kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Valravn

Valravn er i folkeviser betegnelsen for et fabeldyr i form af en mand, der er blevet forvandlet til en ravn. Forbandelsen kan kun brydes hvis han drikker blodet fra en dreng.

I andre sammenhænge er ordet ligeledes anvendt til at beskrive et andet fabeldyr, der er delvist ravn og delvist ulv.

Ordets første led, val, stammer fra det norrønte valr, der betyder "de faldne". Der er således tale om de faldnes ravn. Formen findes tillige i ordet valkyrie.

Kilder 
 Den Store Danske

Mytologi
Overnaturlige væsner
Degressiv skat

En degressiv skat (af nogle ukorrekt betegnet regressiv skat) er en skat som forholdsmæssigt udgør en mindre andel af ens indkomst, jo mere man tjener. Det danske indkomstskattesystem er som hovedregel progressivt, idet man betaler forholdsmæssigt mere, jo mere man tjener; topskatten udgør en del af denne progressivitet. Et eksempel på en degressiv skat er en kopskat, som er et fast beløb opkrævet per person; en kopskat udgør en procentmæssig større andel af ens indkomst, jo mindre man tjener.

En skat, som altid opkræver den samme andel af alles indkomst, kaldes en flad skat, mens en skat, hvor man betaler en større andel, jo mere man tjener, kaldes progressiv.

Den franske økonom Thomas Piketty nævner i sin bog Kapitalen i det 21. århundrede, at den samlede indkomstskat i Frankrig i 2010 var degressiv i toppen af indkomstfordelingen, sådan at de rigeste  af befolkningen kun betalte  i skat mod 45-50 % for mellemgruppen af skatteydere, der hverken hørte til de fattigste eller de rigeste. Det skyldes, at de rigeste personer får en forholdsvis stor andel af deres indkomst som kapitalindkomst, der typisk beskattes lavere end arbejdsindkomst. Piketty vurderer, at situationen er den samme i de fleste andre vestlige lande.

Kilder 

Skat
Letmellemvægt

Letmellemvægt er betegnelsen for en vægtklasse, der benyttes indenfor boksning. Letmellemvægt ligger over weltervægt og under mellemvægt. Letmellemvægt benævnes også superweltervægt og junior-mellemvægt. 

I professionel boksning er vægtgrænsen for letmellemvægt 69,853 kg (154 engelske pund).

Letmellemvægt blev introduceret ved DM i amatørboksning i 1952, hvor Ebbe Kops Korsløkke blev dansk mester. Ebbe Kops Korsløkke deltog samme år ved Sommer-OL 1952 i Helsinki, hvor letmellemvægt var på det olympiske program for første gang. Efter 50 år i amatørboksningen besluttede det internationale amatørbokseforbund AIBA i 2002 at nedlægge vægtklassen, og letmellemvægt er således udgået fra amatørboksningen fra og med 2003. 

Letmellemvægt benyttes dog i kvindelig amatørboksning, hvor vægtgrænsen går fra 66 til 70 kg. 

Letmellemvægt blev introduceret senere i professionel boksning, og benyttes fortsat. Første VM-kamp i letmellemvægt i professionel boksning blev afholdt 20. oktober 1962, hvor Denny Moyer vandt det nyligt etablerede WBA-mesterskab. Kampleder var verdensmesteren i sværvægt Sonny Liston.

Vægtklasser i boksning

ro:Categoriile în funcţie de greutate la box
Erlenmeyerkolbe

En Erlenmeyerkolbe (også kaldet en konisk kolbe) er en glasbeholder som benyttes i kemilaboratorier. Den nederste del af kolben er konusformet, mens den øverste del, halsen, har form som en cylinder. Kolben er typisk gradueret for at markere indholdets rumfang. Den er opkaldt efter den tyske kemiker Richard Erlenmeyer, som opfandt den i 1861.

I modsætning til et bægerglas kan en erlenmeyerkolbe nemt lukkes til ved at sætte en gummiprop i halsen. Den koniske form betyder at kolben nemt kan rystes så indholdet bliver hvirvlet rundt uden at der spildes. Den smalle hals betyder også at der er mindre fordampningstab end ved brug af et bægerglas. Kolben kan, i modsætning til en rundbundet kolbe stå på et bord uden at vælte pga. den flade bund.

