kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sekularisering

Sekularisering (af latin saeculum = "århundrede", "såtid" altså: at bringe ind i tiden) er en verdsliggørelse af forhold, som ellers har været styret ud fra religiøse hensyn. I samfundsmæssig sammenhæng har det medført en adskillelse mellem religion og stat, og inden for filosofien har det betydet, at argumentation ud fra gudsbegrebet er forladt til fordel for andre grundlæggende teser (se f.eks. Francis Bacon og René Descartes).

I det 21. århundrede taler stadig flere sociologer, filosoffer og andre forskere om post-sekularisering. Betegnelsen er et udtryk for, at sekulariseringen er stoppet, og at religionen er vendt tilbage eller bare har fortsat.

Se også 
 Sekularisme
 Sekulær stat
 Post-sekularisme

Kilder og henvisninger

Filosofi
Valørdato

Valørdato er i banksammenhæng 
den dato, hvor en saldoændring har rentemæssig virkning fra. Danske banker har traditionelt ladet indsatte penge have valørdato på den følgende bankdag, mens hævede midler renteberegnes samme dag. Hvis man således (evt. ved en fejl) hæver et beløb på sin bankkonto og indsætter det igen med det samme, mister man én dags renter.

Etymologi
Ordet "valør" kommer fra det franske valeur eller latinske valor og betyder værdi.

Historie
Valørdage stammer fra tidligere tider hvor man rent fysisk skulle transportere sedler og mønter rundt når der skulle overføres penge. Nu om dage foregår det hele digitalt, så en pengeoverførsel kan foregå på næsten ingen tid. Hovedårsagen til at valørdagene er blevet bevaret, er at banker og pengeinstituter tjener rentepenge i det tidsrum valørdagene varer.

Kritik
Valørdagene har vakt irritation hos mange kunder, men forbrugerombudsmanden har uden held forsøgt at få dem fjernet.

Referencer 

Bankvirksomhed
Flyverøn

Flyverøn er rønnebærtræer der vokser højt til vejrs i murrevner på bygninger og kirketårne og i toppen af stynede pile- og poppeltræer. Der er de blevet sået af fugle, som efterstræber de røde bær, hvis frø kan passere fuglenes fordøjelseskanal uden at miste spireevnen.

Rønnebær har fra gammel tid været anset for hellig og undergørende, et godt middel mod trolddom og hekseri. Dette gjaldt ikke mindst flyverøn. Om flyverøn sagde man, at det onde var magtesløst overfor et træ, der ikke havde haft sin rod i jorden. 

Derfor blev flyverønnens træ brugt som værn for hus, dyr og redskaber. Troen på rønnetræets kraft går i Danmark tilbage til bronzealderen, hvor en rønnepind er mellem de tryllemidler, en kvinde fik med i sin grav. I kristen tid tillagdes røn undergørende virkning, fordi man mente, at Jesu kors var lavet af dens træ.

Se også 
Almindelig Røn
Rønnebær

Træer
Folketro
Α₁-antitrypsinmangel

α₁-antitrypsinmangel eller alfa 1-antitrypsinmangel, også kaldt A1AD eller ret og slet alfa-1, er en kodominant arvelig sygdom hvor α₁-antitrypsinniveauet i blodet er for lavt. A1AD kan lede til lungeemfysem og i nogle tilfælde til leversygdom. A1AD, inkluderet i sin lettere form, er også sat i forbindelse med bl.a. behandlingsresistent astma og visse typer kronisk sinusit. A1AD er almindeligt blandt europæere af baltisk, sydskandinavisk, hollandsk, britisk og iberisk (spansk og portugisisk) baggrund, og desuden blandt saudiarabere.

Alfa-1
Justitsråd

Justitsråd var en dansk titel, som fra 1661 blev tildelt medlemmer af Højesteret. Den gav rang i 3. eller 4. rangklasse. Der blev dog hurtigt slækket på tilknytningen til Højesteret, så titlen blev givet som en almindelig hædersbevisning i rangsystemet (eksempelvis arkitekten C.F. Harsdorff, som fik titlen i 1778). Titlen forsvandt i begyndelsen af 1900-tallet.

Titler
Titler i Rangfølgens klasse 3
Titler i Rangfølgens klasse 4
Codex Bobbiensis

Codex Bobbiensis er et af de Vetus Latina bibelmanuskripter, der blev benyttet fra det 2. århundrede til Hieronymus' latinske oversættelse, Vulgata, kom i det 5. århundrede. Skriftet indeholder brudstykker af Markusevangeliet og Mattæusevangeliet.

