kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pupil

Pupil er navnet på det runde hul i øjets regnbuehinde.

Pupillen vil normalt trække sig sammen i stærkt lys og udvide sig i mørke.
Blænden på et kamera har samme funktion som øjets pupil.

Pupillerne kan udvide sig af flere årsager, som blandt andet inkluderer:
 Hvis personen er på narkotika
 Hvis øjnene udsættes for svagt eller stærkt lys
 Hvis personen ser noget, han/hun kan lide (både dyr, personer og ting)
 Hvis personen bevidst forsøger at udvide eller trække dem sammen

Se også 

Øjets anatomi
Jens Sigsgaard

Jens Sigsgaard (14. august 1910 i Kås, Jetsmark Sogn – 27. januar 1991) var en dansk psykolog (cand.psych.), forfatter og forstander for Frøbelseminariet. Jens Sigsgaards første og nok bedst kendte bog var Palle alene i Verden. Han var bror til Thomas Sigsgaard og i familie med Erik Sigsgaard.

Bibliografi 
 1942 Palle alene i Verden
 1952 Robin Hood og de fredløse: fortalt efter de gamle folkeviser
 1968 Frøbel og Montessori 5. udgave, Munksgaards Forlag
 1977 Skolebøllen Karl
 1977 Svend Tomling
 1978 Folkebørnehave og socialpædagogik
 1978 Herakles : en af de guddommelige helte. 
 1979 Oldefar Johan Daniels mærkelige oplevelser til lands og til vands. 
 1980 Alla imod sig

Eksterne henvisninger 
 
 

Faglitterære forfattere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Psykologer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Jylland
Skolefolk fra Danmark
Man elsker kun een gang

Man elsker kun een gang er en dansk film fra 1945 instrueret af Emanuel Gregers efter manuskript af Fleming Lynge og Svend Rindom.

Handling 
Peter Søborg og Susanne har været lykkeligt gift i en måned. Han er postbud, men meget stemmebegavet og har i et par år medvirket som korherre i Alhambra Teatrets operetteforestillinger. Peter og navnlig hans søde lille kone har stolte fremtidsdrømme, og deres fælles ven, den gamle påklæder Kragelund, som bor i samme hus, tror også på Peters evner. Der skal være premiere på operetten "Stjerneskud", og Peter håber at kunne komme i betragtning. Men det skal vise sig ikke at være helt let.

Medvirkende
Blandt de medvirkende kan nævnes:
Hans Kurt
Else Marie Hansen
Svend Bille
Randi Michelsen
Knud Pheiffer
Ib Schønberg
Sigrid Horne-Rasmussen
Asbjørn Andersen
Ebba With
Sigurd Langberg
Charles Wilken
Petrine Sonne
Else Jarlbak
Ingeborg Pehrson

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1945
Din fortid er glemt

Din fortid er glemt er en dansk film fra 1950.
Manuskript og instruktion Charles Tharnæs.
Musik af Emil Reesen

Blandt de medvirkende kan nævnes:

Bodil Kjer
Ebbe Rode
Gunnar Lauring
Ib Schønberg
Preben Lerdorff Rye
Else Jarlbak
Preben Mahrt
Kai Wilton
Valsø Holm
Einar Juhl

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1950
Dramafilm fra Danmark
Spion 503

Spion 503 er en dansk film fra 1958.
 Manuskript Bob Ramsing.
 Instruktion Jørn Jeppesen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Jørn Jeppesen
 John Wittig
 Holger Juul Hansen
 Kjeld Jacobsen
 Klaus Pagh
 Poul Thomsen
 Valsø Holm

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1958
Film om 2. verdenskrig fra Danmark
FN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne

FN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne blev vedtaget af FN i 1948. FN havde da 58 medlemmer. Af disse stemte 48 nationer for, ingen stemte imod, men 8 lande afstod fra at stemme (stemte blankt). Yemen og Honduras stemte slet ikke.

Verdenserklæringens omfatter borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.

Verdenserklæringen er det mest kendte og bredest udbredte menneskerettighedsdokument i verden. Selve erklæringen er ikke juridisk bindende for staterne, men har dannet udgangspunkt både for række yderligere konventioner på forskellige områder i FN-regi (f.eks. racediskriminationskonventionen fra 1965, børnekonventionen fra 1989 og FN's Global Compact fra 1999) og for konventioner uden for FN-systemet.

