kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
TheFutureEmbrace

TheFutureEmbrace er titlen på den første soloplade fra Billy Corgan. Pladen blev udgivet 21. juni 2005 hos Reprise Records. 

Corgan har indspillet stort set hele albummet selv (med undtagelse af trommerne), men har dog delvis skabt det elektroniske materiale med Bon Harris. Derudover medvirker Robert Smith fra The Cure på Bee Gees-coveret To Love Somebody, mens Corgans nære ven Jimmy Chamberlin spiller elektroniske trommer på DIA. 

Den eneste single udgivet fra albummet blev Walking Shade, men Corgan optrådte på tv live bl.a. med Mina Loy (M.O.H.) og To Love Somebody. A100 blev også fremstillet som en af de bærende sange på albummet.

Skæringsliste 
 All Things Change
 Mina Loy (M.O.H.)
 TheCameraEye
 To Love Somebody
 A100
 DIA
 Now (And Then)
 I'm Ready
 Walking Shade
 Sorrows (in Blue)
 Pretty, Pretty STAR
 Strayz

Turné 

Billy Corgan valgte at turnére på albummet, og spillede i løbet af sommeren 2005 en række koncerter verden rundt, hvor han kun (som altid) kun spillede nyt materiale – dvs. ikke nogle sange fra hans tid i Smashing Pumpkins, Zwan eller ikke engang hans solomateriale fra 2004. 

Med på turné havde Corgan taget sin gode veninde, sanger og bassist Linda Strawberry, som tidligere har gæsteoptrådt sammen med både Smashing Pumpkins og Zwan. Derudover deltog to af medlemmerne fra rockbandet Filter på turnéen – bassist Brian Liesegang og trommeslager Matt Walker. Walker har tidligere været trommeslager på et par turnéer for Smashing Pumpkins, og indspillede endda også trommer på en række sange på bandets plade fra 1998 Adore. 

Den 28. juli 2005 spillede Billy Corgan et akustisk live show i Sydney, Australien, hvor han bl.a. spillede sangene fra soloalbummet akustisk for første og (hidtil) eneste gang, samt et par Zwan- og Chicago-sange.

Salgstal 

 USA: 70.000
 Japan: 8.483

Succes 

LTV News deklarerede TheFutureEmbrace til at være én af de bedste plader udgivet i 2005.

Album fra 2005
Satyricon (flertydig)

Satyricon kan være:

 Satyricon – en bog af den antikke satiriker Petronius.
 Satyricon (Euphormio) – en bog fra 1608 af Euphormio Lusininus.
 Satyricon (Duerr) – en bog af Hans Peter Duerr.
 Fellinis Satyricon – en film af Federico Fellini.
 Satyricon (band) – et norsk band.
Væddeløbshund

En væddeløbshund er en hund, som benyttes til konkurrencer i hurtigløb på bane, hvor totalisatorspil (væddemål) tillades. Traditionelle væddeløbsbaner er gerne ovalbaner, hvor løb på henholdsvis 220, 330, 440, 550, 660 eller 770 yards (1 yard = 0,9144 meter) udføres. Andre længder er også til en vis grad aktuelle.

Væddeløbshunde er typisk af racen greyhound, spansk galgo eller whippet, hvor der er tale om totalisatorspil. Greyhound er mest benyttet, men typen må på ingen måde sammenlignes med de greyhounde, som benyttes som udstillingshunde. Væddeløbshunde bliver specielt avlet med tanke på et liv på væddeløbsbanen. De er gerne mindre, mere kompakte og langt mere muskuløse end udstillingstypen. Andre hunderacer, som oftest mynder, deltager også i væddeløb, specielt hvor totalisatorspil ikke tillades. Som sådan konkurrerer hundene indbyrdes indenfor samme race.
Illdisposed

Illdisposed er et dødsmetalband fra Århus. Bandet blev dannet i 1991, de har siden udgivet femten albums. Bandet havde en større rolle i den danske musikdokumentar Headbang i hovedlandet, der gik bag om metalmiljøet og portrætterede Illdisposed såvel som to andre danske bands; Infernal Torment og Nidhug.

