kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ren stemning

Musikinstrumenter, der er stemt i ren stemning er tilpasset en bestemt toneart. Med dette system har de fleste intervaller i tonearten de rette størrelser, men hvis man spiller på instrumentet i en anden toneart, klinger det falskt. Hvis et instrument er stemt til A-dur, og der spilles i D-dur er problemet ikke så stort, men hvis der spilles i C-dur lyder det forkert. Forklaringen er, at der er mange fælles toner i A- og D-dur mens der er stor forskel på A- og C-dur.

Ideen i den rene stemning er, at alle de vigtigste treklange skal være rene. Hvis der skal stemmes i C-dur er fremgangsmåden denne:

 Tonerne C, E og G stemmes så denne treklang er ren. Specielt er kvinten fra C til G ren.
 Ud fra G stemmes en ren G-dur med tonerne G, H og D.
 Tonen F stemmes ud fra C.
 F-dur med tonerne F, A og C tilpasses.
 De resterende toner stemmes, så de ligger en stor terts fra andre stemte toner.

Så længe man spiller toner fra toneartens grundskala er resultatet rene klange, men hvis man bevæger sig over i en anden toneart passer systemet ikke mere.

Se også 
 Ligesvævende temperatur
 Naturtone

Eksterne henvisninger 
 Stemningssystemer, fra Musikipedia v. Lasse Grubbe 

Instrumentrelaterede musikbegreber
Ole Qvist

Ole Qvist (født 25. februar 1950 i København) er en tidligere landsholdsspiller i fodbold.

Målmanden har altid spillet for Københavns Boldklub og nåede at spille 39 A-landskampe.

Qvist var især kendt for sine hurtige reaktioner på stregen og sin styrke i mand-til-mand-situationerne. Til gengæld var han ikke så dominerende ude i feltet ved de høje bolde. Han opnåede nærmest status som folkehelt under EM i Frankrig i 1984, hvor han med et par brandkampe stærkt medvirkede til Danmarks semifinaleplads i turneringen. Efter EM fortsatte han som førstemålmand på landsholdet indtil efteråret 1985, hvor han blev ramt af migræne op til udekampen mod Sovjetunionen i Moskva. Troels Rasmussen fra AGF fik chancen, og siden da fik Qvist aldrig sin landsholdsplads tilbage.

Han har i mange år været ansat i færdselspolitiet som motorcykelbetjent. Ole Qvists far var bladtegneren Hans Qvist.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Kjøbenhavns Boldklub
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra København
Politifolk fra Danmark
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1984
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1986
Ole Eduard Fischer Madsen

Ole Eduard Fischer Madsen (født 21. december 1934 i København, død 25. marts 2006 i Brønshøj) var en dansk landsholdsspiller i fodbold. Han har en af alle tiders bedste scoringsgennemsnit på landsholdet med 42 mål i 50 A-landskampe for Danmarks fodboldlandshold. Han blev kåret som Årets Fodboldspiller i Danmark i 1964.

Karriere 
Ole Madsen var en relativt lille angriber, 171 cm, men var pågående og havde næse for mål. Som dreng spillede han i Bispebjerg Boldklub. Efter en pause fik han lysten til fodbold tilbage, og som ynglingespiller scorede han så meget på serieniveau, at han blev udtaget til KBU's udvalgte seriehold og senere til Alliancens hold. 

Han kom så til at spille i HIK i 3. division. Her brød han igennem og blev udtaget til landsholdet i 1958 og var selvskreven til OL-holdet i 1960 i Rom, men måtte melde afbud af økonomiske årsager. Han var selvstændig vognmand og havde ikke råd til at afstå fra indtægterne samtidig med, at DBU ikke ville dække tabt arbejdsfortjeneste (dette var i den strenge amatørtid).

Han fortsatte dog på landsholdet, blandt andet som anfører, men blev udelukket, da han skrev kontrakt med Sparta Rotterdam i 1965. Han var efter årene i Holland den første danske spiller, der blev udtaget til landsholdet efter en professionel karriere, da han vendte tilbage som amatør til HIK i 1968. Et sprængt ledbånd i en kamp mod Norge i 1969 satte en stopper for karrieren.

Ole Madsens kendetegn som fodboldspiller var et utroligt antrit, solopræstationer og en enestående målnæse, mens han ikke var så flittig på træningsbanerne (bl.a. på grund af sin vognmandsforretning), og kombinationsspil var ikke hans stærke side. Alt i alt var han højt værdsat af publikum, og hans hælmål mod Sverige i 1965 er et af de mest berømte i landsholdets historie.