I Europa er det vigtigste menneskeretsdokument i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som er indgået blandt Europarådets medlemmer i 1950.

Se også 
 Den Europæiske Menneskerettighedskonvention
 Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol

Eksterne henvisninger 

 menneskeret.dk 
 FN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne 
 FN's kampagne i forbindelse med 60-året for Menneskerettighedserklæringen

Noter 

Menneskerettigheder
Traktater
Etableret i 1948
Skalar (matematik)

En skalar er et matematisk begreb, og modsætningen til en vektor: Mens en vektor beskrives ved to eller flere tal, beskrives en skalar ved et enkelt tal (som dog godt kan være komplekst).

En mindre abstrakt forklaring ser man i den præcise forskel mellem fart og hastighed: 60 kilometer i timen er en fart, mens 60 kilometer i timen mod nordøst er en hastighed. Fysikere og matematikere beskriver i deres beregninger hastigheden som en vektor, og farten som en skalar.

Analytisk geometri
Abstrakt algebra
Københavnerskolen

Københavnerskolen har flere betydninger:

Københavnerskolen (fysik) – en skole inden for fysik med Niels Bohr som en fremtrædende skikkelse.
Københavnerskolen (teologi) – en skole inden for teologi med Niels Peter Lemche som en fremtrædende skikkelse.
Københavnerskolen (international politik) – en skole inden for international politik med Ole Wæver som en fremtrædende skikkelse.
Københavnerskolen (lingvistik) – en skole inden for lingvistik med Louis Hjelmslev som en fremtrædende skikkelse.
 Københavnerskolen – et andet udtryk for Den danske Guldalder
Obo

En obo er et musikinstrument i træblæserfamilien med dobbelt rørblad. Ordet stammer fra det franske Hautbois (højt træ eller højt træblæseinstrument) og kaldtes tidligere Hobo på dansk. 

Instrumentet er udviklet omkring 1650-90 af skalmejen, der havde dobbelt rørblad, men uden at rørbladet var i direkte kontakt med musikerens læber. 

Oboen har ikke et mundstykke som klarinetten eller saxofonen, men i stedet to tynde træstykker, bundet sammen med tråd, på en hul stift. På den måde ligner oboen fagotten.

De fleste oboer er fremstillet af grenadille, men også af andre sorter af dalbergia-træer. Nogle oboer er af plastic (syntetisk harpiks).

Oboen er karakteriseret ved en sart, lidt nasal og gennemtrængende klang. Det gør oboen velegnet til at stemme de andre instrumenter efter i et orkester.

Oboen er beslægtet med engelskhornet, der er noget større og er stemt en kvint dybere.

En musiker, der spiller obo, hedder en oboist. 

Orkestrer stemmer typisk efter oboens koncert-A. Intonation på oboen foregår ved at skifte position på bladet i instrumentet og at ændre embouchuren. 

Oboen er et ikke-transponerende instrument.

Den klassiske obo 

Den klassiske periode formede en obo, hvis rør blev gradvist smallere og instrumentet blev udstyret med flere klapper, blandt dem var der knapper til C#, F og G#. Det smallere rør tillod, at spille de høje toner, og komponister begyndte oftere at bruge oboens øvre spillegrænse i deres værker. Pga. det var oboens betydning i den klassiske æra bredere end i barokværkerne. Den klassiske obo rækker fra nøglehuls-c’et til f’et i tredje oktav, selv om nogle tyske og østrigske oboer kunne spille et halvt trin lavere.

Den moderne obo 
Oboen blev videreudviklet i det 19. århundrede af Triebert-familien fra Paris. De brugte den bøhmiske fløjte som inspiration. William Triebert (Guillaume Triebert) og hans sønner, Charles & Frederic, udviklede en række voksende komplekse funktionelle systemer. En variant, der havde store huller, den bøhmiske obo, blev normalt kun brugt i forskellige militærorkestre i Europa i det 20. århundrede. 

F. Lorée fra Paris udviklede yderligere til det moderne instrument. Mindre forbedringer til røret og klapperne er løbende blevet tilføjet op gennem det 20. århundrede, men der har ikke været en grundlæggende forandring af de generelle karakteristika af instrumentet.

