kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klinefelters syndrom

Klinefelters syndrom (KS) er en tilstand der skyldes en kromosomtalsafvigelse og forekommer kun hos drenge og mænd. Syndromet er opkaldt efter den læge, Harry Klinefelter, der i 1942 først beskrev syndromet. Der er stor usikkerhed omkring hvor mange drenge og mænd, som har denne kromosomtalsafvigelse, men det skønnes at være mellem 1:600 og 1:1.200. Grunden til den store afvigelse er at mange slet ikke har symptomer, eller at de generes så lidt at de aldrig får konstateret syndromet.

Variationer 
Normalt har drenge kønskromosomparret XY (hvor piger har XX), men i tilfælde med KS har de et ekstra X – altså XXY. Variationer af 47XXY er mere sjældne, men både 48XXYY, 48XXXY, 49XXXYY, 49XXXXY og mosaikken 46XY/47XXY er set. En mosaik fremkommer ved at de, der skulle have været tveæggede tvillinger, gror sammen til én (dette sker i et meget tidligt stadie). Det er ikke alle disse variationer der længere anses for at være variationer af KS.

Symptomer 
Symptomerne ved KS fremkommer ved at det ekstra X-kromosom signalerer produktion af kvindelige hormoner. Y-kromosomets eneste funktion er at udvikle de mandlige funktioner, men da der er to X-kromosomer, vil der være et overtag herfra. De mest markante symptomer er barnløshed (eller blot nedsat sædkvalitet) samt udskillelse af kvindelige hormoner, der fx kan udmunde i brystudvikling. Derudover bliver de som regel højere end gennemsnittet, og herefter følger en lang række symptomer:
 mindre kønsorganer
 generel passiv opførsel
 sprogproblemer
 koncentrationsvanskeligheder
 lavt blodtryk
 nedsat muskelstørrelse
 lidt eller manglende behåring
 feminin fedtfordeling
 træthed
 depression/nedstemthed
 dårlig selvfølelse

Disse symptomer forekommer ikke hos alle og er ofte ubemærkede. De psykiske symptomer skyldes ikke det ekstra X-kromosom, da dette kun har kønslig indvirkning.

Behandling 
Det er som regel ikke nemt at opdage KS, men i udtalte tilfælde vil man være klar over anormaliteten og ved en kromosomtest vil man opdage ændringen. Således kan man behandle med tilskud af mandligt kønshormon fra 11-12-årsalderen.

Eksterne henvisninger 
Klinefelter Foreningen i Danmark

Genetik
Medfødte misdannelser, deformiteter og kromosomafvigelser

ro:Cromozomul X#Sindromul Klinefelter (47,XXY sau 48,XXXY)
Pippin

Pippin, Peppin og Pipin kan henvise til:

Personer

Karolingerne 
Pippin, Peppin, Pepin og Pipin (Latin: Pippinus, Pipinus og Pepinus) er varianter af et frankisk navn, der blev båret af flere medlemmer af den frankiske kongefamilie Karolingerne, der regerede Frankerriget i middelalderen:
 Pipin den Ældre (624–640)
 Pipin af Herstal (687–714)
 Pipin den lille (741–751)
 Pippin den Pukkelryggede
 Pippin af Italien (777 - 810)
 Pippin 1. af Aquitaine
 Pippin 2. af Aquitaine
 Pippin, greve af Vermandois

Andre personer 
 Clermont Pépin (1926–2006), Canadisk pianist og komponist
 Dan Pippin (1926–1965), basketballspiller
 Horace Pippin, amerikansk maler
 Robert B. Pippin, amerikansk filosof
 Pepín (fodboldspiller), spansk fodboldspiller
 Pepi 2., en ægyptisk farao

Fiktive personer m.v. 
 en person i romanen Moby Dick af Herman Melville
 kælenavnet for Peregrin Toker i J.R.R. Tolkiens Ringenes herre

