kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Færøernes Universitet

Færøernes Universitet (færøsk: Fróðskaparsetur Føroya, "Færøernes videnskabssæde") i Thorshavn blev grundlagt den 20. maj 1965 som Academia Færoensis og fik officiel universitetsstatus i 1990.

I dag har universitetet ca 1000 studerende og fem fakulteter (megindeildir): 
Fakultet for færøsk sprog og literatur ("Føroyamálsdeildin")
Fakultet for uddannelsen ("Námsvísindadeildin")
Fakultet for naturvidenskab og teknologi ("Náttúruvísindadeildin")
Fakultet for historie og samfundsvidenskab ("Søgu og Samfelagsdeildin")
Fakultet for sundhedsvidenskab ("Deildin fyri heilsu- og sjúkrarøktarvísindi")

Endvidere havde universitetet oprindelig en teologisk afdeling, men denne er nu nedlagt.

Universitetets historie går tilbage til Færøernes Videnskabelige Selskab (Føroya Fróðskaparfelag), som blev grundlagt i 1952. Selskabet havde som hovedformål at skabe et sted for videnskab og forskning på Færøerne. Ved universitetets begyndelse var der kun én professor: Christian Matras, der forinden havde været docent ved Københavns Universitet.

Ved siden af årskurser for studerende i færøsk og naturhistorie arrangerede universitetet offentlige forelæsninger og aftenkursus i færøsk. Færøernes Universitet begyndte også at beskæftige sig med den færøske folklore og kulturarv.

Universitetet udbyder uddannelse på bachelor-, kandidat- og (siden 1996) ph.d.-niveau.

I 2020 udbyder universitetet 11 bacheloruddannelser, fem masteruddannelser og tre bifag.

Professorer 

Christian Matras fra 1965, sprog og litteratur
Mortan Nolsøe, fra 1986, folklore
Jóhan Hendrik Winther Poulsen, fra 1986, nordistik, især færøsk sprog
Hans Jacob Debes, fra 1989, historievidenskaberne
Jóan Pauli Joensen, fra 1989, civilisationshistorie og socialantropologi
Magnus Danielsen, fra 1991, elektroteknik
Arne Nørrevang, fra 1995, biologi
Eyðun Andreassen, fra 1996, folklore
Dorete Bloch, fra 2002, zoologi
Morten Sparre Andersen fra 2001, geofysik
Malan Marnersdóttir fra 2004, litteraturvidenskab
Robert James Brown fra 2004, geofysik
Bogi Hansen fra 2006, oceanografi
Turið Sigurðardóttir fra 2008, sprog og litteratur
Kári á Rógvi fra 2014 til 2015, jura
Jógvan í Lon Jacobsen 2016, sprog 
Gunnar Restorff 2016, matematik
Toke Meier Carlsen, matematik
Hans Andrias Sølvará 2019, historie
Magni Mohr 2019, arbejds- og idrætsfysiologi
Firouz Gaini 2019, antropologi
Bjørn Kunoy 2019, international lov

Eksterne henvisninger 
Setur.fo Fróðskaparsetur Føroya  (på færøsk og engelsk)
Universitetets historie  (på engelsk)
Faroese Summer Institute  – sommerkursus i færøsk sprog og kultur for udlændinge

Uddannelse og videnskab på Færøerne
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tórshavn
Universiteter
Etableret i 1965
Vanwall

Vanwall er:

En producent af formel 1-biler fra 50'erne. Se Vanwall (Formel 1)
En nutidig producent af sportsvogne, som ligner formel 1-bilerne. Se Vanwall Cars
Glidetal

Et flys glidetal er at udtryk for den afstand, et fly kan flyve uden motorkraft i forhold til hvor meget højde, der mistes.

Glidetallet er en teoretisk størrelse (luften er aldrig helt rolig), men det siger alligevel en del om et flys ydeevne, dvs. evne til at flyve langt og hurtigt med et minimum af nedstigning.

