kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rudy Stjernild

Rudy Stjernild er en tidligere dansk atlet medlem af Sparta Atletik.

Stjernild vandt fire danske mesterskaber i stangspring og blev på Heysel Stadion i Bruxelles 1950 nummer otte i EM-finalen med 3,80 efter at have kvalificeret sig til finalen med et spring på 4,00, samme år vandt han det åbne britiske mesterskab med 3,96.

Internationale mesterskaber 
 1950 EM Stangspring 8. plads 3,80

Danske mesterskaber 
  1951 Stangspring 4,07
  1950 Stangspring 3,85
  1949 Stangspring 4,00
  1948 Stangspring 3,85
  1946 Stangspring 3,60
  1945 Stangspring 3,70
  1944 Stangspring 3,70

Personlig rekord 
 Stangspring: 4,16 23 september 1951.

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Rudy Stjernild 

Stangspringere fra Danmark
Atleter fra Sparta Atletik
William Douglas

William James Davie Douglas Jr (født 12. oktober 1897 i Odense- december 1969) var en dansk kontorist, fotograf og atlet medlem af IF Sparta.

Douglas var dansk mester i højdespring 1921.

Douglas arbejdede som fotograf for bl.a Ekstra Bladet.

Douglas var født i Odense men flyttede til København som 4-årig, hans far William James Davie Douglas Sr var fra Glasgow i Skotland og moderen var dansk.

Danske mesterskaber 
  1924 Højdespring 1,70
  1923 Højdespring ?
  1921 Højdespring 1,75

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – William Douglas 

Højdespringere fra Danmark
Atleter fra Sparta Atletik
Personer fra Odense
Aage Konggaard

Aage Konggaard (16. februar 1892 i Assentoft, Essenbæk Sogn - ?) var en dansk mekaniker/montør og atlet medlem af AIK 95.

Konggaard vandt det danske mesterskab i stangspring 1913. Han var formand for AIK 95 1921/1922.

Konggaard var søn af gårdejer Niels Rasmussen Konggaard og hustru Karen Johanne Nielsen.

Danske mesterskaber 
  1914 Stangspring 3,10
  1913 Stangspring 3,10

Referencer

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Aage Konggaard 

Stangspringere fra Danmark
Atleter fra AIK 95
Mekanikere fra Danmark
Personer fra Jylland
Durch den Monsun

"Durch den Monsun" (engelsk: Monsoon) er den første single fra det tyske band Tokio Hotel. Nummeret blev udgivet i 2005 og opnåede en placering som nummer et på både den tyske og den østrigske single-liste.

Referencer 

Sange fra 2005
Sange fra Tyskland
Hans Bagger Momme

Hans Bagger Momme (10. maj 1792 – 5. november 1827) var en dansk brygger.

Han var søn af præsten i Stouby og Hornum (mellem Vejle og Horsens) Laurits Momme og Eleonore Hedvig f. Bagger. Sammen med 2 brødre, der studerede, kom han til København, hvor han fik ansættelse i Matrikelkontoret. 1823 tog han sin afsked herfra med titlen kammerassessor. 1812 var han nemlig blevet gift med Marie Christine Østergaard (11. maj 1792 – 5. februar 1863), datter af kammerråd, brygger Andreas Christian Østergaard og Margrethe Sophie f. Kisling, og ved dette giftermål blevet medejer af bryggergården i Nygade 3, som han snart helt overtog, og hvis bryggeri han i væsentlig grad forbedrede. Han var således den første brygger i Danmark, der tog dampmaskinen i brug. Han lod det til maltens knusning nødvendige valseværk drive ved en af O.J. Winstrup udført dampmaskine. Værket opsattes 1826 og omtaltes meget, men Momme døde allerede 5. november 1827.

Kilder 
 C. Nyrop, "Hans Bagger Momme", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Handels- og Industritidende, 1826, s. 76.
 Mag. f. Kunstnere og Haandværket II (1828), s. 121 ff.
 Nyrop, O. J. og P. J. Winstrup.

Bryggere fra Danmark
Kammerassessorer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Ole Johansen Winstrup

Ole Johansen Winstrup (12. august 1782 i Vinstrup, Sønder Asmindrup Sogn, Holbæk Amt – 20. december 1867) var en dansk mekaniker.

