kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
LightScribe

LightScribe er en optisk teknologi, som bruger specieltfremstillede skriv-bare CD'er og DVD'er til at lave laseretiketter

Historien 
LightScribe blev opfundet af Hewlett-Packard-ingeniøren Daryl Anderson, der blev givet licens til hardware-, media-, og software-firmaer. Selvom teknologien i dag ikke breder sig ud over PC-DVD-/CD-drev har HP ambitioner om at lave LightScribe tilgængeligt i andre elektroniske produkter så som stereo-CD-/DVD-optagere.

Formålet 
Meningen med LightScribe er at tillade brugere at lave direkte-til-disk-labels, ved brug af det optiske drev. Specielle disks og kompatible diskdrev er en nødvendighed. Efter fuldendt brænding på datasiden på disken, tager brugeren bare disken ud og vender den, så den vender opad og skubber den ind igen. Drevet's laser begynder at lave labellet i disken, ved brug af det billede brugeren har tilføjet (se nedenunder).

Teknikken 
Overfladen på LightScribe-disken er malet med en reaktiv maling, som skifter farve, når den absorberer 780nm infrarødt laserlys. Den færdigskrevne disk vil ikke vise nogen form for falmende effekt de første 9 måneder. Optiske medier skal altid opbevares i beskyttende lommer eller beholdere som holder data i mørke og sikker fra ridser. Hvis de er rigtigt opbevaret vil der ikke være nogen ændring på diskens brændte billede.

Teknologi
Geddal Strandenge

Geddal Strandenge er et område på cirka 140 hektar beliggende mellem Venø Bugt og Geddal i Ejsing Sogn, cirka 3 km fra Ejsing.

Geddal Strandenge var oprindeligt en brakvandssø afsnøret af Limfjorden med navnet Lillefjorden. Denne blev ved aflejring af sand og grus til egentlige strandenge. Engene blev fra slutningen af 1800-tallet beskyttet med et dige for at tjene som græsningsareal. I 1958 udvidedes diget, og der etableredes afvanding med elektrisk pumpe for at kunne opdyrke arealet. Mellem 1976 og 1992 blev diget gennembrudt fire gange, værst ved stormen i 1981, hvor en del af diget blev skyllet væk.

I 1992 blev området genetableret som strandenge, idet det oprindelige dige blev gjort lavere, afvandingen ophørte, og fiskerhusene ved diget blev nedlagt. Området er i dag naturreservat og huser et rigt plante- og dyreliv; blandt andet er der observeret omkring 200 forskellige fuglearter.

Området er habitatområde og en del af  Natura 2000område 32: Sønder Lem Vig og Geddal Strandenge

EU-habitatområder i Danmark
Naturområder i Danmark
Holstebro Kommunes geografi
Songdalen

Songdalen er en tidligere landkommune i Agder fylke i Norge. Kommunen blev ved Kommunereformen i Norge 1. januar 2020 lagt sammen med kommunerne Kristiansand og Søgne. Den tidligere kommune ligger ca 8 km vest for Kristiansand centrum. Kommunecenteret lå på Nodeland som tidligere var station på Sørlandsbanen.

Den tidligere kommune grænsede til Søgne i syd, til Marnardal i vest og nord og til Vennesla og Kristiansand i øst.

E39 mellem Kristiansand og Stavanger går gennem kommunen. Den gamle postvej fra 1791, Gamle Mandalsvej, går fra Farvannet og over Groheia til Kristiansand.

Songdalselven (Sygna/Søgneelva) har sit udspring i Songdalen.

Historie 
Den nuværende kommune blev etableret i 1964 da Greipstad, Finsland og en lille del af Øvrebø kommuner blev slået sammen til Songdalen kommune. Greipstadnavnet er dokumenteret tilbage til 1344. Gennem middelalderen var Greipstad en lille bygd med 34 gårde. Greipstad blev selvstændig kommune i 1913 efter da Søgne kommune blev delt.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Songdalen på kort fra Kulturnett.no 

Forstæder i Kristiansand
Tidligere kommuner i Norge
Kommuner i Vest-Agder
Misogi

Misogi er en gammel shintoistisk åndedrætsmetode, som primært havde til formål at få eleven til at overvinde sin dødsangst og styrke sin viljekraft. 
Metoden havde dog visse uheldige bivirkninger, som gjorde sindet stift og kroppen spændt. I Ki no kenkyukai ændrede Koichi Tohei det med  Sokushin No Gyo metoden, som er baseret på Misogi metoden. Den er forbeholdt dem, der allerede er blevet kendt med ideen om Enhed mellem krop og sind. Det er ikke en øvelse, der udføres hver dag, men måske én gang om måneden.