Erlenmeyerkolben bruges ofte ved opvarmning af stoffer over en bunsenbrænder eller på en kogeplade. Ved langvarig opvarmning er det dog ofte bedre at bruge en rundbundet kolbe. Erlenmeyerkolber bruges bl.a. til titrering, og i mikrobiologi til fremstilling af bakteriekulturer.

Ved opvarmning i et vand- eller oliebad holdes kolben fast med en klemme rundt om halsen. Hvis en bunsenbrænder benyttes, er det normalt at stille kolben på en metalholder der sørger for at der er afstand til bunsenbrænderens flamme.

Kolber
Ergotamin

Ergotamin er et blodkarsammentrækkende stof, der findes i svampen meldrøjer.

Ergotamin virker mod den kraftige hovedpine under et migræne anfald. Årsagen til migræne er endnu uklar, men man mener at hovedpinen skyldes en blodkarsudvidelse af kraniets arterier. Ergotamin virker blodkarssammentrækkende og således lindrende på hovedpinen.

Eksterne links
 Ergotamin på medicin.dk 
 

Lægemidler tilhørende nervesystemet
Argo Navis

Argo Navis (eller blot Argo) var et stort sydligt stjernebillede, der forestillede Argo, det skib der blev brugt af Jason og Argonauterne i den græske mytologi. Forkortelsen for stjernebilledet var "Arg".

På grund af præcession, kan flere af stjernerne i Argo Navis ikke længere ses fra Middelhavsområdet og flere af dem fremstår også svagere end i den græske oldtid. Derfor blev Argo Navis opdelt i stjernebillederne Kølen (Carina), Agterstavnen (Puppis) og Sejlet (Vela) i 1930, da IAU besluttede sig for de 88 moderne stjernebilleder.

Eksterne henvisninger 

Stjernebilleder
Eric Danielsen

Eric Danielsen (født 18. februar 1920 på Frederiksberg, død 1. november 2008 i Herlev) var en dansk journalist, tv-vært og forfatter. Eric Danielsen var den allerførste oplæser på DR's TV Avisen på premieredagen den 15. oktober 1965.

Eric Danielsen blev uddannet som journalist på Skive Venstreblad. I 1945 blev han ansat ved det kommunistiske dagblad Land og Folk – herunder en årrække som korrespondent i den polske hovedstad Warszawa – frem til han blev ansat i DR i 1965.

Stalinistisk psykologi 
Foruden nyhedsjournalistik beskæftigede Eric Danielsen sig også med psykologi, bl.a. ved anmeldelser af psykologisk litteratur i dagbladet Politiken. Beskæftigelsen med psykologi kom også til udtryk i en artikelserie i tidsskriftet Dialog, der blev udgivet af DKP-forlaget Tiden. I serien vendte Danielsen sig imod psykologen Erich Fromm, som havde beskrevet kommunismen som en autoritær erstatningsreligion, hvilket ifølge Danielsen var "vammelt" og pseudovidenskabeligt. I stedet for Fromms psykoanalyse talte Danielsen for en stalinistisk psykologi, idet han henviste til Stalins forestilling om, at socialismens nedkæmpelse af kapitalismen ville ændre den menneskelige psyke, sådan at de nye socialistiske mennesker ville blive "i stand til at overvinde alle hindringer på vejen til kommunismen." Efter Stalins død i 1953, hvor Sovjetunionens nye ledelse tog afstand fra stalinismens personkult, udsendte Danielsen en revideret udgave af artikelserien om Fromm og psykoanalysen, hvor Stalin-citaterne var fjernet. Sidenhen benægtede Danielsen, at han havde citeret Stalin i første omgang, men måtte til sidst vedgå citaternes ægthed. Eric Danielsens psykologiske forfatterskab fortsatte til hans død.

Noter

Eksterne henvisninger 
 
 

Faglitterære forfattere fra Danmark
Tv-værter fra Danmark
Journalister fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Ansatte i DR
Politikere fra DKP
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Dragefisk

Dragefisk (latin: Pterois) er en slægt af fisk.

Udseende 

Dragefiskens hoved og krop er prydet med røde eller rødbrune tværstriber. Over øjnene er der nogle vedhæng, kaldet tentakler. Finnerne og de giftige pigstråler på ryggen har rødbrune og hvide tværstriber. Pigstrålerne bruger den til selvforsvar. Hvis den bliver truet, spreder den de giftige pigstråler imod fjenden. Dødsfald for mennesker er sjældne, men det er ubehageligt og smertefuldt at blive stukket. Almindelig dragefisk måler som voksen 30-38 centimeter, og vejer op til 1,2 kilo. Almindelig dragefisk er vanskelig at kende fra andre dragefisk. Men almindelig dragefisk har 13 giftige pigstråler på ryggen, mens alle andre kun har op til 12. Den kan skifte farve for at forvirre sine fjender.