Diskografi 
 Studiealbum
 1993: Four Depressive Seasons
 1995: Submit
 1997: There's Something Rotten... In the State of Denmark
 2000: Retro
 2001: Kokaiinum
 2004: 1-800 Vindication
 2006: Burn Me Wicked
 2008: The Prestige
 2009: To Those Who Walk Behind Us
 2011: There is Light (But It's Not for Me)
 2012: Sense the Darkness
 2014: With The Lost Souls On Our Side
 2016: Grey Sky Over Black Town
 2019: Reveal Your Soul for the Dead

Medlemmer

Nuværende medlemmer 
 Bo Summer – Vokal (1991 -)
 Jakob Batten – Bas (1999 – 2003), Guitar (2003 -)
 Rasmus Henriksen - Guitar (2019 -)
 Rasmus Schmidt - Trommer (2014 -)
 Onkel K. Jensen - El-bas (2012 -)

Tidligere medlemmer 
 Hans Wagner – guitar 
 Michael "Panzergeneral" Enevoldsen – trommer 
 Morten Gilsted – guitar 
 Ronnie Raabjerg Bak – bas 
 Lasse Dennis Raabjerg Bak – guitar 
 Lars Hald – trommer 
 Rolf Hansen – trommer 
 Tore "The Pimp" Mogensen – guitar 
 Jonas "Kloge" Mikkelsen – bas 
 Thomas "Muskelbux" Jensen – trommer 
 Martin Thim – guitar 
 Franz "Hellboss" Gottschalk – guitar 
 Ken Holst – guitar

Timeline

Eksterne henvisninger 

 Illdisposeds hjemmeside
 

 
Musikgrupper fra 1991
Hybris

Hybris er hovmod. Dvs. frygtløshed til at udfordre eller trodse skæbnen. I det klassiske Grækenland var hovmod den største synd. Det var at glemme de naturlige menneskelige begrænsninger og at overskride dén grænse, der adskiller det menneskelige fra det guddommelige. Det var at glemme, at mennesket er dødeligt. 
En sådan synd blev straffet af hævnens og retfærdighedens gudinde, Nemesis.

Hybris og Nemesis er omdrejningspunktet i flere græske myter, fortællinger og tragedier. Penelopes hovmodige og arrogante tilbedere i Odysseen er således arketypen på hybris. Og Krøsus, der i en samtale med Solon mente, at han var den lykkeligste mand i verden, men senere skulle se alle sine besiddelser og sin familie erobret af perserne.

Se også 
Græsk mytologi

Græsk mytologi
Bram Stoker

Abraham (Bram) Stoker (født 8. november 1847, død 20. april 1912)  var en irsk forfatter, som beskæftigede sig med gotisk fiktion, og især er kendt for romanen Dracula.

Bibliografi 
 1875 – The Primrose Path
 1881 – Under the Sunset
 1890 – The Snake's Pass
 1895 – The Shoulder of Shasta
 1895 – The Watter's Mou'
 1897 – Dracula
 1898 – Miss Betty
 1902 – Havets Hemmelighed
 1903 – Blodet fra mumiens gravkammer
 1905 – The Man
 1908 – Lady Athlyne
 1908 – Snowbound
 1909 – The Lady of the Shroud
 1911 – The Lair of the White Worm
 1914 – Dracula's Guest

Eksterne henvisninger 
 

 

Romanforfattere fra Irland
Gyserforfattere
Panslaviske farver

De panslaviske farver – rød, blå og hvid – indgår i flere slaviske landes flag og hentyder til de slaviske folkeslags fælles baggrund.

De tre farver indgik i det russiske flag og blev i midten af 1800-tallet (hvor Rusland var det eneste selvstændige slaviske land) antaget af den panslaviske bevægelse.

Flag i de panslaviske farver anvendes i dag i Tjekkiet, Slovakiet, Slovenien, Kroatien, Serbien og Rusland samt af det sorbiske mindretal i Tyskland. Jugoslavien anvendte også et panslavisk flag, mens Tjekkoslovakiet brugte det nuværende tjekkiske flag. Også Montenegro brugte tidligere som jugoslavisk provins et flag i de panslaviske farver.

