Sorø Akademi

Sorø Akademi er gennem tiden benyttet som navn på forskellige institutioner med tilknytning til Sorø Klosters tidligere bygninger. Klosteret blev overtaget af kronen i 1580, og den 10. august 1580 blev Peder Reedtz forlenet med Antvorskov og Sorø klostre. Fire år senere lod Frederik II sine sønner modtage undervisning i bygningerne, og i 1586 oprettede kongen en opdragelsesanstalt og skole for 30 adelige og 30 ikke-adelige disciple.

I 1623 oprettede Christian IV et ridderakademi på stedet, som bestod til 1665. I 1747 blev akademiet genoprettet af Frederik V og atter nedlagt 1798. I 1826 blev det atter genoprettet af Frederik VI og bestod som kongelig institution til 1849, hvor det overgik til privat eje.

Historie

Grundlæggelse 
Efter reformationen i 1536 bestemte Christian III, at herreklostrene (cistercienserne og benediktinerne) skulle have lov at bestå, til de munke, der ikke ønskede at forlade klosterlivet, var døde. I Sorø døde den sidste munk i 1580. I denne periode fungerede Sorø Kloster bl.a. som skole til uddannelse af lutherske præster. I en fundats fra 14. april 1585 for denne skole fremgår det, at skolen skulle have 28 elever og 2 lærere.

Sorø (Akademis) Skole blev imidlertid først grundlagt ved en fundats af 31. maj 1586 udstedt af Frederik II. Kongen forhøjede ved denne fundats elevtallet til 30 adelige og 30 ikke-adelige elever. Han skænkede også skolen Sorø Klosters gods, der bestod af 377 bøndergårde og syv møller.

Christian IV's ridderlige akademi 
I 1623 oprettede Christian IV Sorø Akademi som et ridderakademi for unge adelsmænd. Akademiet fungerede som en slags overbygning til skolen.

Ved Christian IV's fundats af 10. maj 1643 blev akademiet omorganiseret og fik status som universitet.

Af fremtrædende undervisere ved Christian IV's akademi kan nævnes Stephen Hansen Stephanius, der i 1630 blev ansat som professor i veltalenhed (latin). Der var også den tysk-danske botaniker, læge og farmaceut  (1583-1639), der fra 1625 var professor i medicin og fysik (en apotekshave kaldt efter ham blev genskabt på Sorø Museum 2006).

Akademiet lukkede dog allerede i 1665.

Frederik V's akademi 

Akademiet blev først genetableret under Frederik V ved fundats af 7. juli 1747. I forbindelse med genetableringen af akademiet blev der opført en ny hovedbygning samt tre pavilloner, hvoraf Ingemanns og Molbechs huse stadig findes. De nye bygninger blev projekteret af hofbygmester Laurids de Thurah, og byggeriet blev gennemført af Holger Rosenkrantz.

Af fremtrædende undervisere ved Frederik V's akademi kan fremhæves Jens Kraft, der i 1747 blev professor i filosofi og matematik. Herudover blev Jens Schelderup Sneedorff på Holbergs anbefaling i 1751 professor i statsvidenskab og offentlig ret, og i 1761 blev den senere statsmand Ove Høegh-Guldberg professor i veltalenhed.

Ludvig Holberg (død 1754) testamenterede næsten hele sin formue til det nye akademi, men i 1798 lukkede også dette.

I 1813 nedbrændte akademibygningen.

Det tredje akademi 

1826 blev det tredje Sorø Akademi oprettet, og i en periode blev Sorø et kulturcentrum i den danske guldalder.

Forinden var man i 1823 begyndt at opføre en ny hovedbygning. Projektet var udarbejdet af Peder Malling og den samlede regning for byggeriet var 300.000 rigsdaler. Den nye hovedbygning blev indviet af Frederik VI den 21. maj 1827. Hovedbygningen blev i perioden 1860-1870 dekoreret af Georg Hilker, der tillige har dekoreret Københavns Universitets hovedbygning.

Blandt lærerne var digterne B.S. Ingemann og Carsten Hauch, komponisten Peter Heise (sanglærer 1857-65) og oversætteren Christian Wilster. Kulturpersonligheder som N.F.S. Grundtvig, H.C. Andersen og Bertel Thorvaldsen besøgte ofte akademiet. I 1849 lukkede også det tredje akademi.

