kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fiona Shaw

Fiona Shaw CBE (født Fiona Mary Wilson 10. juli 1958) er en irsk skuespiller. Hun spillede med i alle Harry Potter-filmene, som Harrys tante, Petunia Dursley.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Irland
Borjomi (mineralvand)

Borjomi () er et brand af naturligt mineralvand, tilsat kuldioxid (E290), fra kilder i Bordzjomikløften i det centrale Georgien. Den artesiske brønd i dalen tilføres smeltevand fra gletsjerne, der dækker tinderne i Bakurianibjergene i højder på op til 2.300 m.o.h. Vandet stiger til overfladen uden at skulle pumpes, og transporteres i rør til tre tapperier i byen Bordzjomi. 

Kilderne i Bordzjomi opdagedes af det Russiske Kejserriges militær i 1820'erne. De blev hurtigt kendt overalt i det Russiske Kejserrige, hvilket gjorde Bordzjomi til en populær turistdestination. Varemærkets historie er tæt knyttet til det russiske kejserlige Romanov-dynasti. I 1890'erne blev Bordzjomis mineralvand tappet på storfyrste Mihail Nikolajevitj af Ruslands godser. Efter den russiske revolution i 1917 og den efterfølgende sovjetiske overtagelse af Georgien, blev Bordzjomi-foretagendet nationaliseret og mineralvandet gjort til en sovjetisk eksportvare.

I dag er Borjomi mineralvand Georgiens tredjestørste eksportvare og eksporteres til mere end 30 lande. Siden 1995 er Borjomi et varemærke og fremstilles af Georgisk Glas- og Mineralvandskompagni.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
Kemisk sammennsætning af Borjomi og andre georgiske mineralvand  

Georgien
Kilder
Varemærker
Drikkevand på væskebeholder
Atari ST

Atari ST er en personligcomputer udviklet af Atari i 1980-erne. ST står for "sixteen/thirty-two" (16/32) og henviser til maskinens 16-bit bus og 32-bit CPU.

Eksterne henvisninger 

Personlige computere
Atari
Angiodysplasi

Angiodysplasi er en gastroenterologisk sygdom, der giver fejl på blodkar i mavetarmkanalen. Sygdommen er hyppigt årsag til blødninger, især i blindtarmen eller tyktarmen, men er ikke afgrænset til disse områder af mavetarmkanalen. Behandling kan ske via endoskopi, med medicin eller via kirurgi.

Mave- tarmkanalens sygdomme
Johan Wiehe

Johan Henrik Wiehe (født 15. oktober 1830 i København, død 22. januar 1877 på Skt. Hans Hospital ved Roskilde) var en dansk skuespiller, yngre bror til Michael og Anton Wilhelm Wiehe, far til Viggo Wiehe.

Wiehe havde deltaget i den første slesvigske krig og var løjtnant, inden han 21. maj 1858 debuterede som Figaro i Mozart’s Opera »Figaros bryllup« på det kgl. Teater, hvor det blev hans ublide skæbne altid at have en scenisk bedre begavet broder foran sig. Den muntre Figaro passede ikke til W.’s sværlemmede skikkelse og tunge naturel, og det var ikke let at finde roller til ham; han kunde vel som Johan i »Ungdom og galskab« lægge en næsten plump komik for dagen, og han kunde i anstandsroller virke med en værdig alvor, men først ti år efter sin debut (1867) brød han afgørende igennem som Bothwell i Bjørnstjerne Bjørnson’s »Maria Stuart i Skotland« ved at åbenbare sit voldsomme temperament, sin fantasifulde oprindelighed. En sådan vildskab var ikke set på vor scene siden Dr. Ryge’s dage, men Wiehe nåede ikke i sine senere roller denne kunstneriske højde. Kun 45 år gammel måtte han afbryde sin virksomhed på grund af sindssygdom, der formørkede resten af hans liv. Han optrådte sidste gang 30. maj 1875 som Ørnulf i »Hærmændene på Helgeland«.

