kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Æbleskiver

Æbleskiver er en dansk delikatesse hovedsageligt bestående af pandekagedej, der i en æbleskivepande er bagt i kugleform. Æbleskiver nydes lune, normalt med flormelis og syltetøj og evt. et glas gløgg eller kaffe. Da fremstillingen af æbleskiver i en æbleskivepande tager relativt lang tid, er det blevet populært af købe dybfrosne æbleskiver til opvarmning i ovnen. På trods af navnet indeholder æbleskiver i dag typisk ikke æbler.

Omkring år 1700 betegnede æbleskiver endnu tynde stykker æbler vendt i mel og æg derefter stegt i smør på en pande. Denne gamle udgave af æbleskiver er ikke udbredt i dag, men kendes stadig på Als som stegte æbleskiver.

Den moderne form for æbleskiver bagt i en æbleskivepande omtales i bogen Peters Jul (1866), hvor der også er en tegning af Pietro Krohn (forfatterens broder) af æbleskiver, der hældes ud af en æbleskivepande. Også H.C. Andersen har beskrevet æblefyldte æbleskiver i eventyret Krøblingen (1872), hvor han beretter om en julefest på en herregård. Af tilføjelsen æblefyldte ses det, at det åbenbart i 1872 ikke var en selvfølge, at æbleskiver indeholdt æbler. I Frk. Jensens kogebog fra 1901 står der dog: "Når æbleskiverne er bagte på den ene side, kan der, forinden de vendes, lægges enten lidt æblegrød, et stykke kogt æble eller rabarberkompot i hver." Muligvis skyldes den nutidige brug af ordet "æbleskive" om bagværket uden æbler, at der ved indførelsen af æbleskivepanden endnu blev fyldt æblemos i. Ordet er bibeholdt, selvom det ikke længere er almindeligt at tilsætte nogen form for æbler.

I Sønderjylland og på Ærø er det fortsat almindeligt at fylde sveskemos i æbleskiverne. Denne traditionelle æbleskive er således i familie med Berlinere, også kendt som Berliner Pfannkuchen.

Æbleskiver og variationer uden for Danmark 
Æbleskiver kendes i Norge, særligt i den sydlige del af landet, under navnet munker. Ligesom de i Danmark traditionelt bages i æbleskivejern, bages de i Norge i munkejern, der er udformet på samme måde. Skriftlige kilder fra Norge beskriver, at munker var kendt i Arendal i Sydnorge allerede i begyndelsen af 1900-tallet. I Sverige findes munkarna også som et donut-formet bagværk, men ud over navnet er der ikke umiddelbart nogen sammenhæng til de norske munker.

De danske æbleskiver har også i Nederland et sidestykke, poffertjes, der er fladere og lidt mindre end de danske. I hele Tyskland kaldes æbleskiver også for Pförtchen eller Förtchen, i Sydslesvig / Nordfrisland for Futjes, men futjes tilberedes i friture.

Fodnoter

Citerede værker 

 
 
 

Julebag
Kager
Mad fra Danmark
IEEE 802

IEEE 802 henviser til en samling af standarder fra IEEE omhandlende lokale netværk og bynetværk.

Mere specifikt er IEEE 802-standarden begrænset til netværk, der bruger datapakker af variabel størrelse – i modsætning til cellebaserede netværk, der transmitterer data i korte, ensartede enheder kaldet celler. Isokrone netværk, hvor data transmitteres i en strøm af oktetter i bestemte tidsintervaller, er heller ikke omfattet af denne standard.

De servicer og protokoller, der er specificeret i IEEE 802, relaterer til de to nederste lag i OSI-modellen (datalinklaget og det fysiske lag). IEEE 802 opsplitter faktisk datalinklaget i to underlag, Logical Link Control (LLC) og Media Access Control (MAC), så lagene kan vises på følgende måde:

 Datalinklaget
 LLC-underlag
 MAC-underlag
 Det fysiske lag

IEEE 802-standarderne vedligeholdes af IEEE 802 LAN/MAN Standards Committee (LMSC). De mest udbredte standarder beskriver Ethernet, Token Ring, trådløst LAN, Bridging og Virtual Bridged LAN. En særlig arbejdsgruppe har fokus på de enkelte områder.

