kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Folkeetymologi

Folkeetymologi er en fejlagtig etymologi, der er blevet en del af dagligsproget.

Folkeetymologien giver sig ofte udtryk i en omdannelse af ordet. Fx universitet → undervisitet. Undertiden bliver omdannelsen en fast del af sproget: fx latin arcuballista > fransk arbaleste → tysk Armbrust, dansk armbrøst. Dansk ømfindtlig kommer af ty. empfindlich, idet forstavelsen emp- er opfattet som "øm", som i "ømskindet". Købmagergade i København er folkeetymologisk omdannet af Kødmangergade ("kødhandler-" eller "slagtergade"), som var blevet uforståeligt. På samme måde er Skovbogade i det indre København en forvanskning af Skobodgade – her havde skomagerne deres boder.  En å i Oslo hedder Makrellbekken, selv om der aldrig har været makrel der, fordi det oprindelige navn Markskilbekken (= bækken, der udgjorde skel/grænse mellem markerne) ikke længere gav mening.

"Her hjælper ingen kære mor" er en folkeetymologi for "her hjælper intet kæremål" (appel til højere retsinstans). Det bliver yderligere forvansket af uøvede sprogbrugere til "her er ingen kære mor".

Velocipede blev i folkemunde hurtigt til Væltepeter, fordi cyklen med det meget store forhjul krævede en øvet cyklist, for ikke at vælte.

Makkaur i Nordnorge har på et dansk kort fra 1838 fået navnet Madkurv  – aur betyder grus, ligesom ør i Øresund, men det forstod danskerne ikke.

Udtrykket "endsige" (= langt mindre: "han kan ikke engelsk, endsige russisk") har sin baggrund i folkeetymologi. På norrønt betød enn siðr "endnu mindre". Siðr var altså komparativ. På ældre dansk blev det til æn sider,  og efterhånden som om sider var udsagnsordet "at sige". 

Folkeetymologien kan føre til en semantisk omfortolkning som i føljeton, der opfattes som en afledning af følge, om en fortsat serie i en avis eller på tv, selv om det franske ord feuilleton (blad) betegner en kronik eller en kultursektion. At  (opfattet som "at se ned på") er mere almindeligt end det korrekte nidstirre (RO). Der er ugler i mosen er nok snarere brugt for at undgå tabuordet ulve som i ulve i mosen, end det er brugt, efter ulven var udryddet i Danmark i 1809.
I planteverdenen er folkeetymologiske omdannelser som agermåne (af Agrimonia) og løvstikke (af Levisticum) – som engelsk folkeetymologi har gjort til lovestick. Medlemmerne af politikorpset i London (oprettet i 1829) fik hurtigt tilnavnet bobbier efter korpsets grundlægger sir Robert, og coppers fordi de copped (= fangede) kriminelle, genspejlet i amerikansk cop for "politimænd", men også tilnavnet Jenny Darbies, der er en forvanskning af det franske gendarmes (bevæbnede mænd, politisoldater).

Litteratur 

 Kristoffer Nyrop, pseudonym, Sprogets vilde Skud: Populære Småbemærkninger om misforståede Ord i daglig Tale, Kbh., 1882.
 G.V.Th. Borries, Patientsprog: Sproglige Mærkværdigheder fra Lægernes og Apotekernes Verden, Kbh., 1947.

Etymologi
Sprogforskning
Folkeminde
Nationale Venstre

Det Nationale Venstre var et grundtvigsk farvet politisk parti, der var repræsenteret i Folketinget 1864-1870. Partiet var tilhænger af den almindelige valgret og bekæmpede derfor forfatningsændringen i 1866. Var modstander af Freden i Wien i 1864, hvor Sønderjylland blev afstået til de tyske magter. Partiets ledende politikere var Sofus Høgsbro, Christopher Krabbe og Christen Berg. I 1870 indgik partiet i det Forenede Venstre.

