kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hanne Windfeld

Hanne Windfeld (Lund) (født 4. marts 1959) er en dansk skuespiller, uddannet fra Statens Teaterskole i 1985. 

Hun er gift med forfatter, psykoterapeut og sexolog Per Holm Knudsen.

Hanne Windfeld har bl.a. arbejdet på:
 Det Kongelige Teater
 Folketeatret
 Gladsaxe Teater
 Husets Teater på Halmtorvet
 Edison (Betty Nansen Teatret)
 Taastrup Teater
 Odense Teater
 Aalborg Teater
 Århus Teater
 Team Teatret

Film 
 Dagens Donna (1990)
 Den sommer ved havet (1994)
 Kun en pige (1995)
 Elsker dig for evigt (2002)

Tv 
 Viola i Bamse
 Tørk Haxthausen: Strenge tider (1994) afsnit nr: 1 & 3
 Eddie Thomas Petersen: Strisser på Samsø (1998) afsnit nr: 10
 Nikoline Werdelin: Den blinde maler Tv-drama (1999)
 Charlotte Sieling: Rejseholdet (2000-2003) afsnit 8 og 9
 Charlotte Sieling: Krøniken (2003-2004) afsnit 10
 Nikoline Werdelin: Martas tema Tv-drama (2006)
 Stig Thorsboe & Hanna Lundblad: Badehotellet TV2 2015 2. sæson afsnit nr: 4 & 5
 Norskov TV2 2015
 DNA TV2 2019

Priser og hædersbevisninger 
 1989: Marguerite Viby's Legat
 1993: Agnes Rehnis Legat
 2000: Lise Volsts Legat
 2007: Georg Philipps Legat
 2011: Normineret til Reumertprisen for Årets Kvindelige Hovedrolle i Anna Sophie Hedvig
2016-17: Prisen som Årets skuespiller i Nordjylland 2016-17 fra Torben Vejs Fond
2017: Normineret til Reumertprisen for Årets Kvindelige Enseblerolle i Drengen der ville være vægtløs

Eksterne henvisninger 
 
 
 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Blodtryk

Blodtrykket angiver hvor stort et tryk blodet yder på blodkarrene i kredsløbet. Det måles almindeligvis ved at lægge en blodtryksmanchet (cuff) om overarmen. Denne pumpes op med luft, der langsomt slippes ud igen; undervejs aflæses blodtrykket. Dette er smertefrit så længe man slapper af i armen. 

Blodtrykket afhænger grundlæggende af tre faktorer: hjertets minutvolumen, den perifere modstand i karrene og blodvolumen. Hvor den øgede perifere karmodstand oftest er årsagen til hypertension.  

Blodtrykket måles i millimeter kviksølv (mmHg) og angives med to værdier, f.eks. 135/75 der udtales "135 over 75". Den første værdi angiver "arbejdstrykket" (systolen) og er udtryk for det tryk blodet yder på karvæggen i hjertets sammentrækningsfase. Den anden værdi angiver "hviletrykket" (diastolen) som er det tryk blodet yder i hjertets hvilefase. Forskellen mellem de to værdier angives som pulstrykket; dette stiger normalt med alderen og er et mål for elasticiteten af de store centrale arterier. En anden afledning af blodtrykket kaldes middeltryk. Middeltrykket er det gennemsnitlige tryk målt over en hel hjertecyklus. Dette estimeres ofte som 2/3 x diastolisk + 1/3 x systolisk tryk; en simpel gennemsnitsværdi af systole og diastole er ikke tilstrækkelig, da diastolen typisk varer dobbelt så lang tid som systolen.

Blodtrykket kan måles elektronisk, auskultatorisk ("ved at lytte") eller palpatorisk ("ved at føle"). 

Et normalt blodtryk vil, i hvile, ligge i intervallet 100-140 (systolisk) og 60-90 (diastolisk). Har man et blodtryk under 100/60 mmHg kaldes det for hypotension (lat.: hypo, under og tensio, tryk) og ligger det over 140/90 mmHg kaldes det hypertension (lat.: hyper, over). Ligger blodtrykket uden for disse referencer bør man tale med sin praktiserende læge. For diabetikere og nyresyge bør blodtrykket ikke overstige 120/80, da deres karvægge er mere sårbare for forhøjet tryk.
Hypertension er en kendt risikofaktor for blodpropper og hjerte-kar-sygdomme, f.eks. apopleksi og forstørret hjerte. Det bør derfor reguleres med motion, diæt, rygestop og eventuelt med medicinsk behandling.
Hypotension kan medføre svimmelhed og besvimelser (lat.: synkope) fordi der ikke kommer blod nok til hjernen. Konstant hypotension kan føre til at organerne ikke får blod (ilt) nok, hvilket bl.a. ses ved akut kredsløbsshock. 