Arbejdsgrupper:
 IEEE 802.1 Higher layer LAN protocol
 802.1D – Spanning Tree Protocol
 802.1Q – Virtual Local Area Networks (VLAN)
 802.1aq – Shortest Path Bridging (SPB)
 IEEE 802.2 Logical link control
 IEEE 802.3 Ethernet
 IEEE 802.4 Token bus (opløst)
 IEEE 802.5 Token Ring
 IEEE 802.6 Metropolitan Area Network (opløst)
 IEEE 802.7 Broadband LAN using Coaxial Cable (opløst)
 IEEE 802.8 Fiber Optic TAG (opløst)
 IEEE 802.9 Integrated Services LAN (opløst)
 IEEE 802.10 Interoperable LAN Security (opløst)
 IEEE 802.11 Trådløs LAN
 IEEE 802.12 demand priority
 IEEE 802.13 (Ikke benyttet)
 IEEE 802.14 Kable modem (opløst)
 IEEE 802.15 Trådløs PAN
 IEEE 802.16 Bredbånd trådløs adgang
 IEEE 802.17 Resilient packet ring
 IEEE 802.18 Radio Regulatory TAG
 IEEE 802.19 Sameksistens TAG
 IEEE 802.20 Mobil bredbånd trådløs adgang
 IEEE 802.21 Media Independent Handoff
 IEEE 802.22 Trådløs Regional Area Network

Se også 
 Datanet

Eksterne henvisninger 
 IEEE 802-kommiteens hjemmeside
 standards.ieee.org: IEEE Get Program Citat: "...This program grants public access to view and download current individual standards at no charge..."

 
Datanet
Almindelig julerose

 
Almindelig julerose (Helleborus niger) eller hvid julerose er en skyggetålende, stedsegrøn og meget tidligt blomstrende staude med hvide blomster. Den bruges ofte som bunddækkeplante eller til snit i vinterperioden. Hele planten er giftig. Artsendelsen niger (= "sort") skyldes plantens sorte jordstængel.

Beskrivelse 
Almindelig julerose er en stedsegrøn staude med grundstillede blade. Bladene er uligefinnede med elliptiske småblade. Bladranden er uregelmæssigt tandet, oversiden er græsgrøn og læderagtig, og undersiden er lyst grågrøn. Blomsterne er endestillede på særlige skud, som vokser frem i januar-februar. De enkelte blomster sidder i fåblomstrede stande, og de er snehvide med gule støvdragere. Frugterne er tørre kapsler med mange, sorte frø, der modner godt og spirer villigt under de rette vækstbetingelser.

Rodnettet består af en kraftig, sort rodstok, som bærer masser af ret tykke trævlerødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,20 x 0,20 m (20 x 2 cm/år), heri ikke medregnet de blomsterbærende skud, der hæver sig 10 cm over bladene.

Hjemsted 

Almindelig julerose findes i de europæiske bjergegne, hvor den gror i lyse skove og skovenge på kalkholdig muldbund. 

I det fugtige område Gofergraben, som ligger i ca. 700 m højde på Reichensteins nordhæld i Nationalpark Gesäuse, Steiermark, findes arten på kalk- og dolomitbund i rødgranskove, der har mange meddominerende bøge sammen med bl.a.  akelejefrøstjerne, akselrøn, aksrapunsel, ask, alm. bingelurt, alpegedeblad, blå anemone, fjeldviol, fladkravet kodriver, glat hovblad, klæbrig salvie, kløverspringklap, kranskonval, lundvortemælk, rød alpesalat, rød nikkesalat, skovstilkaks, stor stjerneskærm, svalerodensian og ægte alpeviol

Noter

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Hvide blomster
Stedsegrønne
Skovbundsplanter
Bunddækkeplanter
Vieuphoria

Vieuphoria er titlen på en vhs-udgivelse med livemateriale udgivet af Smashing Pumpkins i 1994. Vieuphoria blev genudgivet som dvd i 2002 sammen med en cd-version med titlen Earphoria. 