Han var søn af husmand Johan Hansen. 1799 kom han til København, hvor han lærte mølleri og møllebyggeri. 1804-11 lå han inde som gardist, og i den tid beskæftigede han sig meget med forskellige mekaniske problemer, bl.a. med bygningen af en undervandsbåd til ødelæggelse af orlogsskibe. Resultatet blev en dobbelt kajak, der fik anvendelse som depechebåd; han blev i den anledning Dannebrogsmand. Efter soldatertiden købte han et lille sted langt ude på Vesterbro og kastede sig over tilvirkning af agerbrugsredskaber; det var det første større værksted for sådanne her i landet. Fra 1822-25 udgav han et billedværk over agerdyrkningsredskaber. På en rejse i Tyskland gjorde han bekendtskab med Johann Gottlob Nathusius i Althaldensleben ved Magdeburg, og fra 1824-28 havde han et eget værksted der, hvor han (1826) byggede en lille 2 hestes dampmaskine til et københavnsk bryggeri, der blev bestyret af Hans Bagger Momme. Det var den første her i landet brugte dampmaskine, der byggedes af en dansk. Senere byggede han flere. 1827 fik han bevilling til at oprette et jernstøberi, 1829 til at drive en vejrmølle, 1834 til at drive en dampmølle. Da Den polytekniske Læreanstalt oprettedes, blev han den første forstander for dens værksteder (1829). Winstrup var en dygtig natur, men hans urolige og stridbare sind lod ham ikke blive ved, hvad han tog fat på. 1847 søgte han posten som vandinspektør i København. Han døde 20. december 1867, noget over 85 år, rask og rørig og fuld af planer til det sidste.

11. juni 1813 havde han ægtet Ane Margrethe Hanberg (1794 – 10. november 1852).

Kilder 
 C. Nyrop, "Ole Johansen Winstrup", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Thomas Hansen Erslew, Almindeligt Forfatterlexicon for Kongeriget Danmark med tilhørende Bilande fra 1814.
 C. Nyrop, O. J. og P. J. Winstrup.

Opfindere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Embedsmænd fra Danmark
Mekanikere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Christian Vardinghus-Nielsen

Christian Vardinghus-Nielsen

Født i Lindholm ved Aalborg, Danmark d. 25. august 1961.

Underviser, pianist, komponist og forfatter.

Faglitterære forfattere fra Danmark
Komponister fra Danmark
Pianister fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Axel Biering Prip

Axel Biering Prip (25. februar 1893 i Odense – 9. april 1979) var en dansk rektor og atlet medlem af Akademisk Idrætsforening.

Biering Prip blev student fra Odense Katedralskole 1910 derefter cand. mag. i tysk og kristendomskundskab 1918. Blev adjunkt ved Gammel Hellerup Gymnasium 1919 og lektor samme sted 1933. Samtidig underviste han på Den Internationale Højskole i Helsingør 1926-1928 og blev viceforstander samme sted 1935-1936. Sommertid var han lærer ved feriekursus for udlændinge i København 1928-1936. Han blev undervisningsassistent i tysk ved Københavns universitet 1929-1936. Flyttede derefter til Jylland, hvor han var rektor på Randers Statsskole 1936-1962.

Biering Prip vandt det danske mesterskab på 400 meter 1916 og 1917 og var indehaver af den danske rekord på 400 meter med 52,2 1917-1919.
Deltog efter karrieren i administrativt idrætsarbejde i Akademisk Idrætsforening, Dansk Atletik Forbund, Danske Studenters Idrætsråd, udvalget for danske skolebørns fælleslege og i Idrætsmærkebestyrelsen. Han var formand for Randers Skiløberforening 1936-1946.

Biering Prip var bestyrelsesmedlem i Statsskolernes Lærerforening 1945-1947 og medlem af bestyrelsen for Sønderjydsk Forening for Randers og Omegn fra 1936 samt formand for Musiksamfundet Brage fra 1945 og medlem af menighedsrådet for Sankt Peders Sogn fra 1945. Han var Ridder af Dannebrog.

Danske mesterskaber 
  1917 400 meter 54,6
  1916 400 meter 53,6

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Axel B. Prip
 Arosfame.dk – Axel B. Prip
 Gymnasieminder 3sa 1958
 Kraks Blå Bog – Axel Biering Prip rektor 

Skolefolk fra Danmark
Sprintere fra Danmark
Atleter fra Akademisk Idrætsforening
Personer fra Odense
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Riddere af Dannebrog
Studenter fra Odense Katedralskole
Rektorer for Randers Statsskole
Pladecompagniet

Pladecompagniet var et dansk pladeselskab. Det blev grundlagt i løbet af årsskiftet 1986/1987 af Jan Degner og Anne Linnet, efter at Degner forlod den danske afdeling af  CBS Records, som han var direktør for. I 1994 blev selskabet solgt til Sony Music Entertainment i Danmark.