Venstre
Ophørt i 1870
Tidligere politiske partier i Danmark
Herman Salling

Herman Christian Salling (20. november 1919 i Aarhus – 8. maj 2006 smst) var en dansk købmand og direktør.

Faderen, Ferdinand Salling, havde i 1906 grundlagt en manufakturhandel, som han udviklede til Salling Stormagasin.

Herman Salling arvede i 1953 faderens købmandsbutik i Søndergade, Strøget i Aarhus, og etablerede med udgangspunkt heri Jysk Supermarked i 1960 og åbnede samme år det første føtex-supermarked.

I 1964 åbnede så stormagasinet Salling i Aalborg.

For at ekspandere indledte Herman Salling i 1964 et samarbejde med skibsreder A.P. Møller i dennes allersidste leveår, hvilket resulterede i, at der blev økonomisk råderum til at fortsætte udviklingen indenfor dagligvarehandel. Aftalen indebar, at Mærsk var passiv kapitalpartner, mens Salling alene stod for ledelsen af selskabet.

I 1964 ændrede Jysk Supermarked navn til Dansk Supermarked.

I 1999 trak Salling sig fra direktørposten, men fortsatte som arbejdende bestyrelsesformand frem til sin død.

I sin ledelse af virksomheden gav Salling klare retningslinjer og sikrede en strømlinet organisation – det sikrede effektivitet, men begrænsede samtidig medarbejdernes frihed. Han holdt hver lørdag formiddag møde med sine kædedirektører og øvrige topledere. Salling mente nemlig ikke, at de ledende medarbejdere kunne holde fri, mens butikkernes personale havde travlt med at betjene kunderne.

En del af ejerskabet til Dansk Supermarked har været placeret i en mindefond. Denne har i 1997 og 2002 fået påtaler fra Civilretsdirektoratet for ikke at overholde kravet om uddeling af penge til godgørende formål.

Ægteskaber og børn 
Herman Salling var gift første gang med Lissi Petersen, der døde i barselsseng med parrets barn. Han blev gift anden gang med Sys Brammer, med hvem han fik døtrene Cathrine (død 2004) og Mariann. I 1977 blev han gift med Karin, hvis datter Tina han adopterede.

Han var Ridder af Dannebrog.

Kilder og henvisninger 

 Bo Bjørnvig: Det kunne ikke være gjort bedre! (en sammenfatning af nekrologer), Weekendavisens BØGER 11.-18. maj 2006 p. 14.
 Jan Cortzen: Herman Salling, Børsens Forlag 1998, .

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Købmænd fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Aarhus
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Christopher Krabbe

Christopher Krabbe (født 20. juli 1833 på Holgershåb, Falster, død 22. maj 1913 i Hellerup) var en dansk jurist og politiker. 

Krabbe var af adelig afstamning. Han var søn af Vilhelmine Nyrop og Frederik Anton Monrad Krabbe (født 16. december 1808). Hald Hovedgård var ejet af familien 1851-1919. Krabbe overtog gården fra sine forældre i 1881 og solgte den videre til sin ældste søn Aage i 1892. 

Han blev student fra Sorø Akademi 1852, cand.jur. fra Københavns Universitet i 1859, var redaktør af Fyns Avis og Danmark, senere medarbejder ved Fædrelandet; overretsprøveprokurator i København 1868, overretsprokurator 1870, birkedommer på Fejø 1871, borgmester, by- og herredsfoged i Grenå 1876 og i Skive 1883. Han var herredsfoged i lysgaard-Hids Herreder 1886-1909.

Krabbe var medlem af Folketinget i 1864-1884 (Kalundborgkredsen) og igen i 1895-1910. Han sluttede sig til Det Nationale Venstre. I 1870 var han medstifter af Det Forenede Venstre. 1870-1883 var han formand for Folketinget. I 1905 sluttede han sig til Det Radikale Venstre. I 1909-1910 var han forsvarsminister i Ministeriet Zahle I. 