Moderne svævefly har et glidetal på mellem 35 og 60. Dvs. at de fra en højde på 1 km kan svæve 35-60 km i glideflugt inden de rammer jorden. I praksis føles det som om disse fly slet ikke synker. Det gør de selvfølgelig, men man kan flyve meget langt uden behov for at tanke højde i termikken.

Eksempler til sammenligning
et sportsmotorfly har et glidetal på under 10.
et dragefly har et glidetal mellem 7 og 20 alt efter model.
et Boeing 767-fly løb tør for brændstof og viste sig at have et glidetal på 12. 
en rumfærgen der vender tilbage til Jorden, fungerer som et et svævefly med et glidetal på 3.

Flyvemaskiner
Svæveflyvning
Luftfart
Aerodynamik
Esox

Esox er en slægt af fisk. Det er den eneste slægt i gedde-familien (Esocidae).

Arter 
Slægten Esox består af følgende arter:
 Esox americanus
 Esox lucius
 Esox masquinongy
 Esox niger
 Esox reichertii

Se også 
 :wikispecies:Esox

Geddefamilien
Ringkøbing Gymnasium

Ringkøbing Gymnasium er et lille gymnasium i den vestjyske by Ringkøbing.

Gymnasiets rektor siden 1. september 2020 er Lars Roesen. Han afløste Tonny Hansen, der havde været rektor for gymnasiet i 15 år.

Referencer

Eksternt link 
Ringkøbing Gymnasium

Gymnasier i Danmark
Gymnasium
Etableret i 1979
Vanwall (Formel 1)

Vanwall var et formel 1-hold, der blev grundlagt af Tony Vanderwell i 1954 og kørte sit sidste løb i 1961. I 1958 vandt mærket verdensmesterskabet for konstruktører.

Formel 1-konstruktører
Morsø Nørre Herred

Morsø Nørre Herred er et herred på øen Mors i det tidligere Thisted Amt, nuværende Region Nordjylland .

Kommuner 
Herredet bestod af syv kommuner indtil kommunalreformen i 1970, hvor disse lagdes under Morsø Kommune:
 Sejerslev-Ejerslev-Jørsby
 Galtrup-Øster Jølby
 Flade-Sønder Dråby
 Alsted-Bjergby
 Tødsø-Erslev
 Dragstrup-Skallerup
 Solbjerg-Sundby

Sogne 
Herredet bestod således af følgende sogne:

Alsted
Bjergby
Dragstrup
Ejerslev
Erslev
Flade
Galtrup
Jørsby
Sejerslev
Skallerup
Solbjerg
Sundby
Sønder Dråby
Tødsø
Øster Jølby

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

 
Nørre Herred
Termik

Termik er luftens lodrette op- og nedadgående bevægelse i instabile luftmasser (som vi faktisk har en del af i Danmark). Termik udløses af solens opvarmning af jorden. Når luften lige over jorden har nået en tilstrækkelig temperatur (det kan på varme dage ofte ses som en „dirren“ i luften over varme overflader som asfalt), så vil den på et tidspunkt „rive sig løs“ fra jorden og begynde at stige opad. Så længe den opadstigende luftmasses afkøling er mindre (langsommere) end temperaturfaldet med højden i de omgivende luftmasser, så vil denne „boble“ blive ved med at stige, og når den når dugpunktet (den temperatur hvor vandet i luften kondenserer) bliver boblen til en cumulussky (også kaldet „sommerskyer“ eller „blomkålsskyer“). En tør overflade vil lettere end en fugtig udløse termik, og nogle gange vil et tørt område kunne udløse kontinuerlig termik – et sådant område kaldes for et „hot spot“.

Hemmeligheden ved svæveflyvning og drageflyvning er at finde disse opadgående luftstrømme og cirkle rundt inde i dem. Da luften i disse termikstrømme stiger hurtigere end flyet daler, så vil flyet stige så længe som luften stiger – og det vil sige op til skyens bund, som regel i mellem 1000 og 2000 meters højde. På gode dage endnu højere. Højderekorden i Danmark er 3500 m. Der bliver fløjet væsentligt mere svæveflyvning i Danmark end motorsportsflyvning. Men da de ikke høres og ofte flyver højt – væsentligt højere end motorsportsflyene – så ses vi ikke så ofte. Når der er god termik flyver svævefly og dragefly ofte strækflyvning.

