kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bondelum

Bondelum er en landsby og kommune beliggende cirka 18 km nordøst for Husum på midtsletten i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Fjolde kommunefællesskab (Amt Viol). I kirkelig henseende ligger byen i Fjolde Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Slesvig), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Bondelum og omegnen er landbrugspræget. Mod øst ligger Bondelum Mose. Der er flere små vandløb som Pugkærgrav (Puckiergraben), Sollerup Bæk, Tørvekullegrav (af tørv, på tysk Torrekuhlengraben) og Vadstedgrav (Wattstedtgraben). Ejerlavet Pugkær (Puckier) henføres til substantiv puge (oldn. pūki≈trold, nisse, sml. Nis Puk) i betydning ond ånd. I vest danner Arlåen grænsen til nabokommunen Bjerndrup.

Historie 
Byen er første gang nævnt i 1352 som Bondholm. Senere blev -holm til -lum. Forleddet tolkes almindeligvis som substantiv bonde (oldnord. bōndi), men mange a-skrivninger i de ældste kilder taler også for en afledning af glda. band (≈bånd). I Fjoldemålet har substantiv bonde langt u (buund). Stednavnet kan således betyde Bondes Bakke.

Eksterne henvisninger

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Bjerndrup (Sydslesvig)

Bjerndrup, Bjerrup (dansk) eller Behrendorf (tysk) er en landsby og kommune beliggende cirka 15 km nordøst for Husum på midtsletten i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Fjolde kommunefællesskab (Amt Viol). I kirkelig henseende ligger byen i Fjolde Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Slesvig), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Bjerndrup er beliggende på det højreliggende gest. Omegnen er landbrugspræget med næsten ingen skovstrækninger. I syd danner Arlåen grænsen mod Svesing Sogn med kommunerne Arenfjolde (Arnfjolde) og Immingsted, i øst mod nabobyen Bondelum. Ved skellet mod Solved lå tidligere Rørmose. Der er flere vindmøller i omegnen.

Historie 
Bjerndrup (Bjerrup) er første gang nævnt 1309 (Dipl. dan. 2, 8, 155). På sønderjysk udtales navnet Bjerrup, på nordfrisisk Bjarntrop. Forleddet er Biarna, der kan være gengivelse af mandsnavn glda. Bjorn eller gengivelse af dyrnavnet bjørn

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Haslund (Sydslesvig)

Haslund (dansk) eller Haselund (dansk/tysk) er en landsby og kommune beliggende cirka 18 km nordøst for Husum på midtsletten i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Fjolde kommunefællesskab (Amt Viol). I kirkelig henseende ligger byen i Fjolde Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Bredsted Amt, Slesvig), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Haslund er beliggende på den højreliggende gest. Selve landsbyen Haslund er delt i Øster og Vester Haslund. Landsbyen rådede tidligere over en lille en skole. Undervisningssproget var dansk indtil 1864.

Kommunen er landbrugspræget og omfatter også Brok (tysk Brook) med Brok-Østeragre, Haslundmark, Kollund med Kollund-Nørremark og -Østermark og Nykro samt bakken Tranebjerg. Haslund Å danner i syd kommune-grænsen til Fjolde.

Historie 
Haslund er første gang nævnt 1352. Første led er gengivelse af subst. has for gærde, skel (sml. oldn. hagi, germ. *hagla). På sønderjysk skrives stednavnet Haslinj. Kollund er første gang dokumenteret 1478 (Reg. Flensb.). Forleddet henføres enten til glda. kā for kragefuglenavnet allike eller til kølle (svær stok, oldnord. kūla, glda. kylva). Sidstnævnte form støttes af udtaleformen på Fjoldemål (Kølinj). Landsbyen Brok er sandsynligvis opstået i senmiddelalderen. Den er første gang nævnt 1483. Byen stoder op til Trelstrup Sogn. Stednavnet forklares enten af beliggenheden ved an å (oldengelsk bróe) eller af nederty. brook for en flad sumpet skov. Nord for landsbyen Brok ligger arealet Firehøjken (Vierhoiken). Forleddet er fire i sydslesvigsk udtale. Efterleddet er subst. højken for en lille høj, på Fjoldemålet ofte om en kæmpehøj. Bakken Tranebjerg er afledt af fuglenavnet trane.

