kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nyholm Debess

Christopher Nyholm Debess (født 30. oktober 1882 på Viðareiði, død 1. april 1952 i Tórshavn) var en færøsk håndværker, digter og politiker (SF).

Han blev født i Viðareiði, men voksede op i Tórshavn. Han drog til Bergen for at gå i rørlæggerlære i 1898, og kom tilbage til Tórshavn i 1904. Fra Bergen havde han med sig minderne om sammenholdet mellem norske unge, og tog initiativ til at stifte Havnar Ungmannafelag sammen med Petur Alberg og Mads Andrias Winther i 1906. Debess var også uddannet blikkenslager, arbejdede som blikkenslagermester, og var bestyrelsesmedlem i Havnar Handverksmeistarafelag i flere år.

Nyholm Debess var også kendt som digter og oversætter. Fra nynorsk oversatte han skuespill af Torvald Tu, udgivet på færøsk som «Vinalig hjún». Debess udgav sin eneste digtsamling, Yrkingar og týðingar, i 1934. Aldan og onnur brot blev udgivet posthumt i 1998.

Han var kommunalbestyrelsesmedlem i Tórshavnar kommuna 1921–1932, og indvalgt i Lagtinget fra Suðurstreymoy 1918–1936.

Referencer 
 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002), s. 270–271. (PDF )

Eksterne henvisninger 

 Nyholm Debess  på snar.fo

Håndværkere fra Danmark
Digtere fra Færøerne
Oversættere fra Danmark
Politikere fra Sjálvstýrisflokkurin
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Personer fra Norderøerne
Johan Kallsoy

Johan Kallsoy (født 12. august 1892 i Eiði, død 19. marts 1973) var en færøsk lærer, fagforeningsmand og politiker (SF).

Han havde eksamen fra Føroya Læraraskúli fra 1917, og arbejdede som lærer ved Føroya Fólkaháskúli 1918–1919, i folkeskolen i Gjógv 1919–1944 og på Eiði 1944–1962. Han var redaktør af tidsskriftet Føroya Skúlablað 1923–1924, medlem af skolestyret på Færøerne 1928–1932 og 1936–1940, bestyrelsesmedlem i fagforeningen Føroya Lærarafelag 1923–1939, 1947–1948 og 1953–1954.

Kallsoy var borgmester i Funningur 1922–1930 samt indvalgt i Lagtinget fra Eysturoy 1928–1940 og 1950–1954.

Referencer 
 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002), s. 308. (PDF )

Lærere fra Færøerne
Redaktører fra Færøerne
Fagforeningsfolk fra Danmark
Politikere fra Sjálvstýrisflokkurin
Borgmestre fra Færøerne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Personer fra Østerø
Zacharias Nielsen (1821–1892)

Zacharias Nielsen (født 16. september 1821 i Sandavágur, død 15. januar 1892) var en færøsk sysselmand og politiker. Han var indvalgt i Lagtinget fra Vágar 1863–1891.

Han var far til sysselmanden og politikeren Zacharias Nielsen.

Referencer 
 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002), s. 326. (PDF )

Sysselmænd fra Færøerne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Personer fra Vågø
Cock and ball torture

Cock and ball torture (CBT) er betegnelsen for den seksuelle aktivitet, der involverer tortur af de mandlige kønsorganer: penis og pungen. Dette kan involvere direkte smertefule aktiviteter så som leg med varm voks, spanking og presseion på testiklerne.

En faldskærm er en lille krave, normalt af læder, som sættes rundt om pungen. Kraven er kegleformet og under kraven findes tre kæder der samles i en ring hvorfra der kan hænges vægte i. Dette design gør at den ligner den "rigtige" faldskærm og dens navn er da også indlysende.