Hvis det systoliske blodtryk er under 90 mmHg, eller har man symptomer på hypotension, bør man kontakte en læge.

Ortostatisk hypotension er betegnelsen for en tilstand, hvor der opstår en trykforskel mellem hjertet og lungerne ved en pludselig stillingsændring. Det ses ved at man bliver svimmel, får flimren for øjnene og eventuelt besvimer. Der er ikke noget umiddelbart farligt ved ortostatisk hypotension, udover, at man ved besvimelse kan falde og herved pådrage sig andre skader. Især er hovedet i risiko for slag, der kan give komplikationer.

Se også 
Biologisk ur

Eksterne henvisninger 
  Slideshow om, hvordan du måler dit blodtryk på medicin.dk 

Tryk
Joachim Hartwig Johann von Barner

Joachim Hartwig Johann von Barner (25. marts 1699 i Mecklenburg – 17. december 1768) var mecklenburgsk adelsmand, der blev stiftamtmand, officer og godsejer i Danmark.

Han var søn af oberst og overadjudant i brunsvig-wolfenbüttelsk tjeneste Rudolph August Barner. Moderen er ukendt. Joachim Barner kom til Danmark i sin ungdom, hvor han indtrådte i hæren som officer. 

Han blev 1726 kaptajnløjtnant i dansk tjeneste, 1730 kaptajn ved det sjællandske regiment, 1731 kaptajn ved Garden til Fods, 1733 kaptajn ved Garden og 1739 oberstløjtnant ved det lollandske hvervede infanteriregiment og fik samme år karakter af oberst. 

1746 blev han stiftamtmand over Christiansands Stift og amtmand over Nedenæs Amt, 1751 amtmand over Kalundborg, Dragsholm, Sæbygård og Holbæk Amter, 1759 Ridder af Dannebrog. I maj 1768 blev han udnævnt til gehejmeråd, i oktober samme år afskediget efter ansøgning, da han følte sig svagelig. Han døde få måneder senere.

1738 overtog han herregården Vedbygård fra Lene Grubbe, der havde været gift med en slægtning til Barner. Hun var imidlertid stærkt forgældet, og Barner kunne overtage herregården som den største panthaver. Ved testamente af 1767 oprettede han af gården et stamhus under navnet Barnersborg. Da han ikke selv efterlod sig sønner, blev hans fættersøn Helmuth Gotthardt von Barner indsat som arving. 

Joachim Barner blev gift første gang i 1740 med Mette Amalie Rosenkrantz (født 1707), som var kammerfrøken hos dronning Sophie Magdalene. Hun fik 1750 ordenen l'union parfaite og døde på Vedbygård 1755. To år efter hendes død ægtede han Elisabeth Tugendreich von Grambow (1732-1777).

Godsejere fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Amtmænd fra Norge
Officerer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Joachim Hartwig Johann von
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Gehejmeråder fra Danmark
Expressen

Expressen er en svensk avis, der udkommer om aftenen og beskriver sig selv som "liberal". Avisen havde et gennemsnitligt oplag på 363.000 i 2004 og angav at læses af 1.221.714 hver dag. Konkurrenten Aftonbladet har i øjeblikket en lidt større læserskare.

Avis ejes af Bonnier-koncernen som også ejer f.eks. Dagens Nyheter og Sydsvenska Dagbladet.
Det første nummer udkom den 16. november 1944 som følge af tanker af Albert Bonnier Jr og Carl-Adam Nycop.

Det var i Expressen i 1976 at Astrid Lindgren publicerede sin fortælling Pomperipossa i Monismanien om den svenske stats store beskatning af hende, og i 2006 fik en af Expressens journalister Christian Holmén et tip som førte til fundet af en magnumrevolver der havde betydning i forbindelse med opklaringen af Palmemordet.