Se også 
 Adiabatisk proces

Eksterne henvisninger 
 Visualisering af termik  (engelsk artikel af Wayne M. Angevine Ph.D., P.E.)

Fluidmekanik
Svæveflyvning
Meteorologi
Kløver

Kløver (Trifolium) er en planteslægt med ca. 300 arter, der er udbredt i alle tempererede egne, men med centre i Middelhavsområdet, Etiopien, Californien og Chile. Det er en- eller flerårige, urteagtige planter med trekoblede eller (sjældnere) uligefinnede blade. Småbladene er oftest tandede. Blomsterne er samlet i siddende eller hængende hoveder eller korte klaser, men arter med enlige blomster findes. De enkelte blomster er uregelmæssige (ærteblomster) med purpurrøde, hvide eller gule kronblade. Frugterne er små bælge med nogle få frø i hver.

De nedenstående lister rummer de arter, hvis navne må anses for at være videnskabeligt accepterede:

 Skovkløver (Trifolium alpestre)
 Harekløver (Trifolium arvense)
 Humlekløver (Trifolium aureum)
 Fin kløver (Trifolium dubium)
 Gul kløver (Trifolium campestre) eller Udstrakt Kløver
 Jordbærkløver (Trifolium fragiferum)
 Alsikekløver (Trifolium hybridum)
 Blodkløver (Trifolium incarnatum)
 Bugtet kløver (Trifolium medium)
 Spæd kløver (Trifolium micranthum)
 Bjergkløver (Trifolium montanum)
 Bleggul kløver (Trifolium ochroleucum)
 Spæd bukkehorn (Trifolium ornithopodioides) eller Fugleklo-Kløver
 Rødkløver (Trifolium pratense)
 Hvidkløver (Trifolium repens)
 Stribet kløver (Trifolium striatum)
 Jordkløver (Trifolium subterraneum)

Note 

 
Nitrogenfikserende planter
Bikini-atollen

Bikini ("Pikinni") atollen; . Bikini er en samling koraløer i Marshalløerne i den nordlige del af Ralik-kæden i Stillehavet. Bikini blev i årene mellem 1946 og 1958 af det amerikanske forsvar udlagt som testområde for atomvåben. 1946 blev blev atollens indbyggere forflyttet. Før testsprængningerne blev atollens indbyggere forflyttet til andre øer i Marshalløerne. Der blev sprængt 23 atom- og brintbomber. Grundet den radioaktive forurening er Bikini fortsat ubeboet. Atollen besøges lejlighedsvis i dag af dykkere og forskere.

Beboerne accepterede oprindeligt genbosættelse på Rongerik Atoll. Imidlertid kunne Rongerik ikke producere nok mad, og øboerne sultede. De kunne ikke vende hjem, så de blev flyttet til Kwajalein Atoll i seks måneder, før de valgte at bo på Kili Island. Den amerikanske regering etablerede flere tillidsfonde, der fra 2013 dækkede lægebehandling og andre omkostninger.

1970 blev 160 beboere genbosat på Bikini-øen, men de 178 beboere blev evakueret igen i 1978 på grund af unormalt høje koncentrationer af cæsium-137 i deres kroppe. Atollen besøges lejlighedsvis i dag af dykkere og forskere.

I 2016 var der 5400 levende Bikini-øboere: 800 øboere, der boede på Kili, 2550 på Majuro, 300 på Ejit, 350 på andre Marshalløer og 1400 i USA og andre lande. Atolllen er nutiden beboet af 4-6 vagter.

Ordet bikini er genanvendt som betegnelsen for den todelte badedragt til kvinder.