Vieuphoria indeholder livemateriale fra bandets to første verdensturnéer, der henholdsvis fandt sted i perioderne 1991-1992 og 1993-1994. Studieversionerne af de fleste sange er at finde på enten Gish eller Siamese Dream, mens Slunk er fra bandet Lull EP udgivet i november 1991. Mest bemærkelsesværdigt er den ekstremt heavy udgave af Disarm, samt de akustiske versioner af rocksangene Cherub Rock og . Silverfuck indeholder også et par minutters guitarjam, der senere skulle blive kendt som demoen Jackboot til det næste album.

Skæringsliste 

 Quiet (live)
 Disarm (live)
 Cherub Rock (live)
 Today (live)
 I Am One (live)
 Soma (live)
 Slunk (live)
 Geek U.S.A. (live)
  (live)
 Silverfuck (live)

Smashing Pumpkins-album
Livealbum fra 1994
Earphoria

Earphoria er en liveudgivelse udgivet af Smashing Pumpkins fra 1994.

Earphoria blev oprindeligt kun udgivet som promotion-cd i 1994, og det var således kun vhs-versionen, Vieuphoria, der kunne købes i butikkerne. Da Vieuphoria blev genudgivet som dvd i 2002, blev Earphoria endelig officielt udgivet på cd. Earphoria indeholder de samme sange som Vieuphoria.

Skæringsliste 

 Quiet (live)
 Disarm (live)
 Cherub Rock (live)
 Today (live)
 I Am One (live)
 Soma (live)
 Slunk (live)
 Geek U.S.A. (live)
  (live)
 Silverfuck (live)

Smashing Pumpkins-album
Livealbum fra 1994
Rotten Apples

Rotten Apples er titlen på en Greatest Hits-plade udgivet af Smashing Pumpkins den 19. november 2001. I USA er der blevet solgt næsten én million eksemplarer af albummet, der blev udgivet hos Virgin Records.

Rotten Apples blev udgivet året efter bandets farvelkoncert i Chicago. Albummet blev udgivet sammen med en bonus-cd, Judas O, og udgivet samtidig med dvd'en Greatest Hits Video Collection. Rotten Apples er titlen på en b-side fra 1996, der blev udgivet på singlen "Tonight, Tonight". Sangen "Rotten Apples" blev dog ikke inkluderet b-side-albummet Judas O.

Spor 
 "Siva"
 "Rhinoceros"
 "Drown"
 "Cherub Rock"
 "Today"
 "Disarm"
 "Bullet with Butterfly Wings"
 "1979"
 "Zero"
 "Tonight, Tonight"
 "Eye"
 "Ava Adore"
 "Perfect"
 "The Everlasting Gaze"
 "Stand Inside Your Love"
 "Try, Try, Try"
 "Real Love"
 "Untitled"

I USA er Try, Try, Try erstattet af Landslide på Rotten Apples.

Indhold 
Alle sange er skrevet af Billy Corgan.

Rotten Apples er skoleeksemplet på, hvordan en Greatest Hits-plade skal se ud. De største hits fra hver af bandets album, samt lidt ekstra nyt materiale for de hardcore fans.

Siva og Rhinoceros er to af singlerne fra debutalbummet Gish fra 1991. Drown er en populær sang fra soundtracket til filmen Singles, der havde premiere i 1992. Bandets gennembrudsplade, Siamese Dream, er repræsenteret med de første tre singler, mens de fire første singler er medtaget fra dobbeltalbummet Mellon Collie and the Infinite Sadness. Eye er fra soundtracket til David Lynch-filmen Lost Highway, mens Ava Adore og Perfect er fra Adore-albummet fra 1998. Ikke mindre end tre sange er taget med fra bandets sidste plade Machina, mens Real Love er den eneste sang fra MACHINA II. Den sidste sang, Untitled, er bandets farvelsang, som blev indspillet kort før den sidste koncert, og blev udgivet som single sammen med Greatest Hits-albummet. 