Eksterne henvisninger 
Claus Johansen: "På sporet af guldalderens danske obotradition" (Meddelelser fra Musikhistorisk Museum og Carl Claudius‘ Samling IX; s. 26-42) 

Træblæseinstrumenter
UTF-8

UTF-8 (Unicode Transformation Format 8-bit) er en tabsfri indkodning af Unicode-tegnsættet. Den blev udviklet af Ken Thompson og Rob Pike den 2. september 1992 i New Jersey, USA.

UTF-8 anvender grupper af 8-bit bytes til at repræsentere Unicode-standarden for verdens mange forskellige alfabeter. UTF-8 er især anvendelig ved transport af e-post i 8-bits postsystemer.

Den bruger 1 – 6 bytes (eller 8 til 48 bit) per tegn – afhængig af Unicode-symbolet. Eksempelvis kræves kun én byte for at kunne kode alle 128 ASCII-tegn i Unicode intervallet: U+0000 til U+007F.

UTF-8 er i  (2003) blevet begrænset til 4 byte sekvenser, da dette er nok til at indkode hele unicode området fra U+0000 til U+10FFFF.

Indkodning 

Tegn i intervallet U+0000 til U+007F, dvs 7-bit ASCII indkodes uændret. Andre tegn indkodes ved at bruge 2 til 4 bytes, som alle er større end 7F.

Da unicode er begrænset til U+10FFFF stopper standarden () i dag ved fire byte sekvenser, selvom længere sekvenser tidligere har været defineret.

Følgende byteværdier kan således ikke forekomme i en UTF-8 streng i henhold til standarden

Fordele og ulemper 

Generelle fordele
 UTF-8 er en ægte udvidelse af ASCII standarden, hvilket betyder at en ASCII tekst ikke skal konverteres men også er en UTF-8 tekst.
 Det er forholdsvis nemt at identificere en UTF-8 tekst. Sandsynligheden for at en tekst indkodet i en anden 8-bits standard (f.eks. ISO 8859) bliver forvekslet med en UTF-8 streng er ret lille.

Generelle ulemper
 En dårlig implementering kan acceptere ulovlige indkodninger og konvertere dem til korrekt indkodning af den samme unicode tekst og dermed forvanske strenge i andre indkodninger.

Fordele sammenlignet med UTF-16
 Bytes med værdien 0 vil kun forekomme i en UTF-8 tekst, hvis unicode tegnet U+0000 indkodes. Dette er en fordel i programmer, som benytter en 0 byte som strengterminator.
 Tekster som primært er skrevet i ASCII (f.eks. normale vesteuropæiske tekster) vil være ca. halv størrelse i UTF-8, da langt de fleste tegn kan indkodes i en byte mod to i UTF-16.

Ulemper sammenlignet med UTF-16
 Tekster der benytter tegn større end U+0800, f.eks. kinesiske og japanske tekster, vil fylde op til en halv gang mere i UTF-8. Dette modvirkes tildels af at mellemrum, tegn, linieskift og lignende kan indkodes i én byte i UTF-8.

Eksterne henvisninger 
 UTF-8 and Unicode FAQ for Unix/Linux

Tegnrepræsentationer
Tegnsæt

Termen tegnsæt (eng. character set) indenfor datalogi anvendes mere eller mindre i flæng på dansk (og engelsk) om flere distinkte termer:
 tegnrepetoire (eng. character repetoire) - citat: "en mængde af distinkte tegn (incl. skrifttegn)."
 tegnkode, tegnkodetabel (eng. character code) - citat: "en tabel som én-til-én-afbilder mellem skrifttegn i et tegnrepetoire - og en mængde af ikke-negative heltal."
  tegnkodning (eng. character encoding) - citat: "en metode (algoritme) til at afbilde tegnkoder til oktetter."

Tegnrepetoirer 
Bogstaverne er måske de mest benyttede skrifttegn, de kaldes alfabetiske tegn. Hertil kommer cifrene, som kaldes numeriske tegn. Mængden af skrifttegnene bogstaver og tal kaldes for alfanumeriske tegn.

De første tegnrepetoirer havde kun brug for 64 forskellige skrifttegn, hvilket omfatter store bogstaver, tal og andre skrifttegn. Det betød at man kunne nøjes med en tegnkodningsstørrelse på kun 6 bit.

