kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Haram

Haram (; ḥarām) er et arabisk ord, der i islamisk sammenhæng bruges til at referere til alt, hvad der er forbudt ("synd" i ordets oprindelige betydning) ifølge den islamiske religion. Ordets antonym er halal.

De mest oplagte og velkendte eksempler på ting, der følge islam er haram, er de forskellige ernæringsprodukter, som for eksempel svinekød og alkohol, der ikke er tilladt ifølge islams regler. Svinekødsprodukter som for eksempel gelatine anses også af mange, men ikke alle, muslimske lærde for at være haram.

Farvestoffer udvundet fra insekter som for eksempel E-120 karmin bliver almindeligvis anset for at være haram. Ægte vanilje bliver udtrukket ved hjælp af alkohol og er derfor haram (tørret vanilje er dog halal).

Kategorien haram omfatter også alle andre former for forbudt opførsel, fra utroskab til at støtte en ikke-muslimsk magt mod muslimerne i tilfælde af krig.

At betale eller modtage renter og spille om penge er ligeledes haram.

Referencer

Se også 
 Makruh
 Sharia

Islam
Arabiske ord
Didymelaceae

Didymelaceae var en familie under Buksbom-ordenen og inden for de dækfrøede planter. Den blev opfattet som monotypisk med kun én slægt, Didymeles, som udelukkende findes på Madagaskar. Denne slægt er nu (2009) iflg. APG III systemet optaget i Buksbom-familien, og dermed er familien nedlagt.

Buksbom-ordenen
Kashrut

Kashrut (fra hebraisk כַּשְׁרוּת [kašrūt]) er læren om, hvilke former for mad og hvilke kombinationer af mad som er kosher — det vil sige, rituelt egnede for mad efter halakha. Mad der ifølge den jødiske religion udtrykkeligt ikke er tilladt, kaldes for treifah (treif, טרפה). Sidstnævnte begreb stammer fra et ord der refererer til dyr, der er dræbt af et rovdyr.

De grundlæggende regler for kashrut findes i Tredje Mosebog. De er siden blevet udviklet i den mundtlige tradition, Mishna og Talmud.

Blandt reglerne for kosher findes forbuddet mod at anvende samme gryde til kød- og mælkeprodukter. Det har sit udspring i et skriftsted i Bibelen, som siger, at »du må ikke koge et kid i dets mors mælk« (2 Mos 23:19). Derudover er skaldyr forbudt, og kød må kun spises hvis det stammer fra en rituel slagtning. Jødisk rituel slagtning, schæchtning, er forbudt i blandt andet Sverige og Schweiz under påberåbelse af dyrevelfærd.

Se også 
 Schæchtning
 Urene dyr
 Halal

Referencer 
 James M. Lebeau, The Jewish Dietary Laws: Sanctify Life, United Synagogue of Conservative Judaism, New York, 1983
 Samuel Dresner, Seymour Siegel and David Pollock The Jewish Dietary Laws, United Synagogue, New York, 1982
 Isidore Grunfeld, The Jewish Dietary Laws, London: Soncino, 1972
 Isaac Klein, A Guide to Jewish Religious Practice, JTSA, 1992
 Shechita: Religious, Historical and Scientific Perspectives, Munk, Feldheim Publishers, New York, 1976

Eksterne henvisninger 

 Koscher
 Koscherguide
 Kosher Certification
 Koschersymboler
 Om rituel slagtning
 Forbuddet mod koscher i Schweiz
 Kampagne mod rituel slagtning
 Blandede links
 Torahen og vegetarisk kost
 Kashrut Certification Agencies

Jødedom
Jambalaya (mad)

Jambalaya er en kreolsk/cajun-ret, der kan tilberedes efter mange forskellige opskrifter. Fælles for opskrifterne er, at de indeholder ris og forskellige grøntsager, fx bladselleri, løg, grøn peber og hvidløg. Dertil kommer så kød, fisk, skaldyr o.l. Typisk kreolsk jambalaya er rød, da der også tilsættes tomater, mens den klassiske cajun-jambalaya kaldes brun, fordi den laves på grundlag af en roux i stedet for tomater.