References 

BDSM
MattyBRaps

Matthew David Morris (født 6. januar 2003 i Duluth) er en amerikansk sanger, bedre kendt som MattyB eller MattyBRaps. MattyB lagde sin første video ud for ca. 7 år siden og i 2012 fik han sit største gemnembrud. Han lavede bl.a. sang covers sammen med andre youtube stjerner, såsom Cimorelli. MattyB lavede sin første EP i 2015 med sangen My oh My og New kids. MattyB's pladeselskab er Sony Music.

Siden starten på hans musikkarriere da han var syv år gammel, er han hurtigt blevet en superstar på internettet med mere end 5 milliarder videovisninger over 27 millioner Internet-tilhængere, der omfatter 12 millioner YouTube-abonnenter og yderligere 15 millioner tilhængere på forskelliged sociale medier.

Eksterne henvisninger 
 
 

Musikere fra USA
Rappere fra USA
Emilio Polli

Emilio Polli (født 1901, død 30. januar 1983) var en italiensk frisvømmer, der var italiensk mester indtil 1931, olympisk mester ved Sommer-OL 1924 og 1928.

Med en sjældent veludviklet fysik og en særlig karisma blev Emilio Polli betragtet som en af de mest repræsentative for tidens sportsæra i Italien og Europa.

Gennem årene vandt han flere nationale titler og var en del af den første generation af italienske svømmere, som var i stand til at markere sig på den internationale scene i slutningen af 1920'erne og begyndelsen af 1930'erne.

Kun nitten år gammel var Emilio Polli i 1920 rangeret blandt de 107 bedste topsvømmere i verden gennem alle tider.

Bibliografi 
 Aronne Anghileri, Alla ricerca del nuoto perduto, Cassina de' Pecchi, SEP Editrice, 2002, vol. II, 
 French Olympiske Komité, VIIIme Olympiade, 1924  hvor han konkurrerede med Johnny Weissmuller
 Hollandske Olympiske Komité, The Ninth Olympiad Amsterdam 1928 Official Report, 1928  hvor han konkurrerede med Johnny Weissmuller
 Swimmers at the 1924 Summer Olympics: Johnny Weissmuller, Duke Kahanamoku, Frank Beaurepaire, Boy Charlton, Jack Hatfield, Gertrude Ederle, Emilio Polli, LLC Books, General Books LLC, 2010
 Swimmers at the 1928 Summer Olympics: Johnny Weissmuller, Buster Crabbe, Boy Charlton, Walter Laufer, Jack Hatfield, Walter Spence Emilio Polli, LLC Books, General Books LLC, 2010
 Almanacco italiano, Vol. 34, Bemporad-Marzocco, 1929

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Hollandske olympiske komité,  Den niende olympiade Amsterdam Officiel rapport 1928  1928 (digitaliseret udgave ), hvor den konkurrerer med Weissmuller
 [Dagsorden http://www.agendadiana.it/cerca_prestazioni.php?atleta=147  Diana: kortet med dens resultater] besøgte December 22, 2010
 French Olympiske Komité,  VIII  mig  Olympiade  1924 (digitaliseret udgave ), hvor den konkurrerer med Weissmuller
 Webstedet for italienske Svømmeunion  besøgte December 22, 2010
 Littoriale af 1928/03/09 
 Det digitale bibliotek af sporten (I) 
 Det digitale bibliotek af sporten (II) 

Svømmere fra Italien
Deltagere for Italien ved sommer-OL 1924
Deltagere for Italien ved sommer-OL 1928
Vandpolospillere fra Italien
Olympiske mestre fra Italien
Olympiske medaljevindere i svømning
Personer fra Milano
Oliver Petræus Effersøe

Oliver Petræus Effersøe (født 22. juni 1830 i Tórshavn, død 7. januar 1897) var en færøsk politiker (uafhængig) og lærer.