Efter at være stoppet med fodbold var han blandt andet øldepot-indehaver, manager for HIK (da professionel fodbold blev indført i Danmark i slutningen af 1970'erne) og vinchef på Skovshoved Hotel, men holdt sig så vidt muligt ude af offentlighedens søgelys.

Landsholdsstatistik 
 25 sejre, 7 uafgjorte, 18 nederlag
 0 indskiftninger, 2 udskiftninger
 28 kampe som anfører

Resultater 
 Hollandsk pokalvinder med Sparta i 1965 (Ole Madsen scorede i 1-0 sejren)

Hædersbevisninger 
 Kåret til Årets fund af Politiken 1958
 Kåret til Årets Fodboldspiller i Danmark 1964

Referencer

Litteratur 
 Ole Madsen: Skyd Ole (1963)

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Årets Fodboldspiller i Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra København
Årets fund i dansk idræt
Reno (Nevada)

Reno er en by i Nevada, (USA)med  indbyggere og er dermed den tredjestørste i staten efter Las Vegas og Henderson. Byen er den næstmest populære spilleby i Nevada efter Las Vegas. Reno er endvidere kendt som skilsmisseby, modsat Las Vegas, der er kendt for sine mange vielser. Begge på grund af statens lempelige skilsmisse- og vielseslove.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Renos officielle hjemmeside 

Byer i Nevada
Ligesvævende temperatur

Ligesvævende temperatur er den mest almindelige måde at stemme musikinstrumenter på. I dette system stemmes oktaven rent. Derpå stemmes tonerne imellem, så intervallerne mellem tonerne er ens. Dette betyder, at man uhindret kan skifte toneart uden instrumentet skal stemmes om. Til gengæld er oktaven det eneste helt rene interval. Hvis instrumenter, der er stemt i ren stemning bruges sammen med instrumenter stemt i ligesvævende temperatur, vil forskellen kunne høres.

Instrumentrelaterede musikbegreber
Forelsket i København

Forelsket i København er en dansk film fra 1960.
 Manuskript Henning Bahs og Finn Henriksen.
 Instruktion Finn Henriksen.
 Musik af Bent Fabricius-Bjerre

Medvirkende 
 Siw Malmkvist
 Henning Moritzen
 Ove Sprogøe
 Jørgen Ryg
 Perry Knudsen
 Preben Mahrt
 Mimi Heinrich
 Dirch Passer
 Keld Markuslund
 Jakob Nielsen
 Bjørn Spiro
 Valsø Holm
 Carl Ottosen
 Jytte Abildstrøm
 Poul Thomsen
 Sif Ruud

Eksterne links 
 

Musicalfilm fra Danmark
Danske film fra 1960
Film instrueret af Finn Henriksen
Danske film omhandlende København i 1900-tallet
Fysik/kemi (skolefag)

Fysik/kemi er et fag i folkeskolen, og på HF. I faget indgår både kemi og fysik. Efter 9. klasse kan der aflægges Folkeskolens Afgangsprøve i faget og efter 10. klasse Folkeskolens 10-klasseprøve. På HF afholdes altid eksamen, således også i Fysik/kemi.

Faget omfatter emner inden for bl.a. atomer, syrer/baser, energi, dynamik, salte, elektricitet, mm.

Indtil skoleloven af 1993 lå hovedvægten på fysiske emner, men nu skal fysik og kemi vægtes ligeligt, og astronomi skal indgå. Efter skoleloven af 1958 startede undervisningen i faget, dengang også kaldet naturlære, i 6. klasse. Siden skoleloven af 1975 først i 7. klasse. Flere emner, der indgik i 6. klasse, indgår nu i natur/teknik i de mindre klasser.