Udbredelse 
Dragefisk lever i tropiske og subtropiske have, herunder i det Indiske Ocean og i den vestlige del af Stillehavet. Man finder ved det sydlige Japan, Filippinerne, Indonesien, Ny Guinea, Australien og Salomonøerne. Dragefisken har etableret sig som invasiv art ved østkysten af USA og i Caribien, hvor den udgør en trussel mod det naturlige dyreliv. Den lever hovedsageligt ved koralrev, men også langs lavvandede klippekyster, laguner, flodmundinger og havne. Den jager og er mest aktiv om natten. Om dagen gemmer den sig i revner og sprækker i klipper. I Danmark kan man se dragefisk i Danmarks Akvarium, i Kattegat Centeret i Grenå, samt i Randers Regnskov. Private holder dragefisk i  saltvandsakvarier. Den er en kostbar akvariefisk og skattet og dyr spisefisk.

Føde 
Når den jager fisk eller stimer af fisk, skjuler den sig mellem koraller eller i en revne i en klippe. Den bevæger sig ind i stimen og snupper en fisk i en mundfuld så hurtigt, at de andre fisk ikke når at opdage, hvad der foregår. Den kan derfor nå at snuppe flere fisk, uden at stimen bliver bange og flygter. Dragefisken behøver derfor ikke, at bruge gift på sine ofre. Den kan også jage på åbent vand, og det foregår ved, at den svømmer nær overfladen, og kaster sig over et skræmt bytte, som er på flugt fra andre rovfisk. Når den jager små skaldyr, svømmer den nær bunden, og roder op i sand og mudder med sine store finner. Det opskræmte bytte sluger den i én mundfuld.

Formering 
Dragefisken lever alene det meste af året. Men samles, når de skal til at gyde i flokke, gerne med én han og 3-8 hunner. På det tidspunkt bliver hannerne mere mørke i farven, mens hunnerne bliver lysere, næsten sølvfarvede. Æggene lægges i klumper, der måler 2-5 cm i diameter. I hver af disse klumper finder man 2.000-15.000 æg. De klækkes efter få dage. Når ungen er kommet ud af ægget, lever den i frit vand og æder alger og dyreplankton. Dragefiskeunger vokser langsomt. Halvstore unger ligner voksne dragefisk, deres finner og pigstråde er bare meget lange. De får først den normale størrelse, når ungerne er helt voksne og kønsmodne. Som voksen søger fisken ned for at leve mellem koraller og klipper. Man ved ikke særlig meget om den almindelige dragefisks udvikling, altså hvor lang perioden fra unge til voksen varer, og hvor gammel den kan blive.

Eksterne links og henvisninger 

 Dragefisk. Koralrev 
 

Ulkefisk
Giftige dyr
Dorere

Dorerne (Græsk: , Dōrieis, ental, Dōrieus) var en af de etniske befolkninger som oldgrækerne så sig selv opdelt i – en af de andre var ionerne.

De adskilte sig gennem deres sprog, samfund og historisk tradition. Kilder placerer deres oprindelse i det nordøstlige Grækenland, omkring Makedonien, hvor de siden blev drevet sydpå af ukendte omstændigheder (kendt som Dorervandringen, Den doriske vandring eller Dorerinvasionen), og blandt andet fortrængte de derboende ioner.

Navnet dorere skyldes, at antikkens grækere mente, nykommerne stammede fra regionen Doris, beskrevet som en slette, der bølger frem mellem bjergene Oita og Parnassos. Vinteren er efter græske begreber lang og hård, men jorden egner sig udmærket for korndyrkning og græsning. Områdets åer løber ud i Kefissos, og forvandler den til en betydelig flod, inden den når frem til Fokis.

Fodnoter 

Antikken
Grækenlands historie
Mykenske kultur
Kanonbådskrigen

Kanonbådskrigen (1807-14) var fjendtligheder af militær art mellem unionen Danmark-Norge og Det Forenede Kongerige. Navnet antyder, at mange af de danske skibe, der deltog i krigshandlingerne, var de til lejligheden byggede kanonbåde.

