kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lørslev

Lørslev er en by i Vendsyssel med , beliggende 30 km vest for Frederikshavn, 10 km sydvest for Sindal og 8 km sydøst for Hjørring. Byen hører til Hjørring Kommune og ligger i Region Nordjylland. I 1970-2006 hørte byen til Sindal Kommune.

Lørslev hører til Ugilt Sogn. Ugilt Kirke ligger i Ugilt 3½ km øst for Lørslev.

Faciliteter 
 Lørslev Friskole & Børnecenter blev oprettet, da folkeskolen Lørslev Skole blev lukket. Skolen har 64 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin med aldersblandet undervisning i mindre hold. Børnehaven Mariehuset har 45 børn. I alt er der 14 ansatte.
 Mellem friskolen og "Lørslev Gamle Skole" ligger et hus, som har været Lørslevs ældste skole. Her blev Lørslev Café og Kulturhus indrettet i 2016. I cafeen kan man bestille rundstykker, foretage småindkøb af dagligvarer og afhente bestilte varer. Desuden er huset et lille forsamlingshus, som medlemmerne kan leje til private og kommercielle arrangementer og benytte gratis til offentlige arrangementer. Der er plads til 25 spisende gæster eller 35-40 siddende gæster til foredrag. Vedligeholdelse og drift af cafeen varetages udelukkende af ca. 60 frivillige. For dette koncept fik cafeen "Homeprisen 2017" blandt 223 nominerede lokale projekter.

Historie 
Lørslev blev nævnt første gang 21. april 1408 som Lødhersløf. Forleddet menes at være personnavnet Løther, efterleddet -lev.

Landsbyen 
Lørslev var i 1682 en landsby, bestående af 10 gårde og 10 huse med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 290,5 tønder land, skyldsat til 50,55 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var græsmarksbrug uden tægter.

I 1901 blev Lørslev beskrevet således: "Lørslev med Skole og Mølle". Der var dog også 3 smedjer ifølge det høje målebordsblad fra 1800-tallet.

Stationsbyen 
Lørslev fik station på Hjørring-Hørby Jernbane (1913-53). Stationen havde 95 m læssespor øst for hovedbygningen.

På det lave målebordsblad fra 1900-tallet ses både stationen og mejeriet. I banens tid fik byen desuden missionshus, elværk og brugsforening. Byen havde 9 huse i 1913 og 27 i 1938.

Stationsbygningen er bevaret på Smutvejen 10. Hørbybanens tracé er bevaret på godt ½ km af Troldnæsvej og indkørslen til gården Troldnæs.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Lørslev: Hjemmeside for lokalområdet Ilbro, Lørslev, Ugilt & Linderum
 Nordjyllands jernbaner: Stationer Hjørring-Hørby
 SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 Bent Søndergaard: Indledende studier over den nordiske stednavnetype lev (löv); København 1971

Byer i Hjørring Kommune
Victor Gram

Victor Bernhard Gram (født 30. januar 1910 i Højby, død 12. februar 1969 i København) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister.

Valgt til Folketinget første gang i 1943. 

 Forsvarsminister i Regeringen Jens Otto Krag I fra 15. november 1962 til 26. september 1964
 Forsvarsminister i Regeringen Jens Otto Krag II fra 26. september 1964 til 2. februar 1968

Referencer 

Forsvarsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Formænd for Danmarks Socialdemokratiske Ungdom
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Lendum

Lendum ligger i det nordlige Jylland i Vendsyssel og er en lille by med , beliggende i Lendum Sogn. Byen hører til Hjørring Kommune og ligger i Region Nordjylland.

Byen har et idrætscenter, Dagli'Brugs og en skole med undervisning fra 0. - 6. klasse og SFO. Der er en integreret daginstitution med pasning for børn fra 2 år og 10 måneder og frem til skolestart.

Uden for byen ligger herregården Lengsholm.