Kilder 
 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Officerer fra Danmark
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Johan
Jacques Wiehe

Jacques Emil Wiehe (født 23. juni 1860 i København, død 21. maj 1910 sammesteds) var en dansk skuespiller, yngste søn af Anton Wilhelm Wiehe og gift med skuespillerinden Emma Wiehe.

Wiehe optrådte første gang 11. maj 1884 som Bernardo i Hamlet på Det Kongelige Teater og forsøgte sig i de følgende år på privatscenerne som lyriker, indtil han på Dagmarteatret fandt sit rette kunstneriske udtryk i franske lystspil og farcer. På dette område blev Wiehe meget populær ved sin elskværdige forfjamskelse og sit indtagende staccato-lune, der virkede såre lattervækkende i roller som Godfroid i Sovevaggonen og Marcinelle i Et Piskesmæld. Wiehe var også en dygtig bonvivant- og karakterfremstiller (Jensen i Familien Jensen; Svend i Tante Cramers Testamente); hans tidlige død betød et virkeligt tab. Han optrådte sidste gang 13. maj 1910 som Chémineau i Kampen for Tilværelsen på Casino.

Kilder 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Jacques
Salmonsens
Wilhelm Wiehe (1858-1916)

Wilhelm Wiehe (født 10. februar 1858 i Kristiania, død 18. august 1916 i København) var en dansk skuespiller, ældste søn af Anton Wilhelm Wiehe.
 
Wiehe debuterede 1. september 1876 som Jørgen i Erik og Abel på det kgl. Teater, som han forlod samtidig med Faderen, hvem han lignede i Skikkelse og Stemme. Sendere var W. d. Y. knyttet til Provinsteatrene og de kbhvn’ske Privatscener, især Dagmarteatret, og udførte mange Folkekomedie-Helte, f. Eks. Oehlenschlæger’s Tordenskjold, men Mangel på Temperament og Flugt i Talen, en vis dump Tunghed, hindrede ham i at bryde afgørende igennem. Han optrådte sidste Gang 22. Novbr 1911 som Oldingen i »Sigurd Jorsalfar« på Dagmarteatret.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Oslo
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Wilhelm 2
Hans Rosing

Hans Rosing (9. august 1625 – 13. april 1699) var en norsk biskop.

Rosing blev født på Brønø, hvor faderen, Claus Rosing (d. 1644), var sognepræst. Moderen hed Birgitte Christensdatter Schanke. Han deponerede fra Trondhjem 1645, var udenlands fra 1649-52 og blev i sidstnævnte år sognepræst til Tureby, hvorfra han 1660 forflyttedes til Kalundborg. Han blev 1661 magister, 1664 biskop i Kristiania, 1675 Dr.theol., 1685 konsistorialråd.

Han havde som biskop stor anseelse for lærdom, ikke blot i teologi, men ogå i verdslige sager. Han blev derfor højt skattet af U.F. Gyldenløve og gjaldt for dennes private rådgiver i de vigtigste ting både under krigen og i fredens tider, og statholderen har vel tænkt på flere end sig selv ved den erklæring, at "denne Mand kunne vi ikke miste i Norge", da der var tale om at sætte ham på Sjællands bispestol efter Hans Bagger.

Han tilhørte den gamle stive rettroenheds tid og lagde dette til fulde for dagen i sin erklæring om det tilrådelige i at
give de forfulgte huguenotter adgang til Danmark. Imidlertid synes han at have løsrevet sig fra den overtro, man endnu kan finde hos fremragende gejstlige i hans tid. Han anser dens fænomener for noget, der tilhører en svunden tid, og dem, som befatte sig med det slags, vil han ikke have straffet. Et brev fra ham giver indtryk af, at han har været en klog mand over for sine præster.

