kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hardsyssel

Hardsyssel var i middelalderen et syssel og den  gamle betegnelse på Vestjylland, omtrent svarende til lidt mindre end Ringkøbing Amt mellem kommunalreformen i 1970 og kommunalreformen i 2007.

Geografi 
Hardsyssel omfattede i alt 8 herreder: 
Hammerum Herred
Bølling Herred
Hind Herred
Ulfborg Herred
Vandfuld Herred
Skodborg Herred
Hjerm Herred
Ginding Herred

I nutiden er Herning den største by i området.

Købstæderne er Struer, Holstebro, Lemvig, Ringkøbing, og Skjern.

Etymologi 

Hardsyssel hører muligvis sammen med folkenavnet charudes, der er lokaliseret i den vestlige del af Jylland i Ptolemaios' Geographia (2. årh. e.Kr.). Det er også blevet foreslået, at navnet er beslægtet med det vestnorske fjordområde Hardanger, og det tidligere fylke Hordaland hvor Bergen var hovedby. Det behøver dog ikke at betyde, at der har været en folkevandring fra det ene sted til det andet, men blot at man har brugt det samme navn for to lokaliteter/stammer. Man afleder disse navne af et germansk ord *harud- "skov", hvoraf det tyske Harz-område har fået sit navn.

Sysler
Døvbleven

En døvbleven person er en person, der er født som hørende, men så senere i livet har mistet høresansen, så normal mundtlig kommunikation er umulig. Man regner med at der er mellem 1.500 og 2.000 døvblevne i Danmark.

Døvhed
Tegnsprogstolk

Tegnsprogs- og skrivetolke bruges af døve, døvblevne og svært hørehæmmede.

Tolken tolker alt fra dansk tale til tegnsprog og omvendt fra tegnsprog til tale. Tolken kan tilpasse sin tolkning til modtageren, så fx en hørehæmmet, der ikke kan tegnsprog til fulde men benytter sig af tegnstøttet kommunikation, får en tolkning, der ligger op ad den ønskede kommunikationsform. Det kan fx være, at tolken i højere grad benytter sig af mundhånd-system (MHS) eller lægger sig tættere op ad den danske grammatik end ad tegnsprogsgrammatikken.

Tegnsprogstolken tolker simultant, altså samtidig med den som taler, i modsætning til konsekutiv tolkning, hvor især fremmedsprogstolke venter, til en sætning er talt færdigt, før han eller hun oversætter til modtagersproget.

I de fleste situationer, hvor døve bruger tolk, bliver denne betalt af det offentlige ifølge Forvaltningsloven og Sundhedsloven eller Lov om tolkning til personer med hørehandicap samt Bekendtgørelse om tolkning til personer med hørehandicap.

En tegnsprogstolk tolker så loyalt og neutralt som muligt og arbejder naturligvis under tavshedspligt.

Der findes flere, større tegnsprogstolkeudbydere i Danmark, samt flere selvstændige tegnsprogstolke landet over, og loven giver den enkelte døve ret til at bestille den tolk, han eller hun føler sig mest tryg ved.

Eksterne henvisninger 
 Foreningen af Tegnsprogstolke
 Uddannelsen til Tegnsprogs- og Skrivetolk
 Tolkeloven
 Den Nationale Tolkemyndighed – DNTM 

Døvhed
Tegnsprog
NDR

NDR eller ndr kan have flere betydninger:
 Ndr er kort for nordre
 Negativ differentiel modstand – et komponent eller kredsløbs dynamiske eller differentielle modstand
 Norddeutscher Rundfunk – tysk radio- og TV-station
NDR-oscillator

En NDR-oscillator (eng. Negative Differential Resistance oscillator) er en oscillator, som har en elektronisk NDR-komponent eller NDR-kredsløb, der på en del af sin overføringskarakteristik har negativ differentiel modstand. En NDR-oscillator er en to-terminal oscillator, da ingen tilbagekobling er nødvendig. Mellem de to terminaler kobles AC-mæssigt en elektrisk svingningskreds.

NDR-komponent eller NDR-kredsløb 

Selvom NDR-komponenten er ulinear og har negativ differentiel modstand, er den som regel i mindre strøm- og spændings-intervaller linear, hvilket betyder at den differentielle modstand i intervallet er konstant.