Eksterne links 
 Danmarks Fysik- og Kemilærerforening, DFKF 

Skolefag
Folkeskolefag
Fysik
Jane Jegind

Jane Marie Jegind (født 28. maj 1974) er en dansk kommunalpolitiker valgt til byrådet i Odense Kommune for Venstre. Hun opstillede første gang i 1998 og igen i 2002, og blev begge gange valgt, hvorefter hun i begge perioder var medlem af Børn- og ungeudvalget. Jegind var Venstres spidskandidat til kommunalvalgene i november 2005, 2009, 2013 og 2017, og var i perioden 2006-2009 rådmand for Børne- og Ungeforvaltningen. Hun blev genvalgt i 2009, og var rådmand for Ældre- og Handicapforvaltningen. I 2013 blev hun valgt med 11.482 personlige stemmer og er i perioden 2014-2017 by- og kulturrådmand. I 2017 blev hun genvalgt og er fortsat som by- og kulturrådmand. Den 1. september 2020 trådte hun ud af Odense Byråd og startede som erhvervs-, kultur- og turismechef i Langeland Kommune. 

Jegind er uddannet cand.negot. i tysk fra Syddansk Universitet (2000) og tidligere ansat i Mærsk Data og IBM Danmark. Hun er gift og mor til en datter.

På byrådsmødet  6. marts 2019, modtog Jane Marie Jegind Ridderkorset af Dannebrog, for hendes hverv som byrådsmedlem i mere end 20 år.

Ekstern henvisning 
 Personlig hjemmeside

Reference 

Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Medlemmer af Odense Byråd
Rådmænd i Odense
Alumni fra Syddansk Universitet
Et eventyr om tre

Et eventyr om tre er en dansk film fra 1954.
Manuskript Hans Hansen.
Instruktion Svend Methling.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Lise Ringheim
Poul Bundgaard
Henning Moritzen
Arthur Jensen
Gunnar Lauring
Jeanne Darville
Karl Stegger
Jakob Nielsen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1954
Spillefilm fra Danmark
Mbabane

Mbabane  er hovedstaden i Swaziland. Der bor ca. 95.000 i byen (2010). Byen, som ligger i Mdimba-bjergene, er landets administrative og økonomiske centrum, og tin og jern udvindes i området.

Mbabane blev grundlagt af briterne i 1902 efter den anden boerkrig og blev protektoratets administrationscentrum i 1903. Byen er opkaldt efter høvdingen Mbabane Kunene, hvis klan på det tidspunkt boede i dette område.

Der er en del turisme i området og den gennemsnitlige temperatur er 15 °C i juli og 22 °C i januar.

Referencer
Maseru

Maseru (også kaldet Masero) er hovedstaden i Lesotho. Byen, som er den eneste væsentlige by i landet, har  indbyggere. Foruden at være landets hovedstad er den det også for Maseru-distriktet, (landet er delt op i 10 distrikter).

Byen var også hovedstad i det britiske protektorat Basutoland fra 1869 til 1871 og fra 1884 til 1966, hvor Lesotho blev en selvstændig stat.

Byens navn er et sesotho ord, der betyder "røde sandsten".

Referencer
Folkeskolens 10. klasseprøve

Folkeskolens 10-klasseprøve (FS10) er den nye betegnelse for Folkeskolens Udvidede Afgangsprøve. 

Prøven kan aflægges efter 10. klasse i følgende fag: 

Matematik (mdt./skr.)
Fysik/kemi
Tysk (mdt./skr.)
Engelsk (mdt./skr.)
Fransk (mdt./skr.)
Dansk (mdt./skr.)

Folkeskolen
Eksamener
Grundskole i Danmark
Romalt

Romalt er en bydel i Randers, beliggende 6 km sydøst for byens centrum og 4 km vest for Assentoft. Romalt hører til Kristrup Sogn. Kristrup Kirke ligger i Kristrup 3 km vest for Romalt. Bydelen ligger i Romalt Bakker. Neden for bakkerne strækker Romalt Enge sig ud mod Randers Fjord.

I den gamle landsby Neder Romalt hedder grundejerforeningen Neder Romalt Bylaug. Parcelhuskvarteret Over Romalt består af Grundejerforeningen Romalt, der blev udstykket i 1978 og omfatter de veje, der slutter på "-minde", og Grundejerforeningen Christianelund, der blev udstykket senere og omfatter de veje, der slutter på "-lunden". Der er ca. 900 husstande i bydelen.

Faciliteter 
Romalt har haft forsamlingshus siden 1898. I 2004 opførte man Romalt Aktivitetshal, der også rummede et nyt Kultur- og Forsamlingshus, og det gamle forsamlingshus blev til privat bolig. Trods parcelhusboomet i 1970'erne er der ikke opført folkeskole i Romalt, så børnene går på Kristrup Skole i Kristrup.