I hans tid foregik en betydelig forandring med hans stift, da Valders og Hallingdal lagdes dertil, medens Øvre Telemarken blev taget derfra og lagt til Christianssand. Christianias første kirke blev i hans tid fortæret af luerne, og det faldt i hans lod 1697 at indvie den nye, Vor Frelsers Kirke. Han fik ved denne lejlighed rang med etatsråder. En lysekrone, han 1684 skænkede den gamle kirke, blev reddet og bevarer hans minde. Han ægtede 1661 med Christine Bang (1635-99), datter af professor Thomas Bang.

Biskopper fra Norge
Danskere i 1600-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Nordmænd i 1600-tallet
Alumni fra Københavns Universitet
Lynet (rutsjebane)

Lynet er en rutsjebane i den danske forlystelsespark Fårup Sommerland, der blev bygget i 2008. Modellen er en Eurofighter lavet af Gerstlauer med en acceleration der går fra 0 til 80 km/t. på 2 sekunder. Det gør Lynet til den hurtigst accelererende rutsjebane i Danmark.

Vennekredsen til det tyske magasin for forlystelsesparker, Kirmes, har stemt FårupLynet til at være én af de 3 bedste nyheder i Europa i 2008 og i 2010 kårede DR Ramasjang Live Lynet til Danmarks bedste rutsjebane.

Tekniske data 
 Banens længde: 540 m
 Banens højeste punkt: 20 m
 Antal vogne: 4
 Personer pr. vogn: 6
 Kapacitet: 960 personer/time
 Hastighed: 80 km/t
 G-påvirkning v/accelerationen: 4,5G
 Accelerationstid: 2 sekunder
 Accelerationslængde: 30 m
 Hestekræfter: 1020 HK

Rutsjebaner i Danmark
Etableret i 2008
Wiehe

Skuespillerslægten Wiehe føres tilbage til grosserer i København Johan Heinrich Wiehe, hvis søn, justitsråd, havneskriver sammesteds og porcelænsmaler Carl Wilhelm Wiehe (1788-1867) var fader til de fire brødre filologen Frederik Wilhelm Wiehe (1817-1864) og skuespillerne Michael Rosing Wiehe (1820-1864), Johan Henrik Wiehe (1830-1877) og Anton Wilhelm Wiehe (1826-1884). Af disse var sidstnævnte fader til skuespillerne Anton Wilhelm Wiehe (1858-1916) — der først var gift med skuespillerinde Marie Charlotte Wiehe-Berény, f. Hansen (1865-1947), dernæst med skuespillerinde Augusta Wiehe, f. Blad (1871-1953) — og Jacques Emil Wiehe (1860-1910), der var gift med skuespillerinden Emma Charlotte Wiehe (1864-1949).

Johan Henrik Wiehe (1830-1877) var fader til fabrikant Michael Rosing Wiehe (1868-1919), til malerinden Karen Marie Wiehe (1869-1940), gift med religionshistorikeren Johannes Edvard Lehmann (1862-1930), og til skuespilleren Viggo Hjalmar Wiehe (1874-1956).

Inspektør Niels Otto Rosing Wiehe (1897-1948) var fader til skuespiller Henrik Rosing Wiehe (1927-1987).

Fra Frederik Wilhelm Wiehe nedstammer de svenske musikere Mikael Christian Wiehe (født 1946) samt Thomas Henrik Wiehe (født 1947) gennem deres farmor, Marie Louise Wiehe (1894-1980).

Kilder 
 Albert Fabritius, "Wiehe", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Stamtavle over Simon Carstensen Schiødt's og Anna Kirstine Harboe's Efterkommere, 1907, s. 23 f.

 
Slægter fra Danmark
Carl Elberling

Carl Elberling henviser til blandt andre:

 Carl Elberling (filolog) (1800-1870) – dansk filolog og skolemand
 Carl Elberling (bibliotekar) (1834-1925) – dansk geolog og biblioteksmand
Bożnów

Bożnów (, ) er en landsby i de administrative distrikt Gmina Żagań, i Powiat żagański, Województwo lubuskie, i de vestlige Polen.