Sorø Akademis Skole 

I dag fungerer Sorø Akademis Skole, eller blot "Akademiet," som alment gymnasium med ca. 620 elever, hvoraf ca. 140 bor på skolens kostskole. Det er landets eneste tilbageværende statsskole, og den hører således direkte under Ministeriet for Børn og Undervisning.

Bestyrelsen for Sorø Akademi består af 13 medlemmer.

Skolens elever går normalt ikke i uniform, men en skoleblazer forsynet med skolens logo bæres ved særlige lejligheder.

Sorø Akademis Kostskole 
Sorø Akademis Kostskole er en kostskole, der hører under Sorø Akademi. Beboerne er elever i gymnasiet på Sorø Akademis Skole. Kosteleverne, som også kaldes alumner, er fordelt på forskellige huse, der alle på nær Rektorgården er opkaldt efter personer, som har haft en betydning for skolens og klosterets historie. Hvert hus har sin egen kostlærer, som også kaldes præceptor.

Husene 

 Rektorgården
 Forbygningen
 Bagbygningen
 Skjalm Hvides Hus
 Nye Alumnat
 Bülows Hus
 Heises Hus
 Absalons Hus
 Frederik den 2.s Hus
 Holbergs Hus
 Hauchs Hus

Soransk Samfund 
Soransk Samfund er elevforening for Sorø Akademis Skole. Foreningen har godt 1700 medlemmer. Stiftet 1862.

Soransk Samfund står for arrangementer til støtte og bevarelse af sammenholdet mellem "Gammelsoranere" (studenter og realister med eksamen fra Sorø Akademis skole). Af selskabelige arrangementer kan nævnes Soransk Samfunds Årsfest som afholdes på Sorø Akademi hvert efterår, udflugter, foredrag og sportsarrangementer. Hvert år fejrer samfundet Ludvig Holbergs fødselsdag d. 3. december ved at tage i Det Kongelige Teater.

Soransk Samfund har stået for opførelsen af kollegiet Soranernes Hus på Frederiksberg (Solvej 1), hvor der er plads til 53 studerende, som gammelsoranere har førsteret til at bebo. På 5. og øverste sal i denne bygning ligger Hauerslevsalen, som fungerer som festsal for husets beboere, og her afholdes der frokost for alle Gammelsoranere, den første torsdag i hver måned.

Soransk Samfund udgiver Soranerbladet og driver Webstedet Soranerarkivet.

Samfundet støtter udgivelser af materiale vedrørende Sorø Akademi og administrerer flere legater.

Medlemskab opnås ved eksamen fra Sorø Akademi, tidligere ansættelse som lærer eller medlemskab af Stiftelsen.

Stiftelsen Sorø Akademi 
Stiftelsen Sorø Akademi er en erhvervsdrivende fond med 4979 hektar landbrugsjord og skove, der har til formål at drive Sorø Akademis Skole. Dette er siden 1958 opnået ved, at stiftelsen stiller bygningerne vederlagsfrit til rådighed for skolen.

Stiftelsen Sorø Akademi stiller den enhver tid siddende undervisningsminister villaen "Villereden" med udsigt til Sorø sø til rådighed og fri benyttelse.

Arkitektur 
 Klosterporten opført 1160-70, ombygget 1200
 Professorboligerne Ingemanns Hus og Molbechs Hus er de overlevende rester af Laurids de Thurahs og Holger Rosenkrantz' barokke anlæg fra 1738-40
 Hovedbygningen er opført i klassicisme 1823-27 af Peder Malling
 Naturfagsbygningen er fra 1901 af Vilhelm Petersen
 Fraterbrønden er fra 1912 af Martin Nyrop
 De gamle alumnatsbygninger er fra 1957-63 af Hoff & Windinge
 Den nye alumnatsbygning "Skjalm Hvide" er fra 2000-01 af BBP Arkitekter
 Science Center opført 2007-09 efter tegninger af Kjær & Richter