En typisk jambalaya-opskrift indeholder flere slags kød, fx skinke, rejer, kylling eller kalkun, ofte rester fra tidligere måltider, og jambalaya kan nærmest kaldes sydens biksemad. En røget pølse som fx andouille er også en vanlig ingrediens.

Madretter
Jambalaya (sang)

"Jambalaya" er en sang, skrevet og oprindeligt indsunget af Hank Williams i 1952. Siden er der kommet adskillige versioner af nummeret. 

Nummeret blev oprindeligt rubriceret som country, men mange af de senere versioner er indspillet i andre musikgenrer, så som cajun, rock'n roll, jazz m.fl. Der findes også en del instrumentale versioner.

"Jambalaya" blev indsunget af Elvis Presley den 4. maj 1975 som en live-indspilning fra en koncert i Lake Charles, Louisiana. Den er udsendt på de to piratplader (bootlegs) Eternal Elvis og A Profile: The King On Stage, men er derimod aldrig udgivet på Elvis' pladeselskab RCA.

Blandt de kunstnere, der herudover har indspillet sangen er Fats Domino, Brenda Lee, Rocking Ghosts, John Fogerty, The Carpenters, Megan Sheehan, Wenche, Roman Lankios, Groovy Greesebags m.fl.

På dansk 
Den danske visesanger Michael Hyllested har indspillet sangen med en dansk tekst som en hyldest til Helsingør.

Den danske blues- og jazzmusiker Michael Edahl har ligeledes oversat teksten til dansk, men i en oversættelse som yder fuld retfærdighed til såvel indhold som dobbelttydigheden i Hank Williams´ originaltekst. (En lang række amerikanske sange, f.eks. også "Whole Lotta Shakin´ Going On" havde stærke seksuelle bibetydninger grundet de meget puritanske kulturforhold der herskede i USA i 50'erne og 60' erne).

Sangen er indspillet i en Cajun-version på undergrundsforlaget 'Bootleg Broadcasts' i 2006, og er også i en udgave med undergrunds- og garage-bandet "Luiz Jana & The Perique Zydeco Stompers".

Referencer 

Elvis Presley-sange
Popsange
Sange fra 1952
Jambalaya

Jambalaya anvendes i flere sammenhænge:

Jambalaya (mad) – en ret fra cajun-området i USA.
Jambalaya (sang) – en sang af Hank Williams fra 1952
Roux

Roux er en blanding af hvedemel og fedtstof, der opvarmes og bruges til jævning. Den jævner en sauce, nuancerer smagen og farver evt. retten. En roux er begyndelsen til en opbagt sauce.

En klassisk roux foreskriver lige dele fedstof og mel (i vægt). Smør eller klaret smør er klassisk. Svine-, okse- eller andefedt egner sig også. Vegetabilske olier er bedre, da de ikke indeholder protein og derfor ikke udfælder forkullet protein ved høj varme. Ved at bruge klaret smør undgås det. I klaret smør er indholdet af vand og protein fjernet ved smeltning, kogning, bruning og filtrering eller afskumning af det udfældede protein. 

Forskellen mellem en lys og mørk roux er opvarmningen af melet og fedstoffet.

En mørk roux laves ved høj varme og anvendes fx i den klassiske "sauce espagnole", mens en lys roux er grundlaget for en bechamelsauce. Roux anvendes også som jævning i supper og stuvninger. En roux jævner tre af de klassiske franske saucer: sauce béchamel, sauce velouté og sauce espagnole.

Sovse
Mad fra Frankrig
Fotbollsallsvenskan

Fotbollsallsvenskan (eller blot Allsvenskan) er den fornemste række i svensk herrefodbold. Rækken har 16 hold, der møder hinanden to gange pr. sæson. En gang ude og en gang hjemme. Dvs. at hvert hold skal spille 30 kampe. Sæsonen starter i foråret og afsluttes i efteråret.