Krabbe var medlem af bestyrelsen for Dansk Folkemuseum, af administrationen for Julius Skrikes Stiftelse, af Landmandsbankens bankråd (fra 1871) og af Geografisk Selskabs råd; i overbestyrelsen for De Danske Skytteforeninger 1879-85. Han var Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand.

Han blev gift med billedkunstneren Marie Dorothea Boesen (1837-1918). 
De fik fire børn: 
 Aage Krabbe, født 26. juli 1862
 Mar­grethe, født 11. januar 1864, senere stifsdame på Vallø,
 Iver, født 29. april 1868
 Gregers, født 5. januar 1874

Litteratur og kilder 
 Stub, Karen Elisabeth, Christopher Krabbe – embedsmand, ægtemand og politiker i en brydningstid., udgivet af Blicheregnens Museum, Blichersvej 28-30, Thorning, 8620 Kjellerup
 Vagn Dybdahl, "Chefredaktør, nyhedsjæger, korrekturlæser Christopher Krabbe som redaktør af Fyns Avis 1859-61" i: Fynske Årbøger, 1997.
 Kraks Blaa Bog 1910

Eksterne henvisninger 
 

Forsvarsministre fra Danmark
Danske ministre fra Det Radikale Venstre
Folketingsformænd
Jurister fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1860'erne
Folketingsmedlemmer i 1870'erne
Folketingsmedlemmer i 1880'erne
Folketingsmedlemmer i 1890'erne
Folketingsmedlemmer i 1900'erne
Byfogeder fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Christopher
Chefredaktører fra Danmark
Ikke-folkevalgte borgmestre fra Danmark (før 1919)
Borgmestre i Skive
Borgmestre i Grenaa
Medlemmer af Rigsrådet (1855-1866)
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Herredsfogeder fra Danmark
Kjellerup (flertydig)

Kjellerup kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Kjellerup – en by og et ejerlav i Hørup Sogn, Silkeborg Kommune
 Kjellerup (Mariagerfjord Kommune) – en landsby i Mariagerfjord Kommune.
 Kjellerup (Ejsing Sogn) – en bebyggelse i Ejsing Sogn, Holstebro Kommune

Litteratur:
 Kjellerup (bog) – en bog om herregården af samme navn, skrevet af forfatteren Aage Brask.

Se også:
 Kjellerup Hovedgård er en herregård beliggende i Mariagerfjord Kommune, Region Nordjylland.
 Kjellerup Kommune tidligere kommune i det daværende Viborg Amt.
Peloponnes

Pelopon'nes (græsk Πελοπόννησος / Peloponnēsos) er en græsk halvø og udgør i realiteten den sydlige del af landet.

Halvøen er på 21.549 km² (ca. 3/4 af Jyllands størrelse), og huser i dag ca. 1.000.000 mennesker.

Peloponnes er forbundet med fastlandet via en ca. 6,3 km bred landtange, Korinthtangen. Den blev i 1893 gennemboret af Korinthkanalen.

Halvøen er opkaldt efter sagnhelten Pelops. Romerne kaldte den Achaia, hvilket navn lever videre som navn på den nordligste region. I middelalderen blev halvøen kaldt Morea, hvilket vistnok betyder morbærblad og sigter til halvøens karakteristiske form.

Peloponnes er i dag opdelt i følgende regioner, der stort svarer til de antikke landskaber:

Halvøen Peloponnes blev omkring august 2007 ramt af omfattende skovbrande, som anslås at have været de værste i de sidste 150 år.
Slægten (film fra 1978)

Slægten er en dansk film fra 1978.
Manuskript Anders Refn og Flemming Quist Møller efter en roman af Gustav Wied.
Instruktion Anders Refn.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Jens Okking
Helle Hertz
Stine Bierlich
Bodil Udsen
Poul Reichhardt
Birgit Sadolin
Masja Dessau
Anne Marie Helger
Ulla Lock
Claus Strandberg
Allan Olsen
Elin Reimer
Judy Gringer
Folmer Rubæk
Troels II Munk
Bendt Rothe
Jørn Fauerschou
Inger Stender
Else Marie Hansen

Eksterne henvisninger 
 

Film instrueret af Anders Refn
Danske film fra 1978
Film baseret på værker af danske forfattere
Airedale terrier

Airedale terrier er den største af terrierne og opstod i Storbritannien i midten af 1800-tallet. Navnet har den efter Aire-dalen i Yorkshire. Tidligere gik den også under navne som bengley terrier, waterside terrier og working terrier.