Illustrationen viser sidste side i Markusevangeliet.

Det er en afskrift udført i Nordafrika og dateret til det 4. århundrede (muligvis 5. århundrede). Senere kom det til det irske i kloster i Bobbio i det nordlige Italien. I dag er det i det nationale bibliotek i Torino.

Ved at sammenholde Codex Bobbiensis med Cyprianus' forfatterskab fra det 3. århundrede mener forskere, at Codex Bobbiensis kan være en afskrift af den Bibel, Cyprianus benyttede, mens han var biskop i Karthago. Det giver det høj religionshistorisk status blandt de oldkirkelige skrifter.

Palæografiske studier af manuskriptet antyder, at det kan være en kopi af et papyrusskrift fra det 2. århundrede. Codex Bobbiensis er interessant, da det som det eneste kendte skrift har Markusevangeliet med tilføjelsen af kapitel 16:9, men uden tilføjelsen til kapitel 16:20.

Codex Bobbiensis har givet anledning til spekulationer om, hvorvidt Markusevangeliet blev skrevet på latin og ikke på græsk. Det er et af de ældste bevarede eksempler på Markusevangeliet, og da Markus menes at have rejst i Afrika efter at have skrevet sit evangelium, kan det formodes, at det skrift, Codex Bobbiensis er kopieret efter, ligger tættere på Markus' originalmanuskript end de kendte græske kopier.

Eksterne henvisninger og kildehenvisninger 
 Bible Research: Codex Bobbiensis
 Catholic Planet: The Writing of the Gospels – Mark
 BIBLE VIEWS: Christian Doctrine and Practice: Translations and the Greek Text

Bibeludgaver
Hellige skrifter
Manuskripter
Giovanni Battista Belzoni

Giovanni Battista Belzoni (15. november 1778 – 3. december 1823) var en italiensk opdagelsesrejsende i egyptiske antikviteter.

Blandt mange store opdagelser, bragte han det store granithoved af Ramses II til British Museum og fandt og startede udgravningen af templet i Abu Simbel i 1817. Belzoni fandt også fararoen Seti 1.s gravkammer, som er den længste og dybeste i kongernes dal. Setis sarkofag befinder sig i dag på Sir John Soane's Museum i London.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Giovanni Belzoni Circus Giant and Collector of Egyptian Antiquities (engelsk)
 Egypten  serie på DR1.

Opdagelsesrejsende fra Italien
Egyptens historie
Personer fra Padova
Italienere i 1700-tallet
Italienere i 1800-tallet
Autornavn

Autornavn er en angivelse af hvem, der har publiceret et botanisk eller zoologisk navn.

Inden for biologien er autornavnet ofte forkortet; planter beskrevet af Linné vil således blive markeret ved L. efter binominalnavnet.

Se også 
Autornavne for botanik og mykologi

Biologi
Autornavne for botanik og mykologi

Dette er en liste over standardforkortelser (autornavne) inden for botanik og mykologi. Listen er pt. ordnet efter botanikerens efternavn, ikke efter autornavnet.

Links 
The International Plant Names Index (IPNI), Søgning efter auktor eller forkortelse
Botanical Authors – Botaniske autorer 
Authors of Fungal Names – Mykologiske autorer

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

Q

R

S

T

U

V

W

X

Y

Z 

!
Lister
Emanuel Schikaneder

Emanuel Schikaneder, døbt Johann Joseph Schikaneder, (1. september 1751 i Straubing i Bayern – 21. september 1812 i Wien) var en tysk-østrigsk skuespiller, sanger, digter, dramatiker, impresario, teaterdirektør og frimurer. 
Han er især kendt for at have skrevet librettoen til Wolfgang Amadeus Mozarts opera, Tryllefløjten (Die Zauberflöte), hvori han til uropførelsen sang partiet som Papageno.

Liv 
Emanuel Schikaneder blev uddannet ved jesuitergymnasiet i Regensburg, hvor han var en af de Regensburger Domspatzen, dvs. kordreng ved St. Peterskirken, domkirken.

Familie 
Flere medlemmer af Schikaneders familie var sangere:
 Urban Schikaneder (2. november 1746 i Regensburg – 11. april 1818) var bas og Emanuels storebror. Han arbejdede i en årrække i sin brors kompagni. Ved uropførelsen af Tryllefløjten sang han partiet som første præst.
 Anna Schikaneder (1767-1862 i Regensburg) (også kaldet Nanny eller "Nanette") var sopran og datter af Urban. Ved uropførelsen af Tryllefløjten sang hun partiet som første dreng.
 Karl Schikaneder (1770 i Freising-25. marts 1845 i Prag) var sanger, dramatiker, komponist og søn af Urban.