Geografi 
 Pepin (Iran), en landsby i provinsen Mazandaran i Iran
 Pepin County i Wisconsin
 Pepin (by) i Wisconsin
 Lake Pepin, Minnesota
 Pepin Township i Wabasha County, Minnesota

Andet 
 Pippin (musical), en Broadway musical af Stephen Schwartz; filmatiseret i 198
 Pépins test der kan fastslå om et fermattal er et primtal.
 Apple Pippin, en multimedie platform
 Apple Bandai Pippin, en spillekonsol designet af Apple Computer og fremstillet af Bandai
 Zippin Pippin, en rutsjebane
 Cincinnati Pippins, et baseballhold
 Yakima Valley Pippins, et baseballhold
Østre Anlæg

Østre Anlæg har flere betydninger:

 Østre Anlæg (Holbæk)
 Østre Anlæg (København)
 Østre Anlæg (Aalborg)
Grejsdal Kirke

Grejsdal kirke, også kaldt Grejsdalens kirke, er en kirke beliggende i Grejsdalen og omkring 3 kilometer nord for Vejle. Den blev bygget i perioden 1959-1961. Indviet som begravelseskapel den 22. januar 1961. Indviet som kirke den 4. november 1962. Kirken, tegnet af arkitekten Jens Malling Petersen, har en femkantet grundplan og en stigende taglinje. En særegen detalje er at loftet er højest over alteret.

Historie 
Grejsdal kirke er en del af Hover sogn og tidligere var der i dette sogn kun Hover kirke, men senere i takt med at befolkningen i Grejsdalen steg, begyndte man at ønske en kirke i byen og ikke kun Hover kirke på landet. Det gjorde at man i 1932 ansatte en hjælpepræst som bosattes i Grejsdalen. I 1934 begyndte man at holde gudstjenester i Grejsdal skole for at vurdere om der var grundlag for en kirke i Grejsdalen. I 1938 blev der sat en pengeindsamling i gang, men projektet blev stoppet på grund af udbruddet af 2. verdenskrig.

Kirkens design er inspireret af Le Corbusiers valfartskapel i Ronchamp i Frankrig.

Kirkebygningen og interiør 
Kirken ligger højt på et bakkeparti, der er fortsat af taghældningen, som ender i en enkel tømret klokkestol med trækors. Kirken er bygget i hvidmalede mursten. Kirkerummet er opadstræbende og har ikke nogen vinduer, men en mængde uregelmæssige murspalter, hvori der er indsat glasmursten. Forgyldte dragere bærer træloftet. Rundt om kirken er der anlagt en skovkirkegård.

Alterskranken og døbefonten blev oprindeligt anlagt i sortmalet smedejern. Kirken fik et nyt alterparti ved Erik Heide i 2003.

Prædikestolen er indbygget i korets sydside i en tremmevæg.

Kirken har et lille pibe-orgel på fem stemmer, bygget af Marcussen & Søn i 1970. Samt fra 2006 et elektroakustisk orgel på 2x17 stemmer.

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 

 Grejsdal Kirke  hos nordenskirker.dk
 Grejsdal Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
 Grejsdal Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Vejle Kommune
Kirker i Haderslev Stift
Kirker i Vejle Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vejle
Sari (by)

Sari (ساری på Taberisk) er en by i det nordlige Iran mellem de nordlige skråninger af Alborz bjergene og den sydlige kyst af det Kaspiske Hav. Byen har ca. 347.402 indbyggere (2016) og er hovedby i Mazenderan provinsen.

Kilder og henvisninger

Byer i Iran
Kingdom Come (Jay-Z-album)

Kingdom Come er rapperen Jay-Z's comeback-album fra 2006.

Spor 

Album fra 2006
Rapalbum
Ringsted (Iowa)

Ringsted er en by i Emmet County, Iowa, USA, beliggende . 
I år 2000 var der 436 indbyggere.

Link 
 Ringsted Net Iowa 

Byer i Iowa
Tabloid

Tabloid er et avisformat, der anvendes af størstedelen af de danske dagblade. Aviser der normalt udkommer i det større broadsheetformat benytter ofte tabloidformatet til tillæg.

Formatet er ikke en fast størrelse, men mere en teknik. Størrelsen kan variere, fordi den afhænger af rullebredden på det benyttede avispapir. Der er dog en vedtaget norm på omkring 279,4 gange 431,8, der anvendes som gængs tabloid-størrelse.

Teknikken bag tabloid 
I en avis i broadsheet-format trykkes avissiderne parvis (opslag) i papirrullens bredde. Ved tabloid er siderne vendt en kvart omgang i trykkeprocessen, så der trykkes 2 tabloid sider (et opslag) for hver broadsheet side. Dvs. at der trykkes 4 sider ad gangen.

Tabloid som skældsord 
Oprindeligt var det den mere folkelige og lavkulturelle del af pressen, der tog formatet til sig. Formatet var velegnet til korte historier, og samtidigt var den nem at håndtere ved frokostbordet.
Ord som 'tabloidavis' og 'tabloidpresse' blev derfor brugt nedladende om en useriøs tilgang til journalistik. I Danmark er begrebet tabloidavis dog relativt nyt, og tidligere anvendtes begrebet "formiddagspressen" om de sensationsfokuserede tabloidaviser; så som B.T. og Ekstra Bladet.

I dag er der dog flere 'traditionelle' aviser, der er gået over til formatet. Den negative klang af tabloid forsøges dæmpet ved at kalde det "kompakt".

Se også 
 Tabloidjournalistik

Referencer 

Typografi
Ljudmila Bodnijeva

Ljudmila Bodnijeva (  , født den 15. oktober 1978) er en tidligere russisk håndboldspiller og nuværende landstræner for Ruslands kvindehåndboldlandshold. Hun har tidligere spillet for den slovenske hovedstadsklub Krim Ljubljana. Hun er blevet kåret til verdens bedste stregspiller flere gange, og hun har været på AllStar-holdet ved flere slutrunder. Hun har vundet VM 2 gange med Rusland og er den der har været på det russiske landshold længst. En af hendes veninder er Tanja Logvin der spiller i den danske liga for Aalborg DH. Bodnijeva har selv sagt om det russiske landshold: "At spille på det russiske landshold er ligesom en slags ferie for mig. Det er en glæde at spille sammen med de andre på landsholdet. Og at snakke russisk!"

Referencer

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Rusland
Håndboldspillere fra Krim Ljubljana
Ål (Norge)

Ål er en kommune i Viken fylke i Norge.
Den ligger i Hallingdal mellem Gol og Geilo, grænser i nord til Lærdal og Hemsedal, i øst til Gol og Nes, i syd til Nore og Uvdal, og i vest til Hol. Kommunen omfatter Hallingdal fra Trillhus til Kleiva med sidedalen Votnadalføret og fjeldstrøgene omkring; i nordvest omfatter kommunen dele af fjeldområdet Skarvheimen. Højeste punkt er Raubergnuten der er 1.819 moh.

Areal og befolkning 

De fleste af kommunens indbyggere bor i Ål Centrum (Sundre), Torpo, Votndalen og Leveld.
Nedre-Ål skole er den største børneskole i kommunen.

Der er flere kendte hytteområder i Ål, som Bergsjø, Skarslia, Votndalsåsen, Liatoppen, Torpo og Sangefjell.

Eksterne henvisninger 

 Ål Kulturhus

 
Kommuner i Viken
Kommuner i Buskerud
Vaskemiddel

Et vaskemiddel er et rengøringsmiddel, som er specielt fremstillet til rengøring af tekstiler. Vaskemidler fremstilles både i fast form som et pulver og som en flydende substans. Vaskemidler består typisk af følgende forskellige kemiske stoffer:

Vaskeaktive stoffer
Enzymer
Kalkbindere
Optisk hvidt
Blegemidler (findes kun i hvidvaskemidler)
(Fosfonater)
(TAED (Bruges til at aktivere blegemidler))

Vaskeaktive stoffer 
De vaskeaktive stoffer tilhører vidt forskellige grupper af kemiske stoffer:

tensider (emulgatorer)
sæber
overfladeaktive stoffer
detergenter

Disse navne er ikke synonymer, men bruges i flæng. Fx er sæbe kun stoffer lavet af fedtsyrer, mens tensider er syntetisk fremstillet.

De vaskeaktive stoffers funktion er at vaske tøjet rent. De fungerer som emulgatorer og har altså både en vandopløselig og vandskyende del der gør at de kan "trække" skidtet ud af tøjet.

Enzymer 
I vaskemidler er der flere forskellige slags enzymer.
Proteaser (nedbryder protein)
Amylaser (nedbryder stivelse)
Lipaser (nedbryder lipider/fedt)
Cellulaser (nedbryder cellulose)

Enzymerne kan "klippe" større stoffer i mindre stykker og det bliver derfor en langt nemmere opgave for de vaskeaktive stoffer at rengøre tøjet.

Kalkbindere 
Disse stoffer holder kalken i vandet således at det ikke sætter sig fast i tøjet. Det vand der kommer ud af de danske vandhaner svinger en smule i hårdhed (dvs. vandets indhold af kalk) og alene dette kan gøre at man skal regulere mængden af vaskemiddel.
Der er forskellige kalkbindere:

Fosfater: var dårlige for miljøet (vandmiljøet) engang, men nu kan man rense det fra.
Andre stoffer: store molekylkomplekser (f.eks. EDTA), der i ”midten” har plads til de uønskede ioner.

Blegemidler 
Nogle ting som for eksempel rødvin, te og kaffe er svære at fjerne selvom man både har vaskeaktive stoffer og enzymer. Derfor har man tilsat blegemidler til de vaskemidler der er beregnet til hvidvask. Nogle blegemidler skal aktiveres for at virke og hertil kan man bruge et stof der kaldes TAED.

Optisk hvidt bruges i også som blegemiddel, men nutildags i begrænset omfang. De virker ved at absorbere UV-lys, der er blåt. Dette er komplementærfarve til gul, hvilket ofte er den farve fibrene i tøjet får når de bliver udsat for et af de stoffer der ikke vil gå af. Blåt plus gult giver tilsammen en hvid udstråling.

Se også 

Vasketøj
Sanitet
Kemi
Rengøringsmidler
AB0

AB0 (udtales a-b-nul)  bruges til at angive tilstedeværelsen af ​​et, begge eller ingen af ​​A- og B- antigenerne på erytrocytter.

Systemet blev opdaget af Karl Landsteiner i 1901,  og det er en samlet oversigt over fire forskellige blodtyper. Blodtyperne er genetisk bestemt. Man kan have henholdsvis type A, B, AB eller 0. Betegnelsen fortæller, hvilke antigener man har. Har man type A, har man også antigen A, har man type B har man antigen B, har man type AB har man begge slags, og hvis man har type 0, har man ingen antigener overhovedet.

Antigener er store molekyler, som kroppens immunforsvar kan genkende, f.eks. proteiner. Antigenerne fra AB0 systemet er en del af overfladen i alle kroppens celler. Også andre organismer, så som colibakterier har disse antigener. Når kroppens immunforsvar møder nogle antigener, det ikke kender, vil kroppen begynde at danne antistoffer mod dette antigen. Det er dog forskelligt fra antigen til antigen, hvor lang tid det tager at danne antistofferne.

Antistoffer er stoffer, der passer sammen med hver deres bestemte antigen, som en nøgle passer i en lås. Når antistof kommer i kontakt med det antigen, som det passer sammen med, vil det binde sig til antigenet. Et antistof bundet til antigen vil tiltrække neutrofile hvide blodlegemer, der vil omslutte antistoffet, antigenet og det antistoffet sidder på, som regel en bakterie. Blodlegemet ødelægger derefter det hele, sådan at bakterien ikke kan formere sig.

AB0-antistofferne dannes i løbet af de første 3 måneder, man lever. De dannes, når immunforsvaret kommer i kontakt med colibakterierne i tarmen. Det skyldes, at colibakterierne har visse overfladeproteiner, som ligner antigenerne i AB0-systemet. Når barnets immunsystem har været i kontakt med de fremmede proteiner på colibakterierne, vil det iværksætte en immunreaktion og danne antistoffer. En med blodtype A vil derfor have antistof mod antigen B, og en med blodtype B vil have antistof mod A. En, der har blodtype AB har begge antigener selv, og vil derfor ikke have dannet antistoffer mod nogen af delene. Til gengæld vil en med blodtype 0 have dannet antistoffer mod både antigen A og B.

Se også 
 Allergi
 Erytrocyt

Noter 

Blod
Immunforsvar
Fagot

Fagotten er et træblæserinstrument. Den er dobbeltrørbladet ligesom oboen. Den er udviklet i det 18. århundrede af et instrument der hedder dulcian.
Fagotten er træblæsernes bas og har været populær i kunstmusikken siden barokken. Der har været forsøg på at skabe en fagotfamilie, men udover kontrafagotten har dette været en fiasko. Dog har fagottinoen, som klinger i F, de senere år haft fremgang eftersom det er nemmere for børn at starte i en tidlig alder da fagotinoen er en "mini-fagot" som kun er ca. halvt så stor som den traditionelle fagot.
Fagottens ambitus er normalt fra B1 til e2, hvilket gør den til den klart dybeste træblæser. Sammenlignet hermed kan klarinetten, der kan komme næstdybest, komme ned på et lille e der ligger en duodecim over B1.
Fagotten bruges mest i kammermusik fx blæserkvintetten eller i symfoniorkestre og knap så meget som soloinstrument.

Udvikling

Tidlig historie 

Musikhistorikkere betragter generelt dulcianen som forløberen for den moderne fagot, eftersom de to instrumenter har mange karakteristika til fælles: et dobbelt rørblad tilpasset en metalkrog, skævt borede tonehuller og en konisk udboring, der fordobler den selv. Oprindelsen af dulcianen er uklar, men i midten af det 16. århundrede var den tilgængelig i op til otte forskellige størrelser, fra sopran til storbas. En hel consort af dulcianer var en sjældenhed; dens primære funktion lader til at have været at udfylde basrollen i et for tiden typisk blæserorkester, enten højt (skalmejer) eller blødt (blokfløjter), hvilket indikerer en bemærkelsesværdig evne til at variere dynamikken til at tilpasse behovene. Derudover var teknikken brugt til at spille dulcian forholdsvis primitiv med otte fingerhuller og generelt kun én toneart, hvilket gjorde dens brug begrænset. Dulcianen blev kendt som fagotto i Italien.

Træblæseinstrumenter
Dovre

Dovre i Gudbrandsdalen er en kommune i Innlandet fylke i Norge.
Den grænser i nord til Oppdal, i øst til Folldal, i syd til Sel og Vågå og i vest til Lesja. Store dele
af kommunen ligger højt over havet og inkluderer
Snøhetta og nordlige dele af Rondane.

Areal og befolkning 
Kommunen er kendt for et rigt plante- og dyreliv, måske specielt moskusoksen, som også er afbildet i kommunevåbenet. Der er også bestande af vildren og jærv i kommunen. Dele af kommunen indgår
i tre nationalparker: Dovrefjell-Sunndalsfjella nationalpark, Rondane nationalpark og Dovre nationalpark.

De fleste af kommunens indbyggere bor i Dovre, Dombås, Hjerkinn og i Dovreskogen.

I jernbaneknudepunktet Dombås mødes Dovrebanen og Raumabanen.

Det administrative center er placeret i byen Dovre.

Se også 
 Dovrefjeld
 Dovregubben

Eksterne henvisninger 

 Information om Gudbrandsdalen 
 Kultur i Dovre på kort  fra Kulturnett.no

Kommuner i Innlandet
Kommuner i Oppland
Snøhetta

Snøhetta (2286 m.o.h.) er et bjerg på Dovrefjell, i Dovre kommune Innlandet fylke i Norge. Det ligger  nær grænsen til Oppdal og til Lesja. Fjeldet ligger i Dovrefjell-Sunndalsfjella nationalpark.

Snøhetta er det højeste fjeld i Norge udenfor Jotunheimen, og det 32. højeste i Norge. Hovedtoppen kan bestiges fra flere sider på omkring  5 timer op og ned, og egner sig derfor godt også for familier med børn. Vesttoppen (2.253 m) kan også bestiges, mens resten af massivet kræver klatring.  DNT-hytterne Reinheim, Snøheim og Åmotdalshytta ligger på hver sin side af fjeldet.

Hovedtoppen (2286 m) ligger længst mod øst og kan nås ved vandring (uden klatring) fra Snøheim i sydøst, fra Reinheim i nordøst eller fra Åmotsdalshytta i nordvest. Det tager omkring 5 timer op og ned og egner sig godt også for familier med børn. Vest for Hovedtoppen ligger Midttoppen (2278 m), der kan nås ved vandring fra hovedtoppen. Fra Midttoppen svinger ryggen mod syd. Den tredje top Hettpiggen (2261 m) kan kun nås ved klatring – lige meget hvilken side, man kommer fra. Den fjerde og sidste top Vesttoppen (2253 m) kræver også klatring, hvis man tager den nordfra som afslutning på en tur over alle toppene, men fra syd (sydøst / sydvest) kan den nås ved vandring (uden klatring).

Ved en uofficiel afstemning (i 2002 (?)) om kåring af et nationalfjeld tabte Snøhetta til Stetind, der ligger ved Tysfjord lidt syd for Narvik. Dovrefjell, hvor Snøhetta er den højeste top, er alligevel et nationalt symbol, og de deputerede ved den grundlovgivende forsamling i Eidsvoll i 1814 erklærede sig "enige og tro til Dovre falder". Inden man fik pålidelige instrumenter til at måle højder på toppe, troede mange, at Snøhetta var Norges højeste fjeld.

Eksterne henvisninger 

 Snøhetta 

Bjerge i Innlandet
Egebjergskolen

Egebjergskolen er navnet på flere skoler:

 Egebjergskolen (Ballerup) i Ballerup.
 Egebjergskolen (Horsens) i Horsens.
Egebjergskolen (Ballerup)

Egebjergskolen er en folkeskole i byen Ballerup i Ballerup Kommune i Region Hovedstaden.

Skolen blev bygget i 1973-1979, og det nuværende grundareal er 13.500 m², og der gik i skoleåret 2020/2021 990 elever på skolen.

I 1999 påbegyndtes en renovering af C-afdelingen, hvilket betyder, at denne i dag er i besiddelse af naturligt ventilationssystem, nyt tag, ovenlysvinduer og nye vægge og gulve.

Efter sommerferien 2007, er Højagerskolens ADHD klasser flyttet til Egebjerg. Oprindelig var dette tænkt som en smart feature. Da der kom nye elever til Højagerskolen, ville man spare penge ved at flytte ADHD klasserne til eksisterende lokaler. Desværre har ombygningen kostet hele besparelsen væk.

Skolen hedder i dag Skovejens Skole afd. øst efter en sammenlægning i 2015 med Højagerskolen, som kom til at hedde Skovvejens Skole afd. vest.