Se også 
 Ruslands flag
 Panafrikanske farver
 Panarabiske farver

 

Flag
Mariendal

Mariendal, som stednavn kan det have flere betydninger:

 Mariendal (Frederiksberg) - tidl. landsted i Mariendals Sogn på Frederiksberg
 Mariendal Havbakker – beliggende ca. 11 kilometer sydøst for Århus.
 Mariendal Mark – beliggende ca. fem kilometer nordvest for Frederikshavn.
 Mariendal (Assens Kommune) – beliggende ca. to kilometer nord for Assens.
 Mariendal (Nordfyns Kommune) – beliggende ca. fire kilometer nordøst for Søndersø (Fyn), Fyn.
 Mariendal (Elling Sogn) – en bebyggelse i Elling Sogn, Frederikshavn Kommune
 Mariendal (Lyngby Sogn) – en bebyggelse i Lyngby Sogn, Norddjurs Kommune
 Mariendal (Lindelse Sogn) – landbrugsejendom i Lindelse Sogn, Langeland Kommune
Amager (flertydig)

Amager har flere betydninger:

Lokaliteter 
 Amager – større ø ved København.
 Amager (Fovlum Sogn) – en bebyggelse i Fovlum Sogn, Vesthimmerlands Kommune
 Amager (Frederikshavn Kommune) – en bebyggelse i Åsted Sogn, Frederikshavn Kommune

Sport 
 Amager (fodboldhold) – ynglingesamarbejde (U/18) for fodboldklubber på øen Amager ved København.

Ord og vendinger 
 Amager (ama'r) – udråbsord som besværgelse, udtales ama'r.
Amager (Frederikshavn Kommune)

Amager i Frederikshavn Kommune er et område øst for Kvissel og ca. seks kilometer nordvest for Frederikshavn.

Området er fladt landbrugsland som gennemskæres af Amagervej, en godt tre kilometer lang grusvej som forbinder Kvissel og Mariendal.

Lokaliteter i Frederikshavn Kommune
Ib Christensen

Ib Christensen (født 15. marts 1930 i Vorup ved Randers, død 3. januar 2023) var psykotekniker og dansk politiker (Retsforbundet og Folkebevægelsen mod EF).

Ungdomspolitiker 
Han var medstifter af Europæisk Ungdom i Aarhus i 1957, og i bestyrelsen for Dansk Europa-Unions jysk-fynske kreds 1961-63. Christensen var næstformand for Een Verdens Ungdom 1964-65 og med i Een Verdens styrelse i flere perioder. Han var medstifter af Retsforbundets studenterfraktion i 1954 og sekretær i samme 1954-57. Han var medlem af landsledelsen for Retsforbundets Ungdom 1958-65, næstformand fra 1959 og landsformand 1962-65.

Retsforbundet 
Christensen var medlem af Retsforbundets forbundsråd og forretningsudvalg flere gange: første gang 1964-74. Han var landsformand for Retsforbundet 1967-74, 1975-78 og 1982-84 og folketingskandidat flere gange: første gang i Odderkredsen i 1960. Han var medlem af Folketinget 1973-75 og 1977-81 og var flere gange politisk ordfører eller formand for Retsforbundets folketingsgruppe. I Folketinget var han medlem af bl.a. Markedsudvalget, Det Udenrigspolitiske Nævn og Det Politisk-Økonomiske Udvalg.

Mellemfolkelig politiker 
Han var fra 1970 med i FN-forbundets styrelse i flere perioder. Han var i sin tid som folketingsmedlem medlem af Nordisk Råd og af Europarådets parlamentariske forsamling i flere omgange.

Medlem af EU-parlamentet 
Ib Christensen repræsenterede Retsforbundet i EU-Parlamentet i 1978 og i 1979. Han var spidskandidat for Retsforbundet ved det første direkte valg til Europa-Parlamentet i juni 1979. Han var medlem af forretningsudvalget i Folkebevægelsen mod EF i 1982-84 og repræsenterede Folkebevægelsen i Europa-Parlamentet i 1984-94.

Udgivelser 
Ib Christensen udgav flere bøger, og skrev mange artikler og læserbreve.