Lendum har været ramt af en usædvanlig mængde nedbør.
I oktober 2014 faldt 104,4 mm på et meteorologisk døgn og den 16. september 1994 faldt 126,2 mm regn.
De 104,4 mm i 2014 var dansk oktoberrekord.

Kilder 

Byer i Hjørring Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Austria (amerikadamper)

S/S Austria var et dampskib tilhørende Hamburg America Line, der sank i Nordatlanten den 13. september 1858 i en af de værste skibskatastrofer i 1800-tallet. Ved forliset omkom 471 passagerer og besætningsmedlemmer.

S/S Austria blev bygget på værftet Caird & Co. i Greenock i Skotland og blev søsat den 23. juni 1857. Hun var 320 fod lang (97,5 m) og 40 fod (12,2 m) bred og tre master. Hun havde en størrelse på 2.386 BRT og 1.622 NRT og var endvidere udstyret med en dampmaskine, der drev en enkelt skibsskrue.

Skibet blev oprindeligt chartret af den britiske regering til at fragte tropper til Indien, men efter et motorhavari blev chartret efter få måneder opsagt, og hun blev herefter overtaget af Hamburg America Line den 1. maj 1858, hvor efter hun blev indsat på den transatlantiske rute mellem Hamborg og New York City.

Forliset 

Den 1. september 1858 sejlede SS Austria fra Hamborg på sin tredje rejse til New York City under kaptajn F. A. Heydtmanns kommando. Den 13. september ca. kl. 12.00 på koordinaterne  skulle der foretages afgasning af skadedyr på et nedre dæk ved afbrænding af tjære. Der opstod i den forbindelse en brand, der spredte sig. Der var en kraftig vind på Nordatlanten og vinden medvirkede til, at ilden spredte sig hurtigt. Besætningen misten hurtigt kontrollen med skibet, der fortsatte med halv kraft, men uden styring. Adskillige passagerer måtte springe i havet for at undgå flammerne.

Det lykkede nogle passagerer at undslippe ved hjælp af redningsbådene. De der overlevede blev næste dag samlet op af den franske bark Maurice og af norske Catarina.

Omkomne 
Det præcise antal ombordværende er ikke klart, og tal for omkomne og overlevende svinger. Skibsværftets database over værftets skibe angiver 538 ombordværende og blot 67 overlevende. Ombord på skibet var flest emigranter, der rejste fra Europa til Amerika, men også en række øvrige personer, herunder chefdirigenten for New York Philharmonic Theodore Eisfeld og H.C. Andersens veninde Henriette Wulff (født 1804). Begge omkom.

Ved efterretningen om Henriette Wulffs død skrev H.C. Andersen et mindedigt om hende, der blev trykt i Dagbladet den 22. oktober 1858.

Katastrofen gjorde så stærkt et indtryk på H.C. Andersen, at dette antagelig er grunden til, at han aldrig, trods indstændige opfordringer, lod sig overtale til at besøge USA.

Referencer

Litteratur 
 Arnold Kludas & Herbert Bischoff: Die Schiffe der Hamburg-Amerika Linie. Koehlers Verlagsgesellschaft, Herford 1986, .
 Joan M. Dixon: National Intelligencer Newspaper Abstracts. Heritage Books, 2009, .
 Pierre Chotard & Gaëlle David: Hambourg New-York, l'Austria, une tragédie dans l'Atlantique. Livre de l'exposition, Editions du château des ducs de Bretagne, 2012, .

Eksterne henvisninger 

 Avisartikel The Burning of the ship Austria, The Freemann's Journal fra den 25. december 1858
 

Skibskatastrofer
Begivenheder i 1858
Skibsvrag i Atlanterhavet
Skibe fra Tyskland
Oceanskibe
Dampskibe
Skibe fra 1857
Skibe bygget i Storbritannien
Knud Juel

Knud Juel (30. september 1665 – 10. januar 1709) var godsejer til Valdemars Slot, etatsråd, hofmester hos Prinsesse Charlotte Amalie, amtmand over Københavns Amt 1699-1709 og patron for Roskilde Adelige Jomfrukloster.