Geografi  
Atollen er en koralø og har et total areal på ca. 600,1 km² hvoraf en landmasse på ca. 6,01 km² og en lagune på ca. 594,14  km². Atollen består af ca. 36 øer med højeste højde på kun 12 m o.h. De større øer er:

 Bikini, hovedøen, i den østlige del. Dens areal er 2,4 kvadratkilometer. Terrænet på Bikini er meget fladt. Øens højeste punkt er 17 meter over havet. Den strækker sig 2,9 kilometer i nord-sydlig retning, og 3,3 kilometer i øst-vestlig retning.
 Eneu, eller Enyu, i den østlige del
 Enidrik, i den vestlige del
 Ememan, i den nordlige del
 Nam, i den nordlige del
 Oroken, i den vestlige del

Atollens flyveplads Enyu Airfield (IATA-lufthavnskode "BII") har kapacitet til lokale fly.

Historie 
Mennesker har beboet Bikini-atollen i omkring 3.600 år.Arkæologer har under 1 meter sand fundet rester af trækul, fiskeben, skaller, som er dateret til mellem 1960 og 1650 f.Kr. 

Den første vesterlænding, der så Bikini-atollen, var den tysk-baltiske kaptajn og opdagelsesrejsende Otto von Kotzebue, der sejlede i tjeneste for Det Russiske Kejserrige. Han besøgte atollen tre gange i løbet af 1816 og 1817. Han opkaldte atollen Eschscholtz Atoll efter Johann Friedrich von Eschscholtz, som var med son botaniker på von Kotzebues skib. De baltiske tyskere brugte atollen til at producere copra-olie fra kokosnødder.

1886 blev atollen som en del af Marshalløerne officielt koloniseret af Tyskland, men den havde en isoleret tilværelse, da den aldrig fik nogen økonomisk betydning.

Eksterne henvisninger 
 Bikinis internetside

Referencer 

Marshalløerne
Øgrupper i Atlanterhavet
Haremad (slægt)

Haremad (Lapsana) er en planteslægt med omkring ni arter. En enkelt er vildtvoksende i Danmark.

Arter 
Den danske art i slægten:
Haremad (Lapsana communis).

Kilder og eksterne henvisninger 

 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Kurvblomst-familien
Hvid ageratina

 
Hvid Ageratina (Ageratina altissima) eller Hvid Hjortetrøst er en opretvoksende staude med en enkelt eller ganske få, hårede eller glatte stængler fra jorden.

Beskrivelse 
Bladene er modsatstillede og ovale med takket rand. Oversiden er mat mørkegrøn, mens undersiden er skinnende lysegrøn og svagt håret. Blomstringen sker i juli-oktober, hvor man finder blomsterne samlet i små, kompakte (Regnfan-agtige) skærme, der tilsammen danner en flad halvskærm. De enkelte blomster er snehvide og regelmæssige med smalle, spidse kronblade. Frugterne er tørre nødder med kort fnok. 

Rodnettet består af tykke, seje jordstængler med mange trævlerødder.  

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 x 0,25 m (100 x 25 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Hjemsted 
Hvid Ageratina hører hjemme i det nordøstlige USA og Canada, hvor planten indgår i vegetationerne langs skovbryn og i overgangszonen mellem løvskov og prærie. I Wisconsin har den været meget udbredt i de "egesavanner", der opstod som følge af de oprindelige folks afbrænding af underskoven. 

I Cedarburg Bog, Ozaukee County, Wisconsin, USA, findes arten i et område med småsøer, moser og blandede løv- og nåleskove sammen med bl.a. Kongebregne, Perlekurv, Skyggeblomst, Amerikansk Ginseng, Blodurt, Bukkeblad, Canadisk Akeleje, Canadisk Gyldenris, Canadisk Hønsebær, Fragaria virginiana (en art af Jordbær), Have-Purpursolhat, Hjertebladet Asters, Håret Solhat, Kanelbregne, Kæmpe-Silkeplante, Lyng-Asters, Læderløv, Nedliggende Bjergte, Nyengelsk Asters, Rød Druemunke, Sildig Gyldenris, Smalstråle, Storblomstret Treblad, Trenervet Snerre og Yuccabladet Mandstro