Midt i Romalt startede Romalt Friskole i august 2012. Den kom i nye lokaler ved hallen i 2014. Friskolen har 0.-9. klassetrin og kun én klasse pr. årgang med højest 24 elever. Skolen havde et elevtal på 220 i skoleåret 2019/2020. Der er ikke SFO, men IFO (Idræts Fritidsordning), der udnytter hallen og naturen omkring Romalt.

Romalt IF tilbyder fodbold, håndbold og badminton. Idrætsforeningen er også med til at arrangere svømning på Tirsdalens Skole. Desuden er der fitnessforening og aktivitetsklub for de ældre. Bydelen har 5 butikker, supermarked, to frisører og et pizzeria.

Historie 
På kort over Randers Amt fra 1829 står Romalt noteret som Romholt. Navnet kommer af rom, der menes at betyde det samme som "rum" eller "rydning", og -holt,-(h)alt, der referer til "Skov, krat, bebyggelse ved lille skov" .

6. oktober 1877 brændte 13 gårde og 22 huse i Romalt.

I 1901 beskrives Romalt således: "Romalt (Over- og Neder R.) med Skole, Forsamlingshus (opf. 1898) og andelsmejeri." Målebordsbladet fra 1800-tallet viser desuden smedie og det fra 1900-tallet viser to fattighuse.

Romalt har haft landingssted ved Randers Fjord, men efter at fjorden blev kanaliseret og inddæmmet, er der på stedet kun en næsten lukket vig, som spøgefuldt kaldes Romalt Krigshavn.

Ved folketingsvalget 18.06.2015 var der 2.457 stemmeberettigede i Romalt, de 2.235 afgav stemme.

Jernbanen 
Randers-Ryomgård-banen (1876-1971) gik forbi Romalt nede i engene. I en periode havde Romalt et trinbræt der hvor banen krydser Revlsbjergvej.

Skinnerne ligger endnu på strækningen neden for Romalt. Fra Allingåbro kan man køre med skinnecykler på den 16 km lange strækning til Ørneborgvej i Kristrup.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Romalt.nu – drevet af Grundejerforeningen Romalt og Romalt Kultur- og Forsamlingshus
 , s. 923 f.
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Bydele i Randers
Bolbro

Bolbro er en bydel i det vestlige Odense. Bolbro Sogn havde i 2020 knap 11.000 indbyggere.
Odense Idrætshal, Odense Isstadion, Odense Stadion, Odense Cykelbane, Odense Atletikstadion, Provstegaardskolen, Rasmus Raskkollegiet og handelsskolen Tietgen er beliggende i bydelen.
Der er forbindelse fra Odense Banegård Center med Odense Letbane.

Bolbro har været hjemsted for bl.a. Anja Andersen og Brødrene Olsen, samt Eidsvoldsmannen Nicolai Nielsen.

Postdistrikt: 5200 Odense V

Se også 
 Odinstårnet, der lå på Bolbro Bakke

Kilder 

Bydele i Odense
Netto

Netto er et ord med flere betydninger:

 Brutto, netto og tara – netto er vægten af en vare uden emballage
 Netto (supermarkedskæde) – dansk international discountkæde
 Netto (Les Mousquetaires) – fransk discountkæde
 Netto Marken-Discount − tysk discountkæde

Se også
 NRT– nettoregistertonnage, skibsteknisk rum-tonnage
Calle og Palle

Calle og Palle er en dansk/svensk film fra 1948. Et forsøg på at genoplive Fy og Bi-genren med hjælp fra en masse svenske skuespillere. Filmen blev produceret af Palladium i samarbejde med Sandrew Ateljéerna, 

Manuskript Børje Larsson.
Instruktion Rolf Husberg.
Blandt de medvirkende danske skuespillere kan nævnes:

Harald Madsen
Ib Schønberg
Alex Suhr

Eksternt link 
 

Komediefilm fra Danmark
Komediefilm fra Sverige
Svenske film fra 1948
Danske film fra 1948
Film fra Danmark (administrationskategori)
Lynfotografen

Lynfotografen (også skrevet Lyn-fotografen) er en dansk spillefilm fra 1950 instrueret af Mogens Fønss efter manuskript af Mogens Fønss.

Handling 
Jens er ansat på "Billed-Revyen"s redaktion som mørkekammerassistent. Denne stilling er han dog ikke helt tilfreds med, og det er hans store drøm engang at blive pressefotograf ved bladet. Foreløbig ser det dog ikke ud til, at han vil komme sine ønskers mål nærmere, for "Billed-Revyen"s redaktør ser ikke med sympati på Jens' fotografiske interesser.