Pladecompagniet udgav artister som Anne Linnet, tv·2, Johnny Madsen, Alberte Winding, Danser med Drenge, Kasper Winding, Østkyst Hustlers, C. V. Jørgensen, Dicte og Peter Belli

Eksterne henvisninger 
 Pladecompagniet på Discogs

Pladeselskaber fra Danmark
Etableret i 1986
Ophørt i 1994
Johannes Brock

Johannes Brock (12. december 1898- 9. marts 1961) var en dansk atlet medlem af Thisted IK og fra 1927 Aalborg.

Brock dukkede op som et strålende stjerneskud i dansk atletik i 1921. Han blev dansk mester på alle tre sprinterdistancer. Han satte to danske rekorder på 400 meter, og blev Nordisk Mester i forskellige sprinterdistancer.

Danske mesterskaber 
  1927 Femkamp
  1926 100 meter ?
  1926 Femkamp
  1924 200 meter ?
  1924 400 meter 51,1
  1923 400 meter 52,7
  1922 100 meter 11,0
  1922 400 meter 50,7
  1921 100 meter 11,0
  1921 200 meter 22,7
  1921 400 meter 50,8

Danske rekorder 
 400 meter 50,7 1922
 400 meter 50,8 1921

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Johannes Brock 
 Dansk Sportsleksikon udgivet i samarbejde med Dansk Idræts-Forbund. Redaktion Axel Lundqvist Andersen og Jørgen Budtz-Jørgensen. Bind 1 og 2. Standard-forlaget 1944

Sprintere fra Danmark
Atleter fra Thisted Idrætsklub
Johannes
Mangekæmpere fra Danmark
Peter Teeley

Peter Teeley er en amerikansk politisk konsulent og diplomat, der tjente som  pressesekretær forvicepræsident George Bush senior fra 1980 til 1985 og som USA's ambassadør i Canada fra 1992 til 1993.

Han var pressesekretær for senatorerne Robert P. Griffin og Jacob Javits, før han blev medlem af Gerald Fords kampagnestab i 1976. Efter Fords nederlag i dette års præsidentvalg blev han kommunikationschef for det  republikanske parti og medlem af Bushs kampagnestab i 1980. Han forlod Det Hvide Hus i 1985 for at starte sin egen konsulentvirksomhed, men blev senere udnævnt som den amerikanske repræsentant i UNICEF  i 1990.  

Han blev udnævnt til ambassadør i Canada i 1992 og tjente som sådan indtil 28. februar 1993, kort efter at Bill Clinton efterfulgte Bush som præsident. Han blev derefter vicepræsident i Amgen med ansvar for regeringsforbindelser og public relations. 

Teeley blev diagnosticeret med kræft i 1991 og udgav en bog om sin behandling og helbredelse, The Complete Cancer Survival Guide, i 2000.

Kilder 

Diplomater fra USA
Hvor svært kan det være

Hvor svært kan det være er en dansk tv-serie, der blev sendt på TV2 i 2001. Serien er i 13 afsnit og har Hella Joof som instruktør.

Medvirkende 
 Lotte Andersen og Nicolaj Kopernikussom Louise & Niels
 Ellen Hillingsø og Troels Lyby som Birdie & Henrik
 Lærke Winther Andersen og Dejan Cukic som Lotte & Carsten
 Morten Schaffalitzky som Olli

Eksterne henvisninger 
 

TV 2-serier
Danske tv-serier fra 2000'erne
Komedieserier fra Danmark
Gustav Brock

Gustav Brock kan henvise til flere personer:

 Gustav Brock (politiker) (1816-1878) – en dansk advokat og politiker, medlem af Landstinget (fulde navn: Gustav Edvard Brock)
 Gustav Brock (1849-1887) (1849-1887) – en dansk maler
 Gustav Brock (1880-1945) (1880-1945) – en dansk maler, søn af ovennævnte maler
Alt Gr

Alt Gr ("grafisk alt") er en knap på nogle computertastaturer, der (i lighed med shift-, alt- og ctrl-knappperne) benyttes sammen med andre knapper. På et typisk dansk QWERTY-tastatur til Windows-computere skifter Alt Gr således disse knapper:

Computertaster
Christian Leberecht von Pröck

Christian Leberecht friherre von Pröck (født 1718, død 4. september 1780 i København) var en dansk generalguvernør og amtmand.