Eksterne henvisninger 

 expressen.se  – Avisens hjemmeside.
 Frågor och svar om Expressen 

Aviser fra Sverige
Etableret i 1944
Bonnier
Karl Silberbauer

Karl Josef Silberbauer (21. juni 1911 – 1972) var SS-Oberscharführer i nazisternes Sicherheitsdienst (sikkerhedstjeneste) i Holland.

Den 4. august 1944 arresterede han Anne Frank og hendes familie i det baghus, der var deres skjulested i Amsterdam.

Militærfolk fra Tyskland
Pettersson

Petterson er et almindeligt svensk efternavn.

Berømte svenskere med efternavnet Petterson:
 Allan Pettersson, en svensk komponist
 Christer Pettersson, en svensk kriminel
 Gösta Pettersson, tidligere svensk cykelrytter

Svenske efternavne
Dovrefjell-Sunndalsfjella nationalpark

Dovrefjell-Sunndalsfjella nationalpark ligger i Trøndelag, Innlandet og Møre og Romsdal fylker i Norge. Nationalparken blev oprettet i 2002 som en stor udvidelse af Dovrefjell nationalpark (oprettet 1974) og er på 1693 km². Den omfatter arealer i tre fylker (fem kommuner): Innlandet (Lesja og noget i Dovre), Trøndelag (Oppdal), og Møre og Romsdal (Sunndal og lidt i Nesset) og inkluderer Dovrefjell, Sunndalsfjeldet og et område øst for Drivdalen.  Nationalparken er omgivet af 8 naturbeskyttelsesområder (syv blev oprettet i 2002, det sidste i 1974) og to biotopværnsområder.

Parken skal tage vare på et intakt højfjeldsøkosystem. Den er kerneområde for vildren – renen her hører sammen med renen i Rondane og Knutshø vildrensområder til de mest sky af landets vildrensstammer og er følgelig meget sårbar for forstyrrelse.  Centrale dele af parken har en bestand af moskusokser, som blev udsat i mellemkrigstiden.  Området har en fast bestand af jærv og store rovfugle som kongeørn og jagtfalk.  Dovrefjeld (særlig Knutshøene) og Sunndalsfjella er kendt for en rig fjeldflora . 

Kun områderne vest for Drivdalen er tilrettelagt for vandreture.  Turisthytterne i værneområdene er selv- eller ubetjente, og mange af dagsmarcherne er lange.  Vest for Snøhetta bliver landskabet tungt med store højdeforskelle og stenet grund, og her bliver også klimaet en udfordring med ustabilt vejr, meget vind og nedbør, i modsætning til længere mod øst.  Området giver flotte naturoplevelser, men kræver erfaring.

Se også 
 Dovrefjell
 Dovre
 Dovregubben

Eksterne henvisninger 
 Dovrefjellrådet  Forvaltning, information om parken og tilknyttede værneområder (dyr, planter,friluftsliv etc) regler m.m.
 Dovrefjell-Sunndalsfjella nationalpark  Direktoratet for naturforvaltnings information om parken
 Kort 

Nationalparker i Norge
Trøndelags geografi
Innlandets geografi
Møre og Romsdals geografi
Oppdal
Sunndal
Dovregubben

Dovregubben er en skikkelse i Henrik Ibsens dramatiske digt Peer Gynt fra 1867 inspireret af norsk folkedigtning. Dovregubben bliver i 2. akt af Peer Gynt fremstillet som en mægtig troldkonge og et familieoverhoved som bor med sit hof af underjordiske væsener i «Dovregubbens Hall» i «Ronden». Hovedpersonen Peer Gynt møder i 5. akt Dovregubben som en gammel, udplyndret omstrejfer.

Se også 
Peer Gynt
Trold
Dovrefjell

Eksterne henvisninger 
Peer Gynt og norsk folkedigtning 

Folkeminde fra Norden
Fiktive personer
John Bagnell Bury

John Bagnell Bury (født 16. oktober 1861, død 1. juni 1927) var en nordirsk historiker, byzantinist og filolog.

