kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Slørhale

Slørhaler er en fremavlet variant af den almindelige guldfisk (Carassius auratus auratus) og er en meget populær akvariefisk. Den hører til familien Cyprinidae og blev beskrevet af Carl von Linné i 1758.

Akvarieforhold
Arten kan blive 25 cm lang og bør derfor holdes i akvarier fra 200l og opad. Slørhalen er altædende og spiser det meste man tilbyder den under akvarieforhold. Man skal kun holde den sammen med hårdføre planter, eftersom den godt kan finde på at spise planter.
Slørhalen er en koldtvandsfisk og skal ikke holdes i akvarier på over 23 grader.

Ynglebiologi
I parringstiden får slørhalehannen små hvide knopper på gællelågene og finnerne. Set ovenfra er hunnerne noget mere buttede/runde i formen end hannerne.

Slørhaler er æglæggende, og (såfremt det er en stor art) kan de lægge op til 1000 æg pr. gydning. Desuden yngler de i naturen om sommeren, når vandet bliver varmere. Såfremt man ønsker at igangsætte parring hos slørhaler i akvarie, kan det derfor være fordelagtigt at skrue lidt op for temperaturen, skifte oftere vand og ændre på fodret. 

Parringen ser ofte ret vild ud, hannen jagter hunnen rundt i akvariet. Hunnen laver oftest nogle små dyk ned i en plante/sten eller lign, mens hannen puffer til hende bagi. Lidt efter ryster hunnen nogle bittesmå, ca 1,3 m.m., gennemsigtige æg ud overalt i akvariet. Æggene sætter sig fast på bl.a. planterne. Jagten kan fortsætte i lang tid, ofte flere timer. Sidst vil man se noget lidt hvid "væske" brede sig i overfladen, og gøre vandet sløret. Det er på den måde hannen befrugter æggene.

Slørhaler har ingen "forældrepleje" overhovedet, tværtimod spiser de æggene.
Man kan dog prøve på at gemme nogle æg ved at sætte dem i et separat yngleakvarium.

Efter der er gået ca. 3 dage klækker æggene, og små bitte fisk, der ikke ligner slørhaler, vil svømme rundt i akvariet. De første par dage skal man ikke fodre, men efter ca. 3-5 kan man så småt begynde med en smule knust voksenfoder.

Krav til akvarie med slørhaler
 Akvariestørrelse: 80l for en 1 slørhale, 40l for hver ekstra slørhale der bliver placeret i akvariet. 
 Vandcirkulation: Middel
 Mindste Temperatur: 6
 Max Temperatur: 23
 Belysning: Medium

Karpefamilien
Akvariedyr
Remanens

Remanens er det fænomen, at visse magnetiske materialer, der som udgangspunkt ikke har deres eget magnetfelt (som en magnet), kan blive "magnetiseret" af et eksternt felt, så de fungerer som en (svag) magnet i sig selv, også når det eksterne magnetfelt fjernes.

Remanens udnyttes i forskellige sammenhænge, f.eks. i den magnetiske belægning, der anvendes i harddiske og magnetbånd, samt i remanensrelæer. I andre sammenhænge, for eksempel i elektromotorer, gør remanens motoren mere effektiv, da den laver et "gratis" magnetfelt som hjælper til dog ikke mere end spænding stadig kræves for drift.

Magnetisme
Bent Norup

Bent Norup f. Pedersen (født 7. december 1936 i Hobro, død 7. maj 2007 i Udsholt Strand) var en dansk operasanger (baryton), specielt kendt som en international Wagner-sanger. Han sang over 100 forskellige partier på mere end 80 forskellige operascener i løbet af sin karriere. 

Bent Norup var solist på Det Kongelige Teater fra 1969-1975, hvorefter han fortsatte med en international karriere ved bl.a. operahusene i Braunschweig, Nürnberg og Hannover. I 1983 sang han Wotan (Siegfried) og Gunther (Ragnarok) i Bayreuth. I 1994 vendte han tilbage til Det Kongelige Teater, hvor han blandt andet fejrede store triumfer som Hans Sachs i Mestersangerne i Nürnberg.

Han var oprindelig uddannet bankmand, men tog privatundervisning i sang og startede sin operakarriere i Operakoret på Det Kongelige Teater.