Før 1945 var området en del af Landkreis Sprottau i provinsen Niederschlesien, Tyskland.

Indbyggere:
 1933 – 1.031
 1939 – 1.037

Fra 1975 til 1998 lå området i provinsen Zielona Gora.

Byen driver også en sportsklub, KP Bożnów Beskid. Klubben blev grundlagt i 1956. I øjeblikket spiller klubben i den polske liga.

Se også 
 Territoriale ændringer i Polen efter Anden Verdenskrig

Kilder 

Byer i Polen
Tidligere tyske byer
Østergade (Herning)

Østergade er en vej i det centrale Herning. Den er ca. 500 meter lang, hvoraf de 300 meter er gågade.

Oprindeligt var vejen en del af hovedvejen, som gik igennem Herning, men efter at Dronningens Boulevard blev indviet i 1979, kunne man færdes sikkert i gaden.

Af markante bygninger kan nævnes Hammerhus (nr. 2), det tidligere Schou-Epa (nr. 8), Tinghuset (nr. 9), Ankerhus (nr. 11) og MCH Herning Kongrescenter (nr. 37).

Gader i Herning
Elektronisk p-skive

En elektronisk p-skive (parkeringsskive) virker ved at en sensor registrerer om bilen kører eller holder stille og sætter derefter automatisk uret på det givne tidspunkt man har parkeret bilen. Derved undgår man at komme til at glemme at stille p-skiven.

En elektronisk p-skive findes i to versioner – én der skal monteres med ledning (dette kan gøres hos en automekaniker) og en type der er ledningsfri og med batteri, som man selv kan sætte i ruden.

Bildele
Skive
Carl Elberling (filolog)

Carl Wilhelm Elberling (født 17. september 1800 i København, død 10. november 1870 sammesteds) var en dansk filolog, bror til Frederik Emil Elberling, far til Carl og Emil Elberling. 

Han blev student fra Metropolitanskolen 1819, studerede dernæst filologi, blev kandidat 1825 og magister 1828. 1830 blev han overlærer ved Slagelse lærde skole, 1838 rektor sammesteds, 1851 rektor i Roskilde; 1863 afskedigedes han på grund af øjensvaghed. 

Han ordnede som student efter Abraham Kalls død dennes samlinger til den græske leksikografi; de optogs siden, med bidrag af Elberling, i London-udgaven af Stephanus Thesaurus. Han påbegyndte en ny udgave af Johann Schweighäusers Herodot (1 bind, 1823) og deltog med Madvig og andre i udgivelsen af Garatonis kommentar til Ciceros taler (1. del, 1826). 

Endvidere udgav han Cæsars Gallerkrig (1827), Cornelius Nepos (1829), Terents (1834), Platons Apologi og Kriton (1837); endelig Holbergs Niels Klim (1866); desuden en del afhandlinger i skoleprogrammer og andensteds. Hans autobiografi findes i Slagelse Skoles program 1839.

Kilder 

 
 

Filologer fra Danmark
Klassiske filologer
Skolefolk fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Carl 01
Studenter fra Metropolitanskolen
Günther Ortmann

Günther Ortmann (født 30. november 1916 i Lubań, Dolnośląskie, Polen, død 10. januar 2002) var en tysk håndboldspiller, som deltog i OL 1936 i Berlin.

Ortmann blev udtaget til det tyske håndboldlandshold, som deltog i OL 1936. Det var første gang, håndbold var på programmet ved et OL, og turneringen blev spillet på græs på 11-mandshold. Oprindeligt var ti hold tilmeldt, men , ,  og  meldte fra, så blot seks hold deltog. Disse blev delt op i to puljer, hvor Tyskland vandt sin pulje suverænt med en samlet målscore på 51-1 efter blandt andet en 29-1 sejr over . De to bedste fra hver pulje gik videre til en finalerunde, hvor alle spillede mod alle. Igen vandt Tyskland alle sine kampe, men dog i lidt tættere kampe. Således vandt de mod  med 10-6. Som vinder af alle kampe vandt tyskerne sikkert guld, mens Østrig fik sølv og  bronze. Ortmann spillede to af kampene og scorede syv mål.