I netop et nogenlunde lineart interval med negativ differentiel modstand, kan NDR-komponenten forstærke signaler nogenlunde lineart.

En af de simpleste eksempler er at sætte komponenten AC-mæssigt i serie med (lav NDR-impedans) eller parallelt over (høj NDR-impedans) svingningskreds. Når svingningskredsens samlede tab (inkl. evt. ekstern belastningsmodstand) mere end ophæves af den negative differentielle modstand, så vil kredsløbet fungere som en NDR-oscillator.

Eksempler 
Eksempler på NDR-oscillatorer:
 Oscillator med lambda-diode.
 Oscillator med tunneldiode: TDO; tunneldiode oscillator.
 Dynatron oscillatorkredsløb med dynatronrør. Se illustration.
 Dynatron oscillatorkredsløb med tetrode. Se illustration.
 Transitron oscillator med pentode. Se illustration.
 Visse IC-kredse kan have negativ differentiel modstand, negativ kapacitans eller negativ induktans i indgangen eller udgangen under visse kredsløbsforhold - se kilde.
 En transistor emitterfølger kan lave utilsigtet oscillation, hvis belastet kapacitivt, da emitterfølgere udgang typisk har negativ induktans.

Referencer 

Oscillatorer
Negativ differentiel modstand
Elektronisk selektiv

Udtrykket selektiv eller selektivitet anvendes indenfor elektronikken. Selektivitet udtrykker evnen til at adskille et ønsket signal ud fra typisk mange uønskede signaler.

Selektivitet anvendes bl.a. om svingningskredses evne til at differentiere mellem signaler med (lille) frekvensforskel.

Inden for radiomodtagere anvendes udtryk som naboselektivitet (evnet til at adskille ønsket kanal og nabo kanal) og spejlselektivitet (evnen til at adskille ønsket frekvens og spejl frekvens som opstår ved blanding til mellemfrekvens).

Kilder/henvisninger 
Lexopen

Elektroniske begreber og fænomener
Signalbehandling
Elektronik
Fysiske konstanter

En fysisk konstant eller naturkonstant er en fysisk størrelse, hvis numeriske værdi er uforanderlig. De er altså universelle med konstante værdier. Fysiske konstanter står i kontrast til matematiske konstanter, som selvom de har en fast værdi ikke er defineret ud fra fysiske målinger. 

Der findes mange fysiske konstanter inden for videnskaben, hvor nogle af de mest kendte er lysets hastighed (c), gravitationskonstanten (G), Plancks konstant (h), vakuumpermittiviteten (ε0) og elementarladningen (e). Det Internationale Bureau for Mål og Vægt besluttede sig for at omdefinere flere af de grundlæggende SI-enheder ved fra den 20. maj 2019 at sætte værdien af flere fysiske konstanter fast, herunder Plancks konstant, elementarladningen, Boltzmanns konstant (kB) og Avogadros konstant (NA). De nye værdier er baseret på de bedst mulige målinger af konstanterne ud fra de gamle definitioner, herunder kilogrammet. Som konsekvens af omdefineringen vil usikkerheden i værdien af mange fysiske konstanter være væsentligt reduceret.

Neden for vises nogle af de almindeligste fysiske konstanter:

Kilder 

Fysik
Alan Greenspan

Alan Greenspan (født 6. marts 1926 i New York, New York, USA) er en amerikansk økonom. I perioden 11. august 1987 til 31. januar 2006 var han USA's nationalbankdirektør. Den 18. maj 2004 blev han af George W. Bush udnævnt til en hidtil uset femte periode som chef for den amerikanske centralbank.

Greenspan ansås af mange som den førende autoritet og nøglespiller, hvad angik USA's indenlandske økonomiske politik.

Eksterne henvisninger 

Økonomer fra USA
Personer fra New York City
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Hanne-Vibeke Holst

Hanne-Vibeke Holst (født 21. februar 1959 i Hjørring, Danmark) er en dansk forfatter og uddannet journalist, som har været ansat på Berlingske Tidende og Søndags B.T.

Hun modtog De Gyldne Laurbær i 2009 for Dronningeofret, og også i 2009 modtog hun Danners ærespris, da hun i sin roman Kongemordet ifølge direktør i Danner, Vibe Klarup Voetmann, "har bidraget stort til at bryde tabuet om vold mod kvinder".