Senere øgede man til 7 bit eller 128 mulige skrifttegn (fx US-ASCII), så både store og små bogstaver blev muligt. 

Endelig skulle der også være plads til specielle bogstaver og symboler for enkelte lande, da elektronisk post blev hverdag, og så øgede man til 8 bit eller 256 tegn (fx ISO 8859, ECMA-35, ISO 2022).

8 bit eller 256 tegn er ikke nok, hvis alle verdens sprog skal integreres i et og samme internationale tegnrepetoire.

I Unicode findes tegnkodninger på op til hele 32 bit, mens det vidt udbredte Unicode transformation format-8 (UTF-8) har et varierende antal bits (8,16,24,32) . Unicode er en fortløbende og meget lang talrække der på denne måde inkluderer under ét - bl.a. kinesisk, japansk, latinske og kyrilliske alfabeter, koptisk, gotisk, kileskrift, ogam og runealfabet samt endda tegn for nogle kunstsprog såsom fantasisproget Klingon.

Eksempler på tegnrepetoirer:
 6-bit Fieldata fra Univac
 7-bit American Standard Code for Information Interchange, ((US-)ASCII) - er selv i år 2021 meget anvendt. ASCII var mest anvendt i internettets HTML-sider indtil år 2008 (se illustration).
 8-bit EBCDIC IBM's oprindelige tegnsæt
 8-bit ISO 8859 en række udvidelser af ASCII.
 fx ISO 8859-1 en udvidelse af ASCII, der omfatter de fleste vesteuropæiske tegn incl. ÆØÅ. Første standard kom i marts 1985 og var pænt udbredt i bl.a. internettets HTML-sider (anvendelse toppede i 2005; se illustration).
 Code-page - typisk proprietære tegnkodetabeller - nogle var meget udbredte - selv på (det ikke-proprietære) internet.
 Unicode i flere tegnkodninger (og filformater), herunder UTF-8 der er almindelig i et GNU/Linux system (bitantal:8,16,24,32), og UTF-16 (bitantal:16,32) der også er kendt af Microsoft Windows. Det første unicode udkast blev defineret i august 1988 og den første standard blev offentliggjort i oktober 1991. Unicode blev den mest anvendte tegnkodetabel i internettets HTML-sider i 2008 (se illustration). Er i dag (2021) meget anvendt i bl.a. internettets HTML-sider (97,6%) - og i styresystemer.

Se også

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Unicode FAQ
 :en:List of ISO 15924 codes by letter code

 
Informationsteknologi
Per Krøldrup

Per Krøldrup (født 31. juli 1979) er en tidligere dansk fodboldspiller, der det meste af sin karriere spillede for klubber i Italien. Han opnåede 33 landskampe.

Karriere 
Per Krøldrup begyndte at spille fodbold i fødebyen Farsø, og via Aalborg Chang kom han til københavnerklubben B.93. Italienske Udinese Calcio fattede interesse for ham og fik ham til klubben, hvor han blev holdkammerat med Martin Jørgensen. Efter nogle år søgte han lykken i Everton, hvilket dog blev en fiasko. Han blev senere valgt til Liverpool Echos "Merseyside Lost 11", et udvalg af spillere, som avisen betegnede som de største fiaskoer i Liverpool og Evertons historie.

Han vendte hurtigt tilbage til Italien, denne gang til ACF Fiorentina, hvor han blev genforenet med Martin Jørgensen. Blandt hans meriter for denne klub kan nævnes, at han den 17. februar 2010 scorede i en Champions League-ottendedelsfinalen mod FC Bayern München, hvilket dog ikke hjalp klubben, der efter kontroversielle dommerkendelser endte med at blive slået ud på reglen om flest udebanemål.

I marts 2013 indgik Krøldrup en aftale med italienske Pescara, der løb for den resterende del af sæsonen 2012/13. I juli 2013 blev han endnu en gang fritstillet.

I oktober 2013 skrev Krøldrup under på en kontrakt med portugisiske SC Olhanense.