Bandets Grammy Award-vindende sang, The End Is the Beginning Is the End, er ikke medtaget på Rotten Apples, da Warner Brothers ejer rettigheder til sangen.

Salgstal 

 USA: 968.000 (guld)
 UK: 60.000 (sølv)
 Canada: 100.000 (platin)
 Australien: 35.000 (guld)
 Japan: 28.400 

Det anslås, at der er blevet solgt ca. tre millioner eksemplarer af Rotten Apples verden rundt.

Opsamlingsalbum fra 2001
Alternative-album
Smashing Pumpkins-album
Judas O

Judas O er et opsamlingsalbum med b-sider og outtakes udgivet af Smashing Pumpkins 19. november 2001. Judas O blev udgivet oprindeligt udgivet som bonus-cd til Greatest Hits-pladen Rotten Apples. Albummet er ment som et søsteralbum til Pisces Iscariot fra 1994 og dækker materiale i perioden 1995 til 2000.

Skæringsliste 
 Lucky 13
 Aeroplane Flies High
 Because You Are
 Slow Dawn
 Believe
 My Mistake
 Marquis in Spades
 Here's to the Atom Bomb
 Sparrow
 Waiting
 Saturnine
 Rock On
 Set the Ray to Jerry
 Winterlong
 Soot and Stars
 Blissed and Gone

Alle sange er skrevet af Billy Corgan med undtagelse af James Ihas Believe. Rock On er oprindeligt indspillet af David Essex.

De fleste sange på Judas O er fra indspilningerne til Mellon Collie and the Infinite Sadness, Adore eller MACHINA/the Machines of God. Nogle af sangene er tidligere udgivet som b-sider, på The Aeroplane Flies High eller MACHINA II/Friends and Enemies of Modern Music. Det er dog værd at bemærke, at Saturnine og Here's to the Atom Bomb på Judas O ikke er de samme versioner som på MACHINA II.

Smashing Pumpkins-album
Album fra 2001
CSI: Crime Scene Investigation

CSI: Crime Scene Investigation (også kendt som CSI: Las Vegas) er en amerikansk kriminal-tv-serie, fra stationen CBS, sendt første gang 6. oktober 2000. 
Serien blev skabt af Anthony E. Zuiker og produceret af Jerry Bruckheimer. Den er filmet primært i Universal Studios i Universal City, Californien.

Serien har fået så stor succes, både i og udenfor USA, at den har skabt to spin-off-serier, CSI: Miami og CSI: New York. Desuden har serien vundet en lang række priser, inklusive flere Emmies.

Seriens forfatter Anthony E. Zuiker fortæller at han valgte Las Vegas "crime lab" fordi det er, som det bliver nævnt i seriens pilot-episode, det andet mest travle laboratiorium i hele USA, lige efter FBI's laberatorium i Quantico, Virginia. 

CSI sendes i Danmark på Kanal 5

Priser 
 2002 Emmy Award – Bedste sminke i en Serie (På Mennesker)
 2003 Emmy Award – Bedste lydspor i en Serie
 2003 Telegatto – Bedste TV Serie (Italia)
 2005 People's Choice Awards – Vinder bedste TV Drama
 2005 People's Choice Awards – Vinder bedste TV Skuespiller – Marg Helgenberger
 2006 People's Choice Awards – Vinder bedste TV Drama

Plot 
Serien viser en masse forskellige mordsager som for det meste foregår i Las Vegas. Herefter skal CSI holdet bedre kendt som "Las Vegas Crime Lab" opklare mordet og finde morderen. 

Nuværende CSI-hold:

 Gil Grissom: CSI Natholdets leder er født den 17 August, 1956, og har gået på UCLA hvor han havde biologi som hovedfag. Grissom, som han bliver kaldt af venner, er opfostret som katolik af sin døve mor, og han kan "tale" flydende tegnsprog. Han har et forhold til sin kollega Sara Sidle, som man kan se i den sidste episode i sæson 6 Way to go, og det finder holdet ud af i sæson 7, da Sara bliver bortført. I sæson 8 frier Grisson til Sara og hun accepterer, men ikke så lang tid efter forlader hun CSI og Las Vegas, uden at fortælle om hun kommer tilbage. Grissom er baseret på den rigtige kriminaltekniker Daniel Holstein og bliver spillet af skuespilleren William L. Petersen.
 Cathrine Willows: Marg Helgenberger. 
 Nick Stokes: George Eads. 
 Jim Brass: Paul Guifoyle. 
 Greg Sanders: Eric Szmanda. 
 Dr. Albert Robbins: Robert David Hall. 
 Sara Sidle: Jorja Fox. 

Forhenværende CSI´s:
 Warrick Brown: Gary Dourdan. 
 Sara Sidle: Jorja Fox. (Sara Sidle kom igen i sæson 10 efter en stor succes hos seerne)

Se også 
 CSI: Miami
 CSI: New York

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Emmy-vindere
Medier produceret af Jerry Bruckheimer
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Amerikanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra CBS
Konservesdåse

En konservesdåse er en cylinderformet dåse eller kasseformet med runde hjørner lavet af blik i aluminium - eller tyndt stål med endnu tyndere tinoverflade. Tinoverfladen hindrer korrosion af stålet. Aluminium bliver hurtigt korrosionsbestandigt i luft grundet den tynde oxidhinde.

En del dåsemad har faktisk bedre ernæring end friske råvarer i Danmark.

I nyere tid, bliver de fleste konservesdåser i UK beklædt med et plastlag på indersiden som indeholder bisphenol A (BPA). Denne plastoverflade forhindrer syrer og andre stoffer i at korrodere dåsens tin eller aluminium, men kan lække BPA i dåsemaden.

En dåse (uden åbnering) kan åbnes uden dåseåbner ved at slibe toppen (faktisk dåsesømmen) mod en plan betonoverflade og herefter trykke låget ud ved at presse fingrene mod siderne.

Historisk

I 1809 fandt den parisiske konditor Nicholas Appert på at opbevare mad i lufttomme, forseglede glas. Appert var fast besluttet på at vinde den pris på 12.000 francs, Napoleon havde udlovet til en løsning på militærets behov for billig konservering af store mængder mad. Men glassene var ikke egnet til transport og blev hurtigt udskiftet med cylinderformede dåser lavet af blik - tyndt stål med endnu tyndere tinoverflade. Den franske hær begyndte at eksperimentere med Apperts opfindelse, men processen var både dyr, langsommelig og besværlig. Soldaterne måtte bruge en bajonet eller hvad de havde ved hånden til at åbne dåserne, der var lavet af tykt metal. Det var også vanskeligt at transportere dåserne til fronten, og de blev aldrig den succes, Napoleon havde håbet. Den fabrik, Appert havde bygget for præmiepengene, brændte under de allieredes invasion af Frankrig. I mellemtiden havde englænderen Peter Durand i 1810 taget patent på Apperts metode. I 1812 solgte Nicholas Appert sit patent til to englændere, Bryan Donkin og John Hall.

I begyndelsen var konserves kun for de rige, men de foretrak friske madvarer. Det var derfor et meget begrænset marked. Men efterhånden betød faldende produktionsomkostninger og en række forbedringer, at efterspørgslen steg, og firmaer som Nestlé og Heinz begyndte at fremstille dåsemad til arbejderklassen i byerne. Da første verdenskrig brød ud i 1914 fik konservesdåsen sit helt store gennembrud. Dåserne med billig, kalorierig mad kunne nemt transporteres til fronten og opbevares i de fugtige skyttegrave uden at blive dårlig. Især den franske konserves var berygtet for det uappetitlige indhold, men efter krigen forbedrede fabrikanterne kvaliteten, og konservesdåser som vi kender dem i dag kan findes i ethvert køkkenskab. Fransk konserves er nu på højde med mange friske råvarer.

Den historiske "brøler" er, at dåseåbneren først blev opfundet 48 år senere end konservesdåsen - i 1858. Indtil 1858 blev der blev anvendt bajonetter, lommeknive og hammer og mejsel til at åbne konservesdåser med.

Se også 
 Spraydåse
 Gullaschbaron

Kilder/referencer

Dåser
Konservering af madvarer
Anders Nielsen (politiker, 1862-1914)

Anders Nielsen (30. maj 1862 i Tapdrup Hede – 13. juni 1914 i København) var en dansk politiker, minister, husmand og redaktør.

Anders Nielsen var fra Tapdrup Hede (tidligere Taphede) ved Viborg og søn af en husmand. Han overtog faderens brug i 1888.

Han fik aldrig nogen uddannelse ud over den basale skolegang på landet. Han blev imidlertid taget til garder. I København traf han i Københavns Højskoleforening flere Venstre-politikere, særligt Svend Høgsbro.

Hans politiske karriere begyndte med læserbreve i Venstres dagblade, og her fik Christen Berg øje på ham. I en periode var han redaktør af Randers Dagblad.

I 1890 blev han medlem af Folketinget for Løvelkredsen. Da Venstre-reformpartiets øvrige ledere blev ministre i 1901, blev Anders Nielsen i 1902 partiets formand. Han måtte senere give formandsposten tilbage til J.C. Christensen. 1901 blev han statsrevisor og 1905-08 1. viceformand for Folketinget. Han blev 1892 medlem af, 1895 sekretær og 1901-08, samt 1909-10 formand for Finansudvalget.

Som den første husmand i Danmark blev Anders Nielsen i 1908 minister, da han trådte ind som landbrugsminister i Regeringen Christensen ll. Han fortsatte på denne post i Regeringen Neergaard I, i Regeringen Holstein-Ledreborg og endelig i Regeringen Klaus Berntsen. I 1909 var han den eneste minister, der protesterede mod konseilspræsident Neergaards planer om en styrkelse af forsvaret.

I 1911 nedsatte han Landbokommissionen af 1911, som fik professor V.A. Falbe-Hansen som formand. Denne kommissions arbejde dannede baggrund for jordlovene af 1919, der bl.a. gav mulighed for at få et husmandsbrug som statsfæste, dvs. uden ejerskab, men ved betaling af leje.

Han var desuden medlem af Forsvarskommissionen af 1902, af Kommissionen af 1898 angående de københavnske banegårdsforhold, af Kommissionen af 1906 om en omordning af Udenrigsministeriet og Danmarks repræsentation i udlandet, af Den dansk-islandske Kommission, medlem af Christiansborg Slots byggeudvalg, medlem af Toldrådet 1910 og i bestyrelsen for Dansk Husflidsselskab. 1912 blev han Kommandør af 2. grad af Dannebrog.

Han ligger begravet på kirkegården ved Tapdrup Kirke.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910
 Thorsen, Svend, De danske ministerier 1901-1929, Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 1972.

Eksterne henvisninger 
 

Landbrugsministre fra Danmark
Danske ministre fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1890'erne
Folketingsmedlemmer i 1900'erne
Folketingsmedlemmer i 1910'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kommandører af Dannebrog
Statsrevisorer fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Fåret Dolly

Fåret Dolly blev født den 5. juli 1996 på Roslin Institute i Skotland, hvor forskere i forsøget på at skabe det perfekte avlsfår eksperimenterede med genetisk kopiering. Selvom Dolly på grund af den voldsomme presseomtale og efterfølgende diskussion almindeligvis regnes som det første klonede pattedyr, er det ikke korrekt. Forskerne ved Roslin Institute klonede allerede i 1995 tvillingefårene Megan og Morag fra celler taget fra et ni dage gammelt foster. Cellerne fra Dolly, derimod, blev taget fra et voksent fårs brystvæv, hvilket også forklarer at opdrætterne opkaldte lammet efter countrysangerinden Dolly Parton.