Terriere
Hunderacer fra England
Kileben

Kileben er betegnelsen for flere forskellige af menneskets knogler.

Kilebenet i hjernekassen 
Kilebenet () er en af knoglerne i hjernekassen og befinder sig cirka midt i den, dvs. i det indre kranium.
Formen er cirka som en flagermus med udslåede vinger.

Det bagerste område betegnes dorsum sellæ og er placeret foran den pontine cisterne og hjernestamme-strukturen pons.
Dorsum sellæ er en del af den tyrkiske saddel (sella turcica).

Kileben i foden 
Der er også knogler i foden der betegnes som "kileben". De latinske navne er os cuneiforme mediale, os cuneiforme intermedium og os cuneiforme.

Eksterne henvisninger 
 Henry Gray, Anatomy of the Human Body:
 page 147, engelsk-sproget tekst om kilebenet.

Skelet
Nakkeben

Nakkebenet () er en af knoglerne i menneskets kranium.

Referencer 

Hovedets anatomi
DR P4

P4 er Danmarks Radios regionale radiokanal. Stoffet består dels af indhold fra de 10 regionale stationer, dels af landsdækkende programmer.

P4's sendeflade består af en blanding af musik, trafikmeldinger, landsdækkende samt regionale nyheder. De sendes som en kombination af regionale sendinger og landsdækkendende sendinger.

DR Regionerne 

De nuværende ti regionale stationer (distrikter) er: 
 DR Bornholm
 DR Esbjerg (tidligere DR Syd) 
 DR Fyn
 DR København
 DR Midt & Vest 
 DR Nordjylland 
 DR Sjælland (tidligere DR Regionalen)
 DR Syd
 DR Trekanten (tidligere DR Kanal 94)
 DR Østjylland

Historien bag regionalradionerne 
P4 var tidligere, da Danmarks Radio kun havde tre kanaler, navnet på et radioprogram rettet mod unge lyttere. Det blev sendt søndag aften på P1.

1. januar 2007 laves der om i distrikternes struktur. Blandt andet bliver DR Vejle/Kanal 94 lavet om til P4 Trekanten og dækker et mindre område.

Planerne om at lave regionalradioer var på bordet i flere år før Folketingets radioudvalg kom med sin anbefaling.

Det var blandt Radiorådets ønske at få etableret en regionalradio i Sønderjylland til at styrke nationalitetsfølelsen. Ideen skulle så have ledt til etableringen af regionale radiokanaler.

Ved udbygningen af FM-sendenettet kom flere sendere i hver landsdel for at sikre god dækning. Dermed blev det også teknisk muligt at sende regionalradio.

I anbefalingen fra Radioudvalget hed det, at:

"Udvalget lægger vægt på, at sådanne udsendelser iværksættes, så problemer, der ikke har en landsomfattende interesse, men dog har stor lokal betydning, også kan indgå i Danmarks Radios udsendelser".

Ved starten i april 1960 var der seks regionalstationer (Nordjyllands Radio i Aalborg, Midtjyllands Radio i Århus, Sønderjyllands Radio i Aabenraa, Radio Fyn samt Sjællands Radio i Næstved og Bornholms Radio i Rønne). I 1962 åbnede Københavns Radio, regionalradioen for Hovedstadsområdet. I 1974 startede Radio Midt- og Vest i Holstebro og i 1981 Kanal 94 i Vejle.

