kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brda

Brda (tysk: Brahe) er en flod i det nordlige Polen. Den er 238 km lang og er en biflod til Wisła, som den støder til i Bydgoszcz. Brda har et afvandingsareal på ca. 4.630 km², som udelukkende befinder sig i Polen.

Trafik 
Floden indgår i Oder-Wisła-vandvejen, idet den forbinder de to floder via Warta, Noteć og Bydgoszcz-kanalen. Denne vandvej er sejlbar for mindre fartøjer, men den besejles endnu kun af et mindre antal kanoer og andre fritidsbåde.

Byer ved Brda 
 Rytel
 Tuchola
 Koronowo
 Tryszczyn
 Bydgoszcz

Henvisninger 

Floder i Polen
Blegsand

Blegsand er det grå, afblegede sand, som ligger lige neden under førnelaget på morrbund. Sandet er lyst, fordi syre fra humificeringen af førne har opløst og udvasket størstedelen af metalindholdet i sandet. Særligt påfaldende er det, at jernindholdets karakteristiske, rustrøde farve er fjernet fra blegsandet.

 Sten og jordtyper

Jordbundslære
Plastikkirurgi

Plastikkirurgi er kirurgi, der genskaber eller forbedrer kroppens udseende. Udtrykket kommer fra det græske ord plastikos, som betyder at forme eller at skabe, og har således ikke noget med materialet plastik at gøre.

Den moderne plastikkirurgi blev primært startet af britiske krigskirurger under og efter 1. verdenskrig i forbindelse med den, indtil da, helt utilstrækkelige behandling af det store antal soldater med svære vansiringer. Dengang gik de fleste plastikkirurgiske operationer ud på at dække et sår med ny hud, som først skulle formes og tilpasses. Deraf navnet. Plastikkirurgien er også det speciale som beskæftiger sig med behandlingen af brandsår.

Kategorier 
Plastikkirurgi opdeles i kategorierne rekonstruktionskirurgi og Kosmetisk behandling.

Rekonstruktionskirurgi 
Rekonstruktionskirurgi er plastikkirurgi, der udføres på abnormiteter, som skyldes en medfødt defekt, udviklingsfejl, traume, infektion, tumor eller sygdom. Som udgangspunkt udføres rekonstruktionskirurgi for at forbedre en funktion, men også for at skabe et tilnærmelsesvis normalt udseende. De fleste indgreb i denne kategori bliver i Danmark betalt af den offentlige sygesikring.

Kosmetisk kirurgi 
Kosmetisk kirurgi (også kaldet æstetisk kirurgi) er plastikkirurgi, hvor den afgørende indikation er det kosmetiske hensyn, altså patientens eget ønske om et forbedret udseende. Som udgangspunkt dækkes kosmetisk kirurgi ikke af den offentlige sygesikring.

Når vi i dag omtaler plastikkirurgi, er det som regel kosmetisk kirurgi og andre kosmetiske behandlinger, vi tænker på. De mest populære kosmetiske operationer i Danmark er ansigtsløftning, brystforstørrelse, øjenlågskirurgi, brystløft, fedtsugning og abdominalplastik (opstramning af maveskind)

De fleste plastikkirurgiske operationer udføres af en speciallæge i plastikkirurgi.

Se også 
 Rekonstruktionskirurgi
 Kosmetisk kirurgi
 Kosmetisk behandling
 Vampyr behandling
 Speciallæge i plastikkirurgi
 The European Association of Plastic Surgeons, EURAPS
Huminsyre

Huminsyrer er de syrer – særligt fulvussyre og humussyre – som dannes under humificering af førne. Huminsyrerne er årsagen til, at mange jordtyper efterhånden bliver sure, sådan at den organiske del af jorden danner morr.

Huminsyre er den del af et humusprodukt, som ikke er opløseligt i vand under sure forhold (pH < 2), men som lader sig opløse ved højere pH-værdier. Syren kan udtrækkes af jorden med forskellige midler, men ikke ved hjælp af fortyndet syre. Humussyre er den væsentligste del af humusfraktionen i jord, og den kan kendes på sin mørkebrune til helt sorte farve.

Dannelsen af huminsyrer er også forklaringen på, at det kan være nødvendigt at neutralisere materialet under komposteringsprocessen. Syredannelsen kan nemlig blive så kraftig, at den i sig selv kan hæmme eller helt standse nedbrydningen af materialet.