Karriere 
I 1977 fik hun sin studentereksamen fra Brønderslev Gymnasium og dimitterede i 1984 fra  Danmarks Journalisthøjskole. Hun arbejdede efterfølgende på hhv. Berlingske Tidende og Søndags B.T., indtil hun fra 1987 arbejdede som selvstændig. Hun har bl.a. været klummeskribent for Alt for Damerne, debattør og skribent Politiken samt skrevet flere bøger, tv og teater og har gennem tiden fået flere positive anmeldelser..

Hanne Vibeke Holst debuterede i 1980 med ungdomsromanen Hejsa, Majsa!. I 1990 skrev hun manuskriptet til filmen Dagens Donna. I 2013 udkom romanen Knud, den store, som skildrer hendes far Knud Holst. I 2017 udgav hun bogen Som pesten, der handler om en livsfarlig epidemi. Den er en spændingsroman, som skildrer mennesket udsat for katastrofen. I 2021 fortalte Hanne Vibeke Holst om sin personlige involvering i forfatterskabet og sine overvejelser over livet, i et interview med Svend Brinkmann på Danmarks Radios P1.   

Hun har i løbet af sin karriere særligt markeret sig som en forkæmper for feminismen og matriarkatet.

Tidlige liv 
Hanne-Vibeke Holst blev født den 21. februar 1959 i Hjørring som datter af forfatterparret Knud Holst og Kirsten Holst.

Privat 
Hanne-Vibeke Holst blev i 1984 gift med Laurs Nørlund, men er i dag (pr. oktober 2019)  gift med filmfotograf Morten Bruus.

Bibliografi 

 Hejsa, Majsa! (1980)
 Ud af røret, Maja! (1981)
 Til sommer (1985)
 Mor er løbet hjemmefra (1986)
 Nattens kys (1986)
 Hjertets renhed (1990)
 Thereses tilstand (1992)
 Chicken (1993)
 Det virkelige liv (1994)
 En lykkelig kvinde (1998)
 Den lille og den store viser (1999)
 Min mosters migræne - eller Hvordan jeg blev kvinde (1999)
 Kronprinsessen (2002)
 Kongemordet (2005)
 Dronningeofret (2008)
 Undskyldningen (2011)
 Knud, den store (2013)
 Som pesten (2017)
Kriger uden maske om billedhuggeren Sonja Ferlov (2022).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Romanforfattere fra Danmark
Feminister fra Danmark
Journalister fra Danmark
Journalister ved Berlingske
Personer i Kraks Blå Bog
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Personer fra Hjørring
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Modtagere af Søren Gyldendal-prisen
Modtagere af BMF's børnebogspris
Modtagere af Kristian Dahls Mindelegat
Regnbuelupin

 
Regnbuelupin (Lupinus x regalis) er en kraftigt voksende staude med tueformet løv og oprette blomsterstængler. Planten regnes for at være svagt giftig.

Beskrivelse 
De grundstillede blade er hjulformede med lancetformede, helrandede småblade. Både over- og undersiden er friskt grønne, undersiden er lidt lodden. Blomstringen sker i juni, men der ses jævnligt sen efterblomstring helt ind i september. De ærteblomst-formede enkeltblomster er samlet i endestillede aks. De kan optræde i alle kombinationer af farver. Frøene modner godt og spirer (for) villigt.

Rodnettet består af en kraftig hovedrod med talrige siderødder. På rødderne ses små knuder, der indeholder kvælstof-fixerende bakterier. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 × 0,35 m (100 × 3 cm/år). Den enkelte plante overlever dog næppe mere end 4-5 år.

Hjemsted 
Regnbuelupinerne er krydsninger mellem forældrene, L. polyphyllus og L. arboreus. Disse arter vokser begge i det nordvestlige USA, hvor der er gruset, næsten rå jord.

Kun blå blomster 
Man ser ofte, at en population af disse planter udvikler sig til udelukkende at bære blå blomster. Dette skyldes en tilfældig, men stabil, arvelig forbindelse mellem blåfarvede blomster og hårdførhed.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser (CD-Rom), DCJ 2003.