Giftvirkning 
Planten indeholder nogle kemiske forbindelser: tremeton, hydroxytremeton og dihydrotremeton. Disse ketoner er ikke giftige i sig selv, men enzymer i leveren omdanner dem til meget giftige forbindelser. Køer, som æder planten, udskiller disse giftige forbindelser i mælken. Mennesker (og kalve), der drikker den giftige mælk, risikerer at dø af giftstofferne i mælken. Forgiftningen bliver kaldt mælkesyge, og var årsag til en hel epidemi af dødsfald i landområder i USA i 1700- og 1800-tallet. Mælkesygens mest berømte offer er nok Nancy Hanks, Abraham Lincolns mor, der i 1818 døde af mælkesyge.

Note 

Flerårige urter
Haveplanter
Hvide blomster
Prærieplanter
Rytmisk Musikkonservatorium

Rytmisk Musikkonservatorium (RMC) er en københavnsk uddannelsesinstitution for rytmisk samtidsmusik under Kulturministeriet. Konservatoriet har 200 studerende og 30 undervisere.

Konservatoriet blev oprettet i 1986 og havde oprindeligt til huse på Frederiksberg, men har siden 1996 været placeret på den tidligere Flådestation Holmens område sammen med Statens Teaterskole, Den Danske Filmskole og Kunstakademiets Arkitektskole.

RMC uddanner rytmiske musikere, musiklærere, lydteknikere, music management kandidater på højeste niveau og er det eneste konservatorium i Danmark udelukkende for rytmisk samtidsmusik. Rytmisk Musikkonservatorium har endvidere en sangskriveruddannelse og en solistlinje. I 2007 oprettede Rytmisk Musikkonsevatorium en forskningsenhed og er nu aktiv med igangværende forskningsprojekter i samarbejde med bl.a. Roskilde Universitet, Aalborg Universitet og Copenhagen Business School.

Rektor er Henrik Sveidahl, 2012.
Prorektor er Søren Kjærgaard.

Konservatoriets formål 
Formål:
 at uddanne til det professionelle rytmiske musikliv
 at udøve forsknings- og udviklingsarbejde og i øvrigt
 bidrage til fremme af musikkulturen i Danmark.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Rytmisk Musikkonservatorium

Indre By (København)
Uddannelsesinstitutioner i København
Musikkonservatorier i Danmark
Fosforsyre

Fosforsyre er (eller phosphorsyre) en middelstærk, trivalent syre med formlen H3PO4. Fosforsyre bruges bl.a. som tilsætning til madvarer og har i den forbindelse E-nummeret E338.

Anvendelser 
 Fjernelse af rust.
 Fjernelse af kalkaflejringer fra automatiske vandingssystemer.
 Ingrediens i læskedrik, fx cola.
 Bruges også til at danne salte til gødning da planter ellers ikke vil optage fosfor.

Fosforsyre, orthofosforsyre, H3PO4 eller (HO)3PO, farveløst krystallinsk stof, smeltepunkt 42,3 °C. 

Fosforsyre er en middelstærk trivalent syre, der ætser mindre end svovlsyre, og som først ved højere temperaturer virker oxiderende. 
Den anvendes især til fremstilling af kunstgødninger og i mindre omfang til passivering af jern, idet den kan danne et beskyttende lag af jern- fosfat på jernoverflader.

Kemiske reaktioner 
Ved en normal syre-base reaktion afgiver fosforsyre en H+ ion og bliver til H2PO4-, som er en amfolyt. Fosforsyre er desuden en triprotsyre. Dette vil sige at den kan afgive 3 hydroner. Afgivelsen af hydroner sker trinvist, i takt med forøgning af pH.

Fosfat i biokemien
Forforsyre indgår som fosfat i mange vigtige biokemiske molekyler, nukleinsyrerne DNA og RNA, mange proteiner, cofaktorer og energistoffet ATP foruden i toxiner og andre giftstoffer. Vedhæftning af fosfat til et organisk molekyle betegnes som fosforylering.