Syrer
Blåbjerg Klit

Blåbjerg Klit er med ca. 64 m Danmarks højeste klit. Den ligger i den sydlige del af Blåbjerg Klitplantage i Sydvestjylland. Blåbjerg blev tidligere brugt som sømærke, da det ses meget tydeligt fra havet. Der er en imponerende udsigt fra toppen, og det skulle efter sigende være muligt at se 40 kirketårne i klart vejr. Mod syd ses Henne Strand og mod nord Tipperne og Ringkøbing Fjord. Mod sydøst ses Fiilsø og Henne Kirke.

På toppen af Blåbjerg er rejst en stor mindesten i bornholmsk granit. Stenen blev rejst i 1908 til minde om Thyge de Thygeson, der levede 1806-1905, og som i perioden 1861-1899 ledede beplantningen af Blåbjerg Klitplantage. Stenen blev sejlet fra Bornholm til Esbjerg og derfra fragtet med hestevogn til sin nuværende plads.

Ved Blåbjerg Klitplantage lå Hjortehuset der under 2.verdenskrig rummede en tysk baraklejr.

Se også
Natura 2000-område nr. 83 Blåbjerg Egekrat, Lyngbos Hede og Hennegårds Klitter

Varde Kommunes geografi
Klitter i Danmark
Fulvussyre

Fulvussyre er den del af et humusprodukt, som er opløseligt under alle pH-forhold. Fulvussyren bliver tilbage i opløst form, når man har fjernet humussyren ved tilsætning af fortyndet syre. Fulvussyre er lysegul til gulbrun i farven.

Syrer
Humussyre

Humussyre er den del af et humusprodukt, som er uopløseligt under sure pH-forhold. Humussyren kan derfor fjernes ved tilsætning af fortyndet base. Humussyre er mørkebrun til sort i farven.

Syrer
Artemij Vedel

Artemij Vedel eller Artem Vedel (  ;   ; født i 1767 i Kijev, Russiske kejserrige og døde 14. juli 1808 samme sted) var en ukrainsk russisk komponist. Hans kirkelige korværker er en del af det centrale repertoire i ortodoks kirkemusik..

Referencer 

Komponister fra Ukraine
Komponister fra Rusland
Riyadh

Riyadh (Ar-Riyad, ) er hovedstaden i Saudi-Arabien. Byen ligger midt på den Den Arabiske Halvø på et plateau og er beboet af indbyggere. Byen breder sig over 1.798 km². Byen er Saudi-Arabiens administrative og kommercielle center. Danmarks ambassade ligger også i Riyadh

Historie 
Før islam var en ting var det område man kalder for Riyadh kaldet for Hajr og selve byen var blevet bygget af Banu Hanifa. Under Umayyade og Abbaside kalifaterne var Riyadh hovedstaden af Al-Yamama, men efter faldet af Abbaside-kalifatet, faldte byen under kontrol af Ukhaidhirerne som så flyttede deres hovedstade fra Hajr til Kl-Kharj, senere hen splittede Hajr til flere beboelser. Men selve navnet Riyadh kommer først frem i det 17 århundrede. I 1737 tog Deham ibn Dawwas kontrol over Riyadh og byggede en mur omkring de små oase beboelser og forenede dem til en by.

Riyadh blev erklæret hovedstaden af Saudi-Arabien ved deres selvstændighed i 1932, begrundelsen for det var fordi at den royale Saud-familie havde haft deres hovedsæde i byen, siden at Osmmanerne blev uddrevet fra området i 1818.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 A city portal of Riyadh
 Saudi Arabian Information Resource 

 
Byer i Saudi-Arabien
Elektronisk

Elektronisk har flere betydninger:

 Elektronik – er videnskaben  og teknologien  om elektroniske kredsløb.
 Elektronisk musik – er et  begreb, som anvendes for generering af musik ad elektronisk vej

Se også:
 Elektronisk forstærker – er et elektronisk kredsløb, der indeholder aktive forstærkende komponenter
 Elektronisk filter – er et filter der vægter et signals frekvensgang
 Elektronisk keyboard – er et tangentinstrument, hvor lyden frembringes elektronisk
 Elektronisk kredsløb – er en samling af elektroniske komponenter
 Elektronisk komponent – er en indretning konstrueret til at have ganske bestemte elektriske egenskaber
 Elektronisk oscillator – er et elektronisk kredsløb, som producerer et repetitivt elektronisk signal
 Elektronisk post – er blandt andet e-mails
Bænken

Bænken er en dansk film fra 2000, instrueret af Per Fly. Filmen er første del i en trilogi, hvor de næste dele er Arven og Drabet.