Han var søn af en bayreuthsk gehejmeråd, friherre von Pröck, i ægteskab med en Reich von Reichenstein, der døde 88 år gammel i Ordrup 4. september 1778. Pröck udnævntes 1747 til dansk kammerjunker, 1754 til konferensråd og 1755 til generalguvernør over De dansk-vestindiske Øer, som nylig fra Det vestindisk-guineiske Kompagni var overtaget af staten. I 1766 fandt regeringen det imidlertid nødvendigt at sende en mere energisk mand derover som generalguvernør, hvortil Peter Clausen blev udset, og Pröck blev kaldt hjem.

1768 blev Pröck stiftsbefalingsmand over Island og Færøerne. Skønt beordret til straks at rejse over til Island unddrog han sig dog det første år fra at drage til et så "kontrært Klima" og befriedes helt ved 1769 at udnævnes til amtmand over Københavns Amt. 2. maj 1771 blev han ifølge en af Struensee udfærdiget kongelig ordre afsat på grund af efterladenhed med at udføre forskellige kongelige resolutioner. 1774 fik han dog pension fra afskedsdagen. Han døde 4. september 1780 i København og er begravet på Garnisons Kirkegård.

Litteratur 
 G.L. Grove, "Christian Leberecht von Pröck", (i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, Bind XIII (København 1899); s. 302f).

Friherrer fra Tyskland
Amtmænd fra Danmark
Dansk Vestindiens guvernører
Danskere i 1700-tallet
Amtmænd over Island
Amtmænd over Færøerne
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Konferensråder fra Danmark
Lægdebeskatning



Lægdebeskatning (i ældre tid) 
 
Det første fundament for bøndernes beskatning under landskabslovene var deres inddeling i de forskellige klasser: Selvejerne eller de jordegne bønder betalte størst skat til Kronen som oftest hver 10 bønder 10 Rdl.; de blev af lensmanden lagt i lægder på 10 hver, og skatten atter lignet på de enkelte i lægdet, således at »den Rige skulde hjælpe den Fattige«; fæstebønderne gav i almindelighed det halve mod selvejerbønder og lagdes i lægder på samme måde. Også adelens fæstebønder måtte skatte med, når de ikke udtrykkelig var undtagne. Dog blev Adelens ugedagsmænd ordentligvis undtagne o: de, der præsterede hoveriarbejde én dag om ugen eller oftere, hvorhos fordredes, at de skulde bo i samme sogn, hvori sædegården lå, og dennes avl drives af vedkommende adelige selv m. v.

Ugedagsmændene ved Kongens gårde og klostrene gav ordentligvis kun halvt mod fæstebønderne; gårdsæder, husmænd, boelsmænd m.fl. samt Inderster, pebersvende og tjenestekarle, »som have Kornsæd« eller »som tjene for fuld Løn« blev alle beskattede på forskellig måde, dels lige med fæstere eller ugedagsmænd, dels mindre; de synes også at være blevne lagte i lægder; møllere og adskillige landsbyhåndværkere betalte i almindeligvis halvt imod selvejerne, herunder også »Kieltringer« eller kedelflikkerne.
De extraordinære skatter bestode især i Pengeskatter, Madskatter og Kobberskatter.

Øvrige pligter i lægderne 
Det andet fundament for bøndernes beskatning var besiddelsen af kvæg, ei blot egentligt Hornkvæg, men også heste, får, sviin. Af de større kreaturer betaltes i almindelighed 4 Sk. pr. Høved, af de mindre 1 Sk.

Bøndernes Krigstjeneste.   
Udskrivning var i almindelighed alle mandspersoner af landalmuen på over 16 år underkastede; dog vare Adelens ugedagsmænd oftest fritagne. Sædvanligvis lagdes bønderne i lægder, så at der af hver 10., stundom endog af hver 5., udskreves 1, der skulde forsynes med værge (våben) og underholdning af de andre i lægdet. Denne udskrivning blev ofte forandret til en skat, således at fx hver 20 mand lagdes i lægder og gave Kongen 20 mark om måneden til at besolde krigsfolk med.

Hvorvidt Kongen behøvede samtykke til at beskatte bønderne i denne periode beroede på håndfæstningernes udtryk og ord herom. Efter Chr. 3.s og Fred. 2.s Håndfæstninger synes de ei at have behøvet det, uden når de vilde lægge skat på Adelens fæstere, i hvilket tilfælde Rigsrådets samtykke måtte indhentes, eller på Adelens ugedagsmænd, hvori den vedkommende adelige selv måtte samtykke. Dog findes samtykke også ofte at være indhentet uden egentlig retlig nødvendighed, stundom endog fra bønderne selv, formodentlig for at fremkalde en større beredvillighed til at yde. 