Overhofmestre/rektorer 

 1611 Jens Dinesen Jersin
1623-1665:
 1629-1640 Just Høg
 1641-1646) Rasmus Vinding
 1649-1653 Falk Gøye
 1653-1665 Jørgen Rosenkrantz
Ledere af Sorø Skole:
 1703-1712 Johan Diderik Grüner
 1712-1735 Jacob Frants von der Osten
 1735-1747 Wilhelm August von der Osten
1747-1798:
 1747-1754 Heinrich 6. af Reuss-Köstritz
 1754-1760 Carl Juel
 1760-1764 Frederik Danneskiold-Samsøe
 1764-1766 ?
 1766-1781 Wolf Veit Christoph von Reitzenstein
 1781-1784 Carl Adolph Raben
 1784-1787 Gregers Christian Haxthausen
 1787-1798 ?
1826-1849:
 1822-1830 Erik Gjørup Tauber
 1830-1837 Hector Frederik Janson Estrup
 1837-1843 Georg Holger Waage
 1843-1849 E.F.C. Boisen
1849-nu:
 1849-1863 E.F.C. Boisen
 1863-1882 Paul Hagerup Tregder
 1882-1894 Peder Knudsen Blichert
 1894-1911 Bartholomæus Hoff
 1911-1941 Henrik Raaschou-Nielsen
 1941-1943 Axel Jürgensen West
 1943-1954 Paul Hugo Bohn
 1954-1958 Sigurd Højby
 1958-1981 Arne Østergaard
 1981-2003 Erling Kristensen
 2003-2014 Vibeke Margrethe Hansen
 2014- Kristian Jacobsen

Kendte studenter 

 1625: Otte Krag, fører for adelens modstand mod Enevælden (1611-1666)
 1626: Frederik 3., konge af Danmark og Norge (1648-1670)
 1626: Erik Rosenkrantz, stiftamtmand
 1629: Christian Rantzau (1614-1663), rigsgreve og overstatholder
 1636: Valdemar Christian, greve til Slesvig og Holsten
 1647: Ulrik Christian Gyldenløve (søn af Christian 4.), officer
 1648: Corfitz Trolle, gehejmeråd
 1648: Niels Juel, søofficer
 1649: Eiler Holck, baron og officer
 1660: Just Høg, diplomat og vicestatholder i Norge
 1674: Valdemar Reedtz, godsejer, amtmand og officer
 1718: Otto Thott, lensgreve, gehejmeråd, statsmand, bog- og kunstsamler, godsejer, begravet i Sorø kirke
 1724: Christopher Schøller, overberghauptmand i Norge
 1746: Conrad Ditlev Knuth, lensbaron
 175?: Frederik Christian Skeel, godsejer og gehejmeråd
 1757: Marcus Gerhard Rosencrone, godsejer, diplomat, kammerherre og gehejmestatsminister
 1765: Vilhelm Mathias Skeel, amtmand
 1767: Johan Ludvig Reventlow, lensgreve, godsejer og politiker
 1770: Peder Wormskiold, deputeret
 1771: Johan Bülow, hofmarskal
 1776: Otto Didrik Schack, lensgreve og generalmajor
 1783: Christian Rosenkrantz, lensbaron
 1802: Christian Molbech, historiker og litteraturhistoriker
 1826: Carl Bagger, forfatter
 1828: Harald Raasløff, minister
 1828: Johan Sigismund Schulin,godsejer, kammerherre, hofjægermester og amtmand
 1831: Mathias Hans Rosenørn, stiftamtmand og indenrigsminister
 1832: Viggo Rothe, jernbanedirektør
 1832: W.C.E. Sponneck, rigsgreve, finansminister og medlem af Den Grundlovgivende Rigsforsamling
 1832: Carl Tolderlund, læge
 1835: C.E. Frijs, politiker og statsminister
 1835: Theodor Rosenørn-Teilmann, stamhusbesidder, kultur- og justitsminister
 1835: Theodor August Jes Regenburg, departementschef og stiftamtmand
 1836: Wilhelm Sophus Andreas von Rosen, læge og politiker
 1836: Hans Rudolph von Scholten, borgmester, dommer, politimester
 1841: C.A.A.F.J. Brun, officer og kammerherre
 1845: Frederik Vermehren, maler og professor
 1845: Peter Petersen Freuchen, professor
 1845: Ludvig Brockenhuus-Schack, amtmand og politiker
 1846: Carl Steen Andersen Bille, journalist og politiker
 Fredrik Bajer (elev 1848-54, fuldførte ikke)
 1851: H.R. Hiort-Lorenzen, journalist og forfatter
 1855: Sophus Schandorph, teolog og forfatter
 1859: Peter Torst, maler og officer
 Martin Nyrop, arkitekt (elev 1859-65, fuldførte ikke)
 1862: Kristian Zahrtmann, maler
 1863: Otto Borchsenius, redaktør og forfatter
 1869: Bertel Adler, grosserer
 1870: Frederik Raben-Levetzau, lensgreve og udenrigsminister
 1871: Karl Madsen, maler og kunsthistoriker
 1873: Hans Peter Lindeburg, maler
 1875: Herman Bang, forfatter
 1879: Morten Dreyer, redaktør
 1879: Marius Godskesen, overretssagfører og borgmester
 1882: Vilhelm Andersen, forfatter
 Valdemar Dan, arkitekt (elev 1885-90, student fra Frederiksberg 1892)
 1886: S.P.L. Sørensen, kemiker
 1888: Poul Rasmusen, sagfører og politiker
 1888: Mouritz Mackeprang, historiker og direktør for Nationalmuseet
 1893: Emil Gauguin, Cand.polyt., konstruktionsingeniør og fodboldspiller.
 1894: Adam Sophus Danneskiold-Samsøe, greve og maler
 1895: H.G. Olrik, personalhistoriker
 1899: K.K. Steincke, politiker, justits- og socialminister
 1903: N.E. Nørlund, professor, matematiker, astronom og rektor ved Københavns Universitet
 1909: Johannes Brøndsted, arkæolog og historiker
 1909: Christian Trampe, greve, officer og modstandsmand
 1914: Hermod Lannung, jurist og politiker
 1915: Sigurd Langberg, skuespiller
 1916: Ebbe Hamerik, komponist
 1916: Hans Kirk, forfatter
 1917: Søren Berg, ingeniør
 1919: Jørgen-Frantz Jacobsen, forfatter
 1920: Anton Frederik Bruun, oceanograf og iktyolog, dr. phil.
 1920: S. A. Andersen, geolog, dr. phil.
 1920: Christian Elling, professor, kunsthistoriker og arkitekturforsker
 1922: Aage Kann Rasmussen, ingeniør
 1926: Gunnar Seidenfaden, dansk diplomat og botaniker.
 1927: Mogens Boisen, officer og oversætter
 1927: Dan Fink, arkitekt
 1927: Villum Kann Rasmussen, ingeniør
 1929: Erik Seidenfaden, journalist og redaktør
 1929: Jonas Bruun, højesteretssagfører
 1933: Peer Kornbeck, ingeniør og adm. direktør
 1945: Jakob Balling, kirkehistoriker og professor
 1952: Mogens Koktvedgaard, jurist og professor
 1953: Jørgen Sestoft, arkitekt og professor
 1956: Jan Stage, journalist og forfatter
 1957: Klaus Høeck, digter
 1958: Christian Eugen-Olsen, fhv. ceremonimester (realeksamen)
 1963: Niels Skousen, komponist og skuespiller
 1967: Hans Engell, journalist og fhv. minister
 1970: David Gress, filolog og samfundsdebattør
 1972: Henrik Jandorf, skuespiller og officer
 1975: Hans Ole Thers, organist, komponist
 1976: Gert Grevenkop-Castenskiold, erhvervsmand
 1981: Gert Jørgensen, borgmester i Sorø
 1984: Niels Thorborg, dansk erhvervsmand og iværksætter
 1999: Michael Schøt, stand-up komiker