Værker 
Han skrev 55 teaterstykker og 44 librettoer til operaer og syngestykker.

Eksterne henvisninger 

 

Dramatikere fra Østrig
Dramatikere fra Tyskland
Digtere fra Tyskland
Digtere fra Østrig
Skuespillere fra Østrig
Skuespillere fra Tyskland
Frimurere fra Tyskland
Librettister fra Tyskland
Sangere fra Tyskland
Sangere fra Østrig
Frimurere fra Østrig
Teaterledere
Absolute Music 1

Absolute Music 1 er en kompilation i serien Absolute Music udgivet den 6. november 1992. Cd-versionen indeholder 18 sange, mens bånd- og vinyl-versionen indeholder 24 sange. Nogle af sangene udkom senere på The Best Of Absolute Music 1-2-3.

Sangliste (CD)

Sangliste (BÅND/VINYL)

Bånd 1/Vinyl 1 
 Inner Circle – "Sweat (A La La La La Long)"
 Maggie Reilly – "Everytime We Touch"
 Roxette – "How Do You Do!"
 Lisa Nilsson – "Himlen Runt Hörnet
 En Vogue – "My Lovin'"
 Lars H.U.G. – "? Er Lykken Så Lunefuld"
 Annie Lennox – "Walking On Broken Glass"
 Neneh Cherry – "Money Love"
 Joe Cocker – "Feels Like Forever"
 Sanne Salomonsen – "Knowing Me Knowing You"
 Tamra Rosanes – "Rub It In"
 Mats Ronander og Kim Larsen – "Gör Mig Lycklig Nu"

Bånd 2/Vinyl 2 
 Thunder – "Low Life In High Places"
 Londonbeat – "You Bring On The Sun"
 Wilson Philips – "Give It Up"
 Anne Dorte Michelsen – "Kalder Mig Tilbage"
 Laura Branigan – "Self Control" (Classic Summer Mix 1992)
 Gary Moore – "Separate Ways"
 Henning Stærk – "Claggin' On"
 Crowded House – "Weather With You"
 Tom Cocrane – "Life Is A Highway"
 Genesis – "Jesus He Knows Me"
 Roy Orbison – "I Drove All Night"
 Sinéad O'Connor – "Success Has Made A Failure Of Our Home"

Album fra 1992
1
Nash Papyrus

Nash Papyrus består af 24 bibelske tekstlinjer fordelt på fire papyrusfragmenter, der tilsammen udgør en enkelt side, og er fra det 2. århundrede før vor tidsregning. De er sammen med dødehavsrullerne de ældste kendte bibelske fragmenter på hebraisk. De blev i 1902 erhvervet af W.L. Nash, Society of Biblical Archaeology, fra en egyptisk sælger, og beskrevet året efter af Stanley A. Cook i artiklen A Pre-Massoretic Biblical Papyrus.

De opbevares i dag på biblioteket ved Cambridge University. 

Fragmenterne, der hver er ca. 7,5 x 12,5 cm, indeholder uddrag af 2. mosebog, 20:2-17, dvs. Dekalogen, og 5. mosebog, 6:4-5, også kaldet Shema Yisrael bønnen. Tetragrammet, JHWH, forekommer i alt syv gange i fragmenterne.

Rækkefølgen af de 10 bud i Nash Papyrus adskiller sig fra den, man finder i Biblia Hebraica og Septuaginta.

Da fragmenterne foruden de 10 bud også indeholder Shema Jisrael bønnen, tyder det på, at de er en kopi af et liturgisk skrift, idet det i begge Talmud dokumenteres, at Dekalogen læstes før Shema Jisrael bønnen i Egypten.

Teksten, der er uden vokaler, adskiller sig fra samtidige skrifter, ved at ordene er klart adskilte. I andre skrifter fra samme tid, er ordene skrevet uden mellemrum.

Nash Papyrus er det ældste bibelske skrift på hebraisk, man har fundet i Egypten.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Religion and Technology Center, Inc.: Nash Papyrus
 Bible Research: Introduction to the Old Testament of the New English Bible
 Welkom op Godswoord.nl: Papyrus Nash 

Kristendom
Hellige skrifter
Austronesiske sprog

Austronesiske sprog (fra græsk for 'sydlig ø') er en sprogfamilie der fortrinsvis findes på øerne i Sydøstasien og Stillehavet, og tales enkelte steder på det kontinentale Asien. Malagassisk, som tales på Madagaskar, er det eneste eksempel der ikke ligger i Sydøstasien. 

