Dansktop

Dansktop er en dansk musikalsk genrebetegnelse, som relaterer sig direkte til radiohitlisten Dansktoppen. Dansktop bruges i dag som betegnelse for forskellige former for dansksproget populærmusik, der musikalsk især trækker på den tyske schlager- og volkstümliche musiktradition og den svenske dansbandtradition. Historisk set har dansktop nærmest været synonymt med praksisen at lave danske tekster til udenlandske melodier.

Begrebet "dansktop" er blevet anvendt som genrebegreb siden oprettelsen af Dansktoppen i 1968, men det var først efter en relancering af radioprogrammet Dansktoppen i 1993, at begrebet for alvor blev fikseret. Indtil da brugte man primært begreberne "slager" eller "popmusik", når man skulle beskrive musik og kunstnere, som i dag placeres under dansktop.

Den almindelige praksis har været, at en danske kunstner eller musikagent køber rettighederne til en udenlandsk melodi (frem for at komponere selv) og derefter skriver eller får skrevet en dansk tekst, der ofte bygger direkte på den udenlandske – oftest tyske eller svenske – tekst. Hovedkilden til disse rettighedssalg er den svenske komponist og musikforlægger Stikkan Anderson. Det betyder, at mange af de sange, der normalt bliver opfattet som danske, oprindeligt findes på andre sprog.

Historisk udvikling
Begrebet dansktop indtræder i sproget ved Dansktoppens oprettelse i 1968. Programmet var direkte inspireret af Svensktoppen, som havde været sendt af Sveriges Radio siden 1962. På svensk grund fik dette program stor betydning for den svensksprogede populærmusik op gennem 1960'erne, og begrebet "svensktopp" har derfor været kendt siden 1962. Op gennem 1960'erne blev musikken, som blev spillet på Svensktoppen, primært beskrevet som "svensktopsmusik" eller "schlager", mens "pop" fra 1963/64 primært blev brugt som betegnelse for den engelsksprogede ungdomsmusik. Svensktoppen var fra starten domineret af svensksprogede versioner af udenlandske sange, og generelt var der i høj grade tale om en videreførelse af 1950'ernes praksisser og musiktraditioner.

I Danmark brugte man primært begreberne "slager" og "refræn" om tidens populære toner frem til slutningen af 1950'erne, hvor begrebet "popmusik" blev introduceret. I løbet af 1961 og 1962 afløste popbegrebet stort set de tidligere begreber i forbindelse med en række debatter om populærmusik, blandt andet i forbindelse med oprettelsen af P3 ved årsskiftet 1962/1963. I modsætning til i Sverige blev popbegrebet brugt om både det gamle, oversættelserne og refræn- og slagertraditionen fra 1950'erne, og det nye, pigtrådsmusik, beat osv.

I løbet af perioden fra 1962 til 1968 overtog svenske musikforlag og pladeselskaber stort set det skandinaviske marked. Takket være Svensktoppen kunne man blive ved med at opkøbe rettigheder til udenlandske sange, fordi de efterfølges kunne afsættes. I Danmark var der derimod ikke mange muligheder for at få dansksproget populærmusik promoveret bredt, og de danske indspilninger, som blev hits fra 1962 til 1968 havde stort set alle relation til Sverige, enten direkte eller stilistisk.

1968-1977 

Med Dansktoppens oprettelse på P1 i 1968 var der en ugentlig platform for den dansksprogede populærmusik, og fra starten dominerede oversættelserne. Rettighederne ejede svenskerne for det meste, og ofte oversatte man de svenske udgaver i stedet for de udenlandske originaler, da det var meget nemmere. I den første udgave af Dansktoppen, som blev sendt 1. september 1968, var tretten af femten sange af udenlandsk oprindelse. Geografisk kom sangene fra seks forskellige lande. Dette afspejler, at musikudvalget i programmet fra starten var ret bredt i stilistisk henseende.