Baggrund 
Effersøe var søn af Súsanna Ólavsdóttir fra Vestmanna og Jón Guðmundsson Effersøe fra Ørfarsey i Island. Han blev student i 1851 og tog filosofikum i 1852. Derefter studerede han jura og tog 1. del i 1856. Han arbejdede som lærer i realskolen i Tórshavn fra 1871-1897. Han sad i Færø Amts Skoledirektion 1881-1886. Han var redaktør for avisen Dimmalætting 1881-82 og igen fra 1892-93.

Politisk karriere 
Der fandtes ikke politiske partier på Færøerne i Effersøes levetid. Effersøe startede sin politiske karriere med at blive valgt ind i Folketinget, hvor han sad fra 1869-1872. Han var medlem af kommunebestyrelsen i Tórshavn i perioden 1873-78. Han blev valgt ind i Lagtinget fra 1871-89 og 1891-95. Han var valgt ind for tre forskellige valgkredse: Norðurstreymoyar fra 1871-75, Suðurstreymoyar fra 1875-89 og Eysturoyar valgkreds fra 1891-95.

Referencer 
Løgtingið 150 - HÁTÍÐARRIT - 150 ár liðin, síðani Løgtingið varð endurstovnað - side 274 - Árni Dahl: Ævisøgur (pdf-fil på 376 sider)

Politikere fra Færøerne før 1906
Folketingsmedlemmer i 1860'erne
Folketingsmedlemmer i 1870'erne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Færøerne
Personer fra Thorshavn
Mads Andrias Winther (1813–1879)

Se også: Mads Andrias Winther (1871–1923)

Mads Andrias Winther (født 8. september 1813 i Tórshavn, død 14. oktober 1879) var en færøsk embedsmand. Han var sysselmand på Sandoy 1838–1877, og formand i det udpegede skattenævn Taxasjónsnevndin 1868–1871. Winther sad i Lagtinget for Sandoy 1852–1854 og 1861–1865.

Winther var bror til Niels Christopher Winther og far til Mads Andrias Winther og Gunnar Winther.

Referencer 
 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002), s. 360 (PDF )

Sysselmænd fra Færøerne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Personer fra Thorshavn
Johan Henrik Schrøter (politiker)

Johan Hendrik Schrøter (født 13. februar 1842 i Trongisvágur, død 16. april 1911) var en færøsk politiker (uafhængig), sysselmand, købmand og bonde.

Baggrund 
Schrøter boede i Hvalba. Hans forældre var Karin Jacobsdatter fra Hvalba og Óli Jespersen fra Trongisvágur. Han var gift med Elsebeth Kristina, født Poulsen, fra Hvalba.

Politisk karriere 
Schrøter var poltiker før de første politiske partier blev dannet på Færøerne, derfor tilhørte han ikke noget politisk parti men var uafhængig. Han blev valgt ind i Lagtinget fra 1873-1905. Han blev valgt for tre forskellige valgdistrikter: for Suðuroyar valgdistrikt 1873-1881 og igen fra 1885-1901, perioden derimellem, fra 1881-1885 var han valgt for Suðurstreymoyar valgdistrikt. Den sidste periode fra 1901-1905 var han valgt for Sandoyar valgdistrikt. Han var valgt ind i Folketinget fra 1884-1887.

Referencer 
 Løgtingið 150 - HÁTÍÐARRIT - 150 ár liðin, síðani Løgtingið varð endurstovnað - side 347 - Árni Dahl: Ævisøgur (pdf-fil på 376 sider)

Politikere fra Færøerne før 1906
Folketingsmedlemmer i 1880'erne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Færøerne
Personer fra Suderø
Sysselmænd fra Færøerne
Júst á Húsum

Júst Olaf Jacobsen (født 28. november 1860 i Tórshavn, død 25. november 1932), kaldet Júst á Húsum, var en færøsk bonde og politiker. Han var en af de ni mænd, der indbød til Julemødet 1888, et møde som regnes som begyndelsen på Færøernes selvstændighedskamp. Han sad i Lagtinget for Suðurstreymoy fra 1899 til 1903.

