kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jahangir

Jahangir (dvs. Verdensherskeren, fulde navn: Nur-ud-din Muhammed Jahangir Padshah Ghazi, opr. Salim) (31. august 1569 – 28. oktober 1627) var indisk stormogul i perioden 1605-1627.

Han var stormogulen Akbars eneste legitime søn, viste tidligt politiske ambitioner og gjorde som provinsguvernør et par gange oprør mod faderen, men blev alligevel tilgivet og gjort til dennes efterfølger. Jahangirs egen regering var en fredstid bortset fra mindre grænsekampe og tronstrid i de senere år. Stort set bevarede mogulriget den udstrækning det havde nået under Akbars regering.

Jahangir synes generelt at have været en fredelig og i begyndelsen ansvarsfuld regent som fortsatte faderens tolerancepolitik og viste interesse for en ordentlig retspleje. Han havde imidlertid flere personlige svagheder, blev tidligt alkoholiker og senere narkoman og viste sig eftergivende over for intriger i hofkredsene. Specielt lod han sig fra 1611 dominere af sin persisk fødte hustru Nur Jahan som søgte at favorisere sin egen familie. I de senere år mødtes han derfor to gange af åbent oprør af sønnen Shah Jahan som søgte at blive tronfølger. En tid var Jahangir endda fanget af en oprørsk general men kom fri kort før sin død.

Trods sine mange svagheder er Jahangir husket som en meget kulturinteresseret regent. Han ansås for en stor kender af malerkunst og forsøgte sig også som digter, ligesom han opmuntrede arkitekturen. Desuden viste han sans for naturfænomener og zoologiske mærkværdigheder. Navnlig er han kendt for sine erindringer (Tuzuk-i-Jahangiri) som år for år beretter om hans liv og regering, ofte upålideligt i politisk henseende, men med mange interessante detaljer om hofliv og geografiske forhold. De er forbløffende åbenhjertige i deres skildring af hans svagheder og mere brutale sider.

Under Jahangir begyndte de nordeuropæiske kolonimagter deres første spæde fremstød i Indien, bl.a. grundlagde danskerne kolonien Trankebar.

Litteratur 
 Rudi Thomsen: Stormogulernes Indien. Kbh. 1989.
 The Tuzuk-i-Jahangiri or Memoirs of Jahangir. Translated by Alexander Rogers, ed. By Henry Beveridge. 1909, ny udg. Delhi 1968. (Jahangirs erindringer).
 Jahangir’s India. The Remonstratie of Francisco Pelsaert. Translated from the Dutch by W. H. Moreland and P. Geyl. Cambridge, 1925. (Nederlandsk rejseskildring).

Personer fra Indien
Stormoguler
Kontinentale kongres

Den Kontinentale Kongres var navnet på den lovgivende forsamling i den britiske koloni i Nordamerika.

 Den Første Kontinentale Kongres eksisterede fra 5. september 1774 til 26. oktober 1774.
 Den Anden Kontinentale Kongres eksisterede fra 10. maj 1775 til 1. marts 1781.

USA's historie
John Hancock

John Hancock (23. januar 1737  – 8. oktober 1793) var den 3. præsident for Den Første Kontinentale Kongres og den første, der underskrev USA's uafhængighedserklæring.

Når man skal sætte sin "John Hancock", skal man underskrive et dokument. Deraf kommer det amerikanske udtryk "Put your John Hancock!"

Eksterne henvisninger 

Præsidentkandidater fra USA
Frimurere fra USA
Årsregnskabsloven

Årsregnskabsloven fastsætter bestemmelser for, hvorledes virksomheder – især aktieselskaber og anpartsselskaber – skal aflægge regnskab. Loven opstod i 1983 – før da fandtes regnskabsbestemmelser i selskabslovgivningen – blev hovedrevideret i 2001 og ændret den 21. maj 2015 som følger af EU's nye regnskabsdirektiv.

Med loven findes én samlet regulering for næsten alle regnskaber, som udgives i Danmark – eneste større undtagelse er finansielle virksomheder.