Bibliografi 
 Nemean Odes of Pindar (1890)
 Isthmian Odes of Pindar (1892)
 A history of the later Roman empire, from Arcadius to Irene (395 A.D. to 800 A.D.), Macmillan and Co., London & New York, 1889 Bind I på archive.org Bind II på archive.org
 History of the Roman Empire From its Foundation to the Death of Marcus Aurelius (1893)
 History of Greece to the Death of Alexander the Great (1900)
 Life of St. Patrick and His Place in History (1905)
 History of the Eastern Empire from the Fall of Irene to the Accession of Basil I (1912)
 History of the Freedom of Thought (1914) — Project Gutenberg free eBook
 Idea of Progress (1920) — Project Gutenberg free eBook
 History of the Later Roman Empire from the Death of Theodosius I to the Death of Justinian (1923) — på LacusCurtius
 The Invasion of Europe by the Barbarians, London (1928) På archive.org
 History of the Papacy in the 19th Century (1864–1878) (1930)

Som redaktør 
 Edward Gibbon, The History of the Decline and Fall of the Roman Empire (1896-1900) — at Online Library of Liberty
 Edward Augustus Freeman, Freeman's Historical Geography of Europe (third edition, 1903)
 Edward Augustus Freeman, The Atlas To Freeman's Historical Geography (third edition, 1903)

Eksterne henvisninger 

 

Historikere fra Irland
Filologer fra Irland
Marbjerg

Marbjerg er en lille landsby beliggende på det nordøstlige Sjælland mellem Hedehusene og Roskilde. Den ligger i Høje-Taastrup Kommune og er endnu ikke vokset sammen med Fløng. Landsbyen hører til Region Hovedstaden.

Fra Marbjerg er der cykel/gangsti til Fløng Skole og til Trekroner i Roskilde.

Historie 
Marbjerg har været beboet siden bronzealderen. Ved Reformationen blev byens gårde overdraget til kongen. Navnet er nedskrevet første gang cirka 1376 som Madebyergh. Navnet er sammensat af made (eng) og byergh (bjerg eller bakke). Marbjerg betyder dermed Bakken ved engen.

Marbjerg landsby bestod i 1682 af 9 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 534,2 tønder land skyldsat til 116,19 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Soderup Maglemose 
For enden af Maglemosevej ligger Soderup Maglemose. Soderup Maglemose er et naturområde på 26,7 hektar. Mosen strækker sig fra Marbjerg til Soderup. Mosen er en del af Vestegnens Moser. Maglemose Å afgrænser mosen og udgør samtidig kommunegrænsen mellem Høje-Taastrup Kommune og Roskilde Kommune.

Soderup Maglemose blev fredet i 2003.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Lokaliteter i Høje-Taastrup Kommune
Pigtråd

Pigtråd, er beregnet til indhegning af marker og til brug ved beskyttelse mod uvedkommende indtrængen/flugt.

Tråden er forsynet med skarpe kanter eller punkter, som er placeret med korte intervaller.

Pigtråden anvendes bl.a. til indhegning af marker for at holde kreaturer inde eller vilde dyr ude, til anbringelse på toppen af et almindeligt trådhegn for at forhindre passage (fængsler, koncentrationslejre, terrorsikring af havnearealer) eller til afspærringer i beskyttede områder for at forhindre uautoriseret indtrængen,
samt til krigsformål: beskyttelse af skyttegrave etc.

Den skarpeste type pigtråd er NATO -hegn, der er ligeså skarpt som et barberblad.

Kabler
Hegn
Afgræsning
Militær
Aladdin (film fra 1992)

Aladdin er en amerikansk animationsfilm fra 1992 produceret af Walt Disney Feature Animation og udgivet af Walt Disney Pictures. Filmen er den 31. film i rækken af Disneys klassikere og den fjerde film, der blev produceret under Disneys renæssance. Den er produceret og instrueret af Ron Clements og John Musker, og er baseret på den arabiske folkefortælling af samme navn fra eventyrsamlingen Tusind og en Nat. Filmens originale voice-cast inkluderer Scott Weinger, Robin Williams, og Linda Larkin, mens det danske voice-cast inkluderer Søren Launbjerg, Preben Kristensen, Ilia Swainson, Nis Bank-Mikkelsen og Ove Sprogøe.

Aladdin blev udgivet den 25. november 1992 i USA (i Danmark i november 1993), hvor den hurtigt blev både en kritiker- og publikumssucces, og den blev bedst indtjente film i 1992 med en indtjening på omkring 3 mia. kroner verdenen over. Ved dens udgivelse blev filmen den første animationsfilm til at indtjene over $500 mio. dollars, og den var den bedst indtjente animationsfilm nogensinde indtil den blev overgået af Løvernes konge i 1994. Aladdin var også den sidste Disney-film til at være fuldt baseret på en folkefortælling eller eventyr indtil udgivelsen af To på flugt i 2010, sytten år senere.