Eksterne henvisninger 
 Haslund kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Immingsted

Immingsted (dansk) eller Immenstedt (tysk) er en landsby og kommune beliggende på gesten ti km nordøst for Husum i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Fjolde kommunefællesskab (Amt Viöl). I kirkelig henseende hører Immingsted under Svesing Sogn. Sognet lå i Sønder Gøs Herred (Husum Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Immingsted er første gang nævnt 1438. Stednavnet henføres til personnavnet Immo eller Imming (sml. Imingfjell i Norge), måske oprindelig Bøgelund.

Vest for landsbyen ligger den omtrent 155 ha store Immingsted Skov (Immenstedter Wald).

Eksterne henvisninger 
 Immingsted kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Lyngsted

Lyngsted, Lyngsæd, Løvensted (dansk) eller Löwenstedt (tysk) er en landsby og kommune beliggende cirka 20 km nordøst for Husum på midtsletten i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Fjolde kommunefællesskab (Amt Viol). I kirkelig henseende ligger byen i Fjolde Sogn. Sognet lå i Nørre Gøs Herred (Slesvig), da området tilhørte Danmark.

På dansk forekommer med Lyngsted, Lyngsæd og Løvested i alt tre forskellige navne om stedet . På sønderjysk skrives stednavnet Lyngstej eller Løvnstej. Det ældst dokumenterede stednavn er Lyungseth.

Geografi 
Lyngsted er beliggende på den højtliggende sandede gest. Med under kommunen hører landsbyen Østenå (Ostenau) og gården Almo (Allmoor)..

Kommunen er landbrugspræget. I nord er der et større skovplantage. Ved grænsen til Hjoldelund Kommune i øst ligger med Lyngsted Sandbjerge et større klit- og hedelandskab. Grænsen mod Nordsted i syd dannes delvis gennem Østeråen.

Historie 
Lyngsted er første gang nævnt 1295 (Dipl. dan. 2,4192). Forleddet henføres til lyng, men blev senere delvis forvansket til løve. Efterleddet er afledt af sæd (glda. sætæ) i betydning opholdssted, men blev senere til -sted. Den oprindelige navn er endnu bevaret i den jyske udtaleform Lyngste (sml. nordfrisisk Jöömst). Østenå er første gang nævnt 1354. Navnet henviser til beliggenheden øst for en å (her: Østenåen).

Almo (Allmoor) er første gang nævnt 1804. Stednavnet forekommer flere gange (dels i sammensætninger) i Midtslesvig. Navnet beskriver uopdyrket hede, mose eller eng som fællesjord.

Lyngsted Sandbjerge 

Sandbjerge (eller bare Sand) er et større klit- og hede-område ved grænsen til Hjoldelund.

Eksterne henvisninger 
 Lyngsted kommune

Referencer 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Horsted (Sydslesvig)

Horsted (dansk) eller Horstedt (tysk) er en landsby og kommune beliggende ved overgangen fra gest til marsk nord for Husum i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Nordsø-Trene kommunefællesskab (Amt Nordsee-Treene). I kirkelig henseende hører kommunen under Hatsted Sogn. Sognet lå i Sønder Gøs Herred (Husum Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Horsted er første gang nævnt 1438. Stednavnet er afledt af personnavnet Horse eller snarere fællesnavnet hors (oldnordisk hross) som betegnelse for hest. Måske har stedet i ældre tid været benyttet til græsgang for heste.

Landsbyen er beliggende ved den vestlige hærvej (oksevej). Kommunen er landbrugspræget.

Eksterne henvisninger 
 Horsted kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Gimming

Gimming er en by i Østjylland med  beliggende 8 km sydøst for Spentrup, 29 km syd for Hadsund og 6 km nordøst for Randers. Byen hører til Randers Kommune og ligger i Region Midtjylland.

Gimming hører til Gimming Sogn. Gimming Kirke ligger i byen.

Historie 
En af Frederik 4.'s rytterskoler blev opført i Gimming i 1722. Den var i brug som skole til 1912, hvor den blev afløst af "Gimming gamle skole", som også for længst er erstattet af en centralskole. Sandstenstavlen med kongens inskription blev taget ned i 1912, men er nu indmuret i en murstensvæg i aulaen på Rismølleskolen i Dronningborg.