Lovens systematik

Byggeklodsmodellen 
Loven arbejder med en såkaldt "byggeklodsmodel", hvorefter større og mere offentlige virksomheder er underkastet strammere og mere vidtgående krav. Klasserne benævnes A-D:
A: Personlige virksomheder, lovens §§ 18-21.
B: Små selskaber, §§ 22-77
C: Mellemstore og store selskaber, §§ 78-101
D: Børsnoterede og statslige selskaber, §§ 102-108
Klasse C er på en række punkter underinddelt i små og store C-virksomheder.

Grundlæggende regler 
Det helt overordnede krav er, at regnskabet skal give et retvisende billede (§ 11). Kravet er så dominerende, at de specifikke krav for den aktuelle regnskabsklasse (se foregående afsnit) ikke blot kan, men skal fraviges, såfremt det er nødvendigt for at give et retvisende billede.

Se også 
 Regnskabsregulering i artiklen regnskab.
 Danske regnskabsvejledninger
 Redegørelse for samfundsansvar for større virksomheder

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bekendtgørelse af årsregnskabsloven
 S. Nielsen/L. Mourier/H. Bergenholtz: Regnskabsordbogen dansk-engelsk. Thomson (2004) – 
 S. Nielsen/L. Mourier/H. Bergenholtz: Regnskabsordbogen engelsk-dansk. Thomson (2007) – 

Danmarks love
Regnskabsvæsen
Aurangzeb

Aurangzeb (dvs. Tronens Pryd – herskernavn: Alamgir I) (3. november 1618 – 3. marts 1707) var den sidste betydende af Indiens stormoguler 1658-1707.

Som yngre søn af Shah Jahan fulgte han i faderens fodspor og udmærkede sig som provinsguvernør og hærfører i grænsekrige, men stod af politiske og personlige grunde i modsætning til sin far. Ved udbruddet af tronstriden 1657-1658 deltog han straks i oprøret, slog og afsatte sommeren 1658 Shah Jahan og besejrede og uskadeliggjorde bagefter uden nåde sine øvrige brødre, bl.a. hovedrivalen Dara Shikoh.

Som regent var Aurangzeb både handlekraftig og flittig højt op i årene. Modsat forgængerne var han afholdsmand og levede spartansk. Han viste sig som en dygtig general og politiker, men var egenrådig, mistroisk og ofte brutal og opnåede ikke tillidsforhold til sine rådgivere. I religiøs henseende var han overbevist sunnimuslim, brød definitivt med tolerancekursen over for hinduerne og underordnede statsforholdene islamisk lov. Han har et dårligt ry blandt hinduerne, selv om nyere forskning afviser, at hans religiøse kurs har haft så stor indflydelse på landets udvikling.

I udenrigspolitikken nåede mogulriget formelt sin største udstrækning under Aurangzeb. Han foretog fremstød i Afghanistan, erobrede de fleste sydindiske småstater og blev formelt halvøens overherre, men måtte samtidig under de lange felttog overlade de øvrige områder til sig selv. Hans største udenrigspolitiske projekt var kampen mod mahrattaerne i delstaten Maharashtra (Deccan), hvor han fra 1681 og resten af sit liv førte sejrrige, men i længden resultatløse felttog mod skiftende fyrster. Det overbelastede statens økonomi, førte til bondeoprør og efterhånden til brud med militære forbundsfæller, som rajputerne, mens sikherne i 1670'erne hærgede i Nordindien. Korruptionen bredte sig i provinserne, og separatistiske tendenser tog til.

Aurangzebs død 1707 regnes normalt for afslutningen på mogulrigets storhedstid. Ved hans død var riget formelt samlet, men svækket af de mange krige og af stigende modsætninger mellem etniske og religiøse grupper som til sidst førte til britisk erobring af Indien. Hans efterkommere besad officielt titlen som stormogul til 1857.

Fuld kejserlig titel
Al-Sultan al-Azam wal Khaqan al-Mukarram Hazrat Abul Muzaffar Muhy-ud-Din Muhammad Aurangzeb Bahadur Alamgir I, Badshah Ghazi, Shahanshah-e-Sultanat-ul-Hindiyyah Wal Mughaliyyah

Litteratur 
 Rudi Thomsen: Stormogulernes Indien. Kbh. 1989.
 Ruka at-i-Alamgiri, or Letters of Aurungzebe. Translated from the original Persian into English by Jamshid H. Bilimoria. London, 1908. (Aurangzebs breve).