Karakterer 
Karaktergennemsnittet for afgangsprøverne aflagt på Egebjergskolens de seneste år kan ses på Undervisningsministeriets hjemmeside

Referencer

Ekstern henvisning 
 Skolens hjemmeside 

Folkeskoler i Ballerup Kommune
Ballerup
Ekklesiologi

Ekklesiologi eller ecclesiologi (fra græsk ἐκκλησία og -λογια, kirkelære) er en disciplin inden for kristen teologi og drejer sig om læren om kirken og den kristne menighed.

Ekklesiologien omhandler kirkens rolle som et samfund eller en organisk enhed og forståelsen af hvad kirken er, og hvilken opgave den har, herunder dens betydning for frelsen,  forholdet til den historiske Jesus; desuden ledelse, hierarki og disciplin i kirken samt dens endelige skæbne, hvor ekklesiologien møder eskatologien.

Eksterne henvisnnger 
 Litteraturliste  til "Ekklesiologi og pneumatologi" fra Patristik.dk

 Præsentation og kort analysere fem forskellige danske teologers syn på ekklesiologi. De har alle stor indflydelse på dansk kirkeliv. Det drejer sig om Regin Prenter, Anna Marie Aagaard, Hans Raun Iversen, Poul Langagergaard og Ole Skjerbæk Madsen : deres bærende ekklesiologiske tanker og prioriteringer... ved Henrik Engelbrekt Nordborg (del af speciale)

Teologi
Kristen teologi
Etnedal

Etnedal er en kommune i Innlandet fylke i Norge.
Den grænser i øst til Nordre Land, i syd til Sør-Aurdal, og mod vest og nord til Nord-Aurdal. Højeste punkt er Spåtind der er 1.415 moh. på grænsen til  til Nordre Land

Kommunen er den østligste i landskabet Valdres og den blev oprettet 1894 ved at Bruflat sogn fra Sør-Aurdal og Nord-Etnedal sogn fra Nord-Aurdal blev slået sammen til den nye Etnedal kommune.

Geografi 
Elven Etna løber fra søen Steinsetfjorden i den vestlige del af kommunen, forbi Bruflat, før den passerer Lunde bro, Høljarast bro og helleristningerne ved Møllerstufossen og løber ud i Randsfjorden. Elven er ikke reguleret.

Seværdigheder 

 Lunde bro, som er gengivet på kommunevåbenet. Den er Nord-Europas længste hvælvede stenbro, og blev bygget i 1829 som en del af den gamle kongevej til Bergen. I 1992 blev en del af denne vej sat i stand og den er nu i brug som natursti og turvej.
 Høljarast bro, krigsmindesmærke.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Etnedal på kort  fra Kulturnett.no

Kommuner i Innlandet
Kommuner i Oppland
Valdres
DM i håndbold (mænd)

Danmarksmesterskabet i håndbold for herrer afholdes hvert år i håndbold. Det første mesterskab blev afholdt i 1935-1936, da Dansk Håndbold Forbund (nu Dansk Håndbold) blev grundlagt i 1934. De første mange år blev Danmarksmesteren fundet i en turnering mellem de fire distriktsmestre, men i 1946-1947-sæsonen blev der afholdt en reel Danmarksturnering i en gruppe med ni hold. Siden da er ligaen blev udvidet flere gange, og i dag har den 14 hold.

De mest vindende hold er Kolding IF (nuværende KIF Kolding København) som har vundet 14 gange herefter følger H.G. som har vundet turneringen 13 gange. Det seneste mesterskab for H.G. ligger dog tilbage i 1970. 

Note
1^. Sæsonen blev ikke færdigspillet pga. COVID-pandemien. Aalborg Håndbold blev kåret som mester, eftersom de førte grundspillet da turneringen stoppede.

Kilder / eksterne henvisninger 
 
 
 DHF – Herrer – Placeringer i 1.division fra 1985 til 1997/98 – fra 1998/99 i HåndboldLigaen 

 
Etableret i 1936