kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ren linje

Rene linjer eller rentavlende linjer er grupper af individer af en art, som efter tilbagevendende krydsning mellem beslægtede individer har meget lidt eller slet ingen genetisk variation.

Fremstilling af rene linjer benyttes til at lave grupper af individer, som er genetisk ensartede, eller for at opbevare nye mutationer.

Der findes mange krydsningsskemaer til at frembringe rene linjer. De adskiller sig med hensyn til, hvor hurtigt indavlen foregår. Blandt de mere ekstreme eksempler er søskende avl, hvor helsøskende i hver generation krydses for at frembringe næste generation.

Frembringelsen af rene linjer er ledsaget af kraftig indavl og deraf følgende indavlsdepression. For organismer, som ikke i naturen oplever kraftig indavl, vil mange af de linjer, som forsøges indavlet, gå til grunde på grund af indavlsdepression.

Krydsninger mellem indavlede linjer benyttes i produktionen af udsæd for mange dyrkede plantearter. Mange rene linjer fremstilles, og mulige krydsninger afprøves. Frø, som er produktet af krydsninger, som giver ønskede fænotyper, bruges herefter som udsæd. Krydsningspopulationen vil være genetisk ensartet, idet alle individer vil have den samme genotype. Effekten af indavl i de enkelte linjer ophæves ved krydsningen.

Selektion indenfor en ren linje har ingen effekt, eftersom der ikke er nogen genetisk variation i en ren linje.

Eksterne henvisninger
 "Linje" af Jørgen Bundgaard og Søren Nørby i Den Store Danske, 

Genetik
Indavl
Dan Simmons

Dan Simmons (født 4. april 1948 i Peoria, Illinois, USA) er en amerikansk forfatter. Han er mest kendt for sine science fiction-romaner, især serien om Hyperion bestående af (originaltitler i parentes):

 Hyperion (Hyperion)
 Hyperions fald (The Fall of Hyperion)
 Endymion (Endymion)
 Endymions sejr (The Rise of Endymion)
Derudover er disse Dan Simmons-bøger udkommet på dansk:
 Kalis Sang (Song of Kali)
 Slutspil (Carrion Comfort)
 Sommernattens Rædsel (Summer of Night)
 Nattens Børn (Children of the Night)
 Den Hule Mand (The Hollow Man)
 Darwins Klinge (Darwin's Blade)
 Svindelforetagendet (The Crook Factory)

Eksterne henvisninger 
 Dan Simmons hjemmeside (på engelsk) 
 En anmeldelse af Hyperion-bøgerne (på engelsk)

Science fiction-forfattere fra USA
Gyserforfattere fra USA
Centraladministrationen

Centraladministrationen betegner den mest centrale del af den nationale statsforvaltning i Danmark. Selvom der ikke findes én entydig afgrænsende definition, henviser man typisk til ministerierne, der som det øverste led i den danske regering administrerer den offentlige forvaltning i Danmark.

De fleste ministerier er organiseret i et departement og en eller flere styrelser herunder. Hvor departementet både fungerer som sekretariat for den politiske leder, ministeren, og har en bredere koordinerende rolle på tværs af ministeriets ressort, varetager styrelserne mere konkrete myndigheds-, styrings- og driftsopgaver. Dog følger tre ministerier [] ikke denne struktur: Statsministeriet løser ikke ressortopgaver og har af den årsag ingen styrelser; Udenrigsministeriet er organiseret i et departement og udenlandske missioner herunder ambassader og ved FN; Kirkeministeriet er organiseret i et departement og en mere decentral Folkekirke.

Centraladministrationens organisering trækker lange historiske rødder, og selvom departements-styrelsesorganisationen har været den foretrukne organiseringsform i den danske statsforvaltning, sker der undertiden omrokeringer i ansvarsområder mellem ministerierne, deres styrelser samt de ikke-nationale offentlige forvaltninger såsom kommuner, regioner og amter. I 1999 overgik DSB eksempelvis fra at være et såkaldt etat, der refererede direkte til transportministeren, til at være en selvstændig offentlig virksomhed; i 2004 overflyttedes opkrævningen af visse skatter fra kommuner til Skatteministeriet; i 2011 rykkedes såkaldt "objektiv sagsbehandling" herunder rutinesagsbehandling af familieydelser, barselsdagpenge, folkepension, førtidspension og boligstøtte til Udbetaling Danmark.