Jernbanen 
Gimming havde trinbræt på Randers-Hadsund Jernbane 1883-1969. Det lå 1 km vest for landsbyen og havde et sidespor, der endte i en jordvold ved det korsformede læskur af træ. Banens tracé er bevaret som sti mellem Dronningborg og Spentrup, og Gimming trinbræts perronkant kan stadig ses.

Forsamlingshus 
Gimming Forsamlingshus blev opført i 1899 og erstattede Gimming Forsamlingssal i bysmedjen. Forsamlingshuset er stadig i brug.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

Byer i Randers Kommune
Arlevad

Arlevad (dansk) eller Arlewatt (tysk) er en landsby og kommune beliggende ved Arlåen nord for Husum på gesten i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Nordsø-Trene kommunefællesskab (Amt Nordsee-Treene). I kirkelig henseende hører Arlevad under Olderup Sogn. Sognet lå i Sønder Gøs Herred (Husum Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Arlevad er første gang nævnt 1466. Stednavnet beskriver beliggendheden ved vadestedet over Arlåen. Landsbyen har givet navn til det tidligere Arlevad gods. Til kommunen hører også Arlevadhede (også benævnt Hedehusene, Arlewatt-Heide), Arlevadgaard (Arlewatt Hof) og Arlevadmark (Arlewatt-Feld).

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Olderup

Olderup (på dansk også Oldrup) er en landsby og kommune beliggende 8 kilometer nordøst for Husum på gesten i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Nordsø-Trene kommunefællesskab (Amt Nordsee-Treene). Landsbyen er sogneby i Olderup Sogn. Sognet lå i Sønder Gøs Herred (Husum Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Olderup ligger på højtliggende sandet gestland. Der er ingen skov, men en del moser og hede. Arlåen danner i nord grænsen til nabobyen Kragelund i Fjolde Sogn og Fjolde Kommune.

Med under Olderup hører Olderupmark (el. Olderup Mark, på tysk Olderupfeld).

Historie 
Olderup (Oldrup) er første gang nævnt 1462. På jysk udtales byen Ålerup. Stednavnet er afledt af personnavn Olde eller tillægsord old (≈gammel). Betydning ville så være gamle by.

Olderup var tidligere beboet af danskere - i modsætning til nabobyen Hatsted, som var frisisk præget. Olderup hørte før 1772 under Arlevad gods. Skolesproget i Olderup var indtil 1864 dansk.

Byens romanske landsbykirke er fra 1100-tallet, opført i kampesten. Tilhørende klokkestabel er fra 1500-tallet. I kirkens indre findes et maleri forestillende helvede, med en rige mand omsnoret af slanger og trues af andre syndere. I baggrunden ses Lazarus i Abrahams skød. Prædikestolen er fra 1682. Atertavlen forestiller nadverens indstiftelse, den stod tidligere i kapellet på Husum Slot.

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Lake Bell

Lake Bell (født 24. marts 1979) er en amerikansk skuespillerinde.

Unge år 
Bell blev født som Lake Caroline Siegel Bell i New York som datter af Robin Bell, ejer af designfirmet Robin Bell Design, Inc., og Harvey Siegel. Bell har udtalt at hendes far er jødisk og hendes mor er en "WASP", og at hun blev opfostret i en "comically dysfunctional family" (komisk disfuntionel familie). hun har en ældre bror, Luke Siegel, der ejer en sliding wall and door company kaldet Raydoor i New York. Hun har desuden to halvsøstre, Courtney og Mackenzie.

Bell gik på The Chapin School i New York, samt Westminster School i Simsbury, Connecticut. I en del af sine teengageår boede hun i Vero Beach, Florida og gik på Skt. Edward's School. Bell valgte at gå på Skidmore College i Saratoga Springs før hun skiftede til Rose Bruford College i London, England. Her fik hun roller i flere teaterproduktioner, inklusiv The Seagull og The Pentecost. Hun blev i London i et år efter færdiggørelsen af sin uddannelse, og flyttede derefter til Los Angeles.