Kanonbådene var udviklet i 1757 af den svenske skibsbygger Fredrik Henrik af Chapman (9. september 1721 – 19. august 1808) hvis fader, Thomas Chapman (1679), var en engelsk indvandrer og forpagter.

Konstruktion og anvendelse 
Bådene var bygget til kongeligt autoriserede kapere som erstatning for den danske flåde, som blev beslaglagt af englænderne efter Københavns bombardement i år 1807.

Kanonbåde, to udgaver 
Kanonbådene fandtes i to udgaver:

Kanonchalup 
Chaluppen som havde en besætning på 76 og var bevæbnet med en kanon i forstavnen og en kanon i agterstavnen.

Kanonjolle 
Den mindre kanonjolle havde en besætning på 24 og var udrustet med en enkelt kanon. 

Bådene var afhængige af stille vejr og støtte fra land, og deres bevægelsesmuligheder var begrænset af åredriften og det lukkede hav.

Billeder af kanonchalup og kanonjolle

Sikring af kanonbådene 
Fartøjernes overlevelse og virksomhed sikredes delvis af de danske kystforters kanoner, som kunne være en kærkommen håndsrækning under jagten og flugten. Kanonbådene havde stort held med at nedbringe mængden af engelske sejlskibe og presse de udenlandske handelsflåder i de syv år konflikten varede.

Sidste frie danske skib 
Det sidste frie danske skib, Prins Christian Frederik under kommando af kaptajn C.W. Jessen, blev sænket den 22. marts 1808 af to engelske krigsskibe ved slaget ved Sjællands Odde. Den 27. februar år 1811 sejlede danske kanonbåde med cirka 1.000 sømænd mod Anholt, men måtte søge ly i Jylland under stor fare.

Sidste søslag 
Det sidste søslag mellem England og Danmark/Norge fandt sted 6. juli 1812 ved Lyngør i Norge mellem den engelske flåde og Najaden.

Følger 
Krigen sluttede med freden i Kiel den 14. januar 1814. Øen Helgoland blev annekteret af England og Norge annekteret af Sverige. Danmark fik Svensk Forpommern med Rügen siden byttet for Lauenburg. Nu var Helstaten dannet.

Englandskrigene
Joseph Merrick

Joseph Carey Merrick (født 5. august 1862, død 11. april 1890) er bedre kendt som Elefantmanden, var en britisk mand med ekstreme misdannelser. På grund af Frederick Treves' bog The Elephant Man and Other Reminiscences (1923), kendes han også under navnet John Merrick.

Liv 

Forældrene Mary Jane (tidligere Potterton) og Joseph Rockley Merrick boede i Leicester. Sammen fik de to sønner og en enkelt datter hvor Joseph var den ældste. De første abnormaliteter opstod i ansigtet, da han var to år. Moderen døde, da han var 11 år, hvorefter han forlod familien for at arbejde på en fabrik. Denne måtte han dog forlade på grund af presset fra arbejdskollegerne, hvorpå han blev engageret i et freakshow, hvor han fik tilnavnet elefantmanden.

I 1886 ankom han til Liverpool Station i London. Han havde levet af showet, men det var nu blevet ulovligt at opføre den slags forestillinger i England. En østrigsk showmand overfaldt Merrick, ødelagde hans syn, og efterlod ham siden på gaden. Herefter blev han kørt til hospitalet, hvor der blev indrettet et permanent hjem til ham. Han levede de sidste år af sit voksenliv dér, hvor han følte sig elsket og tryg.

Da politiet ikke kunne finde ud af, hvem Jack the Ripper var, anklagede de for en kort tid Merrick. Ingen af de anklager var sande, bl.a. fordi Jack the Ripper udførte sine ugerninger med to arme.

Død 
Den 11. april 1890 fandt Frederick Treves ham død. I bogen The Elephant Man and Other Reminiscences, skrev Treves at han på grund af at Merricks hoved vejede 9 kg, sad  op og støttede sit hoved mod sit knæ når han sov. Mens han sov den 10. april 1890, faldt hans hoved bagover under søvnen, hvilket førte til et brud på nakken. Et ligsyn blev efterfølgende foretaget af Wynne Edwin Baxter. Merricks skelet befinder sig i dag på Royal London Hospital.

Diagnose 
Joseph Merrick fik aldrig stillet en ordentlig diagnose, men man mente, at han led af tropesygdommen elefantiasis. Senere har man fundet ud af, at han led af proteus syndrom, hvilket blev bekræftet af de prøver, man har taget af hans knogler.

I populærkultur 
I 1971 udgav antropologen Ashley Montagu bogen The Elephant Man: A Study in Human Dignity, der sammen med Frederick Treves' The Elephant Man and Other Reminiscences fra 1923 dannede grundlag for filmatiseringen i 1980 under titlen Elefantmanden af David Lynch, hvor Joseph Merrick spilles af John Hurt.

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Personer fra Leicester
Lyngby Storcenter

Lyngby Storcenter er et butikscenter, der udgør en stor bestanddel af handelslivet i den københavnske forstad Lyngby. Centret blev opført fra 1970 til 1973 ved arkitekterne Krohn & Hartvig Rasmussen og John Ryde og indviet 2. oktober 1973.

Det var Aage V. Jensen der byggede centret.
Centret er 100 % ejet af Danica Pension, i lighed med en række andre indkøbscentre i Storkøbenhavn.

Oven på storcenteret ligger Scandic Eremitage, et hotel i Scandic kæden. Desuden har Lyngby-Taarbæk Kommune dele af sin administration i centret.

Over for Lyngby Storcenter på Klampenborgvej ligger Lyngby Kulturhus og Magasin.

Storcenteret indeholder 114 butikker.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Lyngby Storcenters hjemmeside

Etableret i 1973
Indkøbscentre i København og omegn
Storcenter
Æoler

Æolerne var en af de antikke græske stammer. Navnet kommer fra det faktum, at de blev anset for at være efterkommere af Aiolos (Æolus), søn af Hellén, grækernes mytologiske patriark.

Grækenland i antikken
Olympia (helligdom i oldtiden)

Olympia (græsk:  Olympí'a eller  Olýmpia; dansk Olympen) er en helligdom i det antikke Grækenland i Elis. Stedet er kendt for antikkens olympiske lege. Legene blev afholdt hvert 4. år (olympiade) muligvis før 776 f.Kr.. I 394 blev legene afskaffet af Theodosius 1. den Store (eller af hans søn Theodosius 2. i 435).

Se også 
 Zeustemplet (Olympia)
 Zeusstatuen i Olympia
 Templet for den Olympiske Zeus - tempelruin i Athen

Antikkens græske arkitektur
Peloponnes
Olympiske lege
Hattusas

Hattusas () var hittitternes hovedstad. Den lå nær den nuværende by Boğazkale, et distrikt i midten af Çorum-provinsen i Tyrkiet, og lå nær floden Kızıl i det centralen Anatolien omkring 145 km nordøst for Ankara. Hattusas blev optaget på UNESCOs verdensarvsliste i 1986.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Anatolien
Verdensarvsområder i Tyrkiet
Hittitter
Q-stjerne

Q-stjerner, også kendte som grå huller, er kompakte, tunge neutronstjerner i en meget speciel tilstand. Q-stjerner skal ikke forveksles med kvarkstjerner, da Q ikke står for Quark (kvark). Q-stjerner kan misfortolkes som sorte huller. Det kompakte objekt i midten af V404 Cygni er netop en Q-stjerne først mistænkt for at være et sort hul.

Stjernetyper
Preon-stjerne

En preon-stjerne er en hypotetisk kompakt stjerne bestående af preoner, en gruppe af teoretiske subatomare partikler, som kan deles til kvarker og leptoner. Preon-stjerner forventes at have en gigantisk massetæthed, mere end 1020 g/cm³ – altså lige imellem neutronstjerner og sorte huller. En preon-stjerne med samme masse som Jorden ville være omkring 5 meter i diameter.

Sådanne objekter ville principielt kunne opdages via gammastråler. Tilstedeværelsen af preon-stjerner ville muligvis kunne forklare de mystiske observationer, der har ført til hypotesen om mørk energi.

Preon-stjerner kunne oprinde fra en supernova eller fra Big Bang, selvom det er svært at forklare, hvordan sådanne objekter skulle kunne formes.

Referencer 
  Johan Hansson and Fredrik Sandin, Preon stars: a new class of cosmic compact objects.  Phys. Lett. B 616, 1 (2005).
  Fredrik Sandin, Exotic Phases of Matter in Compact Stars.  (8. maj 2005) PDF

Stjernetyper
Benfisk

Benfisk (latin: Osteichthyes) er en klasse af benede fisk, der indeholder to underklasser – Actinopterygii (strålefinnede fisk) og Sarcopterygii (kvastfinnede fisk og lungefisk).