Europa Cup 
Den svenske mester i 2008 indtræder i 1. kvalifikationsrunde til Champions League i sommeren 2009. Nummer to indtræder i 2. kvalifikationsrunde til UEFA Cup'en i sommeren 2009, mens nr. 3 indtræder i 1. kvalifikationsrunde til samme turnering. Den svenske pokalmester i 2008 indtræder i 3. kvalifikationsrunde til UEFA Cup'en. Nr. 1-4 kvalificerer sig endvidere til den nordiske fodboldturnering Royal League.

Nedrykning 
Nr. 15 og 16 (de to nederste hold) rykker direkte ned i Superettan, mens nr. 14 (nr. tredjesidst) skal møde nr. tre fra Superettan, i nogle playoffkampe, for at undgå nedrykning.

Aktuelle slutstilling

De seneste sæsoners svenske mestre 
Slutspil 1982-1992.

Kilder 
 Europacup UEFA-koefficient 2003/2004-2007/2008 
 TV2 Sporten

Noter

Eksterne henvisninger

 
Etableret i 1924
Biksemad

Biksemad er en varm ret, som tilhører det traditionelle danske køkken.

Stykker af kogt kartoffel blandes med løg og kødstykker og steges på en varm pande. Retten serveres ofte med spejlæg og/eller syltede rødbeder og gerne med HP-sauce, worcestershire Sauce (engelsk sauce) og/eller ketchup til, samt ofte med rugbrød ved siden af. Retten kan også serveres med bearnaisesauce.

Retten er oprindelig en måde at anvende rester fra tidligere måltider.

Biksemad er oprindeligt et sømandsudtryk for plukkekød, hvorfor biksemad med stor sandsynlighed har nære relationer til det maritime køkken.

Biksemad kan, så vidt vides, dateres tilbage til 1800-tallet.

Den svenske "pyttipanna" er den samme ret som biksemad.

Madretter
Mad fra Danmark
Udøvende magt

Den udøvende magt refererer til Montesquieus idé om magtens tredeling. Den udøvende magt repræsenterer den del af magten, der implementerer, eller udfører, lovgivningen (som er vedtaget af den lovgivende magt), og styrer regeringens eller statens dag-til-dag-affærer. Underordnede organisationer (såsom politistyrken, militære enheder, skoler og så videre) regnes som en del af den udøvende magt.

Dag-til-dag-affærerne kan være præcist reguleret af lovgivning, men ofte vil der for den udøvende magt være basis for skøn. Dette drejer sig f.eks. om politiets opgave med opretholdelse af den offentlige ro og orden; der findes ingen præcise regler for, hvornår noget er larm, og det er op til den enkelte politienhed at forvalte lovgivningen på området.

Den udøvende magt vil i parlamentariske systemer være underlagt regeringen, i præsidentialsystemer vil den udøvende magt falde under administrationen.

I Danmark, Norge, Sverige og andre konstitutionelle monarkier vil kongen (eller i Danmarks tilfælde, dronningen) være det formelle overhoved for den udøvende magt. Teknisk set udpeger kongemagten i disse systemer regeringslederen. Reelt udøver kongehuset dog ingen indflydelse på beslutningsprocessen.

Den udøvende magts rolle 
Det er som regel den udøvende magts ansvar at:
 Opretholde loven. Den udøvende magt administrerer derfor fængsler og politistyrken, og retsforfølger kriminelle i statens navn
 Udføre statens udenrigspolitiske forpligtelser og opretholde de transnationale relationer
 Lede de væbnede styrker
 Udpege statens repræsentanter f.eks. diplomater. I nogle systemer udpeges også dommerne af den udøvende magt.