Sokushin No Gyo

Som i Misogi indtager udøveren stillingen Seiza, på en lige linje med ansigtet i samme retning. Osa (kordinator) og Kagura (hjælper) leder processen. 
Åndedrætsprocessen forstærkes gennem anvendelse af kotedama (åndelige ord). Grundlægggeren af Aikido, Morihei Ueshiba, gjorde i vid udstrækning brug af kotedama AEIOU. I Shkushin No Gyo er det ordene: to, ho, ka, mi, e, mi, ta, me som bruges. De reciteres ud fra forskellige rytmer, med forskellige intervaller og lydstyrke, som stiller store krav til udøverens åndedrætskapacitet og koncentrationsevne.
Osa og Kagura bruger en klokke for at holde rytmen. Klokken føres på samme måde, som når man skærer shomen uchi  med et sværd. Når kroppen og åndedraget er helt afspændt, vil der udvikle sig en kraftig livskraft (Ki) i krop og sind.
Kotedama som anvendes har følgende mening: Sværdet (to ho), som et element der er i stand til at skære (at dele). Spejlet (ka mi) med evnen til klart at afspejle alt som det modtager, når vi er i en tilstand af  mental ro. Upåvirkelighed (e mi), som udgår fra meditations metoden som symboliseres ved juvelen (ta me), på grund af dens facetter og evnen til at rulle frit, evnen til mentalt at tilpasse sig de mest forskellige omstændigheder.

Koordinator og hjælpere bruger en eller tre klokker for at holde rytmen. Ordene reciteres rytmisk og med forskellige intervaller og styrke. En gruppe på 7 til 10 deltagere er at foretrække.
Når krop og åndedrag er naturlig afslappet, fyldes krop og sind af livskraft (Ki).
Øvelsen forudsætter et dybt åndedrag og stræk mental fokusering. Deltagernes stemmer skaber med klokkernes klang en harmonisk og kraftfuld situation.

Kilde: "Unification of mind and body and Ki Aikido" (according to the teaching af master  Koichi Toheis  af Giuseppe Ruglioni

Shinto
Ejsing Kirke

Ejsing Kirke ligger i landsbyen Ejsing i Ejsing Sogn og er én af Danmarks største landsbykirker.

Kirken er bygget i 12. århundrede og siden udvidet med tårn og våbenhus. Kirken rummer blandt andet flere kalkmalerier, en udskåren prædikestol samt et klokkespil opstillet i det 20. århundrede

Herregården Landting har haft stor indflydelse på kirken. Der findes således et Landting-kapel i kirken, ligesom der på kirkegården findes et gravsted for slægten.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Ejsing Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
 Ejsing Kirke  hos nordenskirker.dk
 Ejsing Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Kirkens beskrivelse hos Runeberg: Trap 3-4, s. 541, Ejsing S(ogn) 
 Ejsing Kirke  hos kirkefotos.dk

Kirker i Holstebro Kommune
Kirker i Ringkøbing Amt
Kirker i Viborg Stift
Det Ny Samfund

Det Ny Samfund er en forening, som arbejder for et samfund med "direkte demokrati, global bevidsthed, fælleseje" mv. Foreningen var den første i Danmark, som var baseret på direkte demokrati.

Foreningen blev oprettet 20. september 1968 med udgangspunkt i Studentersamfundet.  Den har siden 1970 ejet grunden, hvorpå Thylejren ligger.

Noter

Referencer 

Foreninger fra Danmark
Etableret i 1968
Yesterday

"Yesterday" er en sang af Paul McCartney indspillet af The Beatles den 14. juni 1965 og udsendt på albummet Help!. Sangen blev ganske vist krediteret "Lennon/McCartney" som sædvane var, men er udelukkende et McCartney-projekt.

Sangens oprindelse og indspilning 
Ifølge McCartney selv kom melodien til ham i en drøm allerede i starten af 1964, og han spillede den for George Martin samt resten af The Beatles, der kunne lide den. Teksten tog ham lang tid at få til at fungere – på et tidspunkt havde den arbejdstitlen "Scrambled eggs". Men den egentlige grund til, at den først blev indspillet halvandet år efter, at melodien var klar, var nok nærmere, at gruppen ikke syntes, at den passede til deres image. De var kendt for glade melodier i hurtigt tempo, og "Yesterday" er modsat melankolsk og langsom. I den udgave, der blev indspillet, blev dens melankolske stemning yderligere understreget af den strygerkvartet, som George Martin foreslog som akkompagnement i andet vers. I øvrigt er det kun Paul McCartney fra gruppen, der medvirkede på indspilningen.