Referencer

Personer fra Indien
Stormoguler
BLUG

BLUG er en forkortelse for Bornholms Linux User Group, der er den Bornholmske LUG.

Foreningen afholder jævnligt møder og install partys rund omkring på hele øen.

Eksterne henvisninger 

http://www.blug.dk  – Bornholms Linux User Group's officielle side.

Linux
LUG

En LUG (Linux User Group) er en forening, hvis medlemmer interesserer sig for brugen af Linux, samt udbredelsen heraf.

Linux-brugergruppe

LUG'er i Danmark 
 ALSLUG – Alssunds Linux User Group
 BLUG – Bornholms Linux User Group
 NJLUG – Nordjyllands Linux User Group
 SSLUG – Skåne Sjælland Linux User Group
 ØJLUG – Østjyllands Linux User Group

Eksterne henvisninger 
 Bornholms Linux User Group 
 Skåne Sjælland Linux User Group
 Nordjyllands Linux User Group
 Alssunds Linux User Group

Linux
Ildlandgunnera

 
Ildland-Gunnera (Gunnera magellanica) er en vintergrøn staude med en meget tæt, krybende vækst. Ildland-Gunnera har bakteriekolonier inde i stænglerne.

Beskrivelse 
De krybende stængler er lysegrønne eller vinrøde (i sol), hvor bladene sidder spredt. Bladene er runde og tragtformede med en bugtet og let takket rand. Begge sider er græsgrønne, men oversiden er desuden lidt læderagtig. Blomsterne ses ikke, da de er meget små og sidder skjult under løvet. Den regnes som hårdfør til USDA sone 5. Planten danner ikke modent frø i Danmark.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,05 x 2 m (5 x 30 cm/år). De overjordiske udløbere slår rod overalt, hvor de berører jorden.

Hjemsted 
Planten vokser på Ildlandet, (der dækker det sydligste Chile og Argentina) og på Falklandsøerne, hvor den danner et tæt dække på våd og lysåben bund sammen med bl.a. Antarktisk Sydbøg, Bølget Bunke, Chiliotrichum diffusum, Engelskgræs, Hæk-Fuksia, Myrtekrukke og Trefliget Gummipude samt arter af Bjergte, Eskallonia og Ribs.

Kvælstof-bakterier 
Nye undersøgelser har vist, at Ildland-Gunnera har bakteriekolonier inde i stænglerne. Det sætter dem i stand til at udnytte luftens kvælstof på samme måde som bælgplanter eller El.

Note 

Nitrogenfikserende planter
Symbioser
Gunnera
Bornholmer

Bornholmer er en betegnelsen for flere ting:

Bornholmer (beboer) – Øen Bornholms beboere. Der er i øjeblikket ca. 44.000 bornholmere på selve øen.
Bornholmerur – Bornholmerure er en type (mands)høje standure. Kaldes også blot bornholmere. 
Bornholmer (sild) – En røget sild fra Bornholm kaldes en røget bornholmer.
Almindelig tretorn

 
Almindelig tretorn (Gleditsia triacanthos) er et middelstort, løvfældende træ. Væksten er først slank, men se­nere bliver den skærm­formet. Hovedstammen er tilbøjelig til at danne tveger. grenene er uregelmæssige, næsten vand­rette med opadbøjede spidser. Tretorn kendes bedst på de forgrenede torne.

Beskrivelse 
Bar­ken er først glat og olivengrøn med lange, let krumme torne. Bliver derefter lysegrå med fine, langs­gående striber. Til sidst er barken grå og ganske svagt furet. På alle grene og også på stammen dannes glinsende brune, sylespidse torne med side­torne. Ofte sidder de endda i tætte bundter. Knopperne sidder spredt. De er gan­ske små og findes som kegleformede for­højninger oven over bladarrene. Løvspringet sker meget sent. 