Flerårige urter
Haveplanter
Blå blomster
Røde blomster
Gule blomster
Hvide blomster
Nitrogenfikserende planter
Lupin
Benn Q. Holm

Benn Quist Holm (født 24. april 1962 i København) er en dansk forfatter. 

Holm har primært skrevet moderne romaner fra nutiden, der stort set alle foregår i København. Han har modtaget flere arbejdslegater fra såvel Litteraturrådet som Statens Kunstfond, hvorfra han også har modtaget et 3-årigt stipendium.

Bibliografi 
 Til verdens ende (1994)
 Mørk (1995)
 Flugtens tid (1997)
 Hafnia punk (1998)
 Verdens 25 bedste fodboldspillere, essays (1999)
 Sommer (1999)
 Det seje sjak, børnebog (2000)
 Album (2002)
 Det seje sjak sover i timen, børnebog (2003)
 Frederik Wenzels rejse (2004)
 Den ukendte (2005)
 Københavns mysterier (2008)
 Den gamle verden (2009)
 Byen og øen (2011)
 Manden i glasset (2014)
 De døde og de levende (2016)
 Asfalt og blomster (2018)
 Et stykke af tiden (2021)
 Boi Wagner (2023)

Eksterne kilder/henvisninger 
 Benn Q. Holm på Litteratursiden

Personer fra København
Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Erosion

Indenfor geologi er erosion fjernelse af materiale, som sker på grund af naturligt slid på landskabet. Erosion kan skyldes flere, eventuelt samvirkende årsager:
 Erosion (herunder kysterosion) er en begivenhed hvor vandstrøm eller vind fjerner jord eller sten fra et sted i jordens skorpe, hvorefter det vil blive transporteret til et andet sted, hvor det bliver aflejret. En af måderne erosion kan ske er ved at det bliver slidt ned af vandet. Disse små ændringer kan være få millimeter årligt, men over årtusinderne vil der være store ændringer. Erosionen på grund af jordens geomorfologiske egenskaber, dvs. landskabets udformning som den er opstået ved typisk tektonik og vulkanisme.
 Vand (havklinter, ådale)
 Vind (vindslid, vindslibning)
 Forvitring er en type erosion som er kendetegnene for bl.a. gletsjere. Den fysiske forvitring kan ske ved slibnings- og knusningsprocesser. Det foregår ved at regnvand og smeltevand finder vej ind i små sprækker i klipperne, når vandet fryser til is vil det udvide sig og flække klipperne til mindre stykker, disse fragmenter er igen med til at slibe og knuse mindre klippestykker. En anden type er kemisk forvitring, når f.eks. CO2 fra syreregn ætser mineralerne.
 Is (saddeldale, tunneldale)
 Syre (jordfaldshuller, forvitring)
 Slibning (jættegryder)

Se også 
 Jordnedbrydning
 Abrasion

Eksterne henvisninger 

 beskrivelse af fænomenet erosion
Søren Jessen

Søren Jessen (født 8. april 1963 i Sønderborg) er en dansk forfatter og illustrator.

Opvækst 
Søren Jessen blev født den 8. april 1963 i Sønderborg. Allerede som barn var han en ivrig tegner, og det lykkedes ham at lave tegneserier, der blev trykt i forskellige undergrundsblade. Som 10-årig flyttede han til Herning og som 20-årig til Aarhus, hvor han stadig bor.

I 2010 fik han udgivet romanen "Vildnisset" der trækker på erindringsstof fra barndommen. Der er dog tale om "autofiktion" - en blanding af fiktion og reelle hændelser.

Karriere 
Som 18-årig forsøgte han at komme ind på Kunsthåndværkerskolen i Kolding, men kom ikke igennem optagelsesprøven.

I Aarhus lykkedes det ham at få et job i reklamebranchen som rentegner. Det var dog en misforståelse, da jobbet ikke indebar decideret tegnearbejde. Sideløbende begyndte han at lave enkelte forsidetegninger til bøger for forlag i Aarhus. Det greb om sig efter en tur til forlagene i København og i de følgende år blev det til mange forsider. 