Referencer 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Farsø/Ullits IK
Fodboldspillere fra Aalborg Chang
Fodboldspillere fra B.93
Fodboldspillere fra Everton F.C.
Fodboldspillere fra Udinese Calcio
Fodboldspillere fra ACF Fiorentina
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra Farsø
Fodboldspillere fra Pescara Calcio
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2010
Tabsfri indkodning

Tabsfri indkodning af data betyder, at der ikke går information tabt ved indkodning, således at de originale data kan genskabes uden ændringer ved en efterfølgende afkodning.

Et trivielt eksempel på en ikke-tabsfri indkodning er det danske alfabet indkodet med ASCII-tegnsættet:
 "de hoestede sukkerroer"
Er det rør eller rodfrugter? Kun det første oe skal læses som ø.

Et eksempel på et tegnsæt med tabsfri indkodning er UTF-8

Tegnrepræsentationer
Henry Nielsen

Niels Henry Nielsen (1. november 1890, København − 12. maj 1967, Sundby) var en dansk skuespiller.

Han havde sin filmdebut i 1911, og blev især brugt til birolle.
I 1915 havde han debut på teatret, og han ansat på Sønderbro Teater 1917-1918, Casino og Nørrebros Teater 1918-1928. Senere arbejdede han på Scala og Apollo Teatret og som freelance.

Han er begravet på Sundby Kirkegård.

Filmografi 

Ud i den kolde sne – 1934
Lynet – 1934
Min kone er husar – 1935
Millionærdrengen – 1936
I folkets navn – 1938
Sommerglæder – 1940
Niels Pind og hans dreng – 1941
Tak fordi du kom, Nick – 1941
En søndag på Amager – 1941
Thummelumsen – 1941
Alle mand på dæk – 1942
Frøken Vildkat – 1942
Søren Søndervold – 1942
Tyrannens fald – 1942
Lykken kommer – 1942
Regnen holdt op – 1942
Alt for karrieren – 1943
Det ender med bryllup – 1943
Op med humøret – 1943
Kriminalassistent Bloch – 1943
Bedstemor går amok – 1944
Teatertosset – 1944
To som elsker hinanden – 1944
Spurve under taget – 1944
Elly Petersen – 1944
Otte akkorder – 1944
En ny dag gryer – 1945
Affæren Birte – 1945
Panik i familien – 1945
Oktoberroser – 1946
Brevet fra afdøde – 1946
Hans store aften – 1946
Jeg elsker en anden – 1946
Op med lille Martha – 1946
Så mødes vi hos Tove – 1946
De pokkers unger – 1947
Sikken en nat – 1947
Familien Swedenhielm – 1947
Når katten er ude – 1947
Stjerneskud – 1947
Ta', hvad du vil ha' – 1947
Mens porten var lukket – 1948
Tre år efter – 1948
I de lyse nætter – 1948
Den stjålne minister – 1949
For frihed og ret – 1949
Lejlighed til leje – 1949
Berlingske Tidende (film) – 1949
Kampen mod uretten – 1949
Min kone er uskyldig – 1950
Historien om Hjortholm – 1950
Mosekongen – 1950
Vores fjerde far – 1951
Fra den gamle købmandsgård – 1951
Bag de røde porte – 1951
Nålen – 1951
Dorte – 1951
Ta' Pelle med – 1952
Rekrut 67 Petersen – 1952
Kærlighedsdoktoren – 1952
Avismanden – 1952
Vi arme syndere – 1952
Den gamle mølle på Mols – 1953
Sønnen – 1953
Ved Kongelunden – 1953
Himlen er blå – 1954
I kongens klær – 1954
Jan går til filmen – 1954
Vores lille by – 1954
Bruden fra Dragstrup – 1955
Tre finder en kro – 1955
Hvad vil De ha'? – 1956
Den kloge mand (1956) – 1956
Den store gavtyv – 1956
Færgekroen – 1956
Kristiane af Marstal – 1956
Far til fire og onkel Sofus – 1957
Sønnen fra Amerika – 1957
Tag til marked i Fjordby – 1957
Tre piger fra Jylland – 1957
Far til fire på Bornholm – 1959
Pigen i søgelyset – 1959
Eventyrrejsen – 1960
Eventyr på Mallorca – 1961
Komtessen – 1961
Støvsugerbanden – 1963
Alt for kvinden – 1964
Ih, du forbarmende – 1964
Een pige og 39 sømænd – 1965
Sytten – 1965
Hold da helt ferie – 1965
En ven i bolignøden – 1965
Der var engang – 1966
Flagermusen (film) – 1966
Soyas tagsten – 1966
Min kones ferie – 1967

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Hammerum

Hammerum er Hernings østligste bydel med 3.481 indbyggere (2012). Hammerum er beliggende 5 kilometer øst for Hernings centrum. I hele kommunen bor der .