Medvirkende i udvalg 
Christian Arhoff
Ib Schønberg
Vera Gebuhr
Preben Mahrt
Signi Grenness
Carl Johan Hviid
Einar Juhl
Ove Sprogøe
Alex Suhr
Bjørn Spiro
William Bewer
Per Buckhøj
Poul Bundgaard
Ego Brønnum-Jacobsen

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1950
Mariannes bryllup

Mariannes bryllup er en dansk film fra 1958, instrueret og skrevet af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende
Asbjørn Andersen
Berthe Qvistgaard
Birgitte Bruun
Henning Moritzen
Astrid Villaume
William Rosenberg
Klaus Pagh
Aage Winther-Jørgensen
Preben Lerdorff Rye
Johannes Marott
Svend Bille
Minna Jørgensen
Ego Brønnum-Jacobsen
Karl Gustav Ahlefeldt
Alex Suhr

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1958
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Jan Heintze

Jan Heintze (født Larsen, slettet i 1981, 17. august 1963) er en tidligere dansk professionel fodboldspiller.

Jan Heintze spillede det meste af sin karriere i den hollandske klub PSV Eindhoven, hvor han spillede i to perioder (1982-94 og 1999-2003). Han spillede tillige på det danske fodboldlandshold.

Jan Heintze fik først sit vedholdende gennembrud på det danske landshold under Bo Johansson, der tiltrådte i 1996, hvor Heintze var 33 år. Han indstillede karrieren efter VM-slutrunden i 2002. Han er sammen med Johan Cruyff den spiller, der har vundet flest nationalemesterskaber i Holland.

Klubkarriere 
Jan Heintze slog igennem som blot 17-årig som venstre wing på Kastrup BKs 1. divisionshold i 1981. Året efter blev han købt af den hollandske klub PSV Eindhoven og omskolet til venstre back. Han spillede de følgende 12 sæsoner i PSV I den periode vandt Jan Heintze med PSV seks hollandske mesterskaber og i 1988 Mesterholdenes Europa Cup.

1994 skiftede Jan Heintze til den tyske klub Bayer 05 Uerdingen, men da klubben rykkede ud af Bundesligaen to år senere rykkede Heintze videre til Bayer Leverkusen, hvor han var i to sæsoner. Leverkusen blev nr. to i Bundesligaen i 1997 og 1999.

Karrieren blev sluttet af i PSV Eindhoven fra 1999 til 2003, hvor Jan Heintze var med til at vinde yderligere tre hollandske mesterskaber. Dermed tangerede han legenden Johan Cruyffs rekord med i alt ni hollandske mesterskaber.

Landsholdskarriere 
Jan Heintze debuterede på landsholdet 29. april 1987 i en EM-kvalifikationskamp mod Finland og spillede i alle Danmarks kampe ved EM-slutrunden 1988.

1. maj 1991 forlod Jan Heintze landsholdstruppen og fløj hjem til Eindhoven, da det gik op for ham, at han ikke var i startopstillingen til EM-kvalifikationskampen mod Jugoslavien i Beograd samme aften. Efterfølgende fik Jan Heintze et års karantæne, og de efterfølgende fem år fik han kun fire landskampe, mens Richard Møller Nielsen var landstræner.

Fra 1997 til 2002 blev Jan Heintze dog igen fast mand på landsholdet og spillede alle Danmarks kampe ved VM i 1998 og EM 2000. Fra november 1997 til november 2001 var han med i samtlige 52 landskampe i træk, som landsholdet spillede. Fra 2001 til 2002 var han landsholdsanfører. Ved VM i 2002 spillede Heintze de første to kampe for Danmark, men var ikke med i de to sidste opgør, da han havde problemer med varmen. Efter slutrunden stoppede han som landsholdsspiller.

Han har siden juli 2009 været indehaver af HG Property group BV (ejendomsudvikling)

Biografi 
 Jan Heintze, "Tyve år på toppen", 2002,

Referencer

Eksterne henvisninger 
CV Jan Heintze
Leverkusen who's who

Fodboldspillere fra PSV Eindhoven
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra KFC Uerdingen
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1988
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2002
Jes Høgh

Jes Høgh, født 7. maj 1966 i Aalborg, er en dansk tidligere fodboldspiller, som i løbet af sin karriere spillede for Aalborg Chang, AaB, Brøndby IF, Fenerbahçe SK og Chelsea F.C..