Selve kloningen foregik ved at fjerne kromosomerne fra erstatningsmorens æg med en mikroskopisk pipette, og erstatte dem med donorfårets celler. Derved udvikles et normalt foster, som placeres i erstatningsmoderens livmoder. Dollys fødsel blev først offentliggjort i 1997, og affødte voldsom diskussion om især de etiske perspektiver af kloning, ikke mindst fordi Dolly åbnede døren for kloning af mennesker. Forskere mente i 1999 at Dolly ældedes unaturligt, fordi Dolly genetisk var seks år ("moderens" alder ved udtagning af celler fra brystvævet) ved fødselen. I 2002 udviklede Dolly ledbetændelse som kunne tyde på tidlig alderdom, men sammenhængen kunne ikke påvises, og betændelsen kunne skyldes at Dolly havde slået sig ved at springe over et hegn.

Dolly blev aflivet i februar 2003. Beslutningen blev taget umiddelbart efter en undersøgelse, der viste, at Dolly led af en fremskreden lungesygdom, som er meget almindelig for avlsfår.

Eksterne henvisninger
Roslin Institute, hvor Dolly blev født 

Genetik
Kloning
Degn Brøndum

Christen Degn Brøndum (født 21. marts 1856 i Skagen, død 18. april 1932 sammesteds) var en dansk hotelejer.

Christen Degn Brøndum var søn af købmand og kroejer Erik Andersen Brøndum (1820-90) og Ane Hedvig Møller (1826-1916). Han var den fjerde i en søskendeflok på seks, der også talte maleren Anna Ancher.

Han overtog Brøndums Hotel efter sin far omkring år 1880. Brøndums Hotel var fra 1870'erne et samlingspunkt for Skagensmalerne. Han var medstifter af Skagens Museum i 1908.

Havde malerne ikke penge, kunne de betale for kost og logi ved at efterlade et billede, typisk et portræt. Denne tradition skabte en lang række portrætter, som blev ophængt i spisesalen i Brøndums Hotel. Gæstgivergården blev snart for lille og derfor udvidet i 1892, og Brøndum fik Thorvald Bindesbøll til at designe spisesalen, så den blev til en madsal med Brøndum-familiens mange malerier indfældet i vægpaneler. Allerede i 1908 testamenterede Degn Brøndum spisesalen til Skagens Museum, hvor den skulle installeres i sin helhed, men først i 1946 blev spisesalen overført til museet, hvor den fremdeles findes.

Ved Skagens købstadsjubilæum i 1913 fik Brøndum Ridderkorset af kong Christian X.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra Skagen
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Erhvervsfolk fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Filantroper fra Danmark
Femern Bælt

Femern Bælt (eller Femer Bælt) er et ca 18 km bredt sund mellem Lolland og Femern. Det er planlagt at forbinde Lolland og Femern med en tunnel.

Navn 
Det tidligere enerådende navn på dansk var Femer Bælt. Navneformen kan skyldes at -n i Femern er blevet opfattet som en dansk bestemthedsendelse eller som en af de tyske -en endelser der bliver til -er i afledninger (f.eks. Emden, Göttingen og Erlangen). Stednavneudvalget under Dansk Sprognævn ændrede i 2001 det traditionelle navn til Femern Bælt, da de mente det var uhensigtsmæssigt og skabte forvirring at bæltet hed det første, men øen det sidste. Der er nu en del forvirring om den korrekte stavemåde.

Se også 
 Femern Bælt-forbindelsen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Samarbejde over Femernbælt 
Femern-info (på dansk) 
Scandinavian Link – Information til fremme af Femern forbindelsen