Hammerum er en aktiv by som både huser folkeskole (Lindbjergskolen), friskole (Hammerum Friskole), efterskole, idrætshal og friluftsbad (Gjellerup Sogns Friluftsbad)

Etymologi 
Hammerum er sammensat af hammer og -um. Forleddet "hammer" betegner en stenet bakke. Endelsen -um er afledt af -heim.

Historie 
Hammerum landsby bestod i 1682 af 4 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 91,2 tønder land skyldsat til 22,43 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var tovangsbrug med omdriften 2/2. Sædskiftet kunne være byg-rug-rug-boghvede.

Hammerum fik station på strækningen mellem Silkeborg og Herning, der blev anlagt som privatbanen Silkeborg-Herning Jernbane (SHJ) i henhold til lov af af 23. maj 1873 og åbnet 28. august 1877.

I 1879 beskrives byen således: "Hammerum med Folkehøiskole".

Omkring århundredeskiftet omtales Hammerum således: "Hammerum, ved Landevejen, med Missionshus (opf. 1887), Forsamlingshus (opf. 1890 i Stedet for et tidligere, der først var Bygning for en 1867 opr. og 1884 nedlagt Folkehøjskole), Mølle, Andelsmejeri, Kro, Jærnbane-, Telegraf- og Telefonst."

Hammerum stationsby havde i 1906 547 indbyggere, i 1911 578 indbyggere og i 1916 686 indbyggere. Næringsfordelingen var i 1911 følgende: 48 levede af landbrug, 349 af industri, 50 af handel, 32 af transport.

Hammerum stationsby fortsatte sin udvikling i mellemkrigstiden: i 1921 havde byen 712 indbyggere, i 1925 718, i 1930 772, i 1935 809 indbyggere og i 1940 866 indbyggere. Næringsfordelingen i 1930 var følgende: 64 levede af landbrug, 365 af håndværk og industri, 66 af handel og omsætning, 54 af transport, 24 af immateriel virksomhed, 83 af husgerning, 87 var ude af erhverv og 29 havde ikke oplyst næringsvej.

Efter 2. verdenskrig fortsatte Hammerum sin udvikling: i 1945 havde byen 1.001 indbyggere, i 1950 1.275 indbyggere, i 1955 1.428 indbyggere, i 1960 1.544 indbyggere og i 1965 2.415 indbyggere.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Kristian Hald: Vore Stednavne; Udgivet af Udvalget for Folkeoplysningens Fremme. C. E. Gads Forlag, København 1950.
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Bydele i Herning
Designret

Designret er betegnelsen for beskyttelse af et produkts udformning eller udseende. Designeren kan forbyde andre erhvervsmæssigt at anvende design, der giver det samme helhedsindtryk som det beskyttede design.

Designbeskyttelsen kan opnås på tre måder:
 Som registreret design i Danmark efter designloven
 Som registreret EF-design efter designforordningen
 Som uregistreret EF-design efter designforordningen
 Som internatonalt registreret design efter reglerne i Haag-arrangementet om international registrering af design

Et registreret design er beskyttet i fem år ad gangen og kan højest gælde i 25 år fra ansøgningen, mens et uregistreret EF-design er beskyttet i tre år fra offentliggørelsen af designet.

Designretten og designloven har erstattet den tidligere mønsterbeskyttelse og -lov, og er i dag fuldstændigt EU-harmoniseret. Designloven bygger på EU's designdirektiv og ved siden af dette findes forordningen om EF-design, som ligeledes er gældende i Danmark.

Designretten har en vis lighed med ophavsretten og det samme produkt kan derfor være beskyttet af både ophavsret og designret.

Links 
 Bekendtgørelse af designloven 
 Patent- og Varemærkestyrelsen 
 OHIM – Det europæiske harmoniseringskontor for varemærker og designs 
 WIPO - The World Intellectual Property Organization. WIPO er en organisation under FN

Immaterialret
Jura
Juridiske discipliner