Væsentlige partier 
 Wotan (Siegfried)
 Alberich (Rhinguldet)
 Gunther (Ragnarok)
 Hans Sachs (Mestersangerne i Nürnberg)
 Telramund (Lohengrin)
 Amfortas (Parsifal) 
 Klingsor (Parsifal) 
 Hollænderen (Den flyvende Hollænder)
 Iago (Otello)
 Arkel (Pelleas og Melisande)
 Marsk Stig (Drot og marsk)
 Abner (Drot og marsk)

Kilde

Eksterne henvisninger 
 

Operasangere fra Danmark
Personer fra Hobro
Skade (fisk)

Skade (Dipturus batis) er en rokkeart fra det nordøstlige Atlanterhav, inklusiv danske farvande. Denne meget store rokke findes på dybder mellem 100 og 600 meter, og kan opnå en længde på 2,85 m og en vægt på 113 kg. Den var tidligere almindelig, men er gået voldsomt tilbage og er nu kritisk truet. Enkelte ses stadig i Nordsøen. Den er vurderet som forsvundet på den danske rødliste 2019.

Kilder 

 Taxonomicon – Dipturus batis 

Rokker
John Higgins

John Higgins (født 18. maj 1975) er skotsk professionel snookerspiller og firdobbelt verdensmester i disciplinen fra 1998, 2007, 2009 og 2011.

Biografi 
John Higgins blev professionel som 17-årig i 1992 og vandt tre ranglisteturneringer i løbet af de første par år, lige som han nåede finalen i Masters-turneringen i 1995. De følgende år vandt han tre af de mest prestigefyldte turneringer, VM, UK Championships og Masters-turneringen, hvilket gav ham førstepladsen på verdensranglisten. 

I starten af 2000'erne var Higgins den førende snookerspiller, men da han blev far for første gang i 2001, mistede han gradvist koncentrationen, og han faldt tilbage på verdensranglisten. I sæsonen 2004-05 vendte han imidlertid stærkt tilbage og blev blandt andet den første spiller, der i en ranglisteturnering præsterede fire 100-breaks i træk i en kamp mod Ronnie O'Sullivan. Det gav også en rekord på 494 point uden scoringer af modstanderen.

Higgins genvandt VM i 2007 med en finalesejr på 18-13 over Mark Selby i den længste finale nogensinde, og samtidig genindtog han førstepladsen på verdensranglisten – hvilket han dog grundet sin indsats i hele sæsonen ville have gjort også med et nederlag i finalen.

Han vandt sit tredje VM-trofæ i 2009 ved at besejre Shaun Murphy i finalen med de overbevisende cifre 18-9. Han blev dermed den blot fjerde spiller, der har vundet tre VM-titler eller mere.

I maj 2010 kom Higgins i mediernes søgelys, da der blev afsløret hemmelige optagelser af, at han tilsyneladende overvejede at være med til at snyde med resultater af nogle kampe. Skønt han efterfølgende hævdede, at han havde udtrykt interesse for et tilbud om sådanne matchfixings, fordi han var bange for, at tilbuddet kom fra organiserede kriminelle, blev han efterfølgende suspenderet i et halvt år og fik en bøde på £75.000 for at bringe spillet i miskredit.

Han vendte tilbage til turneringerne i november samme år og viste straks sit høje niveau med flere gode resultater. Han afsluttede sæsonen på bedste vis, da han for fjerde gang vandt VM-titlen med en finalesejr på 18-15 over det unge talent Judd Trump.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Snookerspillere
Sportsfolk fra Skotland
Ted Honderich

Ted Honderich (født 30. januar 1933) er en canadiskfødt britisk filosof, af mennonitisk oprindelse, som flyttede til London i 1959 for at arbejde med Alfred Ayer. Han var bror til forlæggeren Beland Honderich.

Eksterne henvisninger 
 Honderich's webside
 Interview med Ted Honderich på Resonance FM Radio, London, 12. maj 2006

Filosoffer fra Storbritannien
Tysk-canadiere
Rutgers University

Rutgers, The State University of New Jersey (også kendt som Rutgers University), er delstaten New Jerseys største institution for højere uddannelser med 36.888 bachelorstuderende og 12.872 kandidat -og Ph.d. studerende. Rutgers University har 2.636 videnskabeligt ansatte. Universitetet, som er i verdensklasse, blev oprindeligt stiftet som Queen's College i 1766, og er dermed USA's 8. ældste universitet. Efter USA's frihedskamp mod England gav sådanne royale betegnelser ikke mening, hvorfor universitetet i 1825 blev opkaldt efter revolutionshelten Colonel Henry Rutgers. Selvom universitetet blev stiftet som en privat institution tilknyttet den hollandsk-reformerte kirke og kun tillod mandlige studerende, er Rutgers i dag et statsligt drevet universitet for begge køn og alle religioner.

Rutgers University er spredt over tre campusområder. Hovedcampus findes i New Brunswick i det centrale New Jersey, hvor den berømte College Avenue udgør samlingspunktet for de forskellige fakulteters bygninger. Det er også her at "Old Queen's", universitetets ældste bygning findes. De to andre campusområder findes i Newark i det nordlige New Jersey, og i Camden i det sydlige New Jersey.

Rutgers University kendes som fødestedet for det vi i dag kender som amerikansk fodbold. Den første college football kamp blev spillet mellem Rutgers og nabouniversitetet Princeton University i november 1869. Rutgers har historisk haft en akademisk og sportslig rivalisering med Princeton, der valgte at deltage i de sportslige aktiviteter imellem amerikanske universiteter, der senere blev kaldt "Ivy League". Rutgers valgte at stå alene, og blev dermed ikke en del af Ivy League, et historisk tilhørsforhold der i dag tilskrives en del prestige; nu i højere grad akademisk end sportslig. Rutgers blev på den måde til en vis grad overgået af "lillebror" Princeton University. Det offentligt ejede Rutgers University betegnes i dag som et såkaldt Public Ivy-universitet i anerkendelse af det fagligt høje niveau på universitetet. 

Rutgers har, selvom det er statsejet og får statstilskud til driften, en formue på $470 millioner, hvilket ikke er imponerende i forhold til den privatejede nabo Princetons $ 15,8 milliarder. 

Amerikanske studerende vælger i høj grad universitet efter disse formuer (endowments), da de sammen med den studerendes egen undervisningsafgift (tuition) finansierer de studerendes faciliteter og undervisning. De store formuer skænkes af private velgørere, der ofte er alumner fra universiteterne.

Eksterne links 

Universiteter i New Jersey
Uddannelse i New York City
Public Ivy
Tjele Langsø

Tjele Langsø ligger mellem Viborg og Hobro i tilknytning til Tjele Gods, Tjele Kommune. Søen er privatejet.

Tjele Langsø modtager hovedsageligt vand fra to tilløb: Tjele Å og Engdal Bæk. Afløbet, Vorning Å, der ligger på sydsiden et par kilometer nordøst for Vinge, løber til Skals Å og videre i Hjarbæk Fjord. 

Tjele Langsø er en meget langstrakt sø, ca. 9 km. lang og dermed en af Danmarks længste. I Bigum er der nedenfor Bigum Kirke lavet et godt søbad, der er åbent for alle. Ved søens vestlige ende ligger »Det rekreative område« ca. 1,3 km fra Vammen by. Området er kommunalt ejet og offentligt tilgængelig.

Ca. 2 km fra Vammen ligger Behandlingscenter Tjele, et af landets ældste og største behandlingscentre for alkoholmisbrug og pilleafhængighed.

Oplandet består hovedsageligt af intensivt dyrkede landbrugsarealer samt i mindre omfang af skove og søer. De tættest beliggende arealer består af skov, eng og græsningsarealer for kreaturer. Størsteparten af Tjele Langsø omkranses af ellekrat.
Søen og området omkring er både habitatområde og fuglebeskyttelsesområde (H33, F16) og søen er  den centrale del af Natura 2000- område 33: Tjele Langsø og Vinge Møllebæk.

Kilde/henvisninger 
 Naturområde 33  på Naturstyrelsens website.
 Behandlingscenter Tjele på tjele.com

Søer i Viborg Kommune
Fredede arealer i Danmark
EU-habitatområder i Danmark
Flemming Quaade

Flemming Quaade (11. juni 1923 i København – 4. maj 2007) var en dansk læge og ernæringsekspert. Han var endvidere kendt i offentligheden som opfinder af slankemidlet Nupo.

Flemming Quaade koncentrerede sin lægelige indsats om ernæringsområdet og fedmeproblemet i særdeleshed. I 1949 fik han således Københavns Universitets guldmedalje for en afhandling om fede børn. Nogle år, i 1955, senere skrev han doktordisputats om samme emne, og senere kom der flere videnskabelige udgivelser om ernærning.

Han virkede som læge på adskillige af hovedstadens hospitaler; Nørre Hospital, Rudolph Bergs Hospital, Københavns Kommunehospital og Blegdamshospitalet. I 1965 blev an overlæge på Bispebjerg Hospital, hvor han var frem til 1975, hvorefter han blev ansat i samme hospital på Hvidovre Hospital frem til 1989. Han fungerede en overgang som professor i intern medicin på Københavns Universitet. Som forsker og læge så han dog også kommercielle muligheder, og han tog initiativ til en industriel fremstilling af et slankemiddel, Nupo, der opnåede pæn succes, men også blev genstand for nogen polemik.

I 1990'erne rejste nogle journalister kritik af Nupo, og efter en diskussion herom for åben skærm med DR's Jens Olaf Jersild anmeldte Quaade denne for injurier. Denne sag tabte Quaade dog i 1999.

Han er begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Læger fra Danmark
Ansatte ved Københavns Universitet
Personer fra København
Opfindere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Modtagere af Københavns Universitets guldmedalje
Dansk Broder Orden

Dansk Broder Orden er et broderskab baseret på et frimurerisk grundlag. Ordenen blev stiftet af boghandler, frimurer og tidligere chefredaktør af Flensborg Avis (1870-73), Karl (Carl) Emil August Vennervald og blev oprettet den 29. Januar 1894 i København under navnet Dansk Arbejder Loge siden ændret til Dansk Broder Orden i 1964. Ordenen har 17 arbejdssteder med i alt ca. 1.200 medlemmer.

Ordenens formål 
 
Dansk Broder Orden søger gennem logearbejdet at bibringe medlemmerne, der kaldes brødre, en række gode tanker og livsværdier. Endvidere prøver Ordenen at belære brødrene om livets forgængelighed, om værdien af kærlighed, næstekærlighed, sandhed, tolerance og broderlighed, så der udvikles en ægte broderskabsfølelse blandt brødrene.

Litteratur 
 Dansk Broder Ordens stifter K. E. A. Vennervalds korte periode i Logen, Statsbiblioteket 2005
 Broderordenen D: A: L: Arb: København 1894-1919, Udgivet af Mesterlogen i København 1919.

Eksterne henvisninger 
 DANSK BRODER ORDEN

Broder Orden
Frimureri
Etableret i 1894
Ingrid Jørgensen

Ingrid Kvist Jørgensen f. Ingrid Kvist Pedersen (født 17. august 1922 i Pindstrup, død 18. oktober 1997 i København) var gift med tidligere statsminister Anker Jørgensen fra 1948 til sin død.
Hun blev født og voksede op i Pindstrup på Djursland og var uddannet barneplejerske. Som husmor engagerede Ingrid Jørgensen sig blandt andet i den lokale afdeling af DUI-Leg og Virke i det københavnske kvarter Sydhavnen og var også aktiv i socialt arbejde. I den forbindelse var hun med til at stifte plejehjemmet Plejebo i Saxogade på Vesterbro i København. Hun var bestyrelsesformand i 17 år, fra det blev indviet i 1977 til 1994.

Som landets førstedame optrådte Ingrid Jørgensen med diskretion og værdighed. Hun lagde aldrig skjul på, at hun, selv om hun var en offentlig person, så det som sin primære opgave at være den faste støtte for sin mand og deres fire børn. 

Ingrid Jørgensen døde af den aggressive og uhelbredelige muskelsvindsygdom ALS (Amyotrofisk lateral sklerose), der blev diagnosticeret blot seks måneder før hendes død. Sygdommen var den direkte årsag til, at Anker Jørgensen ved flere lejligheder har støttet Muskelsvindfondet, også økonomisk.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Statsministerfruer fra Danmark
Personer fra Syddjurs Kommune
Billard

Billard (fra : bille, (ben)kugle) er fællesbetegnelsen for en række spil, der udøves på et specielt billardbord indeholdende et antal baller (kugler), der af spilleren stødes rundt på bordet ved hjælp af en billardkø.

Spillets udøvelse 
Nogle former for billard spilles som deciderede sportsgrene, især de teknisk set sværeste, mens andre former i højere grad fungerer som hyggespil, der udøves under afslappede forhold. Udøvelsen begrænses primært af adgangen til ordentlige borde, der ofte er ret dyre i anskaffelse. I Danmark har en del værtshuse og cafeterier i sportshaller anskaffet sig billardborde, som kan bruges mod betaling, men der findes også en række steder, der primært lever af at lade folk spille billard mod betaling.

Billard som sport 
I sportsmæssig sammenhæng findes en række klubber over hele landet, hvor man som medlem kan træne sin sport samt deltage i turneringer. Danske billardklubber er organiseret i Den Danske Billard Union, uanset hvilke discipliner, de udbyder. Der afholdes danske mesterskaber i en lang række discipliner for såvel individuelle som hold. En række danske billardspillere deltager også i internationale turneringer.

Billardspil 
Der er i tidens løb opstået en række discipliner inden for billard. De kan deles i nogle hovedformer, og man kan nævne følgende former:
 Billard på borde med huller:
 Pool – dette dækker igen over en række varianter
 Snooker
 Keglebillard
 Billard på borde uden huller:
 Carambolebillard – dækker også over en række varianter.

Se også 
 Bob (spil)

Eksterne henvisninger 

Den Danske Billard Unions hjemmeside 
Billardskolen.dk, hjemmeside

 
Indendørs sport
Gelting Birk

Gelting Birk (dansk) eller Geltinger Birk (tysk) er navnet på en landtunge (halvø) og et naturreservat ved Flensborg Fjord i det nordøstlige Angel i Sydslesvig. Det naturfredede område ligger for største del i Nyby Kommune tæt ved byen Gelting. Halvøen består af små bøgeskove, klitter, saltenge, mose- og hedeområder. Gelting Birks samlede areal er på cirka 770 ha. Området har været fredet siden 1934. 

Området blev frem til 1652 kaldt Birkeøen. Det antages at området tidligere var en ø. Stednavnet er sammensat af birk og ø. Den nordligste punkt kaldes for Birknakke. Gelting Birk var tidligere også navnet på et større birk under Gelting gods. Et birk var en selvstændig dansk retskreds ved siden af herredstinget. De første birker var kongelige, men efterhånden oprettede også kirken og adelen birker. Halvøens nuværende form opstod i 1821, hvor der blev opført diger omkring store dele af det Store Nor. Indtil da bestod området af en smal landtange mellem fiskerbyen Fovlshoved (tysk Falshöft) og den tilhørende ø Bæverø (tysk Beveroe). 

Området består i dag af den Store Lagune (tidligere en del af Gelting Nor), Bæverø (Beveroe, tidligere en selvstændig ø), halvøens spids Birknakke (Birknack) og den tidligere landtange ved Fovlshoved.

Den sydslesvigske halvø er i dag af stor betydning som rasteplads for gennemtrækkende og overvintrende fugle. Hvert år observeres her cirka 170 fuglearter. Især i efterårsmånederne kan her iagttages vandfugletræk. Strandtidsel og strandkål er to af de mange sjældne blomster, som har fundet et fristed i natureservatet. I marts 2002 blev der på store dele af halvøen sat polske vildheste (konikheste) ud. Den første gruppe bestod af en hingst og ti hopper. Dyrene skal danne grundstammen for cirka 100 dyr. Hestene blev plejet af foreningen Wildpferde Geltinger Birk (på dansk Vildheste Gelting Birk). Fra denne truede dyrrace lever også en lille bestand i det nederlandske polderområde. Ved siden af hestene lever der også cirka 250 højlandskvæg på halvøen. Forfædrene til disse kvæg blev importeret direkte fra Skotland.

Gelting Birks vartegn er vindmøllen Charlotte. Den restaurerede stråtækte hollændermølle stammer fra 1824. Naturreservatet Gelting Birk er udpeget som Natura 2000-område. Natura 2000-områder er internationale naturbeskyttelsesområder udpeget af EU. 

Hvert år besøger op til 80.000 turister området. Lokale Miljøforeninger og Nyby Kommune har oprettet et informationscentrum (Integrierte Station Geltinger Birk), hvor der fortælles historien bag birket. Naturreservatet arrangerer guidede ture i højsæsonen.

Eksterne links 

 Tysk naturbeskyttelsesforbund om Gelting Birk
 Nyby Kommune om Gelting Birk

Noter 

Naturbeskyttelse i Tyskland
Gelting
Angel
Mystik

Mystik (fra græsk μυστικός (mystikos) "en indviet" i De eleusinske mysterier ) er en religiøs praksis hvor aktøren stræber efter at opnå en særlig mental forbindelse til den transcendente og mere ægte/bedre verden (Unio Mystica). Aktøren oplever, at skellet mellem selvet og omgivelserne forsvinder, og at det smelter sammen med det oplevede. Inden for forskellige religioner kan den mystiske oplevelse have forskellige betegnelser: åndelig bevidsthed, kommunion med eller kontakt til det guddommelige, åndelig sandhed eller gud. Kontakten kan beskrives som intuition, indsigt eller direkte åbenbaring.

Skildringerne af hvad mystikeren oplever, varierer alt efter tradition og rummer erfaringen af en reel virkelighed adskilt fra vores egen, som ikke kan sanses på normal vis, eller at den menneskelige forstand er i stand til at opfatte denne verden på en måde, der ikke kan forklares rent intellektuelt eller logisk. Et almindeligt tema inden for mystiske traditioner er, at hele verden er en sammenhængende enhed, og formålet med den mystiske praksis er at opleve denne enhed som reel. De vigtigste teknikker for at opnå oplevelsen er meditation og kontemplation.

Mystiske traditioner 
 Neoplatonisme
 Gnosticisme
 Kristen mystik
 Tysk mysticisme
 Kabbala inden for jødedom
 Sufisme inden for islam
 Upanishaderne inden for hinduisme
 Buddhisme

Litteratur 
 Haaning, Aksel (2011): Den kristne mystik.Vandkunsten. 
 Ludwiger, Illobrand von (2015): Universet i seks dimensioner : magi, mystik og alkymi i videnskabeligt perspektiv. Rosenkilde & Bahnhof.

Noter

Eksterne henvisninger 

New age
Religion
Vejlerne

Vejlerne er et stort naturområde mellem Thisted og Fjerritslev på grænsen mellem Thy og Han Herred (tidligere også grænsen mellem Viborg Amt og Nordjyllands Amt). Området var oprindelig to fjordarme langs halvøen Hannæs i Limfjorden, som man forsøgte at inddæmme til landbrugsland i 1800-tallet. I 1912 opgav man afvandingen af fjordene, og området har siden udviklet sig til et flot naturområde med stor fuglerigdom, blandt andet Danmarks største bestand af ynglende grågæs (ca. 1.000 par), rørhøg og de truede arter rørdrum og sortterne. Området i sin helhed udgør omkring 150 km², hvoraf 60 km² oprindelig var dækket af vand. Det består i dag af søer, strandenge og udstrakte rørskove.

I de vestlige vejler ligger søerne Tømmerby Fjord på 790 ha, Vesløs Vejle og Arup Vejle på tilsammen 485 ha, og Østerild Fjord på 560 ha. I de østlige vejler ligger søerne Lund Fjord på 615 ha, Han Vejle 85 ha, Selbjerg Vejle på 900 ha, og den næsten afvandede Bygholm Vejle på 1.260 ha, hvor Bygholm Mølle har været anvendt som pumpemølle. 

I 1958 fredede de daværende ejere området, og i 1960 blev det udpeget som Danmarks største naturvidenskabelige reservat. I 1965 blev der bygget en ny effektiv centralsluse på Bygholmdæmningen der også fører hovedvej 11 over området; dette medvirkede til en vandstandssænkning i de østlige Vejler, og et forringet fugleliv i området, der dog stadig, udover at være yngleplads, har stor betydning som rasteplads for trækfugle.

Vejlerne er udpeget til RAMSAR-område og fuglebeskyttelsesområde og fra 1978 til 2003 drev Skov- og Naturstyrelsen (og senere Danmarks Miljøundersøgelser) en biologisk feltstation. Offentligt tilgængelige udsigtstårne er opført flere stede i udkanten af vandområderne. 

I dag ejes Vejlerne af Aage V. Jensen Naturfond.

Se også
Natura 2000-område nr. 16 Løgstør Bredning, Vejlerne og Bulbjerg

Eksterne kilder og henvisninger 
Naturstyrelsen: Reservatfolder for Vejlerne 
Naturstyrelsen: Løgstør Bredning, Vejlerne og Bulbjerg 

Thisted Kommunes geografi
Jammerbugt Kommunes geografi
Naturområder i Danmark
Inddæmningsprojekter i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
Ramsarområder i Danmark
Vige i Danmark
Limfjorden