kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Adolf Exner

Adolf Exner (5. februar 1841 i Prag – 10. september 1894 i Kufstein) var en østrigsk retslærd, søn af Franz Exner, bror til Karl, Franz og Siegmund Exner, far til Franz Exner.

Exner blev 1866 privatdocent i Wien, 1868 ord. professor i Zürich, 1872 i Wien, medlem af rigsretten og herrehuset. Sammen med Glaser og Unger hører Exner til sit fædrelands mest fremragende retsforskere i 19. århundrede. Skarp dømmekraft og klarhed i tanken præger Exners for største delen grundlæggende arbejder, både hans romanistiske og dem, der bevæger sig på hjemlig grund.

Han skrev blandt andet Die Lehre vom Rechtserwerb durch Tradition nach österreichischem und gemeinem Recht (1867), Das Institut der Pfandrechtspränotation in Oesterreich (1868), Die praktische Aufgabe der romanistischen Wissenschaft in Staaten mit codificiertem Privatrecht (1869), Das Publizitätsbegriff. Studien zum österreichischen Hypothekenrecht (1870) og Kritik des Pfandrechtsbegriffes nach römischem Recht (1873), tilegnet C.G. von Wächter.

Til Meiboms bekendte samleværk Deutsches Hypothekenrecht bidrog Exner med sin berømte Das österreichische Hypothekenrecht, tilegnet Unger, I-II (1876 og 1881); et andet fremragende skrift Der Begriff der höheren Gewalt (vis major) im römischen und deutschen Verkehrsrecht udkom 1883.

Endnu kan – foruden en del retsbetænkninger – mærkes: Grundriss zu Vorlesungen über Geschichte und Institutionen des römischen Rechts (1882, 3. oplag 1891), Erinnerung an Brinz (1888) og den opsigtsvækkende rektoratstale Über politische Bildung (3. udgave 1892). Exner havde været kronprins Rudolfs lærer i retsvidenskab.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Jurister fra Østrig
Faglitterære forfattere fra Østrig
Salmonsens
Østrigere i 1800-tallet
Professorer fra Østrig
Knud Larsen

Knud Larsen er navnet på flere personer:

 Knud Larsen (politiker, 1817-1890) – dansk gårdmand og politiker, folketingsmand (Knud Peter Christian Larsen)
 Knud Larsen (arkitekt) (1854-1939) – dansk arkitekt
 Knud Larsen (maler) (1865-1922) – dansk portrætmaler
 Knud Larsen (bibliotekar) (1895-1981) – dansk bibliotekar
 Knud Larsen (bokser) (1903-1979) – Danmarks første europamester i professionel boksning
 Knud Larsen (modstandsmand) (1911-1944) – medlem af sabotagegruppen Holger Danske under anden verdenskrig
 Knud Aage Larsen – dansk politiker, borgmester på Mors
 Knud Larsen (borgmester) (født 1945) – dansk politiker,  borgmester i Vordingborg og Møn
 Knud Larsen (historiker) – blandt andet formand for repræsentantskabet bag Auschwitz-dagen, som afholdes den 27. januar, en årlig erindringsdag
Hans Peter Lindeburg

Hans Peter Lindeburg (15. juli 1854 i København – 15. maj 1932 sammesteds) var en dansk maler.

Lindeburg var søn af overintendant Hans Jacob Vilhelm Lindeburg og Emilie Frederikke født Hansen. 19 år gammel blev han student fra Sorø Akademi og gennemgik derefter Kunstakademiet, hvorfra han fik afgangsbevis i 1880; i det følgende år debuterede han på Charlottenborg med genrebilledeerne Modellen hviler og Frændeløs og udstillede derpå stadig, dels folkelivsbilleder, dels sådanne arbejder, der nærmest kunne betegnes som ”historisk genre”; blandt de sidste fortjene Holberg i sit Studereværelse, deri 1883 lønnedes med den Neuhausenske Præmie, og Ole Vind, som prædiker for Christian IV at nævnes. I 1881, 1892 og 1894 var Lindeburg på rejser i Frankrig og i Sydtyskland; han har i de senere år udfoldet en smuk virksomhed som illustrator og er ansat som lærer ved det tekniske Institut i København.