Se også 
 Akademihaven i Sorø

Referencer

Litteratur 
 Svend Ranvig, Sorøkrønikken

Eksterne henvisninger 

 Sorø Akademis Skoles historie 
 Sorø Akademis Skoles officielle hjemmeside
 Sorø Akademis Skoles officielle hjemmeside om godset
 Soransk Samfund
 Per Salling (ed.), Fra tugtens tid: Erindringer fra Sorø Akademis Skole 1822–1962 (1990).
 Leif Sestoft: Dengang på Sorø Akademi. Forlaget Navicula (2006).
 Carl Henrik Koch: Dansk oplysningsfilosofi i serien Den Danske Filosofis Historie (København 2003), heri om flere af akademiets professorer i perioden 1747-1813, s. 171-206, således Jens Kraft og Johann Bernhard BasedowJens S. Sneedorff er på bindets forside.
 H.G. Olrik, "OVERSIGT OVER FORSTANDERE OG LÆRERE VED DEN KGL. SKOLE I SORØ 1586-1737": https://www.ronlev.dk/bibliotek/1559.pdf

 
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Sorø Kommune
Fredede undervisningsbygninger i Danmark
Etableret i 1586
Etableret i 1623
Ophørt i 1665
Etableret i 1747
Ophørt i 1798
Etableret i 1826
Ophørt i 1849
Etableret i 1849