Referencer 
 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002), s. 294. (PDF )

Landmænd fra Færøerne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Politikere fra Færøerne før 1906
Julemødet 1888
Havnar Ungmannafelag

Havnar Ungmannafelag (Tórshavns Ungdomsforening) var en ungdomsforening i Tórshavn på Færøerne, stiftet på et møde i missionshuset i Tinghúsvegur i Tórshavn i november 1906. Nyholm Debess, Petur Alberg og Mads Andrias Winther inviterede til mødet.

Nyholm Debess var blevet inspireret til å stifte foreningen efter at have oplevet sammenholdet mellem norske ungde, mens han var i blikkenslagerlære i Bergen. Lidt før juletid 1907 kom Hans A. Djurhuus hjem til Færøerne fra Danmark og tog over fra Winther som den ledende skikkelse i foreningen.

Havnar Ungmannafelag havde et håndskrevet medlemsblad, Baldursbrá, hvor mange forskellige personer bidrog. Foreningen mødtes hver onsdag aften klokken ni, hvor man havde foredrag, diskussioner, sang og højtlæsning. Baldursbrá blev udgivet fra december 1906 og frem til marts 1912. Tilsammen blev der skrevet 104 blade, eller omkring 2 000 sider i A4-størrelse. Udgaverne af bladet bliver i dag opbevaret ved Færøernes Nationalbibliotek, men de 16 første blade er gået tabt.

Ungdomsorganisationer
Organisationer fra Færøerne
Etableret i 1906
Færøernes historie
Petur Alberg

Petur Alberg (født 15. december 1885 i Tórshavn, død 1940) var en færøsk violinist, komponist og tekstforfatter.

Alberg var med til at stifte Havnar Ungmannafelag, og han sørgede for at nedskrive mange af de historier, som Mads Andrias Winther fortalte her. Mange forskellige personer stod for at skrive det håndskrevne medlemsblad Baldursbrá, men Alberg etablerede sig snart som den mest afholdte. 

Han lærte sig at spille violin af musiklærer Georg "Bakar" Hansen i Tórshavn omkring 1900, og det var ham, der opdagede Albergs musikalske begavelse. Han satte melodi til flere digte af Hans Andrias Djurhuus. På Færøerne huskes Alberg alligevel bedst for landets nationalsang «Tú alfagra land mítt» («Mitt fagre land»), hvor han satte melodi til Símun av Skarðis tekst. Han komponerede også melodien til «Tjaldur, ver vælkomið», og er ophavsmand til 18 sange i Songbók Føroya fólks.

Litteratur 
 Sigurðardóttir, Turið: Tú alfagra land mítt – tjóðsangurin og søga hansara. Tórshavn: Føroya Skúlabókagrunnur, 2006. (PDF)

Eksterne henvisninger 

 Petur Alberg på snar.fo

Violinister fra Danmark
Komponister fra Færøerne
Sangskrivere fra Færøerne
Personer fra Thorshavn
Musikere fra Færøerne
Torvald Tu

Torvald Tu (født 22. juli 1893 i Klepp på Jæren, død 15. januar 1955) var en norsk digter og forfatter fra Tu i Klepp kommune på Jæren. 14 år gammel fik han sit første digte på tryk i Stavanger Aftenblad.  Han skrev først og fremmest på jærsk, og det blev hans varemærke.  Han udgav 56 bøger fra 1914 til sin død. Torvald Tu skrev både eventyr, digte, skuespil og romaner.

Tu boede frem til 1937 sammen med pianisten Trygve Stangeland. De lavede flere ting sammen, blandt andet jærsangen ”Sjå Jæren, gamle Jæren”. Som ung var han en tid med i Frelsens Hær i hjembygden Bryne, og han bevarede hele livet en varm kærlighed til denne organisation. En af pionerene i organisationen, oberstløjtnant Bertha Hansen, var en nær ven. Til hendes 80 års fødselsdag i 1950 skrev han sangen "Glem ikke gleden", som er en hyldest til den glade kristendom han forbandt med Frelsens Hær, og som han selv bekendte sig til.

Bibliografi 

Storbrekkmyri skuespll, 1914
Blomar frå heid, digte, 1915
Strengjer som syng, digte, 1919
I godluna, småstykker, 1920
Ung vilje, skuespil, 1920
Lystig lag, småstykker, 1921
Lukkedraumen, fortælling, 1922
Lynglandet, digte, 1922
Like born leikar best, skuespil, 1923
Kvinnfolkhjarta, skuespil, 1923
Små stevleikar, sketcher 1923
Tu-låttar, småstykker og dikt, 1923
Høg himmel, fortælling, 1924
Ane Gurine, skuespill, 1924
Friar-sjau, skuespill, 1925
Kjærleiksvegen, roman, 1925
Fint fylgje, småstykker, 1926
Kjærlege par, folkespil, 1926
Giftande gjenta, lystspil, 1927
Kjærleik på Lykteland, lystspil, 1927
Signe Solmøy, eventyr, 1927
Mormor-kista, eventyr, 1928
Eld i hjartekrå, folkekomedie 1928
Kjærleiken rår, spøg i to akter, 1929
Brudgomen ventar, fortællinger, 1929
Hugnadsstunder, jærvers og jærdigte, 1930
Den framande, skuespil, 1930
Sylva silkeving, eventyr, 1931
Hagen min, digte, 1931
Æra dei unge, folkespøg 1931
Gro, dramatisk digte, 1932
Fart i friinga, folkekomedie, 1933
Frå hei og hol, 1933
Gift deg, folkekomedie, 1935
Våren og hausten, digte og fortællinger, 1935
Seinsumar, skuespill, 1937
Velsigning, ei soge i song, 1937
Det lyser etter vegen, digte, 1940
Jærdikt, 1943
Men størst er kjærleiken, skuespil, 1943
Trygve Johannes, roman, 1943
Vona og livet, roman, 1943
Gullfuglen og andre eventyr, 1944
Trollmeisteren, eventyr, 1945
Glade sinn, hugnadssoger, 1947
Gode vener, sketsjer, 1947
Bondestanden er meg kjær, hørespil, 1948
Ei hending i mørke, hørespill, 1948
For fjåge folk, nye jærstubber, 1950
Rosemøy og Gråpus, 1950
Hjå dei gamle, folkelig idyll, 1951
Med eventyrskreppa, nye eventyr, 1952
Gjennom grindane, 1953
Pusekattboka, fortællinger for børn sat i vers af Torvald Tu
Pinn-Ola og andre, 1954
Nye norske eventyr, 1955

Eksterne henvisninger/baggrundsstof 
 Ny biografi om Tu  (Stavanger Aftenblad 2008) 
 De tre jærforfatterene, Arne Garborg, Torvald Tu og Theodor Dahl
 http://enstadmediafalitteratur.blogspot.com/2008/10/norsk-forfatter-p-to-bokstaver.html
 Digitaliserede bøger av Torvald Tu hos Nasjonalbiblioteket.
 Jan Olav Gatland (2008): Torvald Tu. Eit diktarliv. Oslo: Samlaget.

Eventyrforfattere
Romanforfattere fra Norge
Dramatikere fra Norge
Digtere fra Norge
Sangskrivere fra Norge
Johannes Petersen (folketingsmedlem)

Johannes Petersen (født 26. september 1812 norðuri í Vági (Klaksvík) - død 11. oktober 1901) var en færøsk lærer og politiker (uafhængig).

Baggrund 
Hans forældre var Súsanna f. Joensdatter fra Fuglafjørður og Petur Eliasen, fra norðuri í Vági (Klaksvík). Han var gift med Súsanna Olesdatter fra Nes. De boede i Saltnes. Petersen var uddannet lærer fra Jonstrup Seminarium i 1840. Han arbejdede som lærer hos præsten i Nes, derefter arbejdede han som lærer i disse bygder: Nes, Toftir, Glyvrar, Søldarfjørður, Lamba, Skála og Strendur 1840-45, Nes, Toftir, Glyvrar og i Lamba 1845-54, i Nes sogn 1871-1894.

Politisk karriere 
Der fandtes ikke politiske partier på Færøerne i hans levetid. Petersen var valgt ind i Lagtinget for Eysturoyar valgkreds fra 1854-1859 og 1863-1891.

Han var folketingsmedlem fra 1864-1866.

Referencer 
 Løgtingið 150 - HÁTÍÐARRIT - 150 ár liðin, síðani Løgtingið varð endurstovnað - side 274 - Árni Dahl: Ævisøgur (pdf-fil på 376 sider)

Politikere fra Færøerne før 1906
Folketingsmedlemmer i 1860'erne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Færøerne
Personer fra Østerø
Jevenstedt

Jevenstedt er en kommune og administrationsby i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Jevenstedt i den sydlige del af Kreis Rendsborg-Egernførde. Kreis Rendsborg-Egernførde ligger i den centrale del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Kommunen ligger ved B 77 ved udkanten af den 380 km² store Naturparks Aukrug med enge, marker, hede moser, damme og små floder. Floden Jevenau løber gennem Jevenstedt, og Jevenstedter Teiche, der er syv sammenhængende damme ligger i nordenden af byen. Fra 1901 til 1957 havde Jevenstedt en station på Rendsburger Kreisbahn.

I kommunen ligger landsbyerne Altenkattbek, Barkhorn, Bramkamp, Dammstedt, Jevenstedterteich, Kolshorn, Kreuzkoppel, Nienkattbek, Pollhorn, Schwabe og Spannan.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted].
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Rendsborg-Egernførde
Luhnstedt

Luhnstedt er en kommune og en by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Jevenstedt i den sydlige del af Kreis Rendsborg-Egernførde. Kreis Rendsborg-Egernførde ligger i den centrale del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Luhnstedt ligger omkring 15 km syd for Rendsborg i Naturpark Aukrug. Mod vest løber Bundesstraße 77 fra Rendsborg mod Itzehoe. Fra 1901 til 1957 havde Luhnstedt banegård på Rendsburger Kreisbahn.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted].
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Rendsborg-Egernførde
Jógvan Poulsen (1854-1941)

Jógvan Poulsen (født 19. februar 1854 på Svínáir, død 21. januar 1941 på Strendur) var en færøsk lærer, forfatter og politiker (SB).

Han blev født på Svínáir på Eysturoy i 1854, som søn af Birgithe (født Thomasdatter) og Poul Joensen. Forældrene kom oprindelig fra henholdsvis Funningur og Eiði, og Svínáir var endnu en ung niðursetubygd da de bosatte sig der. Jógvan Poulsen voksede op i et fattigt hjem, og tjente til livets ophold som tjenestedreng på gården Látrinan på Eiði. I 1874 drog han til Tórshavn for at skaffe sig en uddannelse.

Poulsen blev lærer fra Føroya Læraraskúli i 1876, og underviste i folkeskolen på Strendur, Selatrað, Morskranes og i Skáli frem til 1917. Han frasagde sig stillingen på grund af sygdom. Han udgav Förisk ABC og lesingabók, en lærebogi færøsk, sammen med C.L. Johannesen i 1891, men denne blev forældet kort tid efter som følge af V.U. Hammershaimbs nye retskrivning. Poulsens Bibliusøga fra 1900 blev et standardværk, eftersom Bibelen ikke var oversat til færøsk endnu. Han var styremedlem i Føroya Lærarafelag 1898–1903 og 1906–1912, senere medlem af skolestyret på Færøyene 1924–1928.