Søn af admiral Niels Juel og Margrethe Ulfeldt og døbt 1. november 1665.

Han overtog Valdemars Slot efter faderens død 1697.

Knud Juel blev den 18. februar 1695 gift med Christine Elisabeth von Knuth (1675-1738). Parret fik 10 børn.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1927:II:37 & 1966:II:22- 41 c.

Danskere i 1600-tallet
Amtmænd fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Knud
Rød glente

Rød glente (Milvus milvus) er en mellemstor europæisk rovfugl med en markant kløftet hale, som lever af små pattedyr, fugle, krybdyr, amfibier og hvirvelløse dyr den selv fanger, og af ådsler.

Den røde glente blev udryddet som ynglefugl i Danmark for omkring 100 år siden, men geninvandrede igen til landet fra Sverige og Tyskland i 1970'erne. Den danske bestand har været stærkt stigende i de sidste par årtier, med 17 ynglepar i 2001, 75-80 ynglepar i 2009, ca. 200 ynglepar i 2017, og mere end 300 ynglepar i 2022. Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste. Et stigende antal røde glenter overvintrer også i Danmark; i 2023 fandt man 759 individer ved optællingen 7-8. januar, hvilket er næsten en tredobling i forhold til januar-tællingen i 2015, og mere end en femtendobling i forhold til 2008. De første overvintrene røde glenter så man i 1980'erne, og før det overvintrede hele den danske bestand i mere sydvestlige regioner, specielt i Frankrig og Spanien.

Den røde glente ligner den nært beslægtede sorte glente, som ses hvert år i Danmark, men aldrig har ynglet i landet. Kun én anden glente kendes fra Danmark; den helt anderledes blå glente, som er en ekstremt sjælden gæst i landet.

Noter

Kilde/Eksterne henvisninger 
 DOF's beskrivelse af den røde glente.

Europas fugle
Egentlige glenter
Milvus

Milvus (Egentlige glenter) er en lille slægt af glenter i høgefamilien.

Slægten består af disse arter:
 Rød glente (Milvus milvus)
 Sort glente (Milvus migrans)
 Gulnæbbet glente (Milvus aegyptius)

Somme tider regnes gulnæbbet glente som en underart af Sort glente ligesom sortøret glente (Milvus migrans lineatus), der dog omvendt af nogle betragtes som en selvstændig art.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). .
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.

Egentlige glenter
Erling Jensen

Erling Johannes Jensen (1. november 1919 på Frederiksberg – 4. oktober 2000) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) minister og medlem af Folketinget 1972-1987

Erling Jensen var cand. jur. fra 1956. Han var forretningsfører i Det kooperative Fællesforbund 1957-1960. Forstander på Esbjerg Højskole 1960-1966. Formand for Byggefagenes kooperative Landssammenslutning 1965-1971. Forstander på LO-skolen i Helsingør 1967-1971.

Erling Jensen var ikke medlem af Folketinget, da han i 1971 blev kaldt til Christiansborg, hvor Jens Otto Krag gerne ville have ham med i sin regering. Han blev folketingskandidat i Helsingørkredsen i 27. oktober 1971 og valgt til Folketinget i 1973. Han var herefter partiets folketingsmedlem i en uafbrudt periode indtil 1987, da han selv valgte at stoppe sit politiske arbejde i Folketinget.

Erling Jensen er far til Carsten Bo Jensen.