Sangen blev ret hurtigt efter udgivelsen af Help! udsendt som single i USA, hvor den meget hurtigt nåede førstepladsen på Billboard. Først flere år efter opløsningen af The Beatles udkom "Yesterday" på single i England, og den nåede ikke helt så højt på hitlisterne her (ottendeplads i 1976).

Andre versioner 
"Yesterday" siges at være den sang af alle i hele verden, der er indspillet i flest versioner. Elvis Presley indspillede sin version af sangen den 25. august 1969 under en koncert på The International Hotel i Las Vegas. Den blev udsendt på Elvis-albummet On Stage – February 1970. Elvis Presley lavede i øvrigt andre indspilninger af Beatles-melodier, fx "Lady Madonna" og "Hey Jude".

Blandt de solister og grupper, der i øvrigt har indspillet den, kan nævnes følgende:
 Joan Baez
 Liberace
 Frank Sinatra
 Ray Charles
 Wet Wet Wet
 Plácido Domingo
 Boyz II Men
 David Essex

Referencer 

Elvis Presley-sange
Popsange
Beatles-sange
Sange fra 1965
Kotodama

Kotodama (jap. 言霊, hiragana: ことだま) eller kototama (hiragana: ことたま) er "ordets ånd" i det japanske sprog, som tilskrives en magisk indflydelse på verden.
Disse indflydelser strækker sig fra at kurere sygdomme til at standse jordskælv. 
Kotodama betragtes ofte som “kraft-ord”, og tilskrives stor indflydelse på omgivelserne, sind, krop og sjæl. 
Disse ord formodes at kunne opnås gennem oplysning eller når en kami eller højere bevidsthed tildeler en person brugen af Kotodama.

Kotodama an findes i kampkunst, i form af kiai. Desforuden findes kotodama sommetider i form af magiske eder, så som ukei (arhaic ukehi) som findes i Kojiki.

Shinto
Skúli Þórsteinsson

Skúle Þorsteinsson (ca. 970 – ca. 1040) var sønnesøn af Egil Skallagrimson og en af Erik jarls islandske skjalde. Han deltog i Svolderslaget og digtede om det i sin alderdom.

Familie og liv 

Skúle var næstældste  søn af Þorsteinn Egilsson på Borg og er født omtrent 970. Skúle siges at have været den mest fremragende (mestr) af Þorsteinns sønner. Omtrent 20 år gammel er han rejst til Norge, hvor han sluttede sig til Erik jarl; under Olav Tryggvasons regering synes Skúle at have opholdt sig hos Erik i Sverige og dér deltaget i hans tog og kampe i Østerleden. Egils saga siger. "Skúle var længe på vikingetog ... og havde 7 kampe." 
Vi finder ham da også som Eriks stavnbo på Jærnbarden i Svolderslaget, hvor han kæmpede tappert. Endnu da Gunnlaugr ormstunga første gang var i Norge (1001), var Skúle hos jarlen som hans hirdmand, vel anset af alle. Ikke længe efter synes han at være rejst hjem, og han har sikkert været på Borg hos sin fader, da Bjørn hitdølakappe også var der. Skúle blev gift med Bera, en datter af Þorvaldr vidførles broder Ormr. Efter sin faders død (1015) bode Skúle på Borg og indtog en høvdings plads. Han har rimeligvis levet til henimod 1040. Af hans børn kendes Egill fra Bandamanna saga og Geirlaug fra slægtregistre.

Digtning 

At Egill Skallagrímssons sønnesøn var en skjald, undrer os ikke. Men hvor dygtig en skjald Skúle har været, kan vi ikke tilstrækkelig bedømme, da vi har så lidt tilbage af hans kvad. At han har digtet et eller flere nu tabte kvad om Erik jarl er rimeligt, men hvad vi har af dem, hører for det meste til en flokkr om Svolderslaget, der mærkeligt nok, er forfattet i hans alderdom; han siger selv: "nu mærker jeg, at jeg beynder at blive gammel." 
Man skulle tro, at han i sin fremrykkede alder endnu engang har følt trang til at mindes sine gamle bedrifter, og han synes at henvende sig til en kvinde (hans hustru?), som skal høre på hans digt (jfr. "Kvinden vilde ikke have set mig bagerst i skaren, da jeg gav daggryflyveren (ravnen) sår at læske sig i"). Et af disse vers synes at omtale det erobrede bytte; men det er ikke aldeles afgjort, hvorvidt det hører til dette digt eller ikke. En antydning af et vers endnu findes i Oddr munks Ólafs saga, hvor det hedder, at Skúle i sit digt har ytret, at også Sveinn Hákonarson (d. 1016) var med i kampen.