Synopsis 
En arbejdsløs fuld mand hænger ud på en offentlig bænk i byens centrum med en gruppe ligesindede sjæle, uden andre interesser end at finde pengene til den næste drink. Da en enlig mor flytter ind i en nabolejlighed, bliver han involveret i hendes problemer.

Modtagelse 

Filmen modtog tre Bodil-statuetter: for bedste mandlige hovedrolle (Jesper Christensen), bedste instruktør (Per Fly) og bedste mandlige birolle (Nicolaj Kopernikus) og fem Robertstatuetter: bedste mandlige hovedrolle (Jesper Christensen), bedste instruktør (Per Fly), bedste film (Ib Tardini), bedste kostumer (Louize Nissen) og bedste sminke (Charlotte Laustsen).

Bænken blev set af 226.614 biografgængere i Danmark.

Medvirkende 
 Jesper Christensen – Kaj
 Marius Sonne Janischefska – Jonas
 Stine Holm Joensen – Liv
 Nicolaj Kopernikus – Stig
 Jens Albinus – Kim
 Sarah Boberg – Connie
 Benjamin Boe Rasmussen – Bo
 Erik Hovby Jørgensen – Carsten
 Lars Ranthe – Kaptajnen
 Holger Perfort – Pensionist
 Petrine Agger – Sygeplejerske
 John Martinus – Toiletpasser

Kilder og henvisninger

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 2000
Dramafilm fra Danmark
Dansksprogede film
Film instrueret af Per Fly
Bodilprisen for bedste danske film
Robertprisen for årets danske spillefilm
Film fra Danmark (administrationskategori)
Pashto

Pashto (som er det andet ord for afghansk) er et sprog som tales af pashtunerne i Afghanistan og Pakistan. Pashto tilhører den indoiranske gruppe af de indoeuropæiske sprog, mere præcist de østiranske sprog ligesom ossetisk som tales i Kaukasus og nogle få andre.

Pashto er et af de to officielle sprog i Afghanistan, det andet er den persiske dialekt dari. Pashto tales i det sydlige og østlige Afghanistan og enkelte steder i Nordafghanistan, samt i de tilstødende vestlige pakistanske provinser Khyber Pakhtunkhwa og FATA, hvor sproget ligeledes har official status. Sprogområdet kaldes nogle gange samlet for "Pashtunistan". De pashtunsk-talende udgør ca. 50% af Afghanistans befolkning, hvorimod det andet officielle sprog farsi (persisk) udgør 40%. Der er i alt omkring 66 – 70 millioner mennesker som taler pashto. Der er to dialekter kaldet den nordlige (9,7 millioner) og den sydlige (8,2 millioner).

Sproget menes at stamme fra områderne omkring Kandahar og Helmand i det sydlige Afghanistan. Der er låneord fra arabisk i pashto. Det skrives traditionelt med en særligt tilpasset udgave af det arabiske alfabet, men i de senere år er det, på grund af internettet, blevet stadig mere populært at bruge latinske bogstaver i stedet.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

 Gratis Pashto netordbog

Sprog i Afghanistan
Sprog i Pakistan
Iranske sprog
Arven

Arven er en dansk film fra 2003, instrueret af Per Fly.

Filmen modtog to Bodil-statuetter: bedste mandlige hovedrolle (Ulrich Thomsen) og bedste mandlige birolle (Peter Steen) og seks Robertstatuetter: bedste instruktør (Per Fly), bedste film (Ib Tardini), bedste mandlige hovedrolle (Ulrich Thomsen), bedste mandlige birolle (Peter Steen), bedste kvindelige birolle (Ghita Nørby) og bedste musik (Halfdan E).

Filmen blev i Danmark set af 374.000.

Arven er anden del i en trilogi, hvor Bænken var første del og Drabet er sidste del.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 2003
Dramafilm fra Danmark
Dansksprogede film
Film instrueret af Per Fly
Robertprisen for årets danske spillefilm
Robertprisen for årets musik
Film fra Danmark (administrationskategori)
Silkefyr

 

Silkefyr (Pinus peuce), også skrevet Silke-Fyr, er et middelstort, stedsegrønt nåletræ med en regelmæssigt kegleagtig vækstform. Stammen er ret og gennemgående til toppen. grenene sidder i kranse, og de er let opstigende eller helt vandrette. Silkefyr er et lystræ.

Beskrivelse 
Barken er først grågrøn og glat, men bliver snart grå og glat. Kun meget gammel stammebark bliver ru og opsprækkende i smalle plader. Knopperne er cylindriske med kort spids. Farven er grå-hvid med små trævler på skællenes åbne spidser.

Nålene sidder i bundter med fem i hvert på vorteagtige kortskud. De er tynde og bløde, og farven er grågrøn. Den inderste tredjedel af skuddet er i reglen helt nøgent. Hunblomsterne bliver til en hængende, nærmest bananformet kogle 8-18 cm lang. Farven er først grøn med harpiksklatter, men når koglen modner, bliver farven mørkebrun. Kogleskællene er indadbøjede. Frøene modner godt i normale somre.

Rodnettet består af kraftige, tæt forgrenede og dybtgående hovedrødder med overfladisk liggende finrødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 × 4 m (30 × 10 cm/år).

Hjemsted 
På Balkan optræder silkefyr som skove i blandet eller ren bestand i højder af 1.000-2.200 m. I Rodopibjergene i Dramapræfekturet, det nordlige Grækenland mod grænsen til Bulgarien, vokser arten i blandede skove sammen med bl.a.: akselrøn, humlebøg, valnød, vin, (vildformen), alm. ædelgran, bjergrose, bonderose, Crocus pulchellus, duneg, Fagus sylvatica subsp. moesiaca (såkaldt "balkanbøg"), frynseeg, hyldegøgeurt, høsttidløs, kirsebærkornel, kranslilje, mannaask, middelhavsene, orientalsk avnbøg, orientalsk hvidtjørn, panserfyr, peberbusk, pyramidelæbeløs, Ranunculus serbicus (en art af ranunkel), sortfyr, sværdalant, sølvlind, tarmvridrøn, tyndakset gøgeurt, ungarsk eg, vellugtende skovranke og ægte hundetand

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Haveplanter
Nåletræer
Fyrreslægten
Fyr

Fyr har flere betydninger:

 Fyr (navigation) – et pejlemærke, som bruges til navigation via lys, lyd eller radiosignaler
 Radiofyr
 Fyrreslægten – nåletræer, hvor både træet og veddet kaldes fyr

Se også
 Kat – en kastreret hankat kaldes fyr
 Kraka Fyr – en rekonstruktion af vikingeskibet "Skuldelev 6"
 Lighter – også fyrtøj
 Mand – kan omtales en fyr, f.eks om en kæreste
 Ovn – kan kaldes et fyr, især angående opvarmning af lejligheder og huse
 Skydevåben – der typisk ofte bliver affyret på kommandoen "fyr"
Bydgoszcz

Bydgoszcz () er en by i det nordlige Polen med 359.428(2013) indbyggere, hovedstad i voivodskabet kujawsko-pomorskie. Bydgoszcz har et areal på 174.57 km2 og ligger ved floden Brda.

Den ottende største by i Polen, den tredjestørste by i det nordlige Polen (efter Gdańsk og Stettin), den største by i den historiske Kujawy-region, den tidligere kongelige by af kronen af Polen.

Historie 

Byen blev grundlagt i det 11. århundrede. I 1346 gav kong Kasimir 3. af Polen byrettigheder. Bydgoszcz var den kongelige by af den polske krone. Bydgoszcz i det 16. århundrede var et af de største korn handelscentre i Polen. I 1594 blev der etableret en mynte i Bydgoszcz, hvor der i 1621 blev skabt en af de største guldmønter i europæisk historie.

I "dødsdalen" (), udenfor Bydgoszcz, foregik et nazistisk massemord på 5.000 – 6.600 polakker og jøder i oktober og november 1939. Hovedkræfterne var lokale tyske Einsatzgruppen og SS. Mordene var en del af Intelligenzaktion i Pommern, der sigtede på at udrydde de polske intellektuelle i Reichsgau Danzig-West Preussen, som blandt andet omfattede den tidligere "polske korridor". Massemordet var en del af folkedrabet Operation Tannenberg, der gennemførtes i det besatte Polen.

Sport 
De mest populære sportsklubber i byen er Polonia Bydgoszcz (speedway og fodbold), Zawisza Bydgoszcz (fodbold) og Chemik Bydgoszcz (volleyball).

Bydgoszcz var en af værtsbyerne i Europamesterskabet i basketball 2009 for mænd, Europamesterskabet i volleyball 2009 for kvinder, Europamesterskabet i basketball 2011 for kvinder og Verdensmesterskab i volleyball 2014 for mænd.

Galleri

Kilder

Eksterne henvisninger 

Byer i Polen
Tidligere tyske byer
Blå ene

 
Blå Ene (Juniperus squamata) eller Skællet Ene er en stedsegrøn busk med en åben og uregelmæssig vækst. Nålene er først grønne. Senere bliver de visne og skællede (deraf navnet).

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og dækket af grønne nåle. Senere bliver den brun med visne, skællede nåle (deraf navnet). Gamle grene får en bark, der løsner i store flager. Knopperne ses ikke meget bag løvet. Bladene sidder 3 og 3 i krans. De er nåleformede med skarp spids og hel rand. Randene er krummet opad-indad, så nålen er næsten røragtig. Blomsterne ses ikke. Frugterne er ægformede "bær", som første år er rødbrune og andet år bliver sorte. Modne frø forekommer i Danmark efter lange, varme somre.

Rodnettet er kraftigt med højtliggende finrødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 × 3 m (10 × 10 cm/år).

Hjemsted 
Skællet Ene er vidt udbredt i det centrale og østlige Asien, hvor den gror på solåbne, lidt tørre, men mineralrige bjergskråninger.

Sorter 
 'Blue Carpet'
 'Blue Star'
 'Blue Swede'
 'Heidi'
 'Loderii'
 'Meyerii'
 'Pygmaea'

Kilde
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom)

Haveplanter
Buske
Stedsegrønne
Nåletræer
Eneslægten
Lomografi

Et lomografi er et fotografi, taget med et kamera af et russisk fabrikat, kaldet Lomo. Kameraet – specielt optikken – er ikke at regne for den bedste (eller dyreste) kvalitet, hvorfor billedet ofte bliver en smule uskarpt eller forvrænget. Selve billedkompositionen vanskeliggøres af, at kameraet ikke tager præcis det billede, man ser i søgeren.

I 1990'erne blev disse lomografier anvendt som et koncept (idé) i kunst, og der afholdtes store udstillinger af delvist ufokuserede og ofte rystede billeder af mere eller mindre tilfældige motiver. Parolen var, at når man alligevel ikke kunne tage et billede med en tilsigtet billedkomposition, skarphed og belysning, behøvede man ikke at benytte søgeren overhovedet – men kunne blot tage billeder 'fra hoften'.

Se også 
 Candidfoto
 Snapshot

Fotografi
Franz Danzi

Franz Danzi (født 15. maj 1763 i Mannheim, død 13. april 1826 i Karlsruhe) var en tysk komponist. I nutiden huskes Danzi næsten kun for sine blæserkvintetter.

Eksterne henvisninger 

Komponister fra Tyskland
Personer fra Mannheim
Carlo Gesualdo

Don Carlo Gesualdo da Venosa (født 8. marts 1566 i Venosa, død 8. september 1613 i Gesualdo) var en italiensk komponist. Han skrev en del kirkemusik, navnlig motetter, samt ca. 120 madrigaler. Tonesproget i nogle af disse værker er ekstremt avanceret for sin tid.

Fyrste og morder 
Der bør nok nævnes to særlige omstændigheder ved Gesualdo, som ikke har alverden med musik at gøre:
 Han var fyrste. En del kronede hoveder har været musikere. Med sit lille italienske fyrstedømme var Gesualdo måske den mindste fyrste af dem alle. Til gengæld var han nok den største komponist.
 Han var morder. Enten personligt eller med sine tjenestefolks hjælp myrdede Gesualdo sin utro hustru og hendes elsker.

Eksterne henvisninger 

 Istituto Italiano di Studi Gesualdiani (Comune di Gesualdo, Italy)
 La Stamperia del Principe Gesualdo
 Center Studies and Documentation Carlo Gesualdo 
 Gesualdo-city and Carlo Gesualdo 
 Werner Herzog, official site 
 Music on the Web 
 Discography of Carlo Gesualdo 
 Pictures of Gesualdo – Museum of "Conservatorio di musica S. Pietro a Maiella" (Naples-Italy) 
 "Conservatory Carlo Gesualdo" (Potenza-Italy)

Renæssancekomponister
Komponister fra Italien
Kirkemusikkomponister
Personer fra Venosa

Italienere i 1500-tallet
Italienere i 1600-tallet
Fruktose

Fruktose er et kulhydrat. Fra planter findes fruktose i nektar (og dermed honning), træer og frugter (vin), blomster, bær og grøntsager. Fruktose er meget sødere end sakkarose (sukker), se graf "Relativ sødme".

Industriel fruktose udvindes fra sukkerrør, sukkerroer og sukkermajs. Crystalline fructose (engelsk) er en krystalliseret, tørret, malet og ultraren fruktose. High-fructose corn syrup (HFCS) er en blanding af glukose og fruktose som monosakkarider. Sukrose er et stof med et glukosemolekyle kovalent bundet til et molekyle af fruktose.

Bemærk at sukker, det hvide vi anvender i husholdningen, er en kemisk forbindelse af 50% fruktose og 50% glukose.

Sundhed 

Fruktose giver ikke den samme mæthedsfølelse som andre kulhydrater. Hjernes snydes af fruktose til at forhøje den totale mængde af fødevareindtag, da signalstoffet leptin ikke fungerer efter hensigten.  
Fruktose ligner glukose. Fruktose fordøjes radikalt anderledes
end det livsvigtige glukose - og Leptin og insulin påvirkes. 
Fordøjelse af fruktose kan virkningsmæssigt sidestilles med fordøjelse af alkohol, dog uden forbrænding og forgiftning af hjernen – beruselse. Men dog med forgiftning af lever, intolerans m.m..

HFCS og fruktose er skyld i den vestlige verdens livsstilssygdomme som fedme,  diabetes II, forhøjet blodtryk, inflammatoriske sygdomme m.f..

HFCS og Fruktose: Egenskaber i industrien 
Alle former for fruktose, herunder også frugt og juice, tilsættes i industrien til drikke- og fødevarer, halv- og helfabrikata, for at forbedre egenskaber der normalt kræve et højt niveau af håndværk.

I meget af fødevareindustrien tilsættes High fructose corn syrup (HFCS) til sodavand, brød, pålæg, morgenmad etc. på grund af HFCS ekstrem lave pris, høje sødme- og konsistensforbedrende-, samt fugtighedspræserverende egenskaber.

HFCS har følgende egenskaber:
 Konsistens, forbedring 
 Fugtighedspræserverende 
 Bruning 
 Stabilitet, ex. temperatur resistent 
 Tekstur, forbedring 
 Bageevne, forbedring 

Egenskaberne anvendes eksempelvis i følgende industriprodukter:
Sødme og stabilitet – Sodavand
konsistens og tekstur – is og kager;
Bruning, tekstur og fugtighedspræserverende – brød.

Regulering 
Trods talrige beviser på fruktoses negative egenskaber i forhold til folkesundheden er fruktose, trods toxiske effekter, ikke reguleret på statsligt niveau. Andre toxiner der er reguleret er alkohol, tobak, chokolade, euforiserende stoffer m.v.

Historie 
Fruktose findes blandt andet i grøntsager, frugt og honning. 1975 introduceres HFCS til de internationale vestlige markeder. 

Indtag pr. dag i USA:
1938 14-17gm/dag. 
1977 37gm/dag. 
1994: 54,7 gm/dag.
efter 1994 mangler data men stigende.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
 04 februar 2015, videnskab.dk: Danmarks nye sukker slår mus ihjel – men »ikke nødvendigvis mennesker«  Citat: "...Et nyt studie viser, at den omdiskuterede sukkertype 'high fructose corn syrup' forårsager tidligere død og fertilitetsproblemer hos mus..."

Kulhydrater
Enebærrust

Enebærrust (Gymnosporangium clavariiforme) er en svamp, som angriber almindelig ene (Juniperus communis). Angrebet ses som opsvulmede partier på grene og stammer. I forårstiden dannes orangerøde, bævrende tunger, som producerer de sporer, der spreder svampen til andre værtsplanter: engriflet hvidtjørn (Crataegus monogyna) eller andre arter af slægten hvidtjørn.

Hos hvidtjørn skaber rustsvampen kun misdannelser på de urteagtige dele, og den kan kun skæmme, men ikke dræbe disse værtsplanter. Her hedder sygdommen tjørnerust.

På grund af værtskiftet kaldes sygdommen ofte under ét for tjørne-enebærrust. Rustsvampe må kun bekæmpes på økonomisk betydningsfulde afgrøder, og man kan altså ikke stille andet op over for denne svamp end at fjerne de angrebne dele af planterne og eventuelt også nærtstående eksemplarer af den modsatte værtsplante.

Rustsygdomme
Rustsvampe