Ministerposter 
 Handelsminister (minister for handel, håndværk, industri og søfart) i Regeringen Jens Otto Krag III fra 11. oktober 1971 til 5. oktober 1972
 Handelsminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 5. oktober 1972 til 6. december 1973
 Handelsminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 13. februar 1975 til 8. september 1976
 Arbejdssminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 8. september 1976 til 1. oktober 1977
 Justitsminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 1. oktober 1977 til 30. august 1978
 Socialminister i Regeringen Anker Jørgensen III fra 30. august 1978 til 26. oktober 1979
 Industriminister i Regeringen Anker Jørgensen IV fra 26. oktober 1979 til 30. december 1981
 Industriminister i Regeringen Anker Jørgensen V fra 30. december 1981 til 10. september 1982

Kilder 
 HVEM-HVAD-HVOR 2002, Politikens Forlag, København 2001. 
 Jubilæumsskrift om Socialdemokratiet i Helsingør 1885-1985.
 ”Rundt om Erling” – et portræt af en aktiv. Redaktion: Erik Stubtoft. AOFs Forlag 1987.

Justitsministre fra Danmark
Socialministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Jurister fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Handelsministre fra Danmark
Beskæftigelsesministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Frederiksberg
Susanne Lana

Susanne Lana (født Susan Lona Pedersen den 4. april 1946) er en dansk dansktop-sangerinde. Lana havde store succeser på Dansktoppen i 1970'erne, blandt andet med "Hvis tårer var guld" (1971) og "Søde sommerminder" (1972). "Hvis tårer var guld" var årets mest populære sang på Dansktoppen i 1971, hvor den tilbragte 21 uger. Sangen blev oprindeligt udgivet af Agnetha Fältskog under titlen "Om tårar vore guld" i 1970. Sammen med den norske producer Arne Bendiksen, oversatte Susanne Lana teksten til dansk, men fordi hun ikke anmeldte sangen til Koda er hun ifølge eget udsagt gået glip af "flere hundrede tusinde kroner", for de gange sangen er blevet spillet live eller i radioen.

Den 9. juli 1986 blev hun overfaldet af sin daværende kæreste på et værtshus i København. Kæresten skar Susanne Lana ansigtet med et smadret ølglas, og hun måtte efterfølgende syes sammen med 56 sting. Kæresten blev idømt to års fængsel for vold.

Med mellemrum dukker der stadig en ny plade op med Lana, men uden samme gennemslagskraft som tidligere. Dog har hun i foråret 2007 hittet med sangen "Fremmed i min By", en sang skrevet af hendes afdøde veninde Elisabeth Edberg. På scenen er populariteten dog uforandret.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Sangere fra Danmark
Glente

Glenter er rovfugle af høgefamilien der ofte har lange, slanke vinger og en kløftet hale. De er typisk elegante flyvere med langsomme vingeslag og en glidende flugt. Ordet glente er beslægtet med det svenske glinta, der betyder "at glide". Glenter er ikke en taksonomisk enhed, men en del af glenterne tilknyttes ofte underfamilien Milvinae.

I alt kaldes omkring 20 arter over hele verden for glenter. I Danmark er tre arter set: rød glente som er en regelmæssig ynglefugl, sort glente som er en regelmæssig men ret sjælden besøgende, og blå glente som er en ekstremt sjælden besøgende.

Arter 
Glenter er ikke en taksonomisk enhed og er altså ikke altid nært beslægtede, men tilhører alle høgefamilien. Her er eksempler på de omkring 20 arter, hvor ordet "glente" indgår i det danske navn:
 Rød Glente (Milvus milvus)
 Sort Glente (Milvus migrans)
 Svalehaleglente (Elanoides forficatus)
 Flagermusglente (Macheiramphus alcinus)
 Dværgglente (Gampsonyx swainsonii)
 Blå Glente (Elanus caeruleus)
 Svaleglente (Chelictinia riocourii)
 Snegleglente (Rostrhamus sociabilis)
 Tandglente (Harpagus diodon)
 Falkeglente (Ictinia mississippiensis)
 Fløjteglente (Haliastur sphenurus)
 Glentevåge (Lophoictinia isura)
 Glenteørn (Hamirostra melanosternon)