Først sendtes en halv time hver mandag fra klokken 19:15. Efter to år blev sendetiden udvidet til 45 minutter. Fra 1967 blev der desuden tirsdag formiddag bragt 40 minutters sammendrag fra alle regionerne.

I 2007 blev to af de største regioner – Radio Syd og Regionalen – delt i mindre regioner.

Eksterne henvisninger 
DR P4
Oversigt over DR-regionerne

P4
Etableret i 1960
DR P2

P2 er DR's radiokanal med klassisk musik. Kanalen sendte første gang i 1951.

Endvidere afholder man en årlig kammermusikkonkurrence for lovende, unge musikere.

Den fjerde radiokanal 
Radio- og tv-nævnet tildelte 1. april 2002 DR retten til at sende P2 på den fjerde jordbaserede FM-radiokanal frem til i første omgang marts 2009. Sendetilladelsen blev senere forlænget til udgangen af 2010. Tildelingen af kanalen skete på baggrund af en såkaldt skønhedskonkurrence; en kvalitativ vurdering af ansøgerne. Det var politisk bestemt, at kanalen skulle sende klassisk musik og kulturprogrammer. P2 er således den af DR's fire FM-kanaler, der er underlagt de strammeste krav til sendefladens sammensætning.

Kilder 
P2's hjemmeside
Mediesekretariatets sendetilladelse for P2 
Medieaftalen 2001-2004 

P2
Etableret i 1951
Mitokondrielle Eva

Den mitokondrielle Eva er navnet på den senest fødte kvinde, som er stammoder til alle nulevende menneskers mitokondrie-DNA (mtDNA).

Alle nulevende mennesker nedstammer således igennem deres rent mødrene anelinje fra denne kvinde, som anslås at have levet for mellem 150.000 og 250.000 år siden i Afrika.

Eksterne link 
 Rebecca L Cann, Mark Stoneking, Allan C. Wilson, "Mitochondrial DNA and human evolution", Nature, 1987.

Evolutionsteori
Homo sapiens
Niels Anker Kofoed

Niels Anker Kofoed (født 21. februar 1929 i Bodilsker, død 6. maj 2018) var en dansk bonde og politiker. Søn af gårdejer Poul Kofoed, Skovgård. Han tog realeksamen Neksø Private Realskole 1945, gik på Rødding Højskole 1946-47. Askov Højskole 1949-50 og Holly Royde College, Manchester University, 1953. Han var elev på Tune Landboskole 1955 og er uddannet ved praktisk landbrug.

Han overtog ejendommen Nordvang i Ibsker Sogn 1957 og drev Knarregård i Ibsker 1959-1991 med maskinstation.
Han var formand for VU i Bornholms Amt 1950, landsformand for VU 1957-59, medlem af Ibsker Sogneråd 1958-70, formand 1966-70, formand for Bornholms Andels Maskinindkøb 1959-73 og formand for Bornholms Forbrændingsselskab 1967-73 og medlem af Bornholms Amtsråd 1970-73. 

Han var desuden medlem af bankrådet for Bornholmerbanken 1967-73 og af bestyrelsen 1970-73. Medlem af Andelsslagteriernes Fællesbestyrelse 1975-77.

Politisk karriere 
Kofoed var folketingsmedlem for Bornholms Amtskreds 23. januar 1968 – 3. december 1973 og 9. januar 1975 – 10. marts 1998. Han var Landbrugs- og fiskeriminister i regeringen Poul Hartling, landbrugsminister i regeringen Anker Jørgensen III og i regeringen Poul Schlüter I.

I 1975 blev han Kommandør af Dannebrogordenen.

Kofoed var medlem af Europa-Parlamentet 1975-78 og 1989-1999, formand for Europa-Parlamentets landbrugsudvalg 1977-78 og vicepræsident i Europa-Parlamentets Liberale Gruppe. Desuden 1. næstformand i Europa-Parlamentets fiskeriudvalg fra 1994 og medlem af landbrugs- og regionaludvalget smst. fra 1994.