Foruden disse vers haves der et halvvers, som synes at være af en lausavísa. Det er meget smukt og for så vidt omtrent enestående i skjaldepoesien, som det, på rent lyrisk vis, handler om solens nedgang og månens tilsynekomst. "Glens gudeblide hustru (solen) træder med sine stråler ind i sin helligdom, men siden kommer ned til os den gråsærkede månes lys." Et sådant lyrisk udbrud taler i al sin skønne simpelhed meget fordelagtig for Skúles digterbegavelse og lader os ham ane en digteråre, hans bedstefader værdig.

Kilde 

Denne artikel bruger tekst fra Finnur Jónssons (1858-1934) værk Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie, som ikke længere er beskyttet af ophavsret.

Ekstern henvisning 

 Skúli Þórsteinsson , opbevarede vers

Tjek fødsels- og dødsår
Islændinge i vikingetiden
Skjaldekunst
Czeslaw Kozon

Czesław Kozon ['ʃɛslau kɔ'so·n] (født 17. november 1951 i Idestrup på Falster) har siden 1995 været det kirkelige overhoved for Den Katolske Kirke i Danmark (inkl. Færøerne og Grønland) og for samtlige katolikker i Kongeriget Danmark (i alt 40.405 katolikker pr. 1. jan. 2012). Som biskop i den danske katolske domkirke Sankt Ansgars Kirke i København bærer han titlen Biskop af København. Han efterfulgte biskop Hans L. Martensen, S.J. (dansk jesuit), som af helbredsmæssige grunde forlod embedet.

Historie 
Kozon er opvokset i en familie med polske rødder. Han voksede op i Grænge på Østlolland og gik i skole i Toreby. Han blev student fra Nykøbing Katedralskole i 1971. Hans lillebror, Jan, har været journalist i København og Nordsjælland.

Karriere 
 1971-1977: Studerede til præst ved Gregoriana og Lateranuniversitetet i Rom.
 1979: præsteviedes den 6. januar af biskop Hans L. Martensen i Sankt Ansgars Kirke i København (den katolske domkirke), hvor han en kort tid fungerede som andenpræst.
 1979-1984: andenpræst ved Sankt Mariæ Kirke i Aalborg.
 1984: forflyttedes til posten som sognepræst for Sankt Andreas Kirke i Ordrup.
 1989: fik ansvar for nabosognet Sankt Thérèse i Hellerup.
 1994: udnævntes til generalvikar (biskop Hans L. Martensens højre hånd).
 1995: bispeviedes den 7. maj i Sankt Ansgars Kirke i København.

Noter

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Czesław Kozons profil på Den Katolske Kirke i Danmarks hjemmeside

Katolske biskopper fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Falster
Danskere af polsk afstamning
Finn Ejnar Madsen

Finn Ejnar Madsen (24. juni 1943 i Maglegård, Gentofte – 27. august 2004) var en dansk psykolog, der blev student fra Rungsted Gymnasium i 1961. Han blev landskendt, da han i forbindelse med studenteroprøret ved årsfesten på Københavns Universitet i 1968 erobrede talerstolen fra rektor Mogens Fog og fik tre minutters taletid. Her kritiserede han klassesamfundet og aftenenes gæster, hvorefter han og de andre studerende forlod stedet i fred. Med talen blev Finn Ejnar Madsen den første menige student i 500 år, der fik ordet ved Københavns Universitets årsfest.

Finn Ejnar Madsen var ikke egentlig leder af ungdomsoprøret eller de indledende begivenheder på det psykologiske fakultet. Men med erobringen af talerstolen blev han på mange måder et symbol på ungdomsoprøret.

Allerede året efter talen, i april 1969, blev der ved møde i universitetets konsistorium fremlagt forslag om studenterrepræsentation i studienævn, i fakultetsråd og konsistorium. Finn Ejnar Madsen, der deltog i dette møde udtrykte, at de studerende følte sig "udsat for indoktrinering med ’evige sandheder’ og de ønskede helt væsentligt at ændre disciplin og metodik i forskningen. Studenterne så en ligestilling som absolut forudsætning for samarbejde.” 