Underfamilier 
Glenterne er af underfamilien Milvinae, hvis slægter er vist nedenfor. Som følge af undersøgelser af fuglenes DNA, er opfattelsen af deres slægtskab dog ændret. Derfor tilknyttes slægterne nu ofte forskellige andre underfamilier som Buteoninae, der. også omfatter musvåge.
 Slægten Harpagus (2 arter)
 Slægten Ictinia (2 arter)
 Slægten Rostrhamus (2 arter)
 Slægten Haliastur (2 arter)
 Slægten Milvus (2-3 arter)
 Slægten Lophoictinia (Lophoictinia isura)
 Slægten Hamirostra (Hamirostra melanosternon)

Kilder 

 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). .
 M. Beaman, S. Madge & Klaus Malling Olsen, Fuglene i Europa, Nordafrika og Mellemøsten, Gads Forlag 1998. .
 John H. Boyd: Taxonomy in Flux Sammenfatning af forskningsresultater indenfor fuglenes fylogenetiske systematik. Læst 27. april 2013
 Opslaget "Kite" i Encyclopædia Britannica Læst 27. april 2013
 Ordet "glente" i Ordbog over det danske Sprog
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.

Høgefugle
Rovfugle
Krigernes børn

Krigernes børn er en dansk ungdomsfilm, som havde premiere den 27 august 1979, instrueret af Ernst Johansen efter Hans Ovesens roman Krigerdrengen Nelo. Den har en spilletid på 89 minutter.

Den handler om at fem unge fra et brutalt og utrygt krigersamfund, som de flygter fra. De kommer til en ø, der virker mere civiliseret, men erfarer, at der også her findes vold og undertrykkelse under den idylliske overflade.

Medvirkende 
 Susanne Storm
 Bent Warburg
 Ove Sprogøe
 Ingolf David
 Ove Verner Hansen
 Gyda Hansen
 Otto Brandenburg
 Peter Schrøder
 Henning Palner
 Finn Nielsen
 Folmer Rubæk
 Lone Kellermann
 Jørn Faurschou
 Torben Hundahl
 Holger Vistisen
 Birgitte von Halling-Koch
 Lars Frøhling

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1979
Ungdomsfilm fra Danmark
Film baseret på bøger
Et rigtigt menneske

Et rigtigt menneske er en dansk dogmefilm fra 2001, skrevet og instrueret af Åke Sandgren.

Medvirkende
Nikolaj Lie Kaas
Peter Mygind
Susan Olsen
Troels II Munk
Oliver Zahle
Søren Hauch-Fausbøll
Klaus Bondam
Clara Nepper Winther
Peter Belli
Michael Moritzen
Anne Oppenhagen Pagh
Henning Palner
Marianne Moritzen
Peter Gilsfort
Lone Lindorff
Søren Sætter-Lassen
Charlotte Munksgaard
Line Kruse
Hans Henrik Voetmann
Jesper Asholt
Henrik Larsen
Julie Wieth

Eksterne links 
 

Dogmefilm
Danske film fra 2001
Leopold Auenbrugger

Leopold Auenbrugger (19. november 1722 – 17. maj 1809) var en østrigsk læge, som indførte brugen af percussion, dvs. banken med fingeren – til at diagnosticere sygdomme i hjerte og lunger.

Hans enkle opdagelse, at en brystkasse, der bliver banket på, lyder anderledes hvis den er syg end hvis den er rask, er én af den moderne lægevidenskabs hjørnestene.

Eksterne henvisninger 

Læger fra Østrig
Østrigere i 1700-tallet
Østrigere i 1800-tallet
Leonard Bloomfield

Leonard Bloomfield (1. april 1887 – 18. april 1949) var en amerikansk sprogforsker og forfatter.