Udflytning af statslige arbejdspladser 
Historisk har hele administrationen engang ligget udelukkende i hovedstaden København. Selvom ministeriernes departementer forsat er placeret i København, er flere styrelser og mere perifere dele af staten blevet forflyttet til andre steder i landet. Sikkerhedsstyrelsen skiftede eksempelvis lokation til Esbjerg i 2004, og fra politisk side blev det i 2015 og i 2018 besluttet af udflytte større dele af staten.

Fodnoter

Referencer 

Danske myndigheder

Politologi
Offentlig forvaltning
Notat

Se også særskilt artikel om avisen Notat.

Et notat er et dokument, der i sin udformning er meget enkel.

At tage notater betyder i gængs taleform at skrive ned, enten i hånden eller på maskine/computer, hvad der bliver sagt til et møde, en forelæsning eller lignende.

Et notat kan være et kort dokument, håndskrevet på en post-it, eller et langt dokument over mange sider, printet ud på brevpapir. 

Et notat er i Centraladministrationen en formaliseret skriveform, der nøje indføjes i en skabelon. Et sådan notat følges næsten altid af et cover.

Tekster
Lysosom

Lysosomet er cellens fordøjelsesorganel, hvor cellen ved hjælp af ca. 50 forskellige enzymer hydrolyserer makromolekyler.
Det er et kugleformet celleorganel der indeholder fordøjelsesenzymer. Lysosomet er adskilt fra resten af cellen af en enkelt membran. Enzymerne i lysosomet er kun aktive ved en pH på ca. 5, svarende til den pH, der er inde i lysosomet. Dette beskytter resten af cellen (der har en pH på ca. 7,2), hvis et lysosom skulle briste, så dets enzymer ikke fordøjer de proteiner, nukleinsyrer og fedtstoffer, der findes i resten cellen.
Lysosomer har mange funktioner, der alle drejer sig om at nedbryde strukturer og molekyler. Det kan fx være at slippe af med udtjente organeller, fordøje bakterier der er optaget i cellen etc.

Protister optager næringsstoffer ved at omslutte dem med plasmamembranen og derefter "snørre" den sammen om stofferne og danne en vesikel. Lysosomets membran smelter sammen med vesiklen og fordøjelsesenzymerne nedbryder stofferne, der frigives i cellevæsken. I dyreceller omkranses ødelagte organeller af en membran. Lysosomerne omslutter så organellerne og nedbryder dem, så deres bestanddele kan genbruges i cellen. 

Enzymerne i lysosomerne dannes i det ru endoplasmatiske reticulum (det med ribosomer), de transporteres videre til Golgiapparat, hvor vesikler afsnøres og danner lysosomerne.

Christian de Duve vandt i 1974 Nobelprisen i fysiologi eller medicin for at have beskrevet lysosomerne og deres funktion.

Noter 

Biologi
Thymin

Thymin (C5H6N2O2) er en pyrimidin nukleobase, der indgår i DNA. Thymin danner 2 hydrogenbindinger med adenin i DNA's dobbelthelix.

Thymin er én af tre pyrimidiner, der forekommer meget ofte i biologien, de andre er uracil og cytosin. Thymin og uracil er meget lig hinanden, idet thymin er en metyleret form af uracil (også kaldet 5-metyluracil). Uracil forekommer på thymins plads i budbringermolekylet RNA.

Pyrimidinbaser
Antigen

Antigener er defineret som molekyler, der giver anledning til produktion af antistoffer. Typisk er antigener proteiner, kulhydrater eller glykoproteiner, der er eksponeret på overfladen af celler.
Hver type celle har en unik sammensætning af de nævnte molekyler, hvilket medfører at en celle er identificerbar på baggrund af dens antigener.
Menneskets immunforsvar "benytter" dette faktum til at skelne mellem de antigener, der tilhører kroppen og dem, der ikke gør. Immunforsvaret, der indeholder en lang række antistoffer og immunceller aktiveres således ved kontakt med eksempelvis virus og bakterier der ikke hører til i kroppen.

Når immunforsvaret, eller nærmere det specifikke immunforsvar, eller lymfocytterne, således aktiveres ved binding mellem en fremmed celles antigen og immunforsvarets antistof udløses en immunreaktion. Herunder hører blandt andet at der tiltrækkes og dannes en større mængde antistoffer mod det specifikke antigen. Antistofferne binder derefter antigenerne sammen i en stor klump og en mekanisme i immunforsvaret "æder" (fagocyterer) dernæst denne klump fremmedlegemer.