Bladene er fjer­snitdelte og ligefinnede. Småbladene er smalt ægformede med hel rand in­derst og rundtakket rand yderst. Over- og undersi­derne er ensartede lyse­grønne, men oversiden er mest blank. Høstfarven er smør­gul, og løvfaldet sker meget tidligt. Hanblomsterne sidder hver for sig på hårede stilke, mens hunblomsterne sidder i klaser. Begge typer blomster er gulgrønne og klokke­formede. Frugterne er lange, gulgrønne, senere brune bælge. Frøene modner ikke her i landet.

Hovedroden er en kraftig pælerod, og ligesom de få side­rødder når den langt ned, hvis ellers jor­den er luftig nok. I de fleste til­fælde er dan­ske jorde dog for dår­ligt drænede og for fugtige til, at træet får en ordentlig rod.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 7 meter (30 x 20 centimeter/år) – dette gælder dog kun i hjemlan­det. Her bliver træet måske højst 10 x 5 meter!.

Hjemsted 
Almindelig tretorn stammer fra det østlige og centrale USA, hvor den vokser på varme, tørre og kalkholdige bjergskråninger som del af de blandede løvskove ind mod prærien. 

I nærheden af Indianapolis findes den fx voksende sammen med blandt andre hvidelm, amerikansk nældetræ, sølvløn, hvidask, skarlagenhvidtjørn, sort valnød, klatrevildvin og amerikansk konval, men i øvrigt betragtes den dér som en aggressiv pionerart, som er et landskabsukrudt.

Træer
Tretorn
Visual Approach Slope Indicator

Visual Approach Slope Indicator, forkortet VASI, er engelsk for "visuel indflyvningsvinkel-indikator": Det er et system af specielle to-farvede lamper der bruges ved landingsbaner i lufthavne til at hjælpe piloter der skal lande, med at følge den ideelle nedstigningsvinkel på det sidste stykke af landingen.

Sådan virker VASI
En landingsbane kan være udstyret med VASI i den ene eller begge ender: Nær banens tærskel (baneende) findes to specielle lamper lige ved siden af banen, den ene et lille stykke bag den anden. Lamperne sender rødt og hvidt lys ud mod de fly der kommer ind til landing, afhængigt af hvilken retning man ser dem fra: Fra et landende fly der ligger over den ideelle nedstigningsvinkel ses hvidt lys, mens man fra et punkt under den ideelle vinkel ser rødt lys.

På grund af afstanden mellem de to lamper vil der være en smal zone hvor man vil se hvidt lys fra den forreste lampe, og rødt fra den fjerneste lampe, og denne zone markerer lige netop den tilsigtede indflyvingsvinkel. Hvis et fly flyver "for lavt" i forhold til den korrekte indflyvningsvinkel ses begge lamper som røde, mens man over den korrekte vinkel ser begge lamper som hvide.

"Huske-remser"
Der findes nogle forskellige små rim der kan hjælpe med at huske betydningen af de forskellige kombinationer af rødt og hvidt lys fra et VASI-system:
 Red over red; you'll conk your head!
 Red over white; you're all right!
 White over white; you'll soon be out of sight!

VASI med tre farver

Der findes en speciel variant af VASI-systemet, der benytter én lampe med tre forskellige farver: Lige omkring den tilsigtede indflyvningsvinkel ses hvidt lys, under indflyvningsvinklen rødt lys, mens man over indflyvningsvinklen ser orangegult lys.

Denne type benyttes næsten ikke, fordi man i grænseområdet mellem det røde og hvide lys kan opfatte lyset som orangegult. Rammes piloten af denne illusion, vil han/hun styre lidt mere nedad i den tro at flyet er på vej op i den orangegule zone over den ideelle vinkel, selv om det i virkeligheden ligger i underkanten af det tilsigtede område i forvejen.

Se også
 Precision Approach Path Indicator; samme grundlæggende princip, blot med flere lamper.
 Instrumentlandingssystem; et radiobaseret system der virker selv når tåge eller nedbør forhindrer brug af VASI og PAPI.

Lufthavnes indretning
Precision Approach Path Indicator

Precision Approach Path Indicator, forkortet PAPI, er engelsk for "Præcis indflyvningsvejs-indikator": Det er et system af specielle to-farvede lamper der bruges ved landingsbaner i lufthavne til at hjælpe piloter der skal lande, med at følge den ideelle nedstigningsvinkel på det sidste stykke af landingen.