Han skrev i 1933 bogen Language, som fik grundlæggende betydning for den strukturelle sprogforskning.
han inddeler vores fællesejendom og identitetsmedskabende sprog i tre niveauer:
 den primære respons er "brugen af sprog"
 den sekundære respons er "terminologien i den enkeltes sprogbrug"
 den tertiære respons er "den energi hvormed vi beskytter den forståelse af sprogbrugens renhed som vi forstår"

Lingvister fra USA
Max af Baden

Prins Maximilian af Baden, også kendt som Max von Baden (Maximilian Alexander Friedrich Wilhelm; 10. juli 1867 – 6. november 1929) var en tysk prins, politiker og officer.

Biografi 
Han blev født i Baden-Baden som søn af den preussiske general prins Wilhelm Maximilian af Baden og hans kone Maria, født von Leuchtenberg. Efter en humanistisk uddannelse blev han preussisk officer. Han giftede sig med Marie Louise af Hannover, prinsesse af Storbritannien og Irland, hertuginde til Braunschweig-Lüneburg, datter af Prinsesse Thyra af Danmark og kronprins Ernst August af Hannover. I 1911 forlod han aktiv militærtjeneste som generalmajor.
  
Maximilian af Baden var fætter til og blev senere arving efter Badens barnløse hersker, storhertug Frederik 2. Han efterfulgte Frederik som overhoved for huset Baden i 1928. 
 
Som en fremtrædende liberal før og under 1. verdenskrig blev Maximilian af Baden Tysklands rigskansler i oktober 1918. Hans opgave var at forhandle om våbenhvile med ententen i krigens sidste dage. Selv om han var meget uenig i den måde, som den tyske generalstab ønskede at gennemføre forhandlingerne på, accepterede han posten og blev leder for den første tyske regering med deltagelse af socialdemokratiske parti SPD. De socialdemokratiske ministre var Friedrich Ebert og Philipp Scheidemann. 
 
Regeringens anstrengelser for at sikre en våbenhvile blev forstyrret af udbruddet af revolutionen i Tyskland i november 1918. Maximilian, som indså, at kejseren ikke ville være i stand til at beholde tronen, rådede ham til at abdicere i tide for at redde monarkiet som statsform, men kejseren afviste dette, indtil Paul von Hindenburg og Wilhelm Groener fra generalstaben pressede ham til at abdicere. Efter kejserens abdikation gik Maximilians regering af til fordel for en regering ledet af Friedrich Ebert. Samtidigt proklamerede Scheidemann en tysk republik, der året efter blev til Weimarrepublikken.
  
Prins Max og prinsesse Maria Louise havde to børn, Marie Alexandra Thyra Viktoria Luise Carola Hilda (1902—1944) og Berthold af Baden (1906—1963).

Eksterne henvisninger 
 Deutsches Historisches Museum: Biografi

|-
| colspan="3" style="border-top: 5px solid #FFD700; text-align:center;" | Prins Maximilian af BadenHuset Zähringen, 
|-
! colspan="3" style="border-top: 5px solid #ccccff;" | Politiske embeder

|-
! colspan="3" style="border-top: 5px solid #79DBFF;" | Titler i prætendens

Kanslere fra Tyskland
Politikere fra Det Tyske Kejserrige
Generaler fra Preussen
Huset Zähringen
Personer fra Baden-Baden
Storkors af Dannebrog
Ministerpræsidenter fra Preussen
Tronfølgere som aldrig tiltrådte
Vrå (Hjørring Kommune)

Vrå er en stationsby i Vendsyssel med , beliggende i Vrå Sogn. Byen ligger i Hjørring Kommune og hører til Region Nordjylland.

Vrå er først og fremmest kendt for Vrå Højskole, der en gammel folkehøjskole fra 1872 og den første af sin slags i Vendsyssel. Nær Højskolen findes museet Kunstbygningen i Vrå. Her findes en stor kunstsamling, Engelund-samlingen, med værker af kunstneren Svend Engelund.