Systemet er dog ikke perfekt. Det skaber bl.a. problemer ved donering af forskellige organer, da immunforsvaret straks vil genkende disse nye organer som fremmedlegemer og derfor vil prøve på at udrydde dem. Et andet eksempel på dette systems mangler kunne være det faktum at det ikke er i stand til at neutralisere f.eks. HIV-virusset.

Autoantigen 

Autoantigen også kaldet Selv antigen er et protein eller proteinkompleks (nogle gange RNA eller DNA) som normalt forekommer i vævet, men som organismens immunsystem reagerer imod (autoimmunreaktion)

Se også 

 Immun-checkpoint
 Toll-lignende receptor
 Vaccination
 Vaccine

Referencer

Fodnoter 

Biologi
Immunforsvar
Vacciner
Demultiplekser (digital elektronik)

Inden for den digitale elektronik og analog elektronik er en demultiplekser (til tider forkortet til demux) et elektronisk kredsløb som tager imod et digitalt signal gennem en fælles indgang, og sender det videre via én ud af et antal signalveje.

En demultiplexer har et antal nummererede udgange som signalet kan sendes videre ad, samt nogle såkaldte adresserings-indgange som afgør hvilken udgang signalet skal sendes til: Signalniveauerne her betragtes som et binært tal n, og signalet på indgangen sendes ud ad den udgang der har nr. n – de øvrige udgange indtager en konstant, passiv tilstand (0/"lav" eller 1/"høj") indtil de "vælges" igen.
Er der n adresseringsindgange, kan demultiplexeren højest have 2n udgange, nummereret fra 0 til 2n-1, som signalet kan sendes ud ad. I nogle tilfælde laves en demultiplexer så den ikke har dette størst mulige antal udgange. For eksempel 4 adresseringsindgange (som muliggør 16 signalkilder), men kun 10 udgange som signalet kan sendes til.

I praksis leveres multiplexere som integrerede kredsløb, og ud over adresseringsindgange og ind- og udgange for de signaler der skal formidles, har disse kredsløb gerne ekstra styreindgange der kan bruges til at aktivere og deaktivere multiplekseren; i den inaktive tilstand sendes ingen signaler videre – alle udgange holdes på et fast niveau, indtil demultiplexeren igen aktiveres.
Der findes også demultipleksere der ud over demultiplexer-funktionen også virker som en inverter, dvs. den valgte udgang er konsekvent det modsatte (0/"lav" i stedet for 1/"høj" og omvendt) af signalet fra den fælles indgang.

Digitale kredsløb
Ohmmeter

Et ohmmeter er et måleinstrument der måler elektrisk modstand. Formelt bruges udtrykket kun om sådanne instrumenter der angiver den målte modstand i ohm, som er SI-enheden for elektrisk modstand, men da denne enhed stort set er enerådende, bruges ordet "ohmmeter" nu generelt om instrumenter til måling af elektrisk modstand.

I traditionelle multimetre virkede ohmmetre på den måde, at et lille batteri i serie med en justeringsmodstand og et drejespoleinstrument kunne forbindes med en ukendt modstand. Før en måling kunne påbegyndes, skulle man
(1) kontrollere at instrumentet pegede på "uendeligt" med åbne terminaler
(2) kortslutte terminalerne og med justere til viseren pegede på nul.
Herefter kunne man tilslutte den ukendte modstand til terminalerne.
Ohmskalaen havde på denne måde en ulineært forløb, og adskilte sig fra Volt- og milliAmpereskalaerne ved at have nul ved fuldt udslag.

I moderne digitalinstrumenter sker ohmmålingen ved at en konstantstrøm sendes gennem den ukendte modstand, samtig med at spændingsfaldet over den ukendte modstand måles. Således vil f.eks. 1 mA give en spænding på 1 Volt/kiloOhm. Ligesom multimetre vil det moderne digitalinstrument også kunne måle spænding og strøm, undertiden flere størrelser som f.eks. frekvens.

Til meget nøjagtige ohmmålinger kan en Wheatstones bro anvendes.

Elektroniske måleinstrumenter
Trema

Trema (; af græsk trema, 'hul', 'åbning') er en dobbeltprik der sættes over en vokal.

Når to efter hinanden følgende vokaler ikke skal udtales som diftong, men som adskilte lyd, sættes trema over den sidste vokal. Ved skrivemåden Ukraïne tydeliggøres udtalen [ukra-ine] i modsætning til [ukrajne]. 