Se også 
 Magtdeling
 Lovgivende magt
 Dømmende magt

Myndigheder
Juridiske begreber
Årslev Kommune

Årslev Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Faaborg-Midtfyn Kommune sammen med Broby Kommune, Faaborg Kommune, Ringe Kommune og Ryslinge Kommune.

Tidligere kommuner 
Årslev Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 4 sognekommuner:

Efter planen skulle Højby med 970 indbyggere og byen Højby, der nu er en bydel i Odense, også med i Årslev Kommune, men den endte med at komme til Odense Kommune.

Ved selve kommunalreformen kom endnu en sognekommune med i Årslev Kommune:

Sogne 
Årslev Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Åsum Herred undtagen Årslev, der hørte til Vindinge Herred:
 Nørre Lyndelse Sogn
 Nørre Søby Sogn
 Rolsted Sogn
 Sønder Nærå Sogn
 Årslev Sogn

Borgmestre

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Liste over borgmestre Lokalhistorie for Årslev & Sdr. Nærå sogne
 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Faaborg-Midtfyn Kommune
810



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Godfred, dansk konge

10
Nørre Aaby Kommune

Nørre Aaby Kommune i Fyns Amt blev dannet i forbindelse med kommunalreformen i 1970, dog allerede i 1966. Ved strukturreformen i 2007 blev den sammenlagt med Ejby og Middelfart kommuner og den ny Middelfart Kommune blev dannet.

Tidligere kommuner 
Inden kommunalreformen blev Nørre Aaby Kommune dannet ved en frivillig sammenlægning af 3 sognekommuner:

Hertil kom Føns Sogn. Det hørte til Føns-Ørslev sognekommune, som havde 793 indbyggere. Ørslev Sogn kom til Ejby Kommune.

Sogne 
Nørre Aaby Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Vends Herred:
 Asperup Sogn
 Føns Sogn
 Nørre Aaby Sogn
 Rorslev Sogn
 Udby Sogn

Borgmestre

Noter 

 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Middelfart Kommune
Kommune
891



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Sigfred, dansk sagnkonge

91
Horik 2.

Horik 2. Barn (også stavet Haarik, Hårik) også kaldet Horik den Yngre/Unge, Horik Barn og Erik Barn (død efter 864) var dansk konge 854 – efter 864. Han var slægtning til Horik 1., som han efterfulgte. (og formentlig en efterkommer af Godfred). Der kendes ikke meget til Horiks rige og kongemagt, da den primære kilde til hans liv – Ansgars Levned – sætter mere fokus på kristendommens udbredelse end på Horik selv.

Regeringstid 
Man ved at Horik 1. i 854 blev udfordret af sin nevø Guthorm. Han tog imod udfordringen, og snart havde de begge samlet store hære. De blev dog begge to dræbt i det efterfølgende slag, og mange andre af kongehuset medlemmer blev også dræbt. Tilbage var kun en dreng, som havde det samme navn som forgængeren Horik.

Efter Horik 1.s død rådede jarl Hovi af Sønderjylland Horik til at lukke kirken i Hedeby og smide præsten ud af landet. Horik afsatte dog Hovi kort tid efter, genopbyggede kirken og kaldte præsten tilbage.

Ansgar kom kort efter på besøg hos Horik, der gav ham lov til at ringe med klokke i kirken (dette havde ikke været tilladt i Horik 1.s tid), og han gav ham ydermere lov til at bygge en kirke i Ribe.

I 855 dukkede Rørik og Gudfred (nevø og søn af kongen Harald Klak) op ved grænsen, efter at have boet i Haralds grevskab Rüstningen i Friesland, og krævede begge en del af riget. (Som Horik 1.s to nevøer havde gjort få år tidligere) De blev afvist af Horik, men i 857 kom Rørik tilbage og tiltvang sig Ejdersted (eller som det beskrives i den frankiske annal: "Landet mellem havet og Ejderen"). Det lykkedes dog Horik at fordrive Rørik kort tid efter. Samme år fordriver han også jarl Howi og genåbner kirken i Hedeby, forærer kirken en klokke og giver endda i 860 tilladelse til at åbne en kirke i Ribe.

I kilderne hører man herefter ikke særligt meget til Horik 2., og sidste gang han nævnes er i 864 i forbindelse med et brev, hvor paven forsøger at overtale ham til omvendelse. Hans dødsår kendes ikke, men i 873 nævnes nye danske konger i kilderne.

Saxo Grammaticus 
Krønikeskriveren Saxo Grammaticus nævner Horik Barn i 9. bog, kapitel 6, han gør dog Erik Barn (el. Horik 2.) til søn af Regnar Lodbrogs søn Sigurd Orm-i-Øje og gør Erik (Horik 1.) til Harald Klaks bror og lader ham røve tronen fra Erik Barn (Horik 2.) Han gør desuden også Guthorm til Haralds søn, så noget tyder på, at han ikke har kendt andet end deres navne.

Se også 
 Forhistoriske danske konger

Noter

Litteratur 
 Peter Sawyer: "Da Danmark blev Danmark. Fra ca. år 700 til ca. 1050" (i: Olaf Olsen (red.): Gyldendal og Politikens Danmarkshistorie; bind 3; København 1988; )
 Poul Skaaning: Vikingestormen. Togter mod Vesteuropa 793-937; Viborg 2006; 

Personer fra vikingetiden
Regenter af Danmark
Tjek fødsels- og dødsår
Hawala

Hawala (eller hundi) er et system til pengeoverførsel og kendes især fra Mellemøsten. Systemet er et netværk af uafhængige mæglere, såkaldte hawala-agenter eller hawaladars, der modtager og udbetaler penge til brugerne. Mellem de forskellige hawaladars fungerer systemet i høj grad ved tillid.

Økonomiske systemer
Ringkøbing Kommune

Ringkøbing Kommune i Ringkøbing Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Ringkøbing-Skjern Kommune sammen med Egvad Kommune, Holmsland Kommune, Skjern Kommune og Videbæk Kommune.

Tidligere kommuner 
Ringkøbing havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 10 sognekommuner blev lagt sammen med Ringkøbing Købstad til Ringkøbing Kommune:

Hertil kom ejerlavet Husby Klit i Husby Sogn (Holstebro Kommune) og en del af et ejerlav i Dejbjerg Sogn (Skjern Kommune). Desuden blev der udvekslet små arealer mellem Torsted Sogn og Ulfborg Sogn (Ulfborg-Vemb Kommune) og Vind Sogn (Trehøje Kommune) i forbindelse med regulering af Madum Å.

Sogne 
Ringkøbing Kommune bestod af følgende sogne:
 Hee Sogn (Hind Herred)
 Hover Sogn (Hind Herred)
 No Sogn (Hind Herred)
 Rindum Sogn (Hind Herred)
 Ringkøbing Sogn (Hind Herred)
 Stadil Sogn (Hind Herred)
 Sønder Lem Sogn (Bølling Herred)
 Tim Sogn (Hind Herred)
 Torsted Sogn (Hind Herred)
 Vedersø Sogn (Hind Herred)
 Velling Sogn (Hind Herred)
 Ølstrup Sogn (Bølling Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Rådhuset på Torvet blev opført i 1849 og er det 4. rådhus på samme sted. I 1970 flyttede administrationen og byrådsmøderne til det nye rådhus på adressen Ved Fjorden 6. Men Ringkøbing Amtsråd fortsatte sine månedlige møder på 1. sal i det gamle rådhus, som naturligt fik navnet "Amtsrådhuset". I 2015 blev det lejet ud til naboen Ringkjøbing Landbobank, som nu har hovedkontor der.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Ringkøbing-Skjern Kommune
Katalog

Et katalog (af græsk Κατάλογος 'liste, optælling, fortegnelse') er en sammenstillet fortegnelse eller liste over et indhold, fx et varekatalog.