Det var i almindelighed lensmanden, men stundom også særlige dertil beskikkede mænd, der sørgede for skatternes indkrævning og aflevering. I mangel af betaling anvendtes udpantning somt tvangsmiddel.

Litteratur  
 Jacobsen: Det danske skattevæsen under Chr. 3. og Fr. 2. København 1833.

Skat
UNT

UNT eller UNETE står for "Den Nationale Arbejdersammenslutning i Venezuela" (Spansk: Unión Nacional de Trabajadores de Venezuela) og er den største fagforeningssammenslutning i Venezuela. Den blev oprettet i 2003 som et modsvar på at den traditionelle landsorganisation CTV aktivt havde støttet det højreorienterede militærkup imod Hugo Chávez i 2002.

UNT er en revolutionær fagforeningssammenslutning der støtter den bolivariske og socialistiske revolution i Venezuela.

Eksterne henvisninger 
 Hands Off Venezuela Danmark En solidaritetskampagne med den venezuelanske revolution hvis formål bl.a. er at udbrede støtten til UNT.

Venezuela
Fagforbund
Spiralen

Spiralen er en vejtunnel i Bragernesåsen i Drammen, Norge.

Indkørslen til Spiralen ligger bagved Drammen Sygehus. Tunnelen snor sig som en spiral seks en halv gang rundt om sig selv og kommer ud i det fri på Spiraltoppen, hvor der er restaurant og grønt område med fin udsigt over byen. Stedet er udgangspunkt for utallige skiløjper, også lysløjper, gennem Drammensmarken.

Historie 
Spiralen blev hugget ud af fjeldet i 1953 fordi der skulle bruges sten til anlæggelse af de to store gader i Drammen, Rosenkrantzgade og Bjørnstjerne Bjørnsons Gade. Tunnelen blev åbnet i forbindelse med byjubilæet i 1961 af Norges Kong Olav V. Tunnelen er 1.650 meter lang. Den starter lige bag sygehuset i en højde af 50 meter over havet, mens toppen ligger 213 meter over havet.

Eksterne henvisninger 
 Information om Spiralen  (på engelsk) 

Vejtunneler
Drammen
Tunneler i Norge
Vorupør Mole

Vorupør Mole er en læmole på landingspladsen i Nørre Vorupør

Historie 
Til stor skuffelse for fiskerne i Vorupør foreslog en havnekommission i 1897, at en læmole burde bygges i Klitmøller. Fra starten af 1890'erne indledte Fiskercompagniet og den nystartede Fiskeriforening forhandlinger med staten om anlæg af en læmole i Vorupør med det formål at forbedre mulighederne for fiskeriet, selv under vanskelige forhold. Sagen trak ud, bl.a. fordi den daværende havnekommission var i tvivl om det rentable i foretagendet. Jens Munk-Poulsen skrev pjecen "Hvor bør Molen ligge?", og han argumenterede for at molen burde bygges i Vorupør, bl.a. fordi fiskeriudbyttet var ti gange større end i Klitmøller, hvilket han påviste via statistik fra Fiskeriberetningen. Fra samme sted påviste han, at fiskeriudbyttet i Vorupør i året 1898-1899 svarede til udbyttet i Lild, Hansted, Klitmøller, Agger, Harboøre, Fjaltring, Husby, Sønder-Lyngvig og Nymindegab – tilsammen. Hanstholm, Klitmøller og Vorupør lå i konkurrence om læmolen. I Folketinget trak Hanstholm og Vorupør sig sejrrigt ud af dysten, da det blev vedtaget at bygge læmoler i de to byer, sammen med beslutningen om opførelsen af en havn i Skagen. Byggeriet påbegyndtes i 1904, bl.a. med hjælp fra Titan som var den næststørste kran i verden. Vorupør havde nu badehotel, to købmænd og en bådbygger.
Molen flyttede et stort antal fiskere fra Sønder Vorupør til Nørre Vorupør pga. den bedre landingsplads, og Nørre Vorupør blev nu den store af de to Vorupører. 
Den 6. august 1908 besøgte kong Frederik VIII og dronning Louise af Sverige-Norge Nørre Vorupør for at besigtige molebyggeriet. Ved samme anledning blev Jens Munk-Poulsen tildelt Dannebrogsmændenes Hæderstegn for sin indsats i fiskeriets tjeneste. Molen stod færdig til indvielse i 1911.
Molen blev moderniseret i 1975-1977.