I midten af 1980'erne begyndte han at skrive historier på en nyindkøbt skrivemaskine. Begyndelsen til romanen "Zambesi", der tolv år senere - i 2000 - fik Bogforums debutantpris, blev skrevet på det tidspunkt. Undervejs blev det også til billedbogstekster, og det blev med billedbogen "Dino rejser til byen", at Søren Jessen debuterede som forfatter i 1990.

Siden har han skrevet og illustreret mange billedbøger, kapitelbøger og romaner.

Priser 
 1998: Århus Amts Biblioteks- og Kulturpris
 2000: Forum bogmesses debutantpris for romanen "Zambesi"
 2000: Kulturministeriets illustratorpris for billedbogen "Faldt du?" skrevet af Søren Jessen
 1998 - 2015: Legater fra Statens Kunstfond og Litteraturrådet
 2003: Århusprisen i Litteratur for romanen "Erindringer om fremtiden"
 2003: Legat fra Det Danske Institut i Rom. 2 måneders ophold i Rom
 2004: Statens Kunstfonds 3-årige arbejdsstipendium
 2010: Den østrigske børne- og ungdomsbogspris for tegningerne til billedbogen "Jumbojet" af den østrigske forfatter Heins Janisch.
 2014: Ophold på Det Danske Institut i Athen. En måneds ophold.

Bibliografi 

Søren Jessen har over 100 udgivelser og illustreret bøger, heriblandt:
 Dino-bogserien
 Sune bliver narret, skrevet af Sys Matthiesen (Borgen, 1999)
 Stilhedens Hav (Gyldendal, 2000)
 Zambesi (Borgen, 2000)
 Liv på spil: en graphic novel (Gyldendal, 2019)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Børnebogsforfattere fra Danmark
Tegnere fra Danmark
Illustratorer fra Danmark
Personer fra Sønderborg
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Oxymoron

Et oxymoron (pl.: oxymoroner, gr. pl.: oxymora; græsk: oxys, skarp; moros, sløv/dum) er et ord eller en kort vending, der er sammensat af to begreber, der tilsyneladende modsiger hinanden, altså en slags komprimeret paradoks, hvor der som regel ligger en sandhed eller indsigt gemt i paradokset.

Ordet oxymoron, der kommer fra det græske oxys = skarp og moros = dum – en skarpsindighed, der umiddelbart virker dum – er også et oxymoron i sig selv, idet at "skarp" og "dum" også er to sammensatte modsætninger.

Eksempler 
 “Tøsedreng”
 "Læseferie"
"Meget lidt"
"Pænt grimt"
"Mega lille"

"Larmende stilhed"
 "Bittersød"
 "Dumsmart"
 "Skynde sig langsomt"
 "Mørkt lys" 
 "Levende døde" 
 "Pessimistisk optimist"
"Betydeligt irrelevant"
 "Voldelig pacifisme"
"Stressende afslapning"
 "Tragikomisk"
 "Apatisk kærlighed"

Et kendt eksempel er fra William Butler Yeats' Easter 1916. I dette digt benyttes den oxymoronske frase "a terrible beauty is born" (en frygtelig skønhed er født) til at beskrive oprørernes mangel på overgivelse under påskeopstanden i Irland i 1916. Et andet eksempel er Simon & Garfunkels sangtitel "The Sound of Silence".

Se også 
 Anagram, antitese, antonym, akronym, forkortelse, palindrom, paradoks og synonym
 Selvmodsigelse

Kilder og henvisninger

Sprogforskning
Stilistik
Græske ord og vendinger
Kirsten Walther

Kirsten Walther (født 31. august 1933 i København, død 19. februar 1987 i Holte) var en dansk skuespillerinde.

Hun er bedst kendt som Yvonne Jensen i Olsenbanden-filmene, den lettere virkelighedsfjerne, men meget dominerende hustru til bandemedlemmet Kjeld, og mor til deres søn, Børge, og som Karla i Huset på Christianshavn. Walther var karakteriseret ved sin særlige skingre københavnske dialekt, som man ser i blandt andet Olsen-Banden-filmene, men hun beherskede også mere sofistikerede roller, hvilket blandt andet sås i DR-TVs lørdagssatire Hov-Hov fra 1968. Her parodierede hun blandt andre Jacqueline Onassis.

Hun debuterede i Studenterrevyen i 1953 og dimitterede i 1956 fra Privatteatrenes Elevskole.