Ortmann spillede minimum seksten landskampe (nogle kilder siger flere), og han var med ved det første VM i 1938, ligeledes på græs, hvor tyskerne blev mestre.

Ud over håndbold dyrkede han også atletik, hvor han var en habil tikæmper, samt fodbold.

Under anden verdenskrig blev han alvorligt såret, mens han gjorde tjeneste som kaptajn på Østfronten. Efter krigen blev han træner og sportsdommer. Desuden skrev han en del i lokale blade, især om sport, herunder om ridesport. Hans profession var politimand.

Referencer

Litteratur 
 Bodo Harenberg (Red.): Die Stars des Sports von A-Z. Darmstadt 1970

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Tyskland
Olympiske mestre fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1936
Olympiske håndboldspillere fra Tyskland
Olympiske medaljevindere i håndbold
Håndboldspillere ved sommer-OL 1936
Medaljevindere fra Tyskland ved sommer-OL 1936
Edgar Reinhardt

Edgar Reinhardt (født 21. maj 1914 i Mülheim, Nordrhein-Westfalen, død 11. januar 1985) var en tysk håndboldspiller, som deltog i OL 1936 i Berlin. Han dyrkede desuden atletik, boksning, svømning og basketball.

I 1930'erne spillede Reinhardt håndbold i klubben Styrumer TV, og han var en del af det tyske håndboldlandshold ved OL 1936. Det var første gang, håndbold var på programmet ved et OL, og turneringen blev spillet på græs på 11-mandshold. Oprindeligt var ti hold tilmeldt, men , ,  og  meldte fra, så blot seks hold deltog. Disse blev delt op i to puljer, hvor Tyskland vandt sin pulje suverænt med en samlet målscore på 51-1 efter blandt andet en 29-1 sejr over . De to bedste fra hver pulje gik videre til en finalerunde, hvor alle spillede mod alle. Igen vandt Tyskland alle sine kampe, men dog i lidt tættere kampe. Således vandt de mod  med 10-6. Som vinder af alle kampe vandt tyskerne sikkert guld, mens Østrig fik sølv og  bronze. Reinhardt var med på holdet i to kampe og scorede fire mål.

Reinhardt spillede senere for MTSA Leipzig og var med til at vinde det tyske mesterskab i markhåndbold med denne klub i 1937 og 1938. Senere spillede han for SV Waldhof Mannheim, som tabte finalen om mesterskabet i 1943.

Han var en allround-sportsmand, der også dyrkede atletik, og han blev bayersk mester i tikamp og diskoskast i 1944. Blandt hans øvrige sportsgrene var boksning og svømning (specifikt livredning), og da han studerede medicin i Heidelberg, begyndte han at spille basketball, som han med klubben Turnerbund Heidelberg blev tysk mester i to gange.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Tyskland
Basketballspillere fra Tyskland
Olympiske mestre fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1936
Olympiske håndboldspillere fra Tyskland
Olympiske medaljevindere i håndbold
Håndboldspillere ved sommer-OL 1936
Medaljevindere fra Tyskland ved sommer-OL 1936
Personer fra Mülheim an der Ruhr
Tjørring Skole

Tjørring Skole er en folkeskole i bydelen Tjørring ved Herning. Skolen har ca. 360 elever fra børnehaveklasse og op til 6. klasse. Efter sidste klassetrin flytter de fleste til Lundgårdskolen, der også ligger i Tjørring.