Havnen der aldrig kom 
Den 22. juni 1907 besøgte Finansudvalget Vorupør for at besigtige molebyggeriet, hvilket skabte landsdækkende mediebevågenhed. Vorupør Fiskeriforening fremlagde en plan for en havn, lavet sammen med Ingeniørfirmaet Saabye som arbejdede med molen. Jens Munk-Poulsen fremlagde planen for en havn på 56 tdr. land, svarende til Frederikshavn, og til en pris på 7-8 millioner kr. Den 5. december samme år anbefalede Dansk Fiskeriforenings Vestkysthavne-udvalg, at Vorupør var stedet for en havn, efter at Skagen Havn stod færdig.
I 1916 kom en betænkning fra Havnekommissionen om, at en havn burde anlægges med en dybde på 10-12 meter for at sikre den mod tilsanding, og året efter fremsættes der forslag om anlæg af en mindre havn til 4.2 millioner over 5 år i Hirtshals, og en større til 11.4 millioner over 15 år ved Hanstholm. Havnebyggeriet trådte vande indtil Hanstholm Havn indviedes i 1967.

Ladepladser i Danmark
Fiskeribebyggelse
Nørre Vorupør
Landbo

Landbo(er), en. [ˈlanˌbo?(ər)] flt. -boer ell. (egl. til -boer; nu sj. i rigsspr.) -boere. 
Oldn.: landbúi  
 (hist.) bonde, der havde lejet en anden mands jord til dyrkning mod en bestemt afgift; fæster. (Ældre dansk: lan(d)bo i betydningen en fastboende, beslægtet med bonde. 
 person, der er bosiddende paa landet (mods. bybo(er)); især om person, der driver landbrug. 

Gengivet in extenso fra ODS, Ordbog over Det danske Sprog. Historisk Ordbog 1700-1950.

Landboer i middelalderen 

Med hensyn til de forskellige klasser af landboer skelnede man på landskabslovenes tid mellem:
 Odelbønder eller Adelbønder.
 Landboer (Fæstere).
 Gårdsiddere, (lat.: inquilini eller inderster)  sådanne, der havde bolig på en andens gårds grund og derfor vare pligtige at gøre dagsværk eller hoveri for (hoved)gården
 En bryde var i middelalderen godsbestyrer eller forvalter, men senere også fæstebonde.

Se også 
 Bjergbo
 "Havbo":
 Sømand
 Fisker
 Landligger
 Turist
 Landområde

Litteratur 
 ODS, Ordbog over Det danske Sprog. Historisk Ordbo 1700-1950. Landboer 
 Kong Chr. V´s Danske Lov, 3–13.
 Johannes Steenstrup: Valdemars Jordebog.(1874)79. 
 Johannes Efraim Larsen,: SAMLEDE SKRIFTER FØRSTE BIND: Yderligere Undersøgelse over Kong Christian II's Love. — Bidrag til de gamle danske Provindsiallovbøgers Histore. — To retshistoriske Anmeldelser. — Retshistoriske Forelæsninger 1853—1855. Gyldendal  1857-61

Landbohistorie
Saint-Cloud

Saint-Cloud er en kommune og by i Frankrig beliggende sydvest for Paris i departementet Hauts-de-Seine i regionen Île-de-France i de vestlige forstæder til Paris. Saint-Cloud ligger 9,6 km fra Paris' centrum.

Geografi 

Byer i Ile-de-France
Sone Yay

Sone Yay () er en burmesisk dramafilm fra 1990 instrueret af Kyi Soe Tun.

Medvirkende 
Kyaw Hein som Aung Wai
Khin Than Nu som Khin Htway Yi
Zin Mar Oo som Chit Thel Wai
Min Oo som Khin Maung Wai

Handling 
Aung Wai arbejder i Bygge-afdelingen i Yangon.Hans kone dør og Aung Wai står tilbage med en søn og en datter.Når børnene er for gamle til at gå i skolen, er han flyttet til Pyay.

Eksterne henvisninger 
 

Film fra 1990
Dramafilm fra Burma
Maunt Mu Paing Shin

Maunt Mu Paing Shin er en burmesisk film fra 2000.Filmen vandt for bedste kameramand ved Best Cameraman at the Burmese Film Awards.

Kilder 

Film fra Burma
Film fra 2000