Høgh opnåede ligeledes 57 landskampe for det danske landshold hvori han scorede 1 mål. Her repræsenterede han Danmark ved EM i 1996 i England, og VM i 1998 i Frankrig. Han var ligeledes udtaget til EM i 2000 i Belgien og Holland, men måtte sidde over gennem hele turneringen pga. en skade. Han deltog desuden da Danmark vandt ved Confederations Cup 1995.

Høgh spillede frem til sæsonen 2000/2001, hvor en ankelskade tvang ham til at indstille karrieren.

Kampstatistik 
Kun ligakampe er inkluderet.

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra AaB
Fodboldspillere fra Chelsea F.C.
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra Fenerbahçe SK
Fodboldspillere fra Aalborg Chang
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra Aalborg
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1996
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Blåbær (plante)

 
Blåbær (Vaccinium myrtillus) er en 15-45 cm høj dværgbusk, der i Danmark vokser i nåleskove og på heder. Blåbær kan kendes på sine lysegrønne og kantede grene. De sorte bær er syrligt-søde og velsmagende (se blåbær).

Beskrivelse 
Blåbær er en lav, løvfældende dværgbusk med en opret og stærkt forgrenet vækstform. Skuddene er stive og kantede. Barken er vedblivende lysegrøn og hårløs, og den bærer spredtstillede, lysegrønne knopper.

Bladene er ægformede med savtakket rand. Begge bladsider er lysegrønne og hårløse. Blomstringen sker i maj-juni, hvor man kan finde de uanselige, grønlige eller lyserøde, krukkeformede blomster siddende enkeltvis fra bladhjørnerne. Frugterne er sorte bær med blådugget hud.

Rodnettet er meget fint og filtagtigt, og planten er helt afhængig af en symbiose med bestemte svampearter (ericoid mykorrhiza).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 x 0,30 m (15 x 15 cm/år).

Voksested 

Blåbær er udbredt fra Lilleasien over Kaukasus til Centralasien, Sibirien, Japan og Nordamerika (inklusive Grønland) samt i det meste af Europa. Busken foretrækker sur og gerne en mere eller mindre næringsfattig jordbund i fuld sol eller let skygge. Derfor optræder den på opgivne marker og fugtige heder og i lyse løvskove.

I Danmark vokser den på mager bund i nåleskove og på heder. Den er almindelig på Bornholm og i Vest- og Nordjylland. I resten af landet er den sjælden.

Ved bredden af Ladogasøen i det nordvestlige Rusland findes arten i lyse skove, der har skovfyr som det dominerende træ, sammen med bl.a.Ene, Alm. Kohvede, Revling, Fåre-Svingel, Hede-Melbærris, Hedelyng, Mosebølle, Mose-Post, Nikkende flitteraks, Smalbladet Timian og Tyttebær.

Se også 
 Blåbær (frugterne)

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Buske
Surbundsplanter
Nytteplanter
Hvide blomster
Jørgen Leschly Sørensen

Jørgen Leschly Sørensen (født 24. september 1922 i Lumby ved Odense, død 21. februar 1999 i Odense) var en dansk fodboldspiller.

Leschly Sørensen var med på det fodboldlandshold, som vandt bronze ved de olympiske lege i London i 1948 og i flere årtier derefter var kendt som "bronzeholdet". Som flere andre fra dette hold blev Leschly Sørensen professionel i Italien; 1949-53 i Atalanta BC og 1953-55 i AC Milan.

Jørgen Leschly Sørensen var i sæsonerne 1945/46 og 1948/49 topscorer i den danske 1.division henholdsvis for B.93 og OB, begge gange med 16 mål. Han scorede 8 mål i sine 14 A-landskampe. Han er noteret for 198 kampe og 78 mål i Serie A.

Han blev dansk mester med B.93 i 1946 og italiensk mester med AC Milan i 1955.

Leschly Sørensen blev efter karrieren lærer og senere skoleinspektør i Odense. Han er begravet på Fredens Kirkegård i Odense.

Litteratur 
Sørensen, Jørgen Leschly. Fodbold for 8 millioner. Martins Forlag, 1955.

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Odense Boldklub
Fodboldspillere fra B.93
Olympiske bronzemedaljevindere fra Danmark
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 1948