Hun blev gift med tv-produceren og instruktøren Palle Wolfsberg den 26. september, 1959. Wolfsberg var oprindeligt også skuespiller, og hun mødte ham på elevskolen. Walther værnede om sit privatliv og når hun ikke spillede skuespil var hun hjemme hos sin mand, Palle Wolfsberg. I 1966 adopterede de en toårig dreng fra Grønland, Ole.

Hendes sidste år var præget af sceneskræk og nervepres. Efter hun var fyldt 50 år, takkede hun nej til stadig flere roller for at fokusere på sin familie. Blandt hendes sidste roller var i den første opsætning af Sebastians Skatteøen på Folketeatret og tv-stykket I Johannes Verden fra 1983. Hun var begyndt på prøverne på en mindre rolle på Amagerscenen, da hun pludselig døde af et hjertestop, 53 år gammel.

Kirsten Walther ligger begravet på Vedbæk Kirkegård.

Filmografi

Spillefilm

Serier

Revyer

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Tysk Olsen Banden Fanklub
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1900-tallet
Personer døde af hjertestop
SMS

Short Message Service (forkortet SMS, service for korte beskeder) er små tekst-beskeder, som kan sendes fra en mobiltelefon til en anden mobiltelefon. Fordelen ved sms er, at modtageren ikke behøver at "løfte røret" på sin mobiltelefon. Beskeden bliver liggende, indtil modtageren har tid til at læse beskeden. En anden fordel er, at datamængden, der skal sendes fra den ene telefon til den anden, er væsentlig mindre med sms-beskeder i forhold til samtaler, hvad der også afspejler sig i prisen. En sms vil typisk koste et sted mellem 1 og 20 øre, men ordninger hvor man betaler et vist beløb per måned for et ubegrænset antal sms bliver mere og mere udbredte.

Input-metoder

Trykknap 
Beskederne skrives via det numeriske tastatur placeret på telefonen. Som det ses på billedet til højre, er hver tast tildelt tre eller fire bogstaver, som man trykker på for at få et bogstav frem ad gangen. På nyere telefoner skrives direkte via et tastatur på skærmen.

Der findes forskellige måder at skrive sms'er på. Den "gammeldags metode" er at trykke gentagne gange på en given tast til det ønskede bogstav kommer frem. Antallet af gange man skal trykke på tasten fremgår af rækkefølgen på den enkelte tast. Alle nyere mobiltelefoner er imidlertid udstyret med en såkaldt intelligent ordbog (Se også T9), således at man kun skal trykke en enkelt gang på den tast hvor bogstavet står. Når man har trykket på flere taster på denne måde vil ordbogen forsøge at finde frem til det ord som den pågældende sammensætning af tastetryk kan betyde. Der kan normalt vælges alternative bogstavsammensætninger ved tryk på * eller #.

Smartphones 
iPhone og andre smartphones, som har udbredt sig siden 2007, har ikke numerisk tastatur, men tilbyder andre muligheder:

 Brug af  tastaturet i den berøringsfølsomme skærm. Dette letter skrivningen betydeligt i forhold til enheder med numerisk tastatur. De fleste udbydere af denne type smarte telefoner tilbyder stavekontrol og skrivehjælp, der svarer til T9-teknologien. 
 Tilkoblet tastatur. Brugeren kan skrive ved tilkobling af et tastatur, typisk via telefonens Bluetooth-forbindelse, og opnå samme resultat.
 Diktering. De fleste producenter tilbyder også brugeren at anvende telefonens mikrofon til at diktere meddelelsen. Dette kræver normalt en aktiv internetforhindelse, som kan tilgå servere hos f.eks. Google, Apple eller Samsung, for at analysere den indtalte tekst.

Stavekontrol og diktering er sprogspecifik og er ikke lige tilgængelig på alle verdens nationalsprog. Der er en tendens til, at diktionens og stavekontrollens effektivitet (ordforråd, præcision) er mindre, jo mindre det pågældende sprog er målt i antal modersmålstalere og bruttonationalproduktet for de lande, hvor sproget tales.

Eksterne henvisninger 

 6. december 2012, videnskab.dk: Blir man 1 dårligr skribent af at brue facebook og sms?

Digital mobiltelefoni