Skolen lå før placeret lige overfor Tjørring Kirke og var fra starten sognets skole. Skolen har sin oprindelse i 1868, hvor den dog lå syd for kirken. Siden 1907 Lå skolen overfor kirken. I 2012 flyttede skolen ind ved siden af Nordvest Hallen i en ny stjerneformet bygning. Skolen bor nu sammen med Børnehuset Stjernen og skaber hver dag en rød tråd for børn vuggestue til 6. klasse.
Skolens nuværende leder er Henriette Hebsgaard

Eksterne henvisninger 
 Skolens hjemmeside 

Folkeskoler i Herning Kommune
Skole
Frederik Elberling

Frederik Emil Elberling (29. juli 1804 – 9. maj 1880) var en dansk embedsmand, broder til Carl Wilhelm Elberling.

Elberling blev 1823 exam.jur. og 1826 student, vandt 1829 universitetets guldmedaille og tog 1830 juridisk eksamen. Han skrev 1833 en afhandling om det juridiske studium ved Københavns Universitet og drog 1834 til Serampore i Indien som regeringssekretær samt by- og skifteskriver, indtil de danske ostindiske besiddelser solgtes 1846. Han udgav her Treatise on inheritance, gift, will, sale and mortgage with an introduction on the laws of the Bengal Presidency, vistnok det eneste skrift af en dansk forfatter om indisk ret. 

I efteråret 1848 fulgte han som guvernementssekretær med guvernør Peder Hansen til Vestindien for at bringe orden i øernes forhold efter slaveopstanden. I denne stilling affattede han blandt andet anordningen 26. januar 1849 om de farvede landarbejderes lønnings- og arbejdsvilkår, som i sin tid vandt megen ros som en retfærdig og upartisk løsning af dette indviklede spørgsmål, og som stod ved magt i over 30 år. 

Sommeren 1851 vendte han tilbage til Danmark og blev 1855 herredsfoged i Ramsø og Tune Herreder, hvor han i en sjælden grad vandt befolkningens tillid og hengivenhed. Også var han i en årrække medlem af Roskilde byråd. 1862 udgav han et lille skrift om De danske vestindiske Øer og deres Bestyrelse, en ret skarp bedømmelse af regeringens adfærd over for øerne.

Embedsmænd fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Frederik
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Medlemmer af Roskilde Byråd
Lundgårdskolen

Lundgårdskolen er en folkeskole i bydelen Tjørring ved Herning. Skolen har ca. 650 elever på alle klassetrin op til 9. klasse samt tre specialklasser og 2 modtagerklasse Det er således kommunens fjerdestørste skole.

Skolen er opført i 1974.

Eksterne henvisninger
Skolens hjemmeside

Folkeskoler i Herning Kommune
Tjørring
Dansk Ostindien

Dansk Ostindien er en samlebetegnelse for de områder i Ostindien, der på et tidspunkt var danske kolonier.

Dansk Ostindien omfattede:
 Trankebar
 Gondalpara
 Serampore
 Oddeway Torre
 Nicobarerne

Ostindien
Brændgårdskolen

Brændgårdskolen er en folkeskole i Herning. Skolen har 582 elever og fungerer bl.a. som øvelsesskole for lærerstuderende fra Silkeborg Seminarium. Skolen er fra 1962 og er udvidet flere gange.

Eksterne henvisninger
Skolens hjemmeside 

Folkeskoler i Herning Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Herning
Uddannelse i Herning
Fritz Spengler

Fritz Spengler (født 6. september 1908 i Mannheim, Baden-Württemberg, død 10. marts 2003 i Weiskirchen, Saarland) var en tysk håndboldspiller, som deltog i OL 1936.

Han spillede for SV Waldhof Mannheim og var der med til at blive tysk mester i markhåndbold i 1933 samt blive nummer to i 1937. 

Spengler var en del af det tyske håndboldlandshold, som deltog i OL 1936. Det var første gang, håndbold var på programmet ved et OL, og turneringen blev spillet på græs på 11-mandshold. Oprindeligt var ti hold tilmeldt, men , ,  og  meldte fra, så blot seks hold deltog. Disse blev delt op i to puljer, hvor Tyskland vandt sin pulje suverænt med en samlet målscore på 51-1 efter blandt andet en 29-1 sejr over . De to bedste fra hver pulje gik videre til en finalerunde, hvor alle spillede mod alle. Igen vandt Tyskland alle sine kampe, men dog i lidt tættere kampe. Således vandt de mod  med 10-6. Som vinder af alle kampe vandt tyskerne sikkert guld, mens Østrig fik sølv og  bronze. Spengler spillede to af kampene og opnåede i alt fem landskampe.