Austronesisk har ti primærundergrupper. Af disse findes ni på Taiwan og omkringliggende øer; de kaldes de formosiske sprog og er ikke i slægt med kinesisk). Den sidste gruppe er stamsprog for alle de andre sprog i familien, de malayopolynesisiske sprog. Disse inddeles i to grupper, de vestlige og centraløstlige malayopolynesiske sprog. De vestlige tales af omkring 300 millioner mennesker, og de centraløstlige af omkring én million. 

Med 1244 sprog (registreret hos Ethnologue), og en udbredelse fra Madagaskar til Påskeøen er det en af de største sprogfamilier i verden både i udbredelse og antal sprog. 

Sprogforskning og arkæologi har vist at sprogene oprindelig opstod i det sydøstlige Kina, og så spredte sig til Taiwan. 

Det er uenighed blandt lingvister om thaisprogene skal placeres i en udvidet definition af den austronesiske familie, eller om de bør indlemmes i de sinotibetanske sprog. Andre har forsøgt at vise et slægtskab mellem austronesiske og de austroasiatiske sprog. Ingen af teoriene har opnået bred anerkendelse. 

De malayopolynesiske sprog udtrykker normalt flertalsform ved gentagelse af hele eller dele af et ord (reduplikation). Alle de austronesiske sprog har stærk tendens til gentagelse af lyd. De fleste har ikke sammensætninger af tre eller flere påfølgende konsonanter. Antal vokaler er normalt lavt; de fleste har fem vokallyd.

Sprog 

Nogle af sprogene som tilhører den austronesiske sprogfamilie, er:

 Bantik
 Cebuano
 Filippinsk
 Gilbertesisk
 Hawaiiansk
 Ilokano
 Indonesisk
 Javanesisk
 Malay
 Maori
 Marshallesisk
 Minangkabau
 Naurisk
 Paiwan
 Tagalog
 Tongolesisk

Se også 

 Austroasiatiske sprog

Eksterne henvisninger 

 Roger Blench: "Remapping the Austronesian expansion"; 2010 (engelsk)
 Xiaoyun Cai et al.: "Human Migration through Bottlenecks from Southeast Asia into East Asia during Last Glacial Maximum Revealed by Y Chromosomes" (PLOS ONE 2011) (engelsk)
 Simon J. Greenhill, Alexei J. Drummond, Russell D. Gray: "How Accurate and Robust Are the Phylogenetic Estimates of Austronesian Language Relationships?" (PLOS ONE 2010) (engelsk)
 Simone Pompei, Vittorio Loreto, Francesca Tria: "On the Accuracy of Language Trees" (PLOS ONE 2011) (engelsk)
 Gary Lupyan, Rick Dale: "Language Structure Is Partly Determined by Social Structure" (PLOS ONE 2010) (engelsk)
 Laurent Sagart: "Sino-Tibeto-Austronesian: An updated and improved argument" (Paper presented at Ninth International Conference on Austronesian Linguistics (ICAL9). 8-11 January 2002. Canberra, Australia) (engelsk)
 Austronesian Basic Vocabulary Database (engelsk)
Analytisk plangeometri

Den analytiske plangeometri er en naturlig videreudvikling af geometri og trigonometri. Geometriske elementer som linjer, vinkler, polygoner og cirkler kan du indlægge i det retvinklede koordinatsystem, og du vil se at disse elementer kan få en beregningsmæssig formel, som du kan arbejde med. 

Formler ofte brugt i analytisk plangeometri:
 Afstandsformlen
 Linjens ligning
 Cirklens ligning
 Den rette linje ud fra et koordinatsæt til et punkt og stigningstal
 Skæring mellem linjer
Killing

En killing er en betegnelse for en unge af en kat (en kattekilling) eller en hare (en harekilling).

Kattekilling 
Et nyfødt kuld af kattekillinger består normalt af 3-6 killinger, der fødes efter 63 dages drægtighed. De er indtil fødslen omgivet af en fosterhinde, som moderen slikker af og spiser. I de første uger er killingerne kun i stand til at urinere eller have afføring, hvis de stimuleres af moderen. Killingerne er ligeledes ude af stand til at regulere kropstemperaturen i de første uger, og deres øjne er lukkede i godt en uge efter fødslen, hvorefter de langsomt åbnes i takt med at de færdigudvikles. Alle killinger har blå øjne fra fødslen og fortsætter med at have det i meget lang tid, indtil de bliver voksne.

