørvang Herred er det største herred i Vejle Amt. Herredet var oprindeligt delt i et Nørre- og et Sønderherred. I Kong Valdemars Jordebog hed det Wangshæreth, 1340: Wonghærith; i det 14. århundrede
kaldes det Nørre Herred; I middelalderen hørte det under Jellingsyssel. Fra 15.. til 1547 var herredet pantsat som et len, lenet opstod igen i en kort periode årene 1579-84, i 47 lagdes herredet til Koldinghus Len, fra 1660 Koldinghus Amt, indtil det i 1793 kom under Vejle Amt.

Nørvang Herred grænser mod øst til Hatting Herred, fra hvilket det til dels skilles ved Gjesager Å og dens tilløb Skjærbæk, mod syd ligger det inderste af Vejle Fjord og Tørrild Herred, fra hvilket det på et stykke skilles ved Grejs Å, mod sydvest til Ribe Amt (Slavs Herred), mod vest og nord til Ringkjøbing Amt (Nørre Horne- og Hammerum Herred) og mod nordøst til Aarhus Amt (Vrads- og Nim Herred); på en del af nord- og nordøstgrænsen løber Skjern Å og Gudenå.

I herredet ligger købstaden Vejle og følgende sogne:
 Blåhøj Sogn
 Brande Sogn
 Bredballe Sogn (Ej vist på Kort)
 Filskov Sogn
 Give Sogn
 Givskud Sogn
 Grejs Sogn
 Hornstrup Sogn
 Hvejsel Sogn
 Langskov Sogn
 Nørremarks Sogn (Ej vist på Kort)
 Ringive Sogn
 Sindbjerg Sogn
 Sønder Omme Sogn
 Thyregod Sogn
 Uldum Sogn
 Vester Sogn
 Vindelev Sogn
 Øster Nykirke Sogn
 Øster Snede Sogn

Tidligere hørte en del af Tørring Sogn til herredet, men i 1852 blev det flyttet til Vrads Herred, som resten af sognet også hørte til.

Referencer

Se også 
 Herregårde i Nørvang Herred
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Vejle Amt
Marianne og Hjalmar Andersen

Marianne Andersen (28. september 1925, København – 20. november 1989, København) og Hjalmar Andersen (22. april 1915, Gerup, Brahetrolleborg Sogn – 6. januar 2006, København) har arbejdet som missionærer i Etiopien.

Ungdom: Marianne Andersen, hvis far var arkitekten og maleren Georg Jacobsen, voksede op i Paris og Oslo. Hun mødte Hjalmar Andersen på Frøbelseminariet, hvor hun læste til fritidspædagog. Han forberedte sig da til at blive missionær. Han stod for den lavkirkelige kristendom, som han havde mødt gennem Luthersk Missionsforening. De blev gift i 1947.

Etiopien 1949 – 1955: I 1948 var de blevet ansat af det nystartede missionsselskab Dansk Ethioper Mission med henblik på missionsarbejde i Etiopien. Etiopiens kejser Haile Selassie havde givet tilladelse til missionsarbejdet, og i 1949 ankom de til Etiopien. De skulle arbejde i byen Dodola i Bale-provinsen. De første 2½ år måtte de imidlertid blive i hovedstaden Addis Abeba på grund af praktiske vanskeligheder og for at tjene penge. Ankommet til Dodola ved Lincho-floden begyndte de skole- og kirkearbejde. I 1954 blev den danske missionsstation indviet.

Danmark 1955 – 1976: Marianne og Hjalmar Andersen havde fået to børn i årene i Etiopien. I 1955 rejste de til Danmark, hvor de sidst boede i Herlev. Her fik de et tredje barn.

Etiopien 1976 – 1984: I mellemtiden var den ældste datter blevet missionær i Etiopien, og hende besøgte de i 1976. De havde engang lovet at begynde missionsarbejde i et overvejende muslimsk område syd for Dodola, og besøget hos datteren fik dem til atter at slå sig ned i Etiopien.

De blev nu ansat direkte under regeringen. I perioden var der borgerkrig og krig mod Somalia; men de blev så tæt på kampene som muligt, og derfor kunne de formidle hjælp bl.a. for Folkekirkens Nødhjælp. 

Senere oprettede de skoler med etiopiske lærere og begyndte aktiveringsarbejde i fængsler med militærstyrets billigelse.

Danmark 1984: I 1984 kom de tilbage til Danmark. Marianne Andersen blev indviet til diakonisse i 1985 og arbejdede herefter blandt indvandrere på Vesterbro, København, i tilknytning til Det Danske Missionsselskab.

Videreførelse af arbejdet: Marianne og Hjalmar Andersens initiativer i Etiopien er i dag integreret i den etiopiske evangeliske kirke Mekane Yesus.

Bogudgivelser:
 Marianne og Hjalmar Andersen: Profiler fra Ethiopien.
 Marianne og Hjalmar Andersen: Gå.
 Marianne Andersen: Skønheden fra Casablanca – og ni andre kvinder på min vej. 1988.
 Marianne Andersen: Fængselsmajoren, morderen og otte andre mænd på min vej. 1989.

Ekstern henvisning/Kilde 

Dansk Kvindebiografisk Leksikon – Marianne Andersen

Kristne missionærer
Missionærer fra Danmark
Par
Selvbiografer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Diakonisser
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Hærens Operative Kommando

Hærens Operative Kommando (i daglig tale HOK) var i perioden 1991-2014 kommandomyndighed for Hæren og forestod uddannelser og indsættelser af Hærens enheder.

Historie 
I 1808 oprettedes Generalstaben som en enhedskommando for Hæren.

I efterkrigsårene var der to landsdelskommandoer, Østre Landsdelskommando i Ringsted og Vestre Landsdelskommando i Viborg.

Den 1. januar 1991 etableredes Hærens Operative Kommando som et sidestykke til Søværnets Operative Kommando og Flyvertaktisk Kommando i de andre værn idet der efter afslutningen af den Kolde Krig ikke længere var behov for en territorial opdeling af det danske landforsvar.

Den 1. oktober 2014 blev Hærens Operative Kommando nedlagt. Hovedparten af opgaverne, personellet og mærket overgik til Hærstaben i Værnsfælles Forsvarskommando.

Organisation

Operative enheder 
 Danske Division
 1. Brigade
 2. Brigade
 Jægerkorpset - vil blive overført til en ny Specialoperationskommando
 Særlig Støtte og Rekognosceringskompagni (SSR)

Regimenter 
 Den Kongelige Livgarde
 Danske Livregiment (til 2000, herefter en del af Gardehusarregimentet)
 Dronningens Livregiment (til 2001, herefter en del af Prinsens Livregiment)
 Prinsens Livregiment (til 2005, herefter en del af Jydske Dragonregiment)
 Slesvigske Fodregiment (til 2000, herefter en del af Prinsens Livregiment)
 Sjællandske Livregiment (til 2001, herefter en del af Gardehusarregimentet)
 Bornholms Værn (til 2000, herefter en del af Gardehusarregimentet)
 Jydske Dragonregiment
 Gardehusarregimentet
 Danske Artilleriregiment (fra 2005, til da Kongens Artilleriregiment og Dronningens Artilleriregiment)
 Ingeniørregimentet (fra 1997, til da Sjællandske Ingeniørregiment og Jydske Ingeniørregiment)
 Telegrafregimentet
 Trænregimentet (fra 1997, til da Jyske Trænregiment og Sjællandske Trænregiment)

Centre 
 Hærens Kamp og Ildstøtte Center 
 Hærens Efterretnings Center
 Forsvarets Ingeniør- & CBRN Center
 Forsvarets Føringsstøtte Center
 Hærens Logistik Center
 Hærens Sergentskole
- tidligere var også Hærens Officersskole underlagt HOK, men den blev en del af Forsvarsakademiet inden nedlæggelse af HOK

Lejre 
 Borrislejren
 Oksbøllejren
 Jægersprislejren

Chefer 
 1991 - 1993: Kjeld Hillingsø
 1993 - : Ole Kandborg
 - 1998: Gustav Grüner
 1998 - 2000: Jesper Helsø 
 2000 - 2002 Jan Scharling 
 2002 - 2009: Poul Kiærskou 
 2009 - 2010: Niels Henrik Bundsgaard
 2010 - 31. marts 2013: Agner Rokos
 1. april 2013 - 1. oktober 2014: Per Ludvigsen

Noter 

Nedlagte militære enheder fra Danmark