Karriere 
Bell fik sit første store job som den kvindelige hovedrolle i NBC's War Stories, der også havde Jeff Goldblum på rollelisten. Hun havde to gæsteoptrædener i Skadestuen i 2002, og spillede herefter Alicia Silverstones spydige bedste venninde, Victoria, i NBC's kortlivede serie Miss Match. I 2004 fik Bell sin debut som Sally Heep i The Practice, og hendes rolle fulgte med over i udløberserien, Boston Legal, hvor hun havde en fast rolle indtil hun udtrådte af serien i 2005. Bell spillede herefter hovedrollen i sci-fi showet Surface, der havde premiere 19. september 2005, og blev aflyst i maj 2006.  

I efteråret 2006 kom Bell tilbage til Boston Legal i to episoder, i sin gamle rolle som Sally Heep. 

Hendes filmroller inkluderer bl.a. Pride and Glory (2008), Rampage: The Hillside Strangler Murders (2004), I Love Your Work (2003), Speakeasy (2002), samt Slammed (2001). Hun havde desuden en hovedrolle i thrilleren Still Waters (2008), og spillede sammen med Paul Rudd og Eva Longoria Parker i filmen Over Her Dead Body, (2008). Hun havde også roller i filmen What Happens in Vegas (2008) og It's Complicated (2009).

Bell poserede på forsiden af magasinet Page Six i udgaven fra 11. maj 2008.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 Childrens' Hospital streaming episodes on theWB

Filmskuespillere fra USA
Personer fra New York
Tv-skuespillere fra USA
Det europæiske astronautkorps

Det europæiske astronautkorps er gruppen af astronauter i den europæiske rumorganisation ESA (European Space Agency). Der er i øjeblikket 14 uddannede medlemmer, hvoraf en er kvinde. Det europæiske astronautkorps er hjemmehørende på det europæiske astronautcenter i Köln, Tyskland.

Nuværende medlemmer 

Der er fjorten astronauter i korpset:

13 af medlemmerne har fløjet i rummet. Alle de erfarne medlemmer, bortset fra Jean-François Clervoy, har besøgt Den Internationale Rumstation.

André Kuipers er det medlem, der har været længst tid i rummet, (mere end 203 dage), den europæiske rekord tilhører den tidligere tyske astronaut Thomas Reiter som har været i rummet i 350 dage.

Det yngste medlem af korpset er Thomas Pesquet, født i 1978, mens den ældste er Hans Schlegel, født i 1951. Korpset omfatter i dag en kvinde. Kun to kvinder har tidligere været medlemmer af korpset. Marianne Merchez som aldrig fløj, og Claudie Haigneré/André-Deshays der trådte tilbage efter to missioner for at starte en politisk karriere i Frankrig.

Fremtiden for det europæiske astronautkorps

Indmeldelse af nye astronauter 
Ifølge det franske ugeblad Air & Cosmos, er det kun seks astronauter (Fuglesang, Schlegel, Nespoli, Eyharts, De Winne og Kuipers) der står til rådighed for en øjeblikkelig opsendelse. Vittori og Clervoy er på orlov eller er blevet overført til andre opgaver. 

Lederen af det bemandede rumfart på ESA anbefaler, at mindst fire mere astronauter (plus fire andre i reserve) bør bruges efter opsendelsen af Columbusmodulet i februar 2008.

Den 3. april 2008, annoncerede ESA's generaldirektør Jean-Jacques Dordain at man ville rekruttere en ny klasse af europæiske astronauter til at begynde i den nærmeste fremtid. Udvælgelsesprogrammet for fire nye astronauter blev lanceret den 19. maj 2008. Næsten 10.000 personer ansøgte om at blive astronaut. 8413 opfyldte de oprindelige ansøgningskriterier. Af disse blev 918 udvalgt til psykologiske tester, hvoraf det kun var 192 der bestod den første fase. Efter den anden psykologiske test var der 80 kandidater tilbage, som skulle fortsætte med en medicinsk vurdering i januar/februar 2009.

Efter Den Internationale Rumstation 
Man har planlagt at Den Internationale Rumstation skal lukke i 2020. Hvad de europæiske astronauter skal efter dette, er endnu uklart

Tidligere medlemmer 
Der er fjorten tidligere astronauter i ESA:

ESA
Eduardo Frei Montalva

Eduardo Frei Montalva (født 16. januar 1911 i Santiago de Chile, død 22. januar 1982 smst.) var en chilensk politiker, der var landets præsident fra 1964 til 1970.