I bibliotekssammenhæng bruges formen en katalog om fortegnelsen over tilgængelige materialer. Om kataloger tilgængelige på nettet anvendes betegnelsen OPAC (Online Public Access Catalogue). Et eksempel på det kan være Bibliotek.dk

Et katalog er også en anden betegnelse for et websted, som indeholder links til andre websteder på nettet – et såkaldt linkkatalog.
61 Cygni

61-Cygni er en stjerne i stjernebilledet Svanen. Stjernen befinder sig 11,4 lysår fra Solen. 61-Cygni er den første fiksstjerne, hvis afstand blev bestemt – ved parallaksemetoden; dette lykkedes for Friedrich Wilhelm Bessel i 1838.

61 Cygni kommer fra John Flamsteeds stjernekatalog fra 1700-tallet, og betyder at det var den 61. stjerne i Svanen (Cygnus), målt fra vest. 61 Cygni har senere vist sig at være en dobbeltstjerne, med HIPPARCOS-katalogbetegnelserne HIP 104214 (61 Cyg A) og HIP 104217 (61 Cyg B).
 

Individuelle stjerner i Mælkevejen
Steno (statue)

Steno er en statue lavet af Gottfred Eickhoff og opsat i 1962.

Statuen forestiller naturvidenskabsmanden og anatomen Niels Stensen også kendt som Nicolaus Steno poserende foran en liggende kvinde. Den er placeret foran indgangen til Københavns Universitetsbibliotek Nord på hjørnet af Nørre Allé og Tagensvej i København.

På bagsiden af statuens fod står
 Anatomicus geologiae fundator
 N 1638   Servus dei    N 1686

Kilder 

Monumenter i København
Skulpturer i Danmark
Nørrebro
Vibrator

En vibrator er et vibrerende apparat. Nogle vibratorer til seksuel stimulering er udformet som dildoer.

I byggebranchen benyttes flere typer vibratorer til at 'ryste' nystøbt beton, så den sætter sig ordentligt og eventuelle luftlommer og stenreder fjernes.

I byggebrancen anvendes desuden en anden type vibratorer eller vibratorhamre til installation (ramning) af spuns og funderingspæle i undergrunden.

Sexologi
Mercator

Mercator (latin: købmand) kan henvise til flere personer og ting:

 Gerardus Mercator – en flamsk kartograf
 Nicolaus Mercator – en holstensk matematiker
 Mercatorprojektion – en vinkeltro kortprojektion udviklet af G. Mercator
 Mercator (luftfartøj) – et ubemandet, soldrevet luftfartøj til overvågning
 Mercator (supermarked) – en slovensk supermarkedskæde
Nicolaus Mercator

N. Mercator skal ikke forveksles med den flamske kartograf Gerardus Mercator.

Niklaus Kauffmann kaldet Nicolaus Mercator (født 1620, død 14. januar 1687) var en holstensk matematiker. Hans egentlige efternavn var Kauffmann, og hans fornavn ses også skrevet som blandt andet Niklaus, men Nicolaus Mercator var den almindeligt brugte latiniserede form af hans navn.

Mercator arbejdede i perioden 1648-1654 ved Københavns Universitet, hvor han også udgav lærebøger i matematik og astronomi. Senere, mens Mercator var i England, havde han kontakt med Newton, med hvem han blandt andet diskuterede Månens bevægelse (diskussioner, der inspirerede Newton til at formulere tyngdeloven).

Mercators navn forbindes med den uendelige række

hvor ln betegner den naturlige logaritme. Faktisk var Mercator også den første, der kaldte denne logaritme "naturlig" (log naturalis).

Han opfandt endvidere et maritimt kronometer, som havde betydning ved navigation.