Referencer 

Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1973-1979
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1984-1989
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1989-1994
Politikere fra Folkebevægelsen mod EU
Tidligere folketingsmedlemmer fra Retsforbundet
Personer fra Randers
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Studenter fra Randers Statsskole
Hellenismen

Hellenismen er en betegnelse for en periode af oldtidens historie, hvor den græske kultur etablerede sig som en verdenskultur og selv blev påvirket af de orientalske kulturer.

Den hellenistiske politiske tidsalder går fra 336 f.Kr. til 31 f.Kr. og afgrænses af Alexanders tronbestigelse og Augustus' sejr ved Actium. Her blev den sidste arving efter Alexander den Store, den ptolemæiske dronning Cleopatra 7., besejret.
Dette skel er rent politisk, da romerriget gik fra at være republik til kejserdømme.

Religions- og kulturhistorisk set går skellet fra 331 f.Kr. hvor Alexander den Store erobrede Perserriget til enten 410, hvor Visigoterne plyndrede Rom og hvor romernes magtposition blev synligt svækket eller 476 hvor visigoterne erobrede Rom. 476 markerer også det Vestromerske riges fald og afslutningen på den klassiske oldtid.

Alexander den Stores erobringer betød, at Perserriget kom på græske hænder, og selv om riget faldt fra hinanden under Alexanders efterfølgere, "diadokerne", lykkedes det alligevel at bevare den græske indflydelse. De vigtige hellenistiske kongedømmer var ptolemæernes rige i (Egypten), seleukidernes rige i Syrien og Mesopotamien og attalidernes rige i Lilleasien.

Se også 
 Græsk litteratur: Hellenismen
 Hellas
 Hellener

Kilder 
 Rudi Thomsen, Hellenismens tidsalder, Aarhus Universitetsforlag, 1993. .

Historiske epoker
Grækenland i antikken
Lis Jensen

Lis Jensen (født 1952 i Kås) er en dansk socialrådgiver og politiker. Hun er medlem af regionsrådet i Region Nordjylland for Enhedslisten og tidligere medlem af EU-parlamentet for Folkebevægelsen mod EU. 

Jensen blev valgt regionsrådet i Region Nordjylland for Enhedslisten i 2013 og genvalgt i 2017.

Jensen arbejder som socialrådgiver hos nordjyske fagforeninger. Fra 1994 til 1999 repræsenterede hun Folkebevægelsen mod EF i Europa-Parlamentet. Fra 1999 var hun medlem af forretningsudvalget i Folkebevægelsen.

Referencer 

Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1994-1999
Politikere fra Folkebevægelsen mod EU
Regionsrådsmedlemmer fra Enhedslisten
Socialrådgivere fra Danmark
Liljekonval

 
Liljekonval (Convallaria majalis) er en 15-25 cm høj urt, der vokser i skove og krat. Planten er meget giftig i alle dele, men de vellugtende blomster gør den alligevel værd at dyrke.

Beskrivelse 
Liljekonval er en løvfældende flerårig urt med en lav vækst. Bladene sidder kræmmerhusagtigt op ad den glatte, lysegrønne stængel. De er glatte og ensartet friskgrønne på begge sider, og de er ovale med hel rand. Ribberne danner et bueformet mønster i bladet.

Blomstringen sker i maj, hvor en særlig stængel bærer de snehvide, klokkeformede blomster i en skæv klase. Bærrene er orangerøde og modner først efter, at bladene er gulnede og ligger på jorden. Frøene modner godt og spirer villigt.

Den underjordiske jordstængel forgrener sig og kryber langt omkring, så planten kan blive ukrudtsagtig. Rodnettet er i øvrigt fint trævlet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,2 x 2,0 m (20 x 10 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Voksested 

Liljekonval hører hjemme i Danmark og det meste af Europa, hvor den vokser i blandede løvskove på mineralfattig og sur bund.