Han var gift med Rita og far til det tidligere medlem af folketinget Thor Gunnar Kofoed.

Søndag den 6. maj 2018 blev det offentliggjort at Niels Anker Kofoed var sovet ind, 89 år gammel.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Landbrugsministre fra Danmark
Fiskeriministre fra Danmark
Danske ministre fra Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Personer fra Bornholm
Formænd for Venstres Ungdom
Landmænd fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1973-1979
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1989-1994
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1994-1999
Kommandører af Dannebrog
Troels Brøndsted

Troels Brøndsted (født 15. januar 1954, død 21. marts 2018) var en dansk journalist. Han blev i 1978 landsformand for Venstres Ungdom og fortsatte dette hverv gennem to år.

Efter han blev færdig fra Danmarks Journalisthøjskole i 1981, arbejdede han op gennem 1980'erne med økonomi- og arbejdsmarkedsstof hos Kristeligt Dagblad, Berlingske Tidende, Morgenavisen Jyllands-Posten og TV 2.

Fra 1991 til 2003 var han skiftevist ansat i en række finansielle virksomheder, herunder realkredit-, forsikrings- og pensionsselskaber, som kommunikationschef, inden han i 2004 tiltrådte som samme i DR, hvor han blev i tre år. Derefter arbejdede han gennem godt tre år som seniorrådgiver i kommunikationsbureauet Prospect. I 2011 blev han kommunikationschef i Skatteministeriet og blev efter reorganiseringen af ministeriet i 2013 ansat i SKAT.

Troels døde den 21. marts 2018 efter længere tids kræftsygdom.

Troels var søn af Povl Brøndsted.

Referencer

Kilder 
 TVnyt.com 3. december 2003 : "DR får ny kommunikationschef"
 Radionyt.com 31. januar 2007: "DRs kommunikationschef fratræder"
 Dansk Kommunikationsforening 16. august 2007: "Troels Brøndsted ny seniorrådgiver i PROSPECT"

Journalister fra Danmark
Formænd for Venstres Ungdom
Ansatte i DR
Kontorchefer fra Danmark
Journalister ved Berlingske
Verner Bramsen

Verner Bramsen (20. januar 1944 – 14. februar 2009) var en dansk banjospiller.

Han var en stilfærdig musiker, der primært optrådte på den århusianske jazzscene med små lokale orkestre.

Jazzmusikere fra Danmark
Banjospillere
Jesper Carlsen (bassist)

Jesper Carlsen (født 18. januar 1954) er dansk bassist.

Han har spillet sammen med danske og udenlandske kunstnere, bl.a. Finn Ziegler, Verner Worck, Jesper Thilo og Jørn Okbo.

Jazzmusikere fra Danmark
Bassister fra Danmark
Christine Skou

Christine Skou (født 13. april 1969) er en dansk skuespiller og sangerinde, uddannet på Teaterskolen Holberg 1995-1998 og på Musikkonservatoriet 1996.

Christine Skou fik sit gennembrud i titelrollen i TV-serien Alle elsker Debbie. Hun spillede også med i filmene Venner for altid og En afgrund af frihed, og kendes nu af de små som Karla hos Kaj og Andrea.

Også som sanger spænder Christine Skou bredt.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Sangere fra Danmark
Alley Cat

"Alley Cat" er et kendt instrumentalt musiknummer fra 1960, komponeret af danske Bent Fabricius-Bjerre. Nummeret hed oprindeligt "Omkring et flygel", fordi det blev skrevet som kendingsmelodi til tv-serien af samme navn, som Fabricius-Bjerre var vært for, og hvor forskellige kendte musikere og sangere blev inviteret i studiet. 