Eksterne henvisninger 
 

 

Malere fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Lærere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Modtagere af De Neuhausenske Præmier
Dracula (film fra 1992)

Bram Stoker's Dracula er en amerikansk gyserfilm fra 1992 instrueret af Francis Ford Coppola. Filmens hovedroller spilles af Gary Oldman (Grev Dracula) og Anthony Hopkins (Van Helsing).

Cast
 Gary Oldman som  Count Dracula / Vlad III the Impaler
 Winona Ryder som  Mina Harker (née Murray) / Elisabeta
 Anthony Hopkins som  Professor Abraham Van Helsing / Priest / Principal Narrator
 Keanu Reeves som  Jonathan Harker
 Richard E. Grant som  Dr. Jack Seward
 Cary Elwes som  Sir Arthur Holmwood
 Billy Campbell som  Quincey P. Morris
 Sadie Frost som  Lucy Westenra
 Tom Waits som  R. M. Renfield
 Monica Bellucci som  Dracula's Bride
 Michaela Bercu som  Dracula's Bride
 Florina Kendrick som  Dracula's Bride
 Jay Robinson som  Mr. Hawkins

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Gyserfilm fra USA
Amerikanske film fra 1992
Engelsksprogede film
Vampyrfilm
Film baseret på værker af Bram Stoker
Film instrueret af Francis Ford Coppola
Carl Poulsen

Carl Peter Poulsen (6. oktober 1855 i Helsingør – 12. oktober 1935 i Høveltsvang, Uggeløse Sogn ved Lillerød) var en dansk xylograf.

Poulsen var søn af karetmagersvend Niels Poulsen og Karen Marie Christiansen, fik tegneundervisning i København hos Knud Gamborg og gennemgik fra 1867 Teknisk Institut og fik afgang. Han lærte derefter xylografien hos H.P. Hansen og arbejdede nogle år hos denne. 1876 tog han til Paris og arbejdede her et års tid hos xylograf Stéphane Pannemaker og var igen efter sin hjemkomst i et par år ansat hos H.P. Hansen. Fra 1879 drev han selvstændig virksomhed. Han udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling 1883-84.

Carl Poulsen har bl.a. skåret en del store træsnit til Ude og Hjemme, til jubeludgaven af Holbergs komedier (1883-88, efter Hans Tegner) og til Foreningen Fremtidens Billeder af danske Kunstnere efter Digte af ældre og nyere Forfattere (1884 ff., efter tegninger af Malthe Engelsted, Otto Haslund, Erik og Frants Henningsen), Strand ved Esbjerg (udstillet 1884) og desuden en del portrætter til forskellige værker og tidsskrifter. Han er repræsenteret i Kobberstiksamlingen. 

Han er begravet på Sundby Kirkegård.

Kilder 
 Philip Weilbach, Weilbachs Kunstnerleksikon, 2. udg., 1895-96. Online
 H.S.H., "Carl Poulsen", i: Merete Bodelsen og Povl Engelstoft (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon København: Aschehoug 1947-52.
 

Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Helsingør
Xylografer fra Danmark
Batnfjorden

Batnfjorden er en fjord i Gjemnes kommune på Nordmøre i Møre og Romsdal fylke i Norge. På nordvestsiden af fjorden ligger Gjemnes sokn, og på sydøstsiden ligger Øre sokn, som i ældre tid hørte til Tingvoll prestegjeld. I fjordbunden ligger Batnfjordsøra, der er kommunecenteret i Gjemnes kommune.

Fjorden har sit indløb mod nordøst mellem næsset Gjemnes i nord og Revsholmen ved Torvikbukt i syd og den strækker sig 9 km mod sydvest til Batnfjordsøra. Nord for Gjemnes ligger Gjemnessundet som går nordover til Kvernesfjorden; Bergsøyfjorden går nordøstover mod Tingvollfjorden. 