Poulsen var medlem af kommunalbestyrelsen i Eysturoyar prestagjalds kommuna, og senere i Sjóvar kommuna, og var borgmester en periode. Han var indvalgt i Lagtinget fra Eysturoy 1883–1928, fra 1906 tilsluttet Sambandsflokkurin. Han var Højres kandidat til Folketinget fra Færøerne i 1901, men tabte alle valgkredse undtagen Eysturoy til Jóannes Patursson. Stemmetallet i alt var 356 til Patursson og 199 til Poulsen. Poulsen var modstander af parlamentarismen og støttede kongens ret til at udpege ministre, og ønskede ikke den færøske sprogstrid som en sag i valgkampen. Han forsøgte at fremstille sig selv som den jævne borgers kandidat, og Patursson som storbøndernes kandidat. Poulsen lykkedes kun delvis med dette, fordi Højre fremstod som embedsmændenes parti for mange vælgere.

Han blev afbilledet på et færøsk frimærke i 2008.

Referencer 

Lærere fra Færøerne
Politikere fra Sambandsflokkurin
Borgmestre fra Færøerne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Politikere fra Højre (1881-1915)
Faglitterære forfattere fra Færøerne
Personer fra Østerø
C.L. Johannesen

Christian Ludvig Johannesen (født 4. april 1862, død 29. januar 1935) var en færøsk folkeskolelærer og selvstændighedsaktivist.

Han var en af de ni indbydere til Julemødet 1888, der regnes som begyndelsen på Færøernes selvstændighedskamp.

Johannesen udgav i 1891 sammen med Jógvan Poulsen, Förisk ABC og lesingabók, den første lærebog i færøsk for folkeskolen, men værket blev forældet kort tid efter som følge af V.U. Hammershaimbs nye retskrivning.

Referencer 

Lærere fra Færøerne
Politikere fra Færøerne før 1906
Faglitterære forfattere fra Færøerne
Julemødet 1888
Schülp b. Rendsburg

Schülp (på dansk: Skulleby) er en kommune og en by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Jevenstedt i den sydlige del af Kreis Rendsborg-Egernførde. Kreis Rendsborg-Egernførde ligger i den centrale del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Kommunen ligger på en sandet højde syd for Rendsborg på begge sider af Kielerkanalen. I Rüsterbergen i kommunen ligger en lodsstation, hvor lodserne til Kiel eller Brunsbüttel skifter. Mod øst løber Bundesstraße 77 fra Rendsborg til Itzehoe.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted].
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Rendsborg-Egernførde
Personer på færøske frimærker

Færøernes første frimærker udkom 30. januar 1975. Tidligere blev der anvendt danske frimærker på øerne. Fra et filatelistisk synspunkt findes der nogen tidligere frimærkeprovisorier, men disse har ingen betydning for forståelsen af hvilke motiver og personer, som gengives på øernes frimærker.

Der er særlig tre grupper af personer, som er repræsenteret på færøske frimærker:
 saga- og sagnpersoner, knyttet til landnamet og Færingesaga.
 Aktører fra udviklingen af færøsk selvstændighed. De ni indbydere til Julemødet i 1888 er en talmæssig stor gruppe, men også filologer som V.U. Hammershaimb og Jakob Jakobsen må henregnes til denne kategori.
 Forfattere og andre kunstnere. At forfattere er så rigelig repræsenteret, kan ses som et indirekte uttrykk for bevidstheden om behovet for at udvikle færøsk sprog og selvforståelse.

Det tog 22 år fra det første frimærke blev udgivet til øernes statsoverhoved, dronning Margrethe 2., blev afbilledet, det skete i forbindelse med hendes 25-årsjubilæum som monark. Kronprinsparret Frederik og Mary kom på frimærker i 2004 i forbindelse med deres bryllup.

Liste over afbilledede

Eksterne henvisninger 

 stamps.fo 

Færøsk kultur
Filateli
Færøske frimærker