Forslaget om mere indflydelse til de studerende blev efterfølgende vedtaget med et lille flertal af professorerne i en afstemning, som studenter og ikke-professorale lærere var udelukket fra. Denne nye model på Københavns Universitet kom senere til at danne grundlag for VKR-regeringens forslag til en ny styrelseslov for universiteterne.

Finn Ejnar Madsen var maoist og trotskist og i en periode leder af De Danske Rødgardister. Han var med i en aktionskomité (Aktionskomiteen af 7. maj 1969), der i 1969 efter gadekampene ved Saga-biografen på Vesterbro udsendte følgende erklæring:

De øvrige underskrivere var Jan Michaelsen, leder i den militante organisation Revolutionær Aktion (senere journalist ved Land og Folk, Ekstra Bladet m.v. og kommunalbestyrelsesmedlem for VS), Lars Hutters, trotskist og medlem af VS samt Gert Rasmussen fra Kommunistisk Ungdoms Forbund (KUF) og Kommunistisk Arbejdskreds (KAK).

For sin deltagelse i voldelige demonstrationer rettet mod Verdensbankens topmøde i København i 1970 blev han idømt fængselsstraf. Senere (1973) var han med til at stifte Den Proletariske Friskole. På skolen fortsatte han med at plædere for vold; således skrev han i en rapport til børnenes forældre om dagens skoleundervisning, hvor børnene skulle agere bønder, der henrettede en godsejer, spillet af pigen Arendse:

Populærkultur 
Gruppen Hutlihut har udgivet sangen Blues for Finn Ejnar

Finn Ejnar Madsen ligger begravet på Assistens Kirkegård i København.

Noter

Eksterne henvisninger 
  Assistens Kirkegård

Danskere i 1900-tallet
Politisk involverede personer fra Danmark
Psykologer fra Danmark
Kommunister fra Danmark
Personer fra Gentofte
Landes latinske navne

Denne liste over landes latinske navne nævner kun landene, som antikkens romere kendte til og havde navngivet. Derfor kan ikke alle lande findes i listen.

Lister
Romerriget
Ulla Dahlerup

Ulla Dahlerup (født 21. marts 1942) er forfatter og journalist.
Opvokset på Testrup Højskole sammen med sine to søstre Pil og Drude, hvor forældrene, højskoleforstander Erik Dahlerup (1909-2002) og lektor Elin Høgsbro Appel (1913-80), var lærere. 

Hun er medlem af Dansk Folkeparti, og var opstillet som nummer to på listen til Europaparlamentet, men blev ikke valgt ind.

Udover at være forfatter og journalist var hun også en del af Rødstrømpebevægelsen, der var en kvindebevægelse tilbage i 1960'erne og -70'erne. De kæmpede blandt andet for at få indført fri abort og mere ligestilling i Danmark, da der blev ment det var uretfærdigt, at mænd skulle have mere i løn end kvinder.

Ulla Dahlerup har tidligere tiltrukket sig stor medieopmærksomhed på grund af sit ekstreme sprogbrug. I en årsmødetale til Dansk Folkepartis årsmøde i 2003 sagde hun eksempelvis, at kulturradikale "minder mig om lugten af gammelt blomstervand".

Se også 
Høgsbro-Appel-Dahlerup-familien

Ekstern henvisninger 

 Dansk Kvindebiografisk Leksikon – Ulla Dahlerup
 Indslag på danskkulturarv.dk – Ulla Dahlerup

Ulla
Journalister fra Danmark
Kvinderetsforkæmpere fra Danmark
Debattører fra Danmark
Politikere fra Dansk Folkeparti
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Ulla
Israels forsvar

Israels forsvar er organiseret anderledes end vi kender fra Danmark og USA. 

Israel Defense Forces (IDF) er den internationale benævnelse for den direkte militære gren af det israelske forsvar. Israel Defense Forces hører dog yderligere under Israel Security Forces, som en samling af organisationer (militære og ikke-militære), der er ansvarlige for Israels sikkerhed. Organisationerne herunder er uafhængige, men samarbejder med hinanden.

Konceptuelt kan man sige, at Israel Defense Forces er en del af det israelske forsvar, mens det israelske forsvar kun er en del af Israel Security Forces.
IDF

IDF Har flere betydninger:
 Immun Defekt Foreningen – organisation for patienter der har en immundefekt
 Israel Defense Forces – den militære del af Israels forsvar
Bygningsingeniør

En bygningsingeniør er en person med en højere uddannelse, som gør vedkommende i stand til at løse opgaver indenfor byggeriet, omfattende beregninger af bærende konstruktioner, VVS-installationer, organisering af byggepladsen med mere.

