Herbjørg Wassmo

Herbjørg Margretha Wassmo (født 6. december 1942 i Myre, Øksnes) er en norsk forfatter. Hun har i mange år været en af Norges bedst sælgende forfattere. Hun debuterede i 1976 med digtsamlingen Vingeslag.
Gennembruddet var romanen Huset med den blinde glassveranda fra 1981. Hun modtog i 1987 Nordisk Råds Litteraturpris for Hudløs himmel.
Wassmos største succes i Danmark har været Dina-trilogien der består af Dinas bog, Lykkens søn og Karnas arv. Trilogien blev i 2002 filmatiseret af Ole Bornedal med titlen Jeg er Dina med Maria Bonnevie og Gérard Depardieu i hovedrollerne. Bøgerne er blevet oversat til flere forskellige sprog.

Biografi 

Wassmo startede sin litterære løbebane, mens hun gik på på lærerskolen på Nesna. I forbindelse med kvindedagen i 1973 skrev hun kampdigtet Sol bakom skyan (= Sol bag skyerne) til melodi af Jack Berntsen.  Som lærer arbejdede hun mange år i skolen, med sit forfatterskab som hobby. Da hun debuterede med Vingeslag i 1976, havde hun taget orlov fra jobbet. Senere tog skrivningen så megen tid, at hun sagde sit arbejde op. Hun begyndte at studere litteraturvidenskab, og skrev ved siden af studierne.

De røde tråde i Wassmos forfatterskab er kvindeperspektivet og den nord-norske virkelighed. Dette var synligt allerede i de to første digtsamlinger, hvor nogle af digtene var skrevet på dialekt. Øystein Rottem peger på, at forfatterskabet "udspringer af 1970'ernes kvindekamp [...] en anden vigtig forudsætning er kulturrejsningen i Nord-Norge efter stiftelsen af Nordnorsk forfatterlag i 1972".

Første bind af Toratrilogien, Huset med den blinde glasveranda, blev Wassmos gennembrud; serien blev en stor publikumssucces og indbragte henne desuden Kritikerprisen. For den sidste roman i trilogien, Hudløs himmel, blev hun tildelt Nordisk Råds litteraturpris i 1987. Dette fik Poul Borum til at kalde juryen "senil", fordi prisen efter hans mening blev givet til en roman, der i formsprog og tematik kunne være udgivet 50 år tidligere. Litteraturprofessor Willy Dahl  påpegede, at det kunne romanen netop ikke. Hovedpersonen Tora er barn af en tysk soldat, og hendes norske stedfar misbruger hende seksuelt, når hendes mor tyskertøsen er på arbejde. Så romanen kunne naturligvis ikke være skrevet i 1936. Dertil overså Borum betydningen af, at Wassmo netop fik prisen, fordi både formsprog og tematik vandt genklang hos så mange, og skaffede bogen en stor læserkreds. Denne kommentar fra professor Dahl udløste et skarpt svar fra Jan Kjærstad, redaktør for Vinduet, der tolkede et forsvar for Wassmo og hendes læsere som et angreb på "ung, eksperimenterende litteratur". 

De tre bøger om Dina er Wassmos andet hovedværk, en trilogi påbegyndt med Dinas bog i 1989 og afsluttet med Karnas arv i 1997. Her er handlingen lagt til 1800-tallet. Tyve år senere lancerede Wassmo overraskende et fjerde bind i serien, Den som ser, der handler om Dinas barnebarn Karna.  Wassmos bøger er solgt til 29 lande. I 2007 blev hun udnævnt til ridder af 1. klasse af Skt. Olavs Orden. 

100 år fra 2009 beskriver i romanform tre generationers liv: Wassmos oldemor, mormor og mor. Bogen hjalp Wassmo til at se sig selv i et nyt lys; her skriver hun også om de overgreb, hendes egen far udsatte hende for, og som har været en drivkraft i hele hendes forfatterskab.

Bibliografi 
Romaner
 Tora-trilogien
 Huset med den blinde glasveranda. – Oslo: Gyldendal, 1981. – 186 s.-  (Huset med den blinde glasveranda, )
 Det stumme rommet. – Oslo: Gyldendal, 1983. – 258 s. –  (Det stumme rum, )
 Veien å gå. – Oslo: Gyldendal, 1984. – 148 s. –  (Vejen at gå)
 Hudløs himmel. – Oslo: Gyldendal, 1986. – 259 s. –  ()
 Dina-trilogien – filmatisering Jeg er Dina
 Dinas bok. – Oslo: Gyldendal, 1989. – 532 s. –  (Dinas bog, )
 Lykkens sønn. – Oslo: Gyldendal, 1992. – 489 s. –  (Lykkens søn, )
 Karnas arv. – [Oslo]: Gyldendal, 1997. – 557 s. –  ()
 Reiser: fire fortellinger – Oslo: Gyldendal, 1995. – 167 s. –  (Rejser: fire fortællinger, )
 Det sjuende møte. – [Oslo]: Gyldendal, 2001. – 395 s. –  (Det syvende møde, )
 Flukten fra Frank. – [Oslo]: Gyldendal, 2003. – 327 s. –  (Flugten fra Frank, )
 Et glass melk takk. – [Oslo]: Gyldendal, 2006. – 396 s. –  (Et glas mælk tak)
 Hundre år. – [Oslo]: Gyldendal, 2009. – 490 s. – 
 Disse øyeblikk - Gyldendal, Oslo, 2013 - 384 s.- (Disse øjeblikke, Lindhardt og Ringhof, 2014)

Digte
 Vingeslag. – Oslo: Gyldendal, 1976. – 50 s. –  
 Flotid. – Oslo: Gyldendal, 1977. – 49 s. –  
 Lite grønt bilde i stor blå ramme. - Oslo: Gyldendal, 1991. - 78 s. - 

Diverse
 Juni-vinter: skuespil. – Oslo: Norsk rikskringkasting, [1982]. – 55 bl
 Mellomlanding: skuespil. – [Oslo]: Norsk rikskringkasting, [1985]. – 56 bl
 Hemmelig torsdag i treet: børnebog. – Oslo: Damm, 1996. – [26] s. –  (Hemmelig torsdag i træet)

Priser og udmærkelser 
 Kritikerprisen 1981, for Huset med den blinde glassveranda
 Bokhandlerprisen 1983, for Det stumme rommet
 Nordland fylkes kulturpris, 1986
 Nordisk Råds litteraturpris 1987, for Hudløs himmel
 Gyldendals legat, 1991
 Amalie Skram-prisen, 1997
 Prix Jean Monnet, Frankrig, 1998
 Eeva Joenpelto Prisen, Finland, 2004
 Havmannprisen 2006, for Et glass melk, takk
 Kommandør af St. Olavs Orden, 2007
 Hedersprisen, Brageprisen 2010
 Ridder af Ordenen for kunst og litteratur, Frankrig, 2011

Litteratur 
 Hestnes, Å. – Herbjørg Wassmo: et forfatterhefte. – Oslo: Biblioteksentralen, 1998. – 49 s.
 Krogsveen, R. C. C. (red.) Født av spindel og jern: om Herbjørg Wassmos forfatterskap. – Oslo: Landslaget for norskundervisning: Cappelen akademisk forl., cop. 2000. – 158 s. – (LNUs skriftserie; nr 135). – 
 Rottem, Ø. (2011). Herbjørg Wassmo- utdypning.
 Stenstad, F. – Et forfatterportrett: Herbjørg Wassmo. – "I:" Stenstad, F: Fram fra de hundrede mile: nordnorsk litteratur fra 1945 til 1992: tendenser, temaer, portretter, tekster og bibliografi. – Oslo: Universitetsforlaget, 1992. – s. 85-89. –

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 
 Herbjørg Wassmo i NRK Forfatter 
 Digitaliserede bøger af Wassmo i Nasjonalbiblioteket. 
 Herbjærg Wassmo i Norsk biografisk leksikon 

Romanforfattere fra Norge
Digtere fra Norge
Dramatikere fra Norge
Børnebogsforfattere fra Norge
Modtagere af Nordisk Råds Litteraturpris
Norsksprogede forfattere fra Norge
Modtagere af Amalie Skram-prisen
Modtagere af Bokhandlerprisen
Riddere af Sankt Olavs Orden
Modtagere af Brageprisen
Modtagere af Gyldendals legat
Modtagere af Havmannprisen
Modtagere af Kritikerprisen