I nogle klassifikationer ser man benfisk som en overklasse, og både strålefinnede og kvastfinnede som klasser.

Der er ca. 29.000 arter indenfor benfisk.

Betegnelsen benfisk bruges også nogle gange om de egentlige benfisk, som er en undergruppe til strålefinnede fisk.

Referencer

Kilder 
  Taxonomicon – Class Osteichthyes
  :wikispecies:Osteichthyes

 
Palæozoikum
Solon

Solon (græsk: Σόλων) (638–558 f.Kr.) er kendt som en af Oldtidens Grækenlands syv vismænd. Han blev først kendt, da han rådede athenerne til krig mod Megara for at erobre naboøen Salamis. Athenerne lyttede til hans råd og vandt krigen. Solon blev en athensk helt. Han gennemførte en række politiske reformer, der øgede borgernes indflydelse i den athenske folkeforsamling. Han sagde, at han ”stod med et stærkt skjold mellem begge lejre (befolkningen og de magtfulde), og tillod ingen at vinde unfair.” Han fungerede både som mægler og lovgiver under krigen mod Megara. Solon var valgt af de stridende parter.

Men hans reformer behagede hverken de velhavende eller de fattige. Han forlod Athen i ti år, så athenerne ikke kunne plage ham om at ændre lovene. Han døde kort efter sin tilbagekomst. Han advarede mod regenter, der ville ændre hans reformer.

Hans største fortjeneste var at slette al gæld (seisachtheia). Mange genvandt friheden, og mange af de økonomiske emigranter kunne vende tilbage.

Solon kan siges at stå bag grundlaget for demokratiet. Et af hans reformer går ud på, at ingen behøvede at være adelsfødt for at have politiske rettigheder. En athensk borger, der ingen jord havde, kunne sagtens have del i de politiske rettigheder.

Solon reformerede det sådan, at politisk indflydelse afhang af økonomisk formåen. Forfatningen var et timokratisk grundlag.
Befolkningen blev opdelt i fire indtægtsklasser efter høstudbytte i korn, oliven eller vin. Høsten måltes i medimner Systemet var som flg.
 Over 500 Medimner: Pentakosiomedimner.
 500 – 300 Medimner: Riddere.
 300 – 200 Medimner; Zeugitter.
 under 200 Medimner: Theter.

I Herodots Historia møder Solon under sin rejse uden for Athen den rige lydiske konge Krøsus. Krøsus spørger Solon, hvem der er verdens lykkeligste mand, i håbet om at svaret må være Krøsus selv, men Solon vil ikke kalde ham for den lykkeligste, for han er jo ikke død endnu, så han ved ikke, hvordan hans skæbne vil forme sig.

Solon svarer dog af ingen kan blive lykkelig i kraft af rigdom alene, for ingen kender gudernes planer – og historien slutter faktisk med, at Krøsus rammes af nemesis, hans rige bliver erobreret af perserne og han selv er ved at blive brændt på et bål, men bliver reddet ved at påkalde Solons navn.
Dette møde menes dog at være en anakronisme, dvs en sammenblanding af historiens tider, da Solon er en gammel mand, da han bliver arkont i Athen i 594 f.kr. og mødet burde have fundet sted i 540'erne f.kr. Solon kan altså ikke have levet dengang. De ting han beretter om og råder Krøsus til, er derfor mere et udtryk for Herodots opfattelse af tingenes sammenhæng end Solons.

Se også 
 Athens historie#Demokratiets grundlæggelse

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Politikere fra antikkens Grækenland
Personer fra Athen
Tjek fødsels- og dødsår
Silkroad Online

Silkroad Online, også kendt som SRO (Koreansk: 실크로드 온라인), er et gratis MMORPG (computerspil) udviklet af det sydkoreanske firma Joymax, og blev udgivet som beta version d. 11. november 2005. En stor del af spillets baggrund er bygget på den historiske Silkevej. Til forskel for andre MMORPGer er spillet dog centreret om at handle med varer.

Silkroad Online er bygget på Kinas handelshistorie på Silkevejen, et historisk netværk af handelsruter i Asien. Spillet forsøger at gengive Silkevejen i en mindre størrelse, hvor den er realistisk men samtidig også indeholder fantasy-elementer som magiske evner.

Computerspil fra 2005
MMORPG
Windows-spil