Eksterne henvisninger 

Killingernes udvikling fra nyfødt til 12 uger gamle fra BoutiqueKittens.com

Katte
Haredyr
Jørgen Hartmann-Petersen

Jørgen Hartmann-Petersen (født 1. april 1920 i København, død 7. januar 2012 i Gentofte) var en dansk arkitekt, journalist og forfatter med pseudonymet Habakuk.

Han og hustruen etablerede i 1950 egen tegnestue, og de har formgivet flere præmierede skoler, institutioner, plejehjem og Jakobskirken i Roskilde.

I 1957 debuterede han med en oversættelse af John Crankos Cranks – en musical i 2 akter, der blev opført 25. januar 1957 på Mercur Teatret.

Han var layoutchef på Politiken og i 1957-1965 redaktør af avisens rubrik "At Tænke Sig". Han har været medforfatter til en række tv-revyer og tv-underholdningsserier som Huset på Christianshavn. Han har leveret mange præmierede manuskripter og tekster til kortfilm og videoproduktioner, og han har oversat en række musicals. 

Jørgen Hartmann-Petersen modtog Cavlingprisen i 1962.

Han blev kendt på radio sammen med sin bror Hemming Hartmann-Petersen med det vittige program Mellem brødre, der blev sendt fra 1969 til 1989.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Revyforfattere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Manuskriptforfattere fra Danmark
Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Journalister ved Politiken
Personer fra København
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Cavlingprismodtagere
Håndvask

En håndvask er en skålformet genstand, ofte fremstillet af porcelæn, metal (oftest stål) eller plastic. Den benyttes i kombination med et armatur til at vaske hænder, vaske op og nogle gange til tøjvask. Der er almindeligvis et (lukbart) afløb i bunden, en såkaldt bundventil.  En håndvask kan være indlejret i en robust bordplade.

En køkkenvask er en håndvask, som typisk er indlejret i en bordplade i køkkenet.

Fremkomsten (og brugen!) af specielle håndvaske var et udslag af den begyndende forståelse i befolkningen for, at rengøring af hænderne efter endt toiletbesøg er afgørende i kampen mod smitsomme sygdomme.

Vask
Sanitet
Vask

Vask er en måde at rense på, nemlig med vand – især vandhanevand og ofte en eller anden slags sæbe eller opløsningsmiddel. Vask er en uundværlig del af god hygiejne og sundhed.

Se også 
 Bad
 Håndvask
 Opvask
 Bilvask
 Vaskemaskine
 Opvaskemaskine
 Sanitet
 Vaskesymboler
Morten Frost

Morten Frost Hansen (født 4. april 1958, Nykøbing Sjælland) er dansk badmintonspiller. 

Han vandt i karrierens løb stort set alle turneringer, blandt andet:
 All England i 1982, 1984, 1986, 1987
 EM: 1984, 1986
 Nordisk mesterskab: 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1988.
 Denmark Open: 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1988.

Pudsigt nok lykkedes det ham "kun" at vinde sølv til verdensmesterskabet.

Morten Frost spillede på det danske landshold fra 1976-1991 og fik siden stillingen som dansk landstræner.
Morten Frosts søn Kristian Frost er squashspiller, og spiller for Kolding KFUM i Elitedivisionen som er landets bedste squashrække.

Morten Frost var selv træner for unge talenter i Århus og for Århus Elite badminton. Han selv spiller ikke så meget badminton mere, men han gør meget i at løbe og har flere gange løbet maraton.

Badmintonspillere fra Danmark
Personer fra Nykøbing Sjælland
Maratonløbere fra Danmark
Årets fund i dansk idræt
Medlemmer af dansk idræts Hall of Fame
Nanobe

Nanober eller nanobakterier er de mindst (formodede) levende organismer man til dato (2018) har kendskab til. De måler mellem 20 – 150 nm og er både fundet i sandstensprøver 3-5 km under havbunden ud for Australiens kyst og i menneskelige nyresten. Nanober er godt 10 gange mindre end de mindste almindelige bakterier.

Nanober blev opdaget i 1996 (offentliggjort i American Mineralogist, vol 83., 1998) af Philipa Uwins, University of Queensland, Australia.

Det er dog ikke endeligt bevist at der er tale om liv.

Nanober har egenligt været kendt af forskere i en del årtier, men er i disse kredse blevet regnet for et biprodukt af laboratorieforsøg og ikke et produkt af naturen.

ALH84001, en meteorit fra Mars, satte fornyet gang i forskningen af ekstremofiler og spørgsmålet om, hvorvidt fundene på ALH84001 var nanober eller en uorganisk formation, har forskningen siden afdækket eksistensen af, i bred enighed, at de er nanober.

Kilder/referencer 

Mikroorganismer
Bakterier
Julia Varady

Julia Varady (født 1. september 1941 i Oradea, Rumænien) er en tysk sangerinde (sopran) af ungarske forældre. Som seksårig begyndte hun at tage violintimer ved musikkonservatoriet i Cluj-Napoca. Hun fik sangundervisning af Emilia Popp fra hun var 14 år gammel. Hun har senere studeret hos Arta Florescu.

Hun fik sin debut som mezzosopran på Cluj-operaen i 1962, da hun sang i Glucks Orfeo og som Fiordiligi i Mozarts Così fan tutte.

I 1970 blev hun tilknyttet operaen i Frankfurt am Main. Siden da har hun primært sunget i Vesteuropa. I 1973 flyttede hun fra Frankfurt til Bayerische Staatsoper i München. Senere blev hun tilknyttet Deutsche Oper Berlin. Hun har sunget på Royal Opera House i London, Staatsoper i Wien, Metropolitan Opera House i New York, Teatro alla Scala i Milano, Teatro Colon i Buenos Aires, Opéra Bastille i Paris og på festivalerne i Salzburg, München og Edinburgh. I 1978 sang hun Cordelia ved urpremieren på Aribert Reimanns opera Lear på Bayerische Staatsoper.

I 1977 giftede hun sig med barytonen Dietrich Fischer-Dieskau. Hun trak sig tilbage fra scenen i 1998 og er nu gæsteprofessor ved Hochschule für Musik Hanns Eisler i Berlin.

Operasangere
Musikere fra Rumænien
Sopraner
Per Nørhaven

Per Nørhaven (født 11. september 1945) er en dansk bogtrykker, der er uddannet ved Den Grafiske Højskole i København og administrerende direktør i trykkerikoncernen Nørhaven A/S i Viborg.

Nørhaven A/S blev grundlagt af Per Nørhaven og hans far i 1971. Selskabet beskæftiger (2005) ca. 1.000 medarbejdere i Danmark, Norge og Sverige. I december 2005 afnoteredes koncernen fra Københavns Fondsbørs efter at have tilbudt de øvrige aktionærer overkurs for deres aktier. Per Nørhaven kontrollerede da 77 procent af aktierne.

Erhvervsfolk fra Danmark
Trykning og typografi
Bogtrykkere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Finn Storgaard

Finn Storgaard (født 26. september 1943 i København) er en dansk skuespiller.

Storgaard er student fra Randers Statsskole. Han blev derefter uddannet fra Det Kongelige Teaters elevskole i 1968, hvorefter han debuterede som Leander, i Den Stundesløse – dernæst fulgte en del hovedroller på bl.a. Det Kongelige Teater, Boldhus Teateret, Gladsaxe Teater, Nørrebros Teater, og på andre store teatre i hele landet. På tv har han medvirket i flere serier, bl.a. som Tue i Huset på Christianshavn, Gustav Friis i Matador, En by i provinsen, Landsbyen, Strisser på Samsø og Krøniken. Han har desuden arbejdet meget på radioteateret og på film.

Han havde hovedrollen i filmen Midt i en jazztid og spillede Sten i Nu går den på Dagmar. Han har også medvirket i engelske film, som en birolle i Threesome og soldat i Welcome to the Club.

Udvalgt filmografi

Serier 

 Huset på Christianshavn (1970-77) - Storgaard spiller den psykologistuderende Tue
 En by i provinsen (1977-80) - i sidste afsnit spiller Storgaard en af tre bankmænd i Kontantbanken
 Matador (1978-81) - Storgaard spiller den konservative reserveofficer Gustav Friis
 Landsbyen (1991-96) - i sidste afsnit spiller Storgaard præsten, som vier det aldrende par
 Strisser på Samsø (1997-98) - Storgaard spiller præstens ægtemand, som hun gør til hanraj
 Krøniken (2004-07) - i et enkelt afsnit spiller Storgaard den dansklærer, som underviser Ida Nørgaards to sønner

Eksterne links 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Studenter fra Randers Statsskole