Montalva var uddannet i jura fra Pontificia Universidad Católica de Chile. Den politiske karriere begyndte han i Partido Conservador. I 1939 var dog medstifter af Falange Nacional, der blev forløberen for Partido Demócrata Cristiano de Chile, som han blev første formand for i 1957. Han var medlem af Senatet fra 1949 til 1973; de sidste tre år som dets formand. Han ledte den borgerlige opposition til Salvador Allendes styre og støttede som formand for Senatet militærkuppet i 1973, der bragte Augusto Pinochet til magten. Senere indtog han dog en kritisk holdning overfor Pinochet. 

Montalva døde efter et kirurgisk indgreb; officelt af blodforgiftning. Hans død blev genstand for mange års diskussion og anklager, bl.a. har det været fremført, at Pinochets sikkerhedstjeneste DINA stod bag. Efter at der blev fundet sennepsgas i hans krop efter en obduktion foretaget af et hold forskere fra Belgien, krævede familien en ny efterforskning af omstændighederne omkring dødsfaldet. En domstol tiltalte i december 2009 seks personer, herunder to læger, for giftmord på Montalva.

Referencer 

Chiles præsidenter
Personer fra Santiago de Chile
Storkors af Æreslegionen
Storkors af Sankt Olavs Orden
Gabriel González Videla

Gabriel González Videla (født 22. november 1898 i La Serena, død 22. august 1980 i Santiago de Chile) var en chilensk politiker, der var landets præsident fra 1946 til 1952, valgt for Partido Radical.

Videla tog eksamen i jura fra Universidad de Chile i 1922. Han var allerede i studieårene politisk aktiv, og blev i 1930 valgt til kongressen. Efter at have været Chiles ambassadør i hhv. Frankrig, Brasilien og Portugal 1939-1942, forsøgte han i 1942 at blive præsidentkandidat for en alliance af centrum-venstre-partier. Det lykkedes ikke, ligesom det heller ikke lykkedes at holde sammen på alliancen ved det næste præsidentvalg, der fandt sted i 1946. Han vandt valget takket være støtte fra Chiles Kommunistiske Parti, der også fik ministerposter i hans første regering. 

Hurtigt tvang den den kolde krig såvel som Chiles interne problemer imidlertid Videla til at samarbejde med højrefløjen i stedet. Kommunistpartiet og lignende partier blev i 1948 forbudt, ligesom relationerne til Sovjetunionen og Warszawapagt-landene blev brudt. I 1948 fik han kendskab til, at militæret havde planer om at gennemføre et kup imod ham og indsætte Carlos Ibáñez som præsident. Videla krævede omgående en undersøgelse af planerne, ligesom de hovedansvarlige blev fængslet. Ibáñez slap for tiltale. Videlas regering blev efterfølgende støttet af de konservative og de liberale, der bakkede op om hans antikommunistiske linje. 

Under Videlas embedsperiode steg befolkningstallet fra 5 mio. i 1940 til 6,35 mio. i 1952, ligesom produktionen i landet blev øget med næsten samme takt. Den sociale ulighed i landet blev imidlertid ikke reduceret. Ved valget i 1949 brast alliancen af partier bag præsidenten, da Partido Radical var utilfredse med den økonomiske politik. Da de offentligt ansatte i 1950 iværksatte en række protester, bakkede Partido Radical op om kravene, hvilket betød, at højrefløjspartierne trak sig ud af regeringen. González mistede således flertallet i kongressen og kunne selvsagt ikke gennemføre megen politik derefter. Det lykkedes ham dog at få gennemført betydelige forbedringer af kvinders rettigheder. 

Chiles præsidenter
Sekularisme i Frankrig

Sekularisme i Frankrig (fransk: "laïcité", opr. af græsk: λαϊκός, laïkós = "af folket"; lægmand) er et udtryk der betegner en gennemført sekulær stat hvor religionen ikke har nogen institutionel indflydelse på statens anliggender og hvor staten omvendt heller ikke har indflydelse på religioners anliggender. 