Efter anden verdenskrig blev Spengler landstræner for Saarlands håndboldlandshold, og holdet deltog i VM i markhåndbold 1952 og 1955. Efter Saarlands indtræden i Vesttyskland fortsatte han som træner for holdet fra Saarländischer Landesverband indtil 1969.

Referencer

Litteratur 
 Bodo Harenberg (Red.): Die Stars des Sports von A-Z. Darmstadt 1970

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Tyskland
Olympiske mestre fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1936
Olympiske håndboldspillere fra Tyskland
Olympiske medaljevindere i håndbold
Håndboldspillere ved sommer-OL 1936
Medaljevindere fra Tyskland ved sommer-OL 1936
Personer fra Mannheim
Vildbjerg Skole

Vildbjerg Skole er en folkeskole i Vildbjerg, Herning Kommune. Skolen har ca. 578 elever fordelt på 29 klasser fra børnehaveklasse til 9. klasse. Skolen fungerer også som overbygning fra Nøvling Skole, Timring Skole og Kildebakkeskolen, der kun har klasser til 6. trin. Skolen har desuden tilknyttet en skolefritidsordning.

Skolen er opført i 2007 og er den første folkeskole i Danmark, der er opført i et offentligt-privat partnerskab.

Vildbjerg Skole har to elevråd - mellemrådet og "det store" elevråd. "Det store" elevråd har en formand og næstformand, som også deltager i bestyrelsesmøderne.

Eksterne henvisninger
Skolens hjemmeside
Om OPP på Vildbjerg Skole

Folkeskoler i Herning Kommune
Skole
Etableret i 2007
Vestervangskolen

Vestervangskolen er en folkeskole i Herning. Distriktet dækker det sydlige og vestlige af Herning by. Skolen har ca. 532 elever fordelt på 28 klasser. Skolen blev oprettet i 1882 og er udvidet og moderniseret flere gange siden.

Skolens leder er Dorte Georgsen.

Eksterne henvisninger
Skolens hjemmeside

Folkeskoler i Herning Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Herning
Uddannelse i Herning
Sønderagerskolen

Sønderagerskolen er en folkeskole i Herning. Skolen har ca. 430 elever fordelt på 15 klasser (7. til 10. klassetrin) og 20 centerklasser. Skolen er særlig i den forstand at byrådet valgte i 2011 at flytte alle på 0. til 9. klassetrin over på den nærliggende Brændgårdskolen. Herefter skulle skolen indeholde de elever der ønskede en særlig idræts-linje, centerklasser og ungdomsskole. Samtidig skiftede skolen navn fra Sønderagerskolen til Skolen på Sønderager. 

Skolens leder er Karl Peder Kjeldsen

Eksterne henvisninger
Skolens hjemmeside
Om skolens nye struktur og navn 

Folkeskoler i Herning Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Herning
Uddannelse i Herning
Johann Schweighäuser

Johann Schweighäuser (26. juni 1742 i Strasbourg – 19. januar 1830) var en tysk filolog.

Schweighäuser har leveret værdifulde udgaver af græske historikere, således Appianos (3 bind, 1785), Polybios (9 bind, 1789—95 og 5 bind, 1831) og Herodot (6 bind, 1816), hvortil slutter sig et Lexicon Herodoteum (2 bind, 1816). Endvidere udgav han Athenaios (14 bind, 1801—07) og Senecas breve (2 bind, 1809). Hans Opuscula academica udkom i Strasbourg 1806.

Kilder 

 

Filologer fra Tyskland
Klassiske filologer
Tyskere i 1700-tallet
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Strasbourg
Salmonsens