Syrer
Fosforforbindelser
Emulgatorer
Belau

Belau er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Bokhorst-Wankendorf i den sydvestlige del af Kreis Plön. Kreis Plön ligger i den østlige/centrale del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Belau ligger ved østbredden af Belauer See, 5 km sydøst for kommunen Wankendorf og 25 km syd for byen Kiel.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted.
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Plön
Strækflyvning

Strækflyvning er en disciplin indenfor svæveflyvning og drageflyvning, hvor man flyver en forud besluttet opgave mellem en eller flere geografisk punkter (vendepunkter) eller områder. De enkelte stræk (ben) flyves ved en vekslen mellem højdevinding i termik (opadstigende luftstrømme) og glid, hvor den vundne højde omsættes til en tilbagelagt distance.

Strækflyvning benyttes i stort omfang til konkurrencer, hvor der kan gives point efter tidsforbrug, tilbagelagt afstand, eventuelt højdevinding samt eventuelt flyets handicap. Piloten dokumenterer sin opgaveløsning med GPS-logger – tidligere benyttedes fotos af vendepunkterne.

På gode dage kan i Danmark flyves distancer i svævefly på 300 km eller mere med en gennemsnitshastighed på over 100 km/t. Dragefly tilbagelægger afstande på 100 km eller mere.

Opgavetyper 
 Ud-hjem: Der flyves til et enkelt punkt og hjem igen.
 FAI-trekant: En trekant, hvor det korteste ben er mindst 28% af den samlede længde.
 AST (assigned sector task): En række forudbestemte vendepunkter besøges i en given rækkefølge, og der gives point for distance og hastighed.
 AAT (assigned area task): En række områder – sektorer – besøges, og der gives tillægspoint efter hvor langt man har været inde i sektoren. Ved konkurrencer kombineres AAT-opgaver ofte med en tidsgrænse, så piloterne får strafpoint hvis de f.ex. er længere end 3 timer om det.
 Cats craddle: Piloten vælger selv under vejs, hvilke vendepunkter besøges og får point efter tilbagelagt afstand og hastighed.

Rutedisponering 
Piloten skal i sine dispositioner beslutte rutevalg – hvor nogle områder giver gode mulighed for termik og andre er "døde" – hvornår en termikboble (søjle) er kraftig nok til at skulle udnyttes samt hvor hurtigt skal flyves mellem boblerne. Områder med god termik kendes ud fra erfaringer, men kan også forudsiges ved kig efter tørre overflader. Termikken vil ofte vise sig ved cumulus-skyer – eventuelet som skygader – men kan også på vanskelige dage være usynlig – såkaldt tørtermik. Termikken er normalt svag i lav højde, hvorfor der tabes tid, hvis højden bliver for lav.

Slutglid 
Sidst på en strækflyvning er man ikke længere afhængig af at skulle kunne fange termik igen; piloten kan derfor disponere sin fart således, at ankomsten til flyvepladsen sker i udgangshøjden for landing. Beregning af hvor højt man bør stige i den sidste boble og hvor hurtigt man kan flyve hjemad er kompliceret og udføres nu om dage mest af særlige computere forbundet til flyets variometer.

Svæveflyvning
Slangerod-slægten

Slangerod (Aristolochia) er stedsegrønne eller løvfældende, træagtige lianer eller flerårige, urteagtige planter. Bladene er spredstillede, hele og ofte hjerteformede. Blomsterne sidder enkeltvis eller få sammen i bladhjørnerne. Bægeret er sammenvokset til et rør, og kronen danner en skæv tragt af sammenvoksede blosterblade. Frugterne er kapsler.

 Hjertebladet slangerod (Aristolochia clematitis)
 Piberanke (Aristolochia elegans)
 Tobakspibeplante (Aristolochia macrophylla)
 Virginsk slangerod (Aristolochia serpentaria)
Svæveflyveklubber i Danmark

Svæveflyveklubberne i Danmark bliver drevet af medlemmerne selv til forskel fra andre lande hvor man ofte kan finde kommercielle svæveflyvecentre. Klubberne er samlet gennem Dansk Svæveflyver Union (DSvU). Uddannelsen til svæveflyvepilot bliver også gennemført lokalt i klubberne af ulønnede instruktører.