Filmen modtog to Oscars, og adskillige andre priser for dets soundtrack, og filmen er den hidtil eneste Disney-tegnefilm til at have modtaget en Grammy Award for Song of the Year for sangen "A Whole New World" sunget af Regina Belle. Aladdins succes førte til flere projekter baseret på filmen såsom; to direkte-til-video efterfølgere, Jafar vender tilbage (1994) og Aladdin og de fyrretyve røvere (1996), en animeret tv-serie af samme navn, en Broadway-opsætning og i 2019 en live-action-genindspilning instrueret af Guy Ritchie.

Handling 

Aladdin er en tyv der bor i byen Agrabah sammen med sin abe Abu. En dag møder han prinsessen Jasmin som han straks forelsker sig i. Men loven siger at kun en prins kan blive gift med prinsessen så Aladdin kan ikke. Han bliver lokket af Jafar til at gå ned i en hule og finde en lampe til ham. Men Aladdin og Abu falder ned og bliver fanget i hulen, men finder ud af at lampen indeholder en lampeånd som opfylder tre ønsker. Aladdin ønsker sig derefter at blive en prins så han kan blive gift med Jasmin. Men Jafar har også fået ideen om at blive gift med Jasmin, for at blive sultan.

Medvirkende 

Endvidere er der danske stemmer af Peter Zhelder, Vibeke Dueholm, Peter Aude, Lasse Lunderskov og Lars Thiesgaard.

Eksterne henvisninger 
 
 Aladdin

Se også 
 Disneys klassikere
 Disneys renæssance

Animationsfilm fra USA
Amerikanske film fra 1992
Engelsksprogede film
Disney tegnefilm
Tusind og en Nat
Hamstring

Hamstring (fra tysk Hamstern under 1. verdenskrig) er en adfærd, hvor man køber store mængder af bestemte varer af frygt for varemangel eller prisstigning for på den måde at kunne dække behovet for disse i en fremtidig periode med mangel. Mange dyr samler forråd af mat for vinteren, for eksempel gnavere som egern og rotter. Hamsterens vane med at samle frø og anden mat i sine kinder har lagt navn til fænomenet. Det moderne menneske har ikke længere behov for at hamstre for vinteren, men kan hamstre forinden forventede naturkatastrofer, prisstigninger eller generelt ustabile tider. Hamstring basert på urealistiske forventninger om fremtiden kan være en lidelse.

Hamstring som lidelse

Nogle former for hamstring hos mennesker kan gå over til at blive en lidelse, og kaldes i så fald for samlemani. Samlemani er defineret som det at samle på og ikke være i stand til at skille sig af med, værdiløse ting. Samlemani har tidligere blevet anset som en en undertype af tvangslidelser, men senere forskning tyder på, at hamstring kan repræsentere et relateret, men distinkt, syndrom.

Referencer

Psykologi
Handel
Gustave E. Von Grunebaum

Gustave E. Von Grunebaum (1. september 1909 i Wien Østrig – 27. februar 1972 i Los Angeles USA) var en østrigsk historiker med speciale i nærøstlige studier.

Gustave havde en Ph.D. i orintalske studier fra Wiens universitet. Da Nazityskland absorberede Østrig under Anschluss i 1938 valgte Gustave at tage til USA, hvor han blev antaget af Asia Institute i New York under Arthur Upham Pope. I 1943 fortsatte han til University of Chicago, hvor han blev professor i arabisk i 1949. I 1957 blev han professor i Nærøstlig historie og institutleder for et nyt institut, Near Eastern Center.

Gustave var gift med Giselle Steureman.

Udgivelser 
 Muhammadan Festivals. Curzon Press, London 1951
 Medieval Islam. A study in cultural orientation. Univ. of Chicago Press, 1946
 Kritik und Dichtkunst. Studien zur arabischen Literaturgeschichte. Harrassowitz, Wiesbaden 1955
 mit R. Brunschvig (Hrsg.): Klassizismus und Kulturverfall im Islam/Classicisme et déclin culturel dans l'histoire del'Islam; symposium international d'histoire de la civilisation musulmane. <Bordeaux 25–29 juin 1956>, Besson-Chantemerle, Paris 1957
 Modern Islam. The search for cultural identity. University of California Press, Berkeley [u.a.] 1962
 Der Islam im Mittelalter. Artemis-Verlag, Zürich [u.a.] 1963
 Der Islam in seiner Klassischen Epoche 622–1258. Artemis Verlag, Stuttgart 1966
 Arabische Literaturgeschichte (als Hrsg.), Artemis-Verlag, Zürich [u.a.] 1968
 Studien zum Kulturbild und Selbstverständnis des Islams. Zürich 1969
 Propyläen-Weltgeschichte. Band 5, Halbband 1: Islam: Die Entstehung Europas. Taschenbuchausgabe, 1976
 Fischer Weltgeschichte. Band 15: Der Islam II. Die islamischen Reiche nach dem Fall von Konstantinopel, (als Hrsg.), Fischer, Frankfurt 1999