På Hirsholmene findes arten sammen med bl.a. draphavre, alm. hyld, kvalkved, alm. røn, vedbend, blæresmælde, engriflet hvidtjørn, febernellikerod, plettet arum, skovhanekro, skovløg, stinkende storkenæb, storbladet elm, sødskærm, og vårvikke

Giftighed 
Liljekonvallens blade gør, at den indimellem forveksles med ramsløg. Dette kan medføre forgiftning, idet sidstnævnte er spiselig, mens førstnævnte er stærkt giftig.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Bunddækkeplanter
Hvide blomster
Skovbundsplanter
Giftige planter
Liljekonval-slægten

Liljekonval-slægten (Convallaria) er en lille slægt med kun én art, den nedennævnte.

 Liljekonval (Convallaria majalis)

Planteslægter
Musetorn-familien
Musetorn-familien

Musetorn-familien (Ruscaceae) er en plantefamilie, som er udbredt med ca. 10 slægter på den Nordlige halvkugle, særlig i Sydøstasien, Europa og Mellemøsten, men også i Nordamerika og Afrika (især Kaplandet). Planterne indeholder flavonoider, og de har chrysofanol i rødderne. Bladene er spiralstillede eller toradede. Blomsterne sidder i klaser. Her omtales kun de slægter, der er repræsenteret ved arter, som er vildtvoksende i danmark, eller som dyrkes her.

 
Asparges-ordenen
FC Fredericia

FC Fredericia er en dansk fodboldklub fra den sydjyske by Fredericia. Klubben spiller i 1. division. FC Fredericia blev stiftet den 3. januar 1991 som en overbygning på de to klubber Fredericia KFUM og Fredericia fF. Sidstnævnte valgte dog at trække sig ud af samarbejdet igen i 2003 så FC Fredericia i dag udelukkende er en professionel overbygning på Fredericia KFUM. Umiddelbart har overbygningen dog ellers været succesfuld, da man i Fredericia er gået fra at have et hold i Danmarksserien til at have et i 1. division. Fans af FC Fredericia ser Vejle Boldklub som deres største rivaler grundet deres geografiske placering tæt på hinanden og adskillige sæsoner i samme række.

Info

Trænerstab

Administration 
 Direktør: Stig Pedersen

Stadion 
 Monjasa Park, opført 2006
 Kapacitet: 6.000
 Hvoraf ca. 2.500 er overdækkede siddepladser

Nuværende spillertrup 
'

Tidligere spillere 
En oversigt over andre tidligere FC Fredericia spillere:
  Brian Jochumsen (AN)
  Christian Lysemose (MI)
  Mikkel Lindorff (AN)
  Lars Olesen (FO+MI)
  Søren Andersen (MÅ)

Ekstern kilde/henvisning 
 FC Fredericias officielle hjemmeside

Referencer 

 
Etableret i 1991
Fodboldklubber i Danmarksturneringen
Bredbladet sølvblad

 
Bredbladet sølvblad (Elaeagnus commutata) er en løvfældende busk med en opret vækst. Blomsterne søges meget af bier, og fugle holder meget af bærrene.

Beskrivelse 
Barken er først brun med bronzefarvede hår. Senere bliver den mere glat og grå. Til sidst kan den sprække op og blive furet. Knopperne er spredte og ægformede dækket af bronzefarvede hår. Bladene er ægformede og helrandede. Oversiden er grågrøn og glat, mens undersiden er sølvgrå af hvide hår. Blomsterne sidder 3-4 sammen i små stande ved bladhjørnerne ud langs hele skuddet. De enkelte blomster er gule med sølvgrå yderside og stærkt duftende. Frugterne er ægformede, melede, men spiselige, stenfrugter. Frøene modner godt og spirer villigt i Danmark.

Rodnettet består af højtliggende, tykke hovedrødder med ganske få siderødder. Planten danner mange rodskud. Sølvblad har samliv med en art Strålesvamp, som sætter den i stand til at udnytte luftens kvælstof.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 3 m (50 x 50 cm/år).

Hjemsted 
Bredbladet sølvblad gror på lysåbne voksesteder i USA og Canada. Det kan være veldrænede lavninger og langs flodbredder, på nordvestvendte skråninger og i skovbryn, hvor den findes sammen med bl.a. amerikansk blomme, Crataegus chrysocarpa, ellebladet bærmispel, Shepherdia argentea og virginsk hæg.

Kilder/Eksterne henvisninger 

 E-Flora BC: Electronic Atlas of the Flora of British Columbia 

Buske
Gule blomster
Nitrogenfikserende planter
Sølvblad
Sallinge Herred

Sallinge Herred var et herred i Svendborg Amt. Herredet hørte fra 1662 til Nyborg Amt , indtil det ved reformen af 1793 blev en del af Svendborg Amt.

I herredet ligger købstaden Fåborg og følgende sogne:
 Allested Sogn
 Avernakø Sogn
 Brahetrolleborg Sogn
 Diernæs Sogn
 Espe Sogn
 Fåborg Sogn 
 Gestelev Sogn
 Heden Sogn
 Herringe Sogn
 Hillerslev Sogn
 Horne Sogn
 Hundstrup Sogn
 Håstrup Sogn 
 Jordløse Sogn
 Krarup Sogn
 Lyø Sogn
 Nørre Broby Sogn
 Sandholts Lyndelse Sogn
 Svanninge Sogn
 Sønder Broby Sogn
 Ulbølle Sogn
 Vantinge Sogn
 Vejle Sogn
 Vester Hæsinge Sogn
 Vester Skerninge Sogn
 Vester Åby Sogn 
 Åstrup Sogn 
 Øster Hæsinge Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Svendborg Amt
Sunds Herred

Sunds Herred var et herred i Svendborg Amt. Herredet hørte fra 1662 til Nyborg Amt, indtil det ved reformen af 1793 blev en del af Svendborg Amt.

I herredet ligger købstaden Svendborg og følgende sogne:
 Bjerreby Sogn
 Bregninge Sogn
 Drejø Sogn
 Egense Sogn
 Fredens Sogn
 Kirkeby Sogn
 Kværndrup Sogn
 Landet Sogn
 Lunde Sogn
 Ollerup Sogn
 Sankt Jørgens Sogn
 Sankt Nikolaj Sogn
 Skårup Sogn 
 Stenstrup Sogn
 Strynø Sogn
 Sørup Sogn
 Thurø Sogn
 Tved Sogn
 Vor Frue Sogn
 Øster Skerninge Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Svendborg Amt
Danske grevskaber og baronier

Som følge af indførelsen af enevælde i Danmark i 1660 blev det muligt at opnå adelsstand ved at samle nok jord (eller evt. rede penge, reserveret til køb af jord (se "Forlods") til oprettelsen af et majorat (alt efter godsbesiddelsen et baroni (mindst 1000 tdr. hartkorn) eller et grevskab (mindst 2500 tdr. hartkorn)). Dette benyttede især pengestærke indvandrere sig af, da de på den måde kunne opnå den anerkendelse, deres fødsel ikke kunne. Nogle af disse "nye" adelige var dog født adelige i deres hjemlande som fx familierne Schack, Reventlow og Moltke. Et majorat var udeleligt og blev juridisk set anset for at være et arvelen. Med Grundloven af 1849 ophævedes privilegierne forbundet med besiddelse af et majorat, men selve majoraterne levede videre indtil 1919; greve- og barontitlerne endnu længere.

I perioden fra 1672 til 1843 blev der oprettet 27 grevskaber og 30 baronier. I 1919 var der henholdsvis 21 og 14 tilbage. I Norge har der kun fandtes et baroni og to grevskaber.

Komplet liste over danske grevskaber og baronier

Grevskaber 

 Grevskabet Antvorskov
 Grevskabet Brahesminde
 Grevskabet Bregentved
 Grevskabet Christiansholm
 Grevskabet Christiansborg / Grevskabet Christianssæde
 Det grevelige Dannemandske Forlods
 Grevskabet Friderichsholm
 Grevskabet Frijsenborg
 Grevskabet Glücksbierg
 Grevskabet Griffenfeld
 Grevskabet Gyldensteen
 Grevskabet Hardenberg Reventlow
 Grevskabet Holsteinborg
 Grevskabet Jarlsberg (i Norge)
 Grevskabet Knuthenborg
 Grevskabet Langeland
 Grevskabet Laurvigen (i Norge)
 Grevskabet Ledreborg
 Grevskabet Lerchenborg
 Grevskabet Lindenborg
 Grevskabet Løvenholm (første)
 Grevskabet Løvenholm (andet)
 Grevskabet Løvenholm (tredje)
 Grevskabet Muckadell
 Det grevelige Rantzauske Forlods
 Grevskabet Reventlow
 Grevskabet Roepstorff
 Grevskabet Samsøe
 Grevskabet Schackenborg
 Grevskabet Scheel
 Det grevelige Scheel-Plessenske Forlods
 Grevskabet Sølvisborg
 Grevskabet Vallø
 Grevskabet Wedellsborg

Baronier 
                                
 Baroniet Adelersborg (første)
 Baroniet Adelersborg (andet)
 Baroniet Brahetrolleborg (første)
 Baroniet Brahetrolleborg (andet)
 Baroniet Christiansdal
 Baroniet Conradsborg
 Baroniet Einsiedelsborg
 Baroniet Frijsenvold
 Baroniet Fuirendal
 Baroniet Gaunø
 Baroniet Guldborgland
 Det friherrelige Heintzeske Forlods
 Baroniet Holberg
 Baroniet Holckenhavn
 Baroniet Holstenshuus
 Baroniet Høegholm
 Baroniet Juellinge (første)
 Baroniet Juellinge (andet)
 Baroniet Kjørup
 Baroniet Lehn
 Baroniet Lindenborg (første)
 Baroniet Lindenborg (andet)
 Baroniet Løvenborg (første)
 Baroniet Løvenborg (andet)
 Baroniet Marselisborg (første)
 Baroniet Marselisborg (andet)
 Baroniet Marselisborg (tredje)
 Baroniet Rosendal (i Norge) (første)
 Baroniet Rosendal (i Norge) (andet)
 Baroniet Rosenlund
 Baroniet Rysensteen
 Baroniet Scheelenborg
 Det friherrelige Selbyske Forlods
 Baroniet Stampenborg
 Baroniet Sønderkarle
 Baroniet Willestrup (Baroniet Willestrups Fideikommis)
 Baroniet Wintersborg
 Baroniet Wilhelmsborg
 Baroniet Zeuthen

Kilder 
 Danske Len, af Louis Bobé, Gustav Graae og Fr. Jürgensen West 1916

Grevskaber og baronier
Mundkurv

Mundkurv har flere betydninger:
Mundkurv (udstyr) – en fysisk anordning der forhindrer et dyr – f.eks. en hund – i at bide
Mundkurv (politik) – et uofficielt forbud mod at udtale sig i en politisk sammenhæng
Lysbuelampe

En lysbuelampe er en lampe, der producerer lys via en lysbue. Lampen består af to elektroder, der i moderne lamper typisk lavet af wolfram, der er adskilt af en luftart (fx neon eller xenon). Før glødepærer blev almindelige, benyttedes lysbuelamper med kulelektroder, såkaldte kulbuelamper. I disse brænder lysbuen i almindelig luft.  

Humphry Davy opfandt lysbuelampen i 1800'erne. Den elektriske strøm i lampen er kraftig, men spændingen er ikke så høj, så for at tænde lampen skal de to kulelektroder kortvarigt føres sammen, hvorved kredsløbet sluttes og buen tændes. Derefter trækkes kullene fra hinanden. Størstedelen af lyset stammer fra de glødende kulspidser. Automatiske mekanismer kan evt. regulere elektrodeafstanden, efterhånden som kullene fortæres og strømmen ændres. 

En særlig kulbuelampe, Jablokovs kærte, kræver ikke nogen mekanik til at justere elektrodeafstanden, da kullene er parallelle og fortæres oppefra og ned. Til gengæld kræves der et lille stykke grafit, der forbinder de to kul, for at tænde lampen. Grafitstykket fordamper hurtigt. Den er derfor vanskelig at tænde, når den først en gang har været slukket.  

Lysstyrken var ideel til fx gadelys, men for kraftig til almindelig indendørs belysning. Lysbuelamper har desuden været benyttet i lyskastere og i filmprojektorer, hvor det kraftige lys var nødvendigt. Lysbuelamper danner en del ultraviolet lys.

Kilder og henvisninger
 Opvarmning og Belysning i Menneskeaandens Sejre – København 1904 / Poul la Cour og Helge Holst