Konceptet adskiller sig således fra det engelske laicity, der er en politisk teori med adskillelsen af politik og religion som mål for at kunne sikre religionsfriheden, ligesom det også er forskelligt fra sekularisme, der ofte indebærer en uvilje mod at trosretninger gennem almindelige politiske processer skal kunne påvirke offentlige anliggender. Laïcité forbindes særligt med Frankrig, idet det her er indskrevet i forfatningen, men kendes også fra Tyrkiet og USA, mens Brasilien og Belgien i mindre grad har elementer heraf.

Laïcité ønsker at værne om både tankefrihed og religionsfrihed og anser fraværet af en statsreligion og den deraf følgende adskillelse af kirke og stat som en forudsætning herfor. Således adskiller laïcité sig fra anti-klerikalismen, der aktivt bekæmper indflydelse fra religion og gejstlighed. Laïcité opstiller en skillelinje mellem privatlivets sfære, som religionen hører hjemme i, og den offentlige sfære, hvor mennesker skal fremstå uden etniske, religiøse eller andre kendetegn og kun som borgere med samme rettigheder som øvrige borgere. Dette indebærer at regeringen i et land med laïcité må afstå fra at indtage religiøse standpunkter.

Kritikere af laïcité hævder at den i praksis er et skalkeskjul for anti-klerikalisme, og at den i stedet for at fremme tanke- og religionsfrihed kan hindre den troende i at udøve sin religion i praksis. En modsat kritik går på at et samfund er historisk gennemsyret af en dominerende religion og de facto må fremme denne. Således placerer man i Frankrig skoleferier så de passer med kirkeåret. De franske myndigheder bemærket hertil at man har lovfæstet at alle troende kan få fri på deres vigtige religiøse festdage, og at man i skolerne tager hensyn til elevernes forskellige religioner i sammensætningen af skolemad.

Kultur i Frankrig
Politik og religion
Filosofiske grundbegreber
Public choice

Public choice er en teori indenfor nationaløkonomi og statskundskab, der anvender samme videnskabelige værktøj til sin analyse af politiske fænomener som nationaløkonomerne bruger til analysen af økonomiske fænomener. 

Teoriens analytiske fokus er på de politiske aktører på individniveau, der antages at handle rationelt ved at forsøge at maksimere deres egennytte. Politikere stemmemaksimerer, embedsmænd budgetmaksimerer, og vælgerne er mest af optaget af emner, der står dem selv nær – f.eks. interesserer landmænd sig mest for landbrugspolitik – men idet informationen i samfundet er asymmetrisk, er ingen perfekt informeret, og dermed vil særinteresser ofte blive tilgodeset. Det antages desuden at omkostningerne ved at søge at opnå fuld information er for store. Staten, der ellers opfattes som en supraindividuel beslutningsenhed i mange økonomiske teorier, antages også at være nyttemaksimerende. Public choice-teorien opfatter således samfundet som et marked, der styres af udbud og efterspørgsel, hvor de politiske beslutningstagere (politikere og embedsmænd) udbyder politiske beslutninger, mens de politiske interessenter (vælgere) efterspørger dem. 

Retningen har særligt vundet indpas i løbet af 1970'erne og er nært beslægtet med rational choice og New public management.

Kilder 
 Public choice og europæisk integration i 1980'erne Politica, bind 23, 1991

Statskundskab
Nationaløkonomi
Lobbyarbejde
Vũng Tàu

Vũng Tàu er en havneby beliggende i det sydlige Vietnam med indbyggertal pr. 2011 er på cirka 322,873, beliggende på et areal på ca. 140 km2. Byen er beliggende ca. 120 km fra Ho Chi Minh-byen (det tidligere Saigon).

Byen er hovedstad i Ba Ria-Vung Tau provinsen, som ligger ved kysten til det Sydkinesiske hav, og er en af landets vigtigste havnebyer. Byen er et olie- og turismecentrum i Vietnam.

Den meget lille Vung Tau Lufthavn (VTG) er beliggende næsten midt inde i byen.

Vũng Tàu har to store strande, som kaldes for Bag-stranden (Bãi Sau) og For-stranden (Bãi Trước).

Byer i Vietnam