Referencer 

Historikere fra Østrig
De ungarske soldater i Danmark

De ungarske soldater i Danmark var en del af den tyske besættelsesmagt i Danmark under 2. verdenskrig, primært i perioden januar 1945 til krigens afslutning i Danmark maj samme år. De udgjorde ca. 12.000 mand.

Baggrund 
Under Anden Verdenskrig, var Ungarn del af Aksemagterne og kæmpede på Nazi-Tysklands side, frem til den Sovjetiske invasion af Budapest i februar 1945. Fra juli 1944 og frem til invasionen, var Ungarn styret af det ungarske nazistparti Pilekorspartiet og det var i denne periode, at de ungarske soldater blev sendt afsted til Danmark som forstærkning af de tyske tropper. Det hævdes at de ungarske soldater i Danmark var tvangsudskrevet til tysk krigstjeneste.

Opgaver og udstationering 
Hovedparten af ungarerne var rekrutter, der ankom til Danmark i slutningen af januar 1945. Foruden de militære enheder fulgte et større antal civile personer, blandt dem kvinder og børn. 

Hensigten var at de skulle have militær træning, blandt andet i Oksbøl i Vestjylland, så de i hast kunne sendes til fronten. I realiteten kom de til at erstatte tyske hærenheder, blandt andet ved bevogtning af kyster og jernbaner.

Den største koncentration af ungarske enheder fandt sted langs den jyske vestkyst, fra Fanø i syd til Hanstholm i nord. I Vendsyssel lå to bataljoner med hver ca. 1000 mand. 

På Sjælland lå en bataljon i Høveltelejren ved Birkerød. En anden bataljon var lokaliseret til egnen omkring Hvalsø, mens en tredje bataljon var i Odsherred.

I krigens sidste uger blev ungarske enheder flyttet til Bornholm, hvor de boede i selvbyggede jordhytter nær den tyske flyveplads syd for Rønne. 

Øverstkommanderende for de ungarske tropper var oberst Béla Vittay (1897–1975), der havde hovedkvarter, først i København, siden på Haraldsborg Husholdningsskole i Roskilde. 

Oberstløjtnant János Kóbor (1906–89) var kommandant for de ungarske enheder i Jylland, der havde hovedkvarter i den vestjyske landsby Outrup ved Nørre Nebel.

Forud for krigens afslutning havde flere ungarske officerer indledt et samarbejde med den danske modstandsbevægelse, hvor de havde afgivet løfte om, at de ungarske tropper i tilfælde af en allieret invasion ville stille sig på danskernes side, vendt mod den tyske besættelsesmagt.

Efterspil 
Ved tyskernes kapitulation i maj 1945 blev de ungarske soldater efter britisk ordre sendt i krigsfangenskab i Tyskland. De militære enheder, der havde opholdt sig i Jylland og på Sjælland, blev sendt til den britiske besættelseszone i Tyskland. En del af dem forblev dog i Danmark, hvoraf nogle fik tildelt dansk statsborgerskab. Bornholm blev befriet af Den Røde Hær og en ungarsk militær enhed på 400 arbejdssoldater på øen blev sendt i russiske krigsfangelejre, hvorfra mange aldrig vendte tilbage.

Se også 
 Ungarn under Anden verdenskrig

Litteratur 
 Søren Peder Sørensen: De ungarske soldater – en glemt tragedie fra den tyske besættelse af Danmark under 2. verdenskrig, Museet for Varde By og Omegn (2005).

Eksterne kilder/henvisninger 
 Hjemmeside til bog om de ungarske soldater 
 http://www.bornholmsmuseum.dk/krigen.html

Noter 

Danmark under 2. verdenskrig
Soldater i Danmark