Uddannelsen omfatter også byplanområdet med beregninger på eksempelvis trafiksystemer, bebyggelsesplaner, etc.

Uddannelse 
For at blive bygningsingeniør er kravene at man blandt andet behersker fagene matematik og fysik på højt niveau samt en afgangseksamen fra en ingeniørhøjskole som diplomingeniør, Bachelor of Science (BSc) eller et teknisk universitet, som diplomingeniør eller civilingeniør, Master of Science (MSc).

Studietiderne er fra tre et halvt til fem år før afgangseksamen.

Se også 
 Bygningskonstruktør

 
Videregående uddannelser i Danmark
Foreningen af katolske børnehaver i Danmark

Foreningen af katolske børnehaver i Danmark er en dansk forening med 7 katolske børnehaver som medlemmer.

Foreningens medlemmer 
 Sankt Josef Børnehave i Roskilde
 Sankt Josephs Børnehave i Nykøbing Falster
 Mariasøstrenes Børnehave i Svendborg
 Sankt Hedvig Søstrenes Børnehave og Fritidshjem i Kolding
 Sankt Nikolaj Børnehave i Esbjerg
 Mariasøstrenes Børnehave i Vejle
 Sankt Ibs Børnehave i Horsens

Romerskkatolske kirke i Danmark
Foreninger fra Danmark
Elin Høgsbro Appel

Elin Høgsbro Appel (5. marts 1913 i Des Moines, USA – 17. april 1980 i Hvidovre) var en dansk lektor og politiker.

Hun var datter af højskoleforstanderen og folketingsmedlem for Venstre Erik Appel (1880-1964) og Herdis Høgsbro (1884-1978), datter af politikeren Svend Høgsbro. Forældrene blev forstanderpar på Rødding Højskole i Sønderjylland efter genforeningen i 1920.

Hun blev student fra Tønder Statsskole 1930 og læste dansk og historie på Københavns Universitet, hvor hun blev cand.mag. i 1937. I 1945 blev hun medlem af Folketinget for Venstre.

Hun blev i 1937 gift med teologen, senere højskoleforstander Erik Dahlerup (født 1909), søn af sognepræst Peter Nielsen Petersen og Nanna Dahlerup. De fik døtrene Pil (1939), Ulla (1942) og Drude (1945). I 1949 blev de skilt, og Elin Appel forlod kirken, Venstre og Folketinget under stor mediebevågenhed.

I midten af 1960'erne søgte hun uden held at etablere et kvindeparti, med navnet Parallel Kvindepolitik.

Bibliografi 
 Kvindens genmæle (1978)

Se også 
Høgsbro-Appel-Dahlerup-familien

Litteratur 
 Marianne Alenius (red.): Clios døtre, 1994.

Ekstern henvisning 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Elin Høgsbro
Kvinderetsforkæmpere fra Danmark
Personer fra Iowa
Forlaget ABC

ABC er et dansk bogforlag der udgiver børne- og ungdomsbøger. Forlaget er beliggende i Helsingør. Der er grundlagt i 1998 af Flemming Møldrup efter han stoppede som redaktionschef hos forlaget Carlsen. Flemming Møldrup har også været leder af Gyldendals børnebogsafdeling i 7 år.

Navne som blandt andre: Ib Spang Olsen, Thomas Winding og Kim Fupz Aakeson har tidligere udgivet på ABC.

Eksterne kilder 
 Hjemmeside 
 Det danske ISBN-kontor  (pdf-fil til download)

ABC, Forlaget
ABC, Forlaget
Joachim Wrang

Joachim Wrang (født 1970 i Odense) er en dansk oversætter og forfatter.

Han er cand.mag. i filosofi og har skrevet Cellen og øjet, der udkom på forlaget Klim i 2000. I bogen diskuteres forskellige retsfilosofiske temaer, særligt med henblik på former for overvågning og indespærring, og hvad disse typer af sanktioner betyder for det enkelte menneskes personlighedsdannelse, socialisering og resocialisering.

Wrang har desuden bidraget med kapitler til Muren & spøgelset, Klim 1996 og Filosofiske kugler, Klim 2001.

Han har siden 2001 arbejdet med oversættelse af fag- og skønlitteratur for forlaget Klim.

Faglitterære forfattere fra Danmark
Personer fra Odense
Oversættere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark