kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cellesignalering

Cellesignalering (kommunikation mellem celler) deles op i 2 hovedgrupper
 lokal signalering
 langdistancesignalering eller hormonel cellesignalering

Lokal signalering 

Lokal signalering foregår kun mellem celler, der er tæt på hinanden, og sker enten ved at en celle secernerer (dvs. udskiller) et cytokin, en lokal regulator, som påvirker de omkringliggende celler, eller ved et synaptisk signal, hvor en nervecelle frigiver neurotransmittere i en synapse, som påvirker målcellen til at give et svar på stimulansen.

Langdistance signalering 

Langdistancesignalering foregår oftest ved, at specialiserede endokrine celler sekrerer hormoner ind i blodstrømmen, som derefter fører hormonerne til deres målceller, som er de celler, der har receptorer for det pågældende hormon. Der findes fire former for langdistancesignalering, som adskiller sig fra hinanden ved signaltransduktionen, der er den måde, hvorpå signalet bliver ført videre i målcellen til det ønskede svar er opnået. 

De 4 former er:
Ionkanal-receptor
GPCR = G-proteinkoblet-receptor
RTK = Receptor-tyrosinkinase eller TKR = Tyrosinkinase-receptor
Intracellulær receptor

Eksterne henvisninger
 
Illustration af hormonel cellesignalering .

Cellebiologi
Mikrobiologi
Filmfestival

En filmfestival er en oftest årlig begivenhed hvor der vises film, normalt nye premierefilm, og hvor udvalgte film som regel konkurrerer om at vinde priser. Nogle festivaler fokuserer på en bestemt genre (f.eks. dokumentarfilm) eller et bestemt emne (f.eks. homoseksualitet). 

Verdens første større filmfestival blev afholdt i Venedig i 1932, mens de store filmfestivaler i Cannes, Berlin og Locarno) er fra 1940'erne og 1950'erne. Festivalerne i Venedig, Cannes, Berlin og (siden 2002) Locarno er regnet som såkaldte A-festivaler. Nye film må kun deltage i én af disse festivaler.

Danske filmfestivaler 
 Animani (1996) (animation)
 Buster (1999) (børne- og ungdomsfilm)
 Bornshorts Film Festival (2008) (kortfilm)
 CPH:DOX (2003) (dokumentarfilm)
 Copenhagen Gay & Lesbian Film Festival (1986) (homofilm)
 Copenhagen International Film Festival (2003-2007) (europæiske film)
 Cosmic Zoom (1999) (kort- og animationsfilm, undergrund)
 Filmdage på Kalundborgegnen (1997) (musik i film)
 Filmsamlerfestival (1980) (smalfilm)
 NatFilm Festivalen (1990-2008) (alle filmtyper)
Nordic Adventure Film Festival  (1996-) (adventurefilm)
 Odense Internationale Film Festival (1975) (kort- og dokumentarfilm)
 Salaam Filmfestival – Flerkulturel Filmfestival (2004) (interkulturelle film fra hele verden)
 Aarhus Filmfestival (1997) (kort- og dokumentarfilm)
 CPH PIX (2009) (spillefilm og debuterende instruktører)

A-festivaler 

 Cannes Filmfestival (1946)
 Berlin Filmfestival – Berlinale (1951)
 Toronto Film Festival (1976)
 Filmfestivalen i Venedig (1932)

Andre internationale filmfestivaler 
 BUFF International Film Festival i Malmö
 European Minority Film Festival
 Nordische