E39 findes på nordsiden af fjorden, mens riksvei 666 forløber langs sydsiden. 

Fjorde i Møre og Romsdal
Gjemnes
Hans Hansen (xylograf)

Hans Peter Guttorm Thostrup Hansen (9. juli 1855 i København – 11. februar 1930 sammesteds) var en dansk xylograf, søn af xylografen H.P. Hansen og Ellen Christine Thostrup og halvbror til Viggo Langer.

Hansen blev født under forældrenes ophold i København, lærte xylografien hos sin fader og gik på Kunstakademiet fra 1873 til 1876. Han rejste i 1876 til Paris med under­støttelse fra Den Reiersenske Fond for at uddanne sig videre. Han begyndte at udstille 1877 og blev 18. maj 1883 gift med Emilie Henneberg (6. marts 1860 i København – 24. september 1934 i Helsingfors), en datter af xylograf H.C. Henneberg.

Han udstillede 11 gange på Charlottenborg Forårsudstilling i årene 1877-93. Hansen har udført træsnit efter en del af datidens kunstneres billeder fx Carl Locher, Carl Thomsen, Erik Henningsen, C.F. Aagaard samt halvbroderen Viggo Langer. Han er repræsenteret i Kobberstiksamlingen.

Han er begravet på Vestre Kirkegård.

Kilder 
 Philip Weilbach, Weilbachs Kunstnerleksikon, 2. udg., 1895-96. Online
 H.S.H., "Hans Hansen", i: Merete Bodelsen og Povl Engelstoft (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon København: Aschehoug 1947-52.

Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Xylografer fra Danmark
Soulaima Gourani

Soulaima Gourani (født 1. december 1975 i Safi i Marokko) er en dansk virksomhedsrådgiver, foredragsholder, samfundsdebattør og forfatter af en række bøger og artikler.

Gouranis far var marokkansk ingeniør, hendes mor dansk og ufaglært. Gourani kom til Danmark, da hun var få måneder gammel og hun flyttede hjemmefra allerede som 13-årig.

Gourani har siden 2016 været bosat i USA og bor nu i Palo Alto sammen med sin familie.

Uddannelse 
Soulaima Gourani har en MBA fra Handelshøjskolen i København og har gennemført en række kurser på internationale universiteter, herunder: The Global Leadership and Public Policy in the 21st Century på Harvard University (2014), Innovations and Lessons from Emerging Markets, A South Asia Perspective på The Indian School of Business (ISB)

Karriere 
Soulaima Gourani har været ansat i internationale koncerner som A.P. Møller Maersk Gruppen og Hewlett-Packard og har siden 2007 haft sin egen rådgivningsvirksomhed. Soulaima Gourani sidder i en række bestyrelser, bl.a. Global Dignity, hvis danske organisation hun stiftede i 2012. 1. november 2016 indtrådte hun i Global Dignitys globale hovedbestyrelse i New York og The Miracle Foundation. Hun er med i juryen for Global Teacher Price. og udpeget som Expert in Behavioural Sciences Education and Skills af World Economic Forum. . Soulaima Gourani har også undervist i Global Entrepreneurship på Harvard Universitet..

Debattør og foredragsholder 
Som debattør har Soulaima Gourani optrådt i DRs program P1 Debat., P1s Søndagsfrokosten og P3s Mads og Monopolet. og medvirket i tv programmer, der sætter fokus på samfundets udfordringer, såsom Asger og de nye danskere.

Udnævnelser og æresposter 
Soulaima Gourani blev i 2010 kåret som Danmarks bedste foredragsholder i kategorien "Trends og Tendenser" og senere udnævnt til Young Global Leader af World Economic Forum. I 2012 talte hun ved TEDxCopenhagen  og i 2013 blev hun kåret som en af de 20 bedst erhvervstænkende i Norden af Nordic Business Forum.

I 2014 blev Soulaima Gourani udvalgt til at være blandt 40 under 40  European Young Leaders, i 2016 udnævnt til at være UN Woman Ambassador Advisor og af Inspiring Fifty samme år kåret til top 50 mest inspirerende kvinder. I 2017 kom hun på Berlingske Business Magasin liste: “100 kvinder på Toppen” . I 2018 blev hun iamtheCODE Champion  Soulaima Gourani er optaget i Kraks Blå Bog i 2018.

Bibliografi

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 
 
 
 
 
 

Erhvervsfolk fra Danmark
Debattører fra Danmark
Erhvervskvinder
Personer i Kraks Blå Bog
Let's Get to It

Let's Get to It er det fjerde studiealbum af den australske popsanger Kylie Minogue. Det blev udgivet i oktober 1991 og blev godt modtaget af musikkritikere. Det var et Top 20-album i Australien og Storbritannien.

Indspilning 
Indspillet i løbet af sommeren 1991 var Let's Get to It Kylies sidste studiealbum for PWL. En kombination af soul, dance, house og techno-påvirkninger, må albummet Kylie til at udvikle sin sangskrivning med seks spor skrevet i samarbejde med Mike Stock.

Sporliste 
 "Word Is Out" – 3:35
 "Give Me Just a Little More Time" – 3:08
 "Too Much Of A Good Thing" – 4:24
 "Finer Feelings" – 3:54
 "If You Were with Me Now" – 3:12 
 "Lets Get To It" – 4:48
 "Right Here, Right Now" – 3:52
 "Live And Learn" – 3:15
 "No World Without You" – 2:46
 "I Guess I Like It Like That" – 6:00

Musikere 
 Kylie Minogue – vokal
 Julian Gingell – keyboard
 Mike Stock – keyboard, vokal, producent
 Gary Barnacle – saxofon
 Lanse Ellington – baggrundsvokal
 Tee Green – baggrundsvokal
 Phil Harding – baggrundsvokal
 Carol Kenyon – baggrundsvokal
 Mae McKenna – baggrundsvokal
 Leroy Osbourne – baggrundsvokal
 Miriam Stockley – baggrundsvokal
 Mick Wilson – baggrundsvokal

Hitlister

Referencer

Eksterne henvisninger 
Let's Get to It på Allmusic

Kylie Minogue-album
Album fra 1991
Slow (sang af Kylie Minogue)

"Slow" er en electropop-sang skrevet af den australske sanger og sangskriver Kylie Minogue, Dan Carey og Emilíana Torrini for Minogues niende studiealbum Body Language. Sangen blev produceret af Sunnyroads og fik positiv modtagelse fra kritikerne. Sangen blev udgivet som albummets første single i slutningen af 2003.

Udgivelse 
"Slow" blev udgivet den 3. november 2003 i Storbritannien, og blev Minogues syvende single at nå førstepladsen på UK Singles Chart, men kun solgte 43.000 eksemplarer. Sangen var også vellykket uden for Storbritannien. I Australien nåede sangen førstepladsen på ARIA Charts og blev certificeret platina af Australian Recording Industry Association med salg af over 70.000 eksemplarer. Sangen nåede førstepladsen i Danmark, Spanien og Rumænien, og nåede Top 10 og Top 20 i andre lande herunder Belgien, Finland, Tyskland, Ungarn, Irland, Italien, Nederlandene og Norge. Sangen blev udgivet den 13. januar 2004 i Canada og nåede nummer seks på Canadian Hot 100.

På grund af positiv modtagelse af Minogues tidligere udgivelser blev "Slow" udgivet i USA, og blev hendes trejde single at nå førstepladsen på Billboard i kategorien Hot Dance Club Songs. Men sangen blev ikke vellykket på Billboard Hot 100 og nåede kun nummer 91 på hitliste.

Musikvideo 
Videoen blev skudt i den spanske by Barcelona. Det åbner med en mand, der springer i en swimmingpool fra vippe, hvor skyskrabere fra Barcelona er tydeligt vist. Efter manden kommer ud af poolen, fokuserer resten af videoen på Minogue med bare fødder i en minikjole.

Formater og sporliste 
Disse er de formater og sporlister af større udgivelser af Slow.

CD single 1
"Slow" – 3:15
"Sweet Music" – 4:08
"Slow" (Medicine 8 Remix) – 6:57

CD single 2
"Slow" – 3:15
"Soul on Fire" – 3:32
"Slow" (Radio Slave Mix) – 10:27
"Slow" (Video)

Australske CD 2
"Slow" – 3:15
"Soul on Fire" – 3:32
"Slow" (Radio Slave Mix) – 10:27
"Slow" (Synth City Mix) – 5:50

Japansk CD single
"Slow" – 3:15
"Soul on Fire" – 3:32
"Slow" (Medicine 8 Remix) – 6:57
"Slow" (Radio Slave Remix Edit) – 6:34
"Slow" (Extended Mix) – 6:27

Fransk DVD
"Slow" – 3:15
"Sweet Music" – 4:08
"Slow" (Video)

Hitlister

Udgivelsehistorie

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel tekst på MetroLyrics 

Kylie Minogue-sange
Sange fra 2003
Singler fra 2003
Nummer-et hits i Danmark
Nummer-et hits i Storbritannien
Krævementalitet

Krævementalitet anvendes i politologi om interessegrupper eller vælgere, der forfølger deres egeninteresse frem for at tage hensyn til samfundsmæssige interesser,  Den adfærd anses for rationel i nogle økonomiske teorier, bl.a. rational choice. Hvis politikerne besvarer egoistiske krav med gavementalitet, vil det ofte medføre ufinansierede offentlige udgifter. I sin åbningstale til folketinget den 5. oktober 2010 betegnede Lars Løkke Rasmussen politikernes eftergivenhed over for krævementaliteten som gavementalitet.

I daglig tale benyttes udtrykket krævementalitet mere alment om personer, der stiller urimelige krav til deres omgivelser. "Væk med krævementaliteten, tag selv!" er en folkelig graffiti på Nørrebro.

Noter

Litteratur 
 Jørgen Goul Andersen:Samfundssind og egennytte, Politica bd.25 1993

Ord og vendinger
Politik
Johan Hassel

Johan Christian Emil Hassel (13. oktober 1834 i København – 28. juli 1914 på Frederiksberg) var en dansk litograf og fotograf.

Johan Hassel var søn af hoboist Carl Frederik Hassel og Johanne Cathrine Søderberg, kom i lære i Em. Bærentzens lithografiske Institut, hvor han bl.a. traf de to litografer I.W. Tegner og Adolph Kittendorff, med hvem han fulgte, da de dannede deres eget firma 1850. Han arbejdede for Tegner & Kittendorff indtil 1863. Han gik på Kunstakademiet i årene 1848-52 og opnåede her den lille sølvmedalje fra Modelskolen for tegninger fra sine rejser. Han rejste en del i udlandet og beskæftigede sig ved siden af sin litografiske virksomhed med malerkunsten og solgte gennem Kleis' Kunsthandel i København en del malerier. Hassel udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling 1858. Samtidig arbejdede han også som fotograf og havde atelier Vesterbrogade 33 i årene 1864-67.

Hassel har foruden portrætter i stil med I.W. Tegners arbejder udført en række litografier efter malerier på Statens Museum for Kunst og Thorvaldsens Museum (repræsenteret i Kobberstiksamlingen). Han betegnes som Adolph Kittendorffs daglige og nære medarbejder gennem en længere årrække.

Hassel er begravet på Solbjerg Parkkirkegård.

Kilder 
 H.S.H., "Johan Hassel", i: Merete Bodelsen og Povl Engelstoft (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon København: Aschehoug 1947-52.
 NN, "Johan Hassel", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.
 

Malere fra Danmark
Fotografer fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Litografer fra Danmark
Robert Neergaard

Robert Theodor Jørgensen Neergaard (28. marts 1840 i København – 22. februar 1912 på Frederiksberg) var en dansk xylograf.

Han var søn af snedkermester Thomas Jørgensen Neergaard og Marthe Kirstine Schmidt og blev oplært i træsnittets kunst i Kittendorff & Aagaards litografiske værksted i København 1858. 

Neergaard har udført en række træsnit til Søndagsposten i 1870'erne bl.a. skuespillerportrætter. For Ude og Hjemme har han ligeledes arbejdet, således efter tegninger af Hans Nikolaj Hansen. Han har til Christian Winther: Billedbog for Store og Smaa (1871) skaaret alle træsnitte­ne samt til Foreningen Fremtidens Billeder af Danske Kunstnere til Digte af ældre og nyere Forfattere (1884-95) skåret helsides billeder efter Otto Haslunds og Erik Henningsens tegninger. Han er repræsenteret i Kobberstiksamlingen.

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Kilder 
 H.S.H., "Robert Neergaard", i: Merete Bodelsen og Povl Engelstoft (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon København: Aschehoug 1947-52.
 Laura Bjerrum, "Robert Neergaard", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.
 

Xylografer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Kittendorff & Aagaard

Ikke at forveksle med det litografiske værksted I.W. Tegner & Kittendorff
Kittendorff & Aagaard(, B. Olsen) var et xylografisk og fotografisk værksted, som blev oprettet i København 1849 af xylograferne Axel Kittendorff og Johan Aagaard. Det blev hurtigt et af de ledende firmaer og var med til at høje dansk grafisk standard ved midten af 1800-tallet. Kittendorff død allerede 1868, fulgt af Aagaard i 1879, hvorved virksomheden ophørte. Bernhard Olsen arbejdede i 1860'erne på værkstedet og blev partner i virksomheden, hvor hans navn nu kom til at figurere.

Firmaet omfattede også en kunsthandel og forlagsvirksomhed. På dette værksted samledes efterhånden en række af datidens bedste xylografer som H.C. Henneberg, J.F. Rosenstand og H.P. Hansen, og de af forlaget udgivne bøger som Vilhelm Holst: Felttogene 1848, 49, 50 (1852), Adam Fabricius: Illustreret Danmarkshistorie (1854-55), Edvard Erslev: Den Danske Stat (1855-57) og Niels Bache: Danmarks Norges og Sveriges Historie (I-V, 1867-76) hører til århundredets smukkeste danske bøger udstyret med gode træsnit.

Forlag fra Danmark
Grafiske virksomheder i Danmark
Tidligere virksomheder i København
Danske virksomheder etableret i 1849
Ophørt i 1879
Leopold Albert

Leopold Albert (24. november 1868 i Helsingborg – 16. september 1949) var en dansk fotograf i København, der var kongelig hoffotograf.

Han var også ejer af en biograf i Lyngby-Taarbæk Kommune.

Kilder 
 
 Ole Hesagers database
 Sofus Andersen, "Erindringer", Lyngby-Bogen, 1978, s. 19-67.

Kongelige hoffotografer fra Danmark
Personer fra Helsingborg
Danskere født i Sverige
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
H.C. Henneberg

Hans Christian Henneberg (7. oktober 1826 i København – 9. maj 1893 sammesteds) var en dansk xylograf og fotograf.

H.C. Henneberg var søn af vinkyper og arbejdsmand, senere spækhøker Svend Hinneberg og Magdalene Hansdatter (Ernst). Han kom som ganske ung 5 år i lære på Andreas Flinchs xylografiske værksted, hvor det nære samarbejde med J.Th. Lundbye, Lorenz Frølich og P.C. Skovgaard fik betydning for ham. Han gik samtidig på Kunstakademiet med afbrydelser mellem 1840 og 1853. Henneberg rejste 1846 til Dresden og kom ved Frølichs hjælp ind på den ansete xylograf Hugo Bürkners værksted, hvor han bl.a. arbejdede for Ludwig Richter og Schnorr von Carolsfeld. Efter et ophold i München vendte han hjem 1848, var atter en tid hos Flinch, men gik derefter året efter over til at arbejde hos det nyoprettede firma Kittendorff & Aagaard. Han udstillede 10 gange på Charlottenborg Forårsudstilling i årene 1841-44, 1847-49, 1851, 1862 og 1879.