Melodien blev et internationalt hit og fik navnet "Alley Cat" ved udgivelsen i  USA, hvor pladeselskabet Atco Records ikke fandt den danske titel god nok og ønskede en titel, hvori et dyr indgik. Det siges, at Fabricius-Bjerre fandt den nye titel ved at læse et avisindlæg, underskrevet med dette navn. Komponisten havde ikke nogen kat, men det forhindrede ikke pladeselskabet i at markedsføre en historie om, at han var inspireret af sine to katte, Tim og Tom.

Nummeret gik ind som #7 på den prestigefyldte amerikanske hitliste Billboard Hot 100 i 1962. Året efter vandt "Alley Cat" en Grammy for bedste rock & roll indspilning. Fabricius-Bjerre mødte ikke op til prisoverrækkelsen, da han ikke troede det kunne være rigtigt at han var blevet nomineret.

I USA blev "Alley Cat" spillet til bryllupper, og til nummeret blev udviklet en speciel dans, som øger tempoet sammen med musikken.  

Melodien blev inkluderet på Fabricius' debutalbum Alley Cat.

Popsange
Sange fra 1962
Sange fra Danmark
Bedlingtonterrier

Bedlington terrier er en hunderace. Det er en af mange hunderacer af typen terrier, og den er opkaldt efter minebyen Bedlington, Northumberland i North East England.

Terriere
Hunderacer fra England
Man sku' være noget ved musikken

Man sku' være noget ved musikken er en dansk film fra 1972, skrevet af Benny Andersen og Henning Carlsen, der også har instrueret.

Medvirkende
Karl Stegger
Otto Brandenburg
Birgitte Price
Jesper Langberg
Ingolf David
Lone Lindorff
Gyrd Løfqvist
Lene Maimu
Lene Vasegaard
Ellen Margrethe Stein
Birgit Conradi
Volmer-Sørensen
Hans W. Petersen
Ebba Amfeldt
Elin Reimer
Hans-Henrik Krause
Henrik Stangerup
Pernille Kløvedal
Ulla Lock
Gotha Andersen
Marie-Louise Coninck
Birgit Brüel
Lise Schrøder
Edward Fleming
Hans Christian Ægidius
Bent Vejlby

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1972
Film instrueret af Henning Carlsen
Fætrene på Torndal

Fætrene på Torndal er en dansk film fra 1973.
Manuskript Ib Mossin og Finn Henriksen efter en roman af Morten Korch.
Instruktion Ib Mossin.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Karl Stegger
Arthur Jensen
Axel Strøbye
Lily Broberg
Kurt Ravn
William Rosenberg
Søren Strømberg
Arne Hansen
Holger Vistisen
Anne-Marie Juhl
Valsø Holm
William Kisum
Peer Guldbrandsen
Ulla Jessen
Bent Warburg
   Anne Wedege

Eksterne henvisninger 
 

Morten Korch-film
Danske film fra 1973
Film instrueret af Ib Mossin
Isolerende sprog

Analytiske sprog eller isolerende sprog er en lingvistisk betegnelse, der anvendes for at sprogtypologisk kategorisere sprog, som savner bøjninger, både af navneord og udsagnsord. Ordene sammenføjes til meninger uden at forandre form og uden opdeling i ordklasser, idet ordenes funktion bestemmes ved deres placering i sætningen. I sin reneste form betyder det at alle ord kun består af ét morfem. Flertal må da f.eks. markeres ved et særskilt ord for "mange", mens verbalhandling i fortid angives ved at tilføje et ord for "dengang".

Modsætningen til analytiske sprog betegnes syntetiske sprog, hvor især bøjninger bruges for at udtrykke grammatiske funktioner.

Som eksempler på forholdsvis rene isolerende sprog kan nævnes kinesisk og vietnamesisk.

NB: Begrebet må ikke forveksles med isoleret sprog.

Litteratur 

 Valev Uibopuu: Finnougrierna och deras språk; Studentlitteratur, Lund 1988;

Se også 
 Agglutinerende sprog
 Flekterende sprog

Sprogforskning