Samme udseende som en trema har omlyd, kendt som Umlaut i tysk (fx ü), også kendt som omlyd fra fx svensk: ä, ö.
Disse omlydsbogstaver udtales ä [æ], ö [ø], ü [y].

Man bør skelne mellem trema og omlyd. For eksempel findes ö både som bogstav med trema og med omlydstegn på nederlandsk. 
I ordet coöperatië (kooperation, samarbejde) er der to tremaer, i begge tilfælde for at angive, at vokalen med ¨ ikke skal udtales sammen med den foregående. Ved ë er der ingen tvivl; men ved ö skal man vide, at der ikke er tale om omlyd, så dette ö skal ikke udtales som [ø].

,  er betegnelsen for den sproglige detalje, som er forskellen på O og Ö. Umlaut findes typisk i tyske ord, hvor et i eller j i en bøjnings- eller afledningsendelse er blevet svækket. 

CitroënZaïreEärendilGüiraldes
Ä äÖ öÜ ü

Se også 
 
 Diftong – to vokaler, der lydmæssigt smelter sammen

Referencer 

Tegn
NMR-spektroskopi

NMR-spektroskopi (NMR står for Nuclear Magnetic Resonance) eller kernemagnetisk resonans spektroskopi er en spektroskopisk metode, der bygger på atomkerners spin. NMR kan bruges til at undersøge molekylers struktur og deres rumlige og elektroniske opbygning.

Billeddannelse ved hjælp af NMR kaldes for MRI.

Teori
Hvis en atomkerne med spinkvantetal I udsættes for et magnetisk felt med feltstyrke B, vil kernens grundtilstand splitte op i 2I+1 energiniveauer med energiforskel , hvor h er Plancks konstant og  er det magnetogyriske forhold, der er afhængigt af typen af atomkerne. Denne opsplitning kan måles ved hjælp af den lysoptagelse eller -udsendelse, der forekommer når tilstanden ændres. Da  er frekvensen for lyset . Det kaldes for resonansfrekvensen.

Da det er små energiforskelle, der er tale om, bruges meget kraftige magneter (1-20 T er normalt), der som regel er superledende, da det ellers ville kræve enorme energimængder at nå op på disse feltstyrker. Alligevel er lyset i radiområdet (10-1000 MHz).

Kemisk skift
Hvis en prøve af et stof udsættes for et magnetfelt B0, vil det lokale felt B, som atomkernerne føler, være forskelligt alt efter deres kemiske omgivelser, da elektronerne omkring kernen delvis afskærmer for det, og der er forskellige elektrontætheder omkring de forskellige kerner. Det medfører at de vil optage lys med forskellige frekvenser. Da forskellen er lille relativt til lysfrekvensen og ændres med feltstyrken B, er det upraktisk at bruge abolutte værdier. I stedet bruges det kemiske skift , hvor  er resonansfrekvensen for kernen, og  er resonansfrekvensen for en standardforbindelse. Da  varierer relativt forudsigeligt med de kemiske omgivelser kan NMR-spektret give informationer om hvilken kemisk forbindelse, der er tale om.

NMR-aktive kerner
Bemærk at listen langt fra er udtømmende, idet alle grundstoffer har 1 eller flere NMR-aktive kerner.

Kobling
Hvis der er NMR-aktive kerner i nærheden af den kerne, man måler på, vil dette ændre udseendet af signalet. Generelt vil signalet splitte op i 2*N*I+1 linjer, hvor N er antallet af kerner med spin I. For N>1 vil linjerne ikke være lige høje. Altså vil 13C-signalet i formaldehyd, H2CO, splitte op i 2*2*1/2+1=3 linjer, da der er 2 H'er med spin 1/2 i nærheden af C, og O ikke er NMR-aktiv. Hvis der er flere forskellige slags kerner skal resultatet fra hver slags ganges sammen, så diflouromethans 13C signal vil splitte op i (2*2*1/2+1)*(2*2*1/2+1)=9 linjer. Dog er der mulighed for at nogle linjer falder oven i hinanden, hvis flere slags kerner samtidig kobler til en kerne.

Se også
H NMR

Billeddiagnostik
Denne artikel koncentrer sig om NMR's anvendelse inden for kemi til fastlæggelse af kemiske forbindelsers struktur. NMR har også andre anvendelser, specielt medicinsk til billeddiagnostik. I forbindelse med billedoptagelse kaldes teknikken ofte MR-scanning.

Spektroskopi
NMR
Badminton

Badminton er en ketsjersport for to eller fire spillere. Der konkurreres i single, double og mixdouble. Formålet med spillet er at slå fjerbolden med ketsjeren, så den flyver over nettet til den anden banehalvdel, sådan at modstanderen ikke kan nå bolden, før den rammer jorden indenfor banens grænser. Man må i modsætning til f.eks. volleyball kun ramme bolden én gang.

I 2006 kom et nyt pointsystem (meget lig det, der tidligere blev brugt i bordtennis): Der spilles først til 21 point, og både den servende og modtagende part kan score point ved hver vundet bold. Opstår der pointlighed ved 20, spilles der indtil at den ene part fører med to point, dog højst til 30.

Sportens popularitet varierer meget fra land til land, og Danmark er et af de lande, hvor den har sin største udbredelse, og der er tradition for topresultater. Dens udbredelse er allerstørst i Asien: Kina, Indonesien, Malaysia, Korea og Japan. I mange asiatiske lande er den nationalsport og hører derfor til de mest populære sportsgrene i verden.

Historie 

Sporten har angiveligt rødder tilbage til det gamle Grækenland og en række lande i Østen. Den moderne udgave kan spores til Indien, hvor britiske soldater i 1860'erne tog en børneleg til sig, der gik ud på at holde en fjerbold i luften med en ketsjer. Soldaterne tilføjede et net, og dermed var badminton født.

Den fik navn efter hertugen af Beauforts residens Badminton House. Nogle af de indiske soldater spillede her med hertugens børn, og de begyndte at omtale spillet som Badminton. De internationale mål for badmintonbanen er præcis de samme som hallens.

Den første badmintonklub, Bath Badminton Club, blev stiftet i 1877 i Bath i nærheden af Badminton House, og i 1893 nedskrev det engelske badmintonforbund et regelsæt, der stort set svarer til nutidens. 

The International Badminton Federation (IBF) blev stiftet i 1934 af Canada, Danmark, England, Frankrig, Nederlandene, Irland, New Zealand, Skotland og Wales.

Badminton blev introduceret i det olympiske program i 1992. Inden havde sportsgrenen været demonstrationssport ved legene i 1972 og 1988.

Verdens hårdeste badmintonslag blev målt til en fart på 493 km/t af Tan Boon Heong.

I Danmark var der i 2020 93.151 medlemmer og 706 foreninger i Badminton Danmark.

Super series Turneringer 
 Malaysia Open
 Korea Open
 All England
 Swiss Open
 Singapore Open
 Indonesia Open
 Japan Open
 China Masters
 Denmark Open
 French Open
 China Open
 Hong Kong Open
 Australia Open

Andre turneringer 
 Badminton under sommer-OL
 EM i badminton
 VM i badminton
 Sudirman Cup 
 Thomas Cup
 Uber Cup
 Copenhagen Masters

Eksterne henvisninger 
 Badminton Danmark

Noter 

 
Indendørs sport
Gistrup Skole

Gistrup Skole er en folkeskole i Gistrup i Aalborg Kommune. Skolen er pr. 1.8.2018 Aalborgs største folkeskole med 875 elever  fordelt på skolens to matrikler i henholdsvis Gistrup og Fjellerad by. Dertil kommer en landsbyordning i Fjellerad med ca. 20 børn. Den 1. august 2017 blev Gistrup Skole  Aalborgs første sammenlagte folkeskole efter en frivillig proces, der startede tilbage i 2015.

Gistrup Skole Afd. Fjellerad har ca. 120 elever fordelt på et spor fra 0. til 6. klasse. 

Gistrup Skole Afd. Gistrup har ca. 760 elever fordelt på tre til fire spor fra 0. til 9. klasse.

Sammenlægningen 
I skoleåret 2015/2016 rettede den daværende bestyrelse på Vaarst/Fjellerad Skole henvendelse til Gistrup Skoles bestyrelse med det formål at lave en frivillig sammenlægning af begge skoler. På det tidspunkt havde daværende skoleleder på Gistrup Skole Mads Rune Jørgensen været konstitueret skoleleder på Vaarst/Fjellerad Skole et stykke tid, og den gode erfaring med denne ordning var en af årsagerne til, at bestyrelsen ønskede at arbejde frem mod en frivillig sammenlægning og dermed et større samarbejde på tværs af matriklerne. 

Der blev i løbet af det næste års tid arbejdet med en ansøgning til både skoleudvalget og byrådet om frivillig sammenlægning, og 27. februar 2017 vedtog  et enigt byråd sammenlægningen med start pr. 1.8.2017.