Henneberg stiftede 1862 (muligvis allerede 1858) sit eget firma og atelier i Gothersgade 30, Henneberg og Rosenstand, Atelier for Photografi og Xylographi, sammen med J.F. Rosenstand, men dette varede kun til 1865, hvorefter Henneberg var eneindehaver indtil 1868. Efter 1866 beskæftigede Henneberg primært med fotografisk virksomhed, særligt med tegningens overførsel til træklodsen ad fotografisk vej. Han er repræsenteret i Kobberstiksamlingen.

Henneberg er begravet på Vestre Kirkegård.

Kilder 
 H.S.H., "H.C. Henneberg", i: Merete Bodelsen og Povl Engelstoft (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon København: Aschehoug 1947-52.
 Anne-Sophie Schmidt, "H.C. Henneberg", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.

Eksterne henvisninger 
 

Fotografer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Xylografer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
J.F. Rosenstand

Johan Frederik Rosenstand (29. december 1820 i København – 6. maj 1887 sammesteds) var en dansk xylograf og fotograf.

Rosenstand var søn af urtekræmmer, senere papirhandler Ditlev Mehl Rosenstand og Maren f. Thorup. 
Han blev udlært som bogbindersvend 1842, men gav sig derpå til at søge undervis­ning som xylograf hos Axel Kittendorff og englænderen Beneworth. Han havde allerede mellem 1833 og 1844 med enkelte afbrydelser gået på Kunstakademiet. Sin egentlige uddannelse fik han dog i Stockholm, hvor han 1845 var repræsenteret med xylografi ved Akademiets udstillinger, og navnlig i Tyskland. 1854 vendte han hjem til Danmark, hvor han kom til at arbejde hos Kittendorff & Aagaard, hvis værksted han en overgang var leder af. Sammen med dette værk­steds bedste medarbejder, H.C. Henneberg, grundlagde han i 1862 (måske allerede 1858) en selvstændig virksom­hed, Atelier for Photographi og Xylographi, hvoraf Henneberg dog udtrådte 1865. Dette blev 1887 fortsat af Herman Rudolf Müller og Herman L. Basse og eksisterede som Rosenstands xylografiske Atelier, indtil det som det sidste træskærerværksted i Danmark lukkede i 1933.

Blandt de mange træsnit, der er udgået fra Rosenstands Atelier, findes der foruden en lang række portrætter af tidens kendte mænd som N.L. Høyen, N.F.S. Grundtvig, Christian Winther, Orla Lehmann, J.P.E. Hartmann o.a., en mængde titelblade med illustrationer i tidens stil efter tegninger af kunstnere som Julius Exner, Henrik Olrik, August Jerndorff, Frants Henningsen og Joakim Skovgaard. Desuden har han skåret Holberg-illustrationer efter Wilhelm Marstrands tegning og s. m. Henneberg nogle af Vilhelm Pedersens H.C. Andersen-illustrationer. I sine senere år var Rosenstand mest optaget af at skære videnskabelige tegninger, og de træsnit, der i Foreningen Fremtidens Billeder af danske Kunstnere til Digte af ældre og nyere Forfattere er signeret J.F. Rosenstand, må antages at være skåret af hans efterfølgere. 

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Kilder 
 H.S.H., "J.F. Rosenstand", i: Merete Bodelsen og Povl Engelstoft (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon København: Aschehoug 1947-52.
 Laura Bjerrum, "J.F. Rosenstand", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.
 

J.F.
Danskere i 1800-tallet
Fotografer fra Danmark
Personer fra København
Xylografer fra Danmark