Sådan virker PAPI
En landingsbane kan være udstyret med PAPI i den ene eller begge ender: Nær banens tærskel (baneende) findes 4 eller 2 (APAPI - Abbreviated PAPI) specielle lamper lige ved siden af banen side om side langs en linje vinkelret ud fra banekanten. Lamperne sender rødt og hvidt lys ud mod de fly der kommer ind til landing, afhængigt af hvilken vertikal vinkel man ser dem fra: Fra et landende fly der ligger over en vis vinkel ses 4 (hhv. 2) hvide lys, mens man fra et punkt under samme vinkel ser fra 1 til 4 (hhv. 1 til 2) røde lys. - Optimal indflyvningsvinkel er 2 hvide og 2 røde (hhv. 1 af hver)

Lampernes lysvinkel er justeret således, at lysene skifter et efter et fra hvidt til rødt jo lavere indflyvningsvinkelen bliver. "Four red = Pilot is dead"

Se også
Visual Approach Slope Indicator; VASIS - ældre princip under udfasning. Findes med både 2 og 4 lamper, men lamperne står (parvis ved 4) i "over"  hverandre i stedet for på en enkelt række på tværs som ved PAPI.
Findes også med 5 lamper (3-bar VASIS)

Samme funktionsmåde som PAPI 
Instrumentlandingssystem; et radiobaseret system der virker selv når tåge eller nedbør forhindrer brug af VASI og PAPI.

Lufthavnes indretning
Propan

Propan er en alkan, en mættet, alifatisk kulbrinte (carbonhydrid) med 3 kulstofatomer. Det bruges fx i flaskegas.

Ordstammen prop- i propan kommer fra navnet for den tilhørende syre, propionsyre.

Idet propan er et alkan, består molekylet kun af enkeltbindinger.

Alkaner
Brændstoffer og brændsler
Gasser
Poi

Poi er en form for jonglering, hvor man bruger bolde for enden af en snor som man svinger rundt om kroppen i forskellige mønstre. Ordet poi bliver brugt til at beskrive et sæt poi og poi-svingning bliver almindeligvis brugt til at beskrive en poi dans.

Historie
Ordet Poi stammer fra Maori og betyder bold.

Poi typer

Almindelige poi
En almindelig poi er lavet af en bold eller en anden form for vægt for enden af en snor eller kæde. De fleste poi har lange vimpler for enden, så man bedre kan se hvordan man svinger sine poi, hvilket også ser en hel del bedre ud end bare bolde.

Glowpoi
Glow poi er en poi lavet af et par glowsticks med en snor i. Lysene kendes fra ravefester og lignende arrangementer. Der findes også mere avancerede glow poi med flere forskellige LED lys i som kan programmeres til at blinke i flere forskellige farver.

Ildpoi

Ild poi eller fire poi er de mest populære Poi men også de vanskeligste, de er lavet af en kæde med en eller to væger for enden som man dypper i lampeolie og sætter ild til. I mørket trækker de lange cirkler af ild rundt om danseren. Der findes også en version hvor kæden er skiftet ud med en lang væge som man også sætter ild til, hvilket danner lange striber af ild når de svinges, dog er disse ild poi er kun for eksperter da man nemt kan blive viklet ind i disse.

Sokkepoi
Sokke poi er, når man bruger sokker som Poi. I stedet for snore holder man i den åbne ende af sokkerne (som selvfølgelig er lange og hjemmestrikkede), og bruger dem som poi. For at gøre dem nemmere at bruge lægger man en tennisbold ned i sokken.
De kan også købes færdige, med mulighed for at indlægge f.eks. lysende bolde i enden i stedet for tennisbolde. Når det er mørkt giver det en knap så brandfarlig version af ild poi.

Meteor

En meteor er en afart af poi hvor de to kæder er forbundet til hinanden, den er sværere at bruge og med færre muligheder for tricks, selvom der er enkelte tricks som man kun kan udføre med en meteor og ikke en normal poi. En meteor kan også være en enkelt forvokset poi som man svinger rundt om sig i store cirkler.

Se også
 Svingkegler

Jonglering
Meteor (jonglering)

En meteor er et gammel kinesisk danseredskab som har udviklet sig til et redskab for ilddansere i stil med ild poi og ildstav.

En meteor består typisk af et langt reb eller kæde med kevlarvæge omkring og et abehåndsknob af kevlarvæge for enden. Meteoren svinges i stil med poi men med sine egne unikke egenskaber. Den er sjælden, men det kan være et imponerende syn når en ildkugle på størrelse med en lille bowlingkugle bliver svunget i en kæmpe cirkel.
 
En meteor kan også være en afart af poi hvor de to kæder/snore er forbundet til hinanden så der er en lang snor (ca. 2 m) med kugler i begge ender, den er sværere at bruge og med færre muligheder for tricks, selvom der er enkelte tricks som man kun kan udføre med en meteor og ikke en normal poi.

Jonglering
Normalerweize

Normalerweize er et prisvindende dansk satireshow fra 2004 som blev vist på DR tv. Bag programmet stod de to skuespillerinder Anna Neye Poulsen og Lærke Winther Andersen. Andre medvirkende er Martin Buch, Benjamin Kitter, Line Knutzon og Hella Joof.
En ny sæson af programmet blev produceret i løbet af 2006, og blev vist første gang på DR2 Fredag d. 5 januar 2007 klokken 21:36. Normalerweize skildrer hverdagens genvordigheder på samme måde som det britiske "Smack the Pony" gennem en længere række sketches. Øvrige medvirkende i den anden sæson tæller blandt andet Birthe Neumann med flere.

I maj 2007 blev der udgivet en dvd-boks, med dele af første og hele anden sæson af Normalerweize samt pilot-afsnittet.

Efteråret 2008 vises på DR2 (og på dr.dk/normalerweize) en ny sæson af Normalerweize, med serier om Ungdomshuset, Stripperjens og "Fanget" om Fisserup Statsfængsel.

Noter

Eksterne henvisninger 
 DR2 – Normalerweize
 
Danske film fra 2004

Sitcoms
DR-programmer
Satire
Glashjertet

Glashjertet er en dansk film fra 1988, skrevet og instrueret af Elisabeth Rygaard.
Novellefilmen varer 60 min. og beskriver en skilsmisse oplevet med børnenes øjne.
Filmen er tidligere vist på forskellige filmfestivaller og i DR.
Producent er Filmforsyningen og DR.

Medvirkende
Ilse Rande
Kurt Ravn
Birgit Brüel

Eksterne henvisninger
 

Danske film fra 1988
Kortfilm fra Danmark
Jens Albinus

Jens Albinus (født 3. januar 1965 i Bogense) er en dansk skuespiller. Han blev færdiguddannet fra Skuespillerskolen ved Aarhus Teater i 1989. Han var ansat på teatret indtil år 1994. I 2016 overtog Jens Albinus og Laura Ramberg henholdsvis den kunstneriske og administrative ledelse af Husets Teater på Halmtorvet.

Jens Albinus vandt i 2003 Robert for årets mandlige hovedrolle samt Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle for sin medvirken i filmen At kende sandheden.

Som skribent har Albinus udgivet et essay om tysk teater.

Privat 
Privat er han gift med skuespillerkollegaen Marina Bouras, som han har to børn med.

Filmografi

Spillefilm

Tv-serier

Referencer

Eksterne henvisninger 
  
 

Tv-skuespillere fra Danmark
Filmskuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle
Robertprisen for årets mandlige hovedrolle
Personer i Kraks Blå Bog
Reumertprisen for årets mandlige hovedrolle
WPAN

WPAN (wireless personal area network) er en betegnelse for et trådløst netværk, der rækker indenfor en person. Fx en mobiltelefon med et trådløst headset, et sådant netværk er kun relevant for én person og er derfor et WPAN.

Se også 
 Bluetooth Smart
 WAN
 PAN

Trådløse datanet
Ildvifte

En ildvifte er en vifte bestående af fem-seks fakler i en vifte, de bliver brugt til ilddans.

En ildvifte er sjældent brugt og langt oftere ser man folk bruge ildpoi eller ildstav til at lave ilddans med.

Eksterne henvisninger 
 Galleri af ildvifter i brug 
 En anden type ildvifte

Jonglering
Levende lys