Skole
Folkeskoler i Aalborg Kommune
AMP

AMP, Amp eller amp har flere betydninger:
 Adenosinmonofosfat
 Forstærker - amp er kort for eng. amplifier
 AMP - dansk rap-gruppe
 Advanced malware protection - it-sikkerhedsteknologi
 Accelerated Mobile Pages - Google teknologi
Lidl

Lidl er en tysk discount-supermarkedskæde med butikker i hele verden. Lidl er Europas største dagligvarekæde og den næststørste i hele verden efter Walmart. Virksomheden har rødder tilbage til 1930'erne, men i 1970'erne åbnede den første rigtige Lidl-butik i Ludwigshafen.

Lidl har i dag over 11.200 butikker i 32 lande med omkring 310.000 ansatte . Lidl er ejet af den tyske detailhandelsvirksomhed Schwarz-koncernen, som også ejer supermarkedskæden Kaufland. Hovedkontoret ligger i den sydtyske by Neckarsulm.

Lidl åbnede de første 13 butikker i Danmark 29. september 2005, og kæden har i første kvartal 2021 134 butikker, samt flere end 3.300 medarbejdere i Danmark. I dag har Lidl 138 butikker i Danmark.

Varesortiment 
Kædens sortiment består primært af private label-varer og enkelte mærkevarer. Af kendte private label-varer findes blandt andet mærket Vilstrupgård og Butcher's, som er private label indenfor kødsortimentet. Eksempelvis indeholder Vilstrupgård et udvalg af danske kødprodukter som f.eks. okse, kalv, gris og ungkvæg. Deres fødevaresortiment er stort set fast, mens de hver uge tilbyder forskellige non-food-produkter som tekstil-, husholdnings- og elektronikvarer.

I Tyskland har Lidl i 2006 som noget nyt også satset på bæredygtige og økologiske varer, hvilket også har spredt sig til andre lande. Kæden har bl.a. introduceret fair trade-mærkede bananer, chokolade og kaffe.

I 2012, var Lidl den første discountkæde, der introducerede danskerne for egen bagerafdeling, med forbagte kager og brød.

Der findes ligeså privat label-varer indenfor en lang række andre kategorier, og den samlede liste med private label-varer tæller bl.a.: kødserierne Vilstrupgård og Butcher's, mejeriserierne Engvang og Milbona, slik- og kageserien Favorina, ølserien Karlens, morgenmadsserien Crownfield & den veganske og vegetariske serie, Vemondo. 

Der findes ligeledes landespecialiteter såsom Italiamo fra Italien, Sol & Mar fra Spanien og Duc De Coeur fra Frankrig. 

I Non-food findes sportstøjsmærket Crivit, værktøjsserien Parkside, rengøringsserien W5, baby- og børneserien Lupilu, elektronikserien Silvercrest og skønheds- og plejeserien Cien.

Lidls mange private label-produkter testes ofte og bliver tit testvindere i Danmark.

Lande 

Der er Lidl-forretninger i 32 lande. I 2008 blev de 50 butikker i Norge solgt til Reitangruppen og fortsat som REMA 1000. Nedenfor er de repræsenterede lande sorteret efter år for første butiks åbning:

Kilder

Eksterne henvisninger 

  

Detailvirksomheder fra Tyskland
Supermarkedskæder i Danmark
Etableret i 1973
Will Kymlicka

Will Kymlicka (født 1962) er en canadisk liberalistisk filosof.

Han modtog sin bachelor i filosofi og politisk teori fra Queen's University i Kingston, Canada i 1984, og sin ph.d. i filosofi fra University of Oxford i 1987. Han har skrevet flere indflydelsesrige bøger om kultur, race og politik, som er blevet oversat til flere andre sprog.

Han er i øjeblikket ansat som professor i filosofi ved Queen's University.

Udvalgte publikationer 
 Politics in the Vernacular: Nationalism, Multiculturalism, Citizenship (Oxford: Oxford University Press, 2001). 
 Finding Our Way: Rethinking Ethnocultural Relations in Canada (Oxford: Oxford University Press, 1998). 
 Multicultural Citizenship: A Liberal Theory of Minority Rights (Oxford: Oxford University Press, 1995). 
 Contemporary Political Philosophy: An Introduction (Oxford: Oxford University Press, 1990/2001). 
 Liberalism, Community, and Culture (Oxford: Oxford University Press, 1989/1991).

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside 

Filosoffer fra Canada