Et andet sted i byen findes Børnenes Jord, – et fristed for byens børn og unge, grundlagt i 1968 efter en fællesindsats af en del forældre med Carl Scharnberg i spidsen.

Historie 
I 1875 beskrives forholdene således: "Kirken, ene beliggende, Præstegaraden, tæt ved Kirken, og Jernbanestation nordvest for samme; Byen Nørre-Vrå med Skole; Sønder-Vrå med Skole og 2 Vejmøller".

Ved århundredeskiftet beskrives Vrå således: "Vrå Kirke og nærved: Præstegd., og Stationsbyen Vrå med Skole, Folkehøjskole (opr. 1872 i Stensum, 1890 flyttet hertil), Baptisternes Forsamlingshus (opf. 1893), Sparekasse for V.-Em Sogne (opr. 6/2 1871; 31/3 1898 var Sparernes saml. Tilgodehav. 349,476 Kr., Rentefoden 4 pCt., Reservefonden 23,712 Kr., Antal af Konti 1007), Lægebolig, Gæstgiveri, Afholdshjem, Andelsmejeri, Jærnbane-, Telegraf- og Telefonstation, Postekspedition og Valgsted for Amtets 4. Folketingskr." Allerede ved århundredeskiftet var Vrå en forholdsvis stor by, og den voksede hurtigt frem til 1. verdenskrig: 622 indbyggere i 1901, 731 i 1906, 1.039 i 1911 og 1.297 i 1916.

Både i mellemkrigstiden og efter 2. verdenskrig var stationsbyen voksende: 1.490 indbyggere i 1921, 1.510 i 1925, 1.553 i 1930, 1.680 i 1935, 1.690 i 1940, 1.736 i 1945, 1.936 i 1950, 1.959 i 1955, 1.994 i 1960 og 1.971 i 1965. I 1930 var erhvervssammensætningen: 111 levede af landbrug, 497 af industri og håndværk, 219 af handel, 143 af transport, 110 af immateriel virksomhed, 186 af husgerning, 279 var ude af erhverv og 8 havde ikke angivet oplysninger. Både som industriby, som lokalt jernbaneknudepunkt og som oplandsby spillede Vrå en rolle i hele denne periode.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Vrå Højskole
 Kunstbygningen i Vrå
 Hjørring Kommune
 Vrå Bryghus

Se også 
 Vrå Station
 Vrå Bibliotek
 Vrå Kirke
 Vrå Valgmenighedskirke

 
Byer og bydele med genforeningssten
Henryk Batuta

Henryk Batuta er den største hoax i den polske Wikipedias historie. Selv om Henryk Batuta er en fiktiv person, lå artiklen om ham på Wikipedia i 15 måneder: fra november 2004 til februar 2006. Historien blev beskrevet i polske medier, bl.a. den største polske avis Gazeta Wyborcza og bladet Przekrój.

Artiklen om Henryk Batuta, »en polsk kommunist af jødisk oprindelse«, var blevet lagt på serveren for at vise svagheden ved konceptet bag Wikipedia. Der findes praktisk talt ingen procedurer til at sikre, at informationerne man finder i Wikipedia er korrekte.

Før artiklen om Batuta blev opdaget og lagt på "sider, der bør slettes", var informationerne blevet kopieret til mange andre internetsider, der beskæftiger sig med Polens historie, kommunisme, osv. Artiklen fandtes også på alle filspejlingerne af Wikipedia. I alt giver en søgning på Batuta over 80 resultater i Google – disse falske informationer vil fortsætte med at misinformere internetbrugere i mange år endnu.

Artiklen om Batuta har også været en provokation og en demonstration imod, at mange polske gader er opkaldt efter personer, der ikke fortjener det. Efter at hoaxen blev opdaget, forsøgte personerne bag artiklen at overbevise wikipedianerne om, at informationerne var rigtige; de lagde et forfalsket billede på Wikipedia, der viste et skilt med gadenavnet "Henryk Batuta" i Warszawa.

Wikipedia