Ekstern henvisning 
 Biografi om Nicolaus Mercator 

Matematikere fra Danmark
Matematikere fra Tyskland
Ansatte ved Københavns Universitet
Øsamarbejdsaftale

En øsamarbejdsaftale er en ordning, der efter Kommunalreformen i 2007 tillader mindre øsamfund og andre små kommuner at forblive selvstændige kommuner.

Aftalen indebærer at en række opgaver løses af en nabokommune.

Syv kommuner (hvoraf fem ø-kommuner) havde efter Kommunalreformen under 20.000 indbyggere og har derfor indgået aftaler om forpligtende samarbejde med nabokommuner.

I de fleste tilfælde medfører samarbejdet, at den større kommune varetager beskæftigelsesområdet, genoptræningsområdet, natur- og miljøområdet, det sociale område og specialundervisningsområdet for den mindre kommune, men der er undtagelser.

Reference

Kilde 
Bekendtgørelse om revision af den kommunale og regionale inddeling og om forpligtende kommunale samarbejder

Samarbejde
Kommuner i Danmark
Ærø Kommune

Ærø Kommune er en kommune i Region Syddanmark, der opstod ét år før Kommunalreformen, altså den 1. januar 2006. Fra 1. januar 2006 - 31. december 2006 lå kommunen i Fyns Amt. Kommunen er en del af kommunalreformen og indgår i lovforslagene, der bekendtgør kommunesammenlægningerne under kommunalreformen. Den 15. november 2005 blev kommunalbestyrelsen valgt. De indvalgte kommunalbestyrelsesmedlemmers valgperiode var 1. januar 2006 til 31. december 2009. Ærø udgør 88 km². Kommunen omfatter også øen Birkholm og de ubeboede småøer Dejrø, Lilleø og Halmø.

Fra 2007 trådte en øsamarbejdsaftale i kraft.

Ærø Kommune er opstået ved sammenlægning af flg.:
 Marstal Kommune
 Ærøskøbing Kommune

Ærø Kommune har Danmarks korteste kommunenavn.

Byer

Politik

Mandatfordeling 2005-21

Nuværende byråd

Byråd 2018-2021

Borgmestre

Sogne i Ærø Kommune 
Medlemmer af folkekirken (indbyggere) pr. 1. juli 2009

Referencer 

Kommuner i Region Syddanmark
Kommune
Brønderslev Kommune

Brønderslev Kommune er en kommune i Region Nordjylland efter Kommunalreformen i 2007 med . Allerede den 15. november 2005 blev kommunalbestyrelsen dog valgt. Kommunalbestyrelsen har 29 medlemmer. Første borgmester var Mikael Klitgaard, Venstre, tidligere borgmester for Dronninglund Kommune fra 2002-2006. Han var også borgmester fra 2014. Fra 2010-2013 var Lene Hansen, Socialdemokraterne, borgmester.

Kommunalbestyrelsen besluttede på sit møde 18. januar 2007 at ændre kommunens navn fra Brønderslev-Dronninglund Kommune (Danmarks længste kommunenavn, 32 tegn) til Brønderslev Kommune.

Brønderslev Kommune opstod ved sammenlægning af flg.:
 Brønderslev Kommune
 Dronninglund Kommune

Byer

Politik

Valgresultater efter år

Nuværende byråd

Byråd 2018-2022

Borgmestre

Lokalt erhvervsklima 
I Dansk Industris undersøgelse af "lokalt erhvervsklima" kom Brønderslev Kommune i 2013 ind som nummer 35 (af 96). Kommunens bedste kategori var "Fysisk planlægning", hvor den var nummer 6, mens den værste kategori var "Kommunale rammevilkår", hvor den var nummer 88.

Brønderslev-sagen 
I 2010 kom kommunen på Danmarkskortet, idet det kom frem at kommunens socialforvaltning havde undladt at reagere i en sag om grov mishandling af børn. Sagen blev kendt som Brønderslev-sagen. Sagens efterspil medførte blandt andet at kommunen måtte fyre den daværende chef for kommunens socialforvaltning.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Kommuner i Region Nordjylland