Klubberne ligger spredt ud over hele landet. Af oversigtskortet fremgår, hvor i landet flyvepladserne er.

Klubberne sorteret efter område 

Inden for det enkelte område er klubberne sorteret alfabetisk.

Nordjylland 
 AVIATOR - Aalborg Svæveflyveklub, Aars.
 Hjørring – Nordjysk Svæveflyveklub, Ottestrup ved Sæby.
 Skive Svæveflyveklub, Vinkel øst for Skive.
 Svævethy, Morsø flyveplads på Mors.
 Viborg Svæveflyveklub, Viborg Flyveplads.

Midtjylland 
 Aarhus Svæveflyveklub.
 Dansk Svæveflyver Union, Svæveflyvecenter Arnborg
 Silkeborg Flyveklub.
 Svæveflyveklubben SG-70.
 Lemvig Flyveklub 
 Lindtorp Svæveflyveklub
 Herning Svæveflyveklub
 Vestjyllands Svæveflyveklub 
 Holstebro Svæveflyveklub

Sydjylland 
 Billund Svæveflyveklub 
 Flyvestation Skrydstrup Svæveflyveklub 
 Kolding Flyveklub 
 Sønderjysk Flyveklub
 Tønder Flyveklub
 Vejle Svæveflyveklub
 Vestjysk Svæveflyveklub

Fyn 
 Fyns Svæveflyveklub

Sjælland 
 Flyvestation Værløse Svæveflyveklub er i dag en del af Nordsjællands Svæveflyveklub
 Frederikssund Frederiksværk Flyveklub
 Kalundborg Flyveklub
 Lolland-Falster Svæveflyveklub 
 Midtsjællands Svæveflyveklub
 Nordsjællands Svæveflyveklub 
 Polyteknisk Flyvegruppe
 Tølløse Flyveklub 
 Øst-Sjællands Flyveklub

Oversigtskort 

Dannebrog til venstre for klubnavnet viser klubbens flyveplads og vil, når musen holdes herover, vise klubbens fulde navn og flyveplads.

 Nordjysk

 Aalborg Aero Sport

 Aviator

 Svævethy

 Lemvig

 Skive

 Viborg

 Arnborg

 Herning

 Billund

 Vejle

 Silkeborg

 Holstebro

 Vestjyllands

 Vestjysk

 Lindtorp

 Århus

 Kolding

 Skrydstrup

 Sønderjysk

 Tønder

 Fyn

 Gørløse

 Fr.sund

 Værløse 

 Kaldred

 Slaglille

 Tølløse 

 Kongsted

 Maribo

Relaterede sider 
Termik-ligaens kluboversigt med GPS koordinater over på Google maps 

 
Sportsklubber i Danmark
Newtons tredje lov

Newtons tredje lov (N3) er den sidste af de tre kendte love sir Isaac Newton fremsatte, som har haft decideret betydning for fysikken, nærmere bestemt mekanikken. Derudover har han dog haft stor betydning for matematikken og også yderligere for fysikken ved sin gravitationslov.

Denne lov kaldes også loven om "aktion lig reaktion", og det er simpelt sagt også hvad den handler om.

Lidt mere videnskabeligt, og lidt mere fyldestgørende siger loven helt præcist:

"Et legeme der påvirker et andet legeme med en kraft, vil blive påvirket med en lige stor modsat rettet kraft."

Eller skrevet matematisk:

Samtidigt er brud med denne lov også en umulighed. Det betyder for eksempel at det ikke er muligt at lave fremdrift på et sejlskib ved at puste på sejlet. For at tage et mere kendt eksempel, er det altså også N3 der gør det umuligt at vende på sin hest midt i et spring, som den kendte Baron von Münchhausen hævdede, at han gjorde, hvorefter han angiveligt hev sig selv op i håret.

Se også 
 Elastisk stød
 Newtons første lov
 Newtons anden lov

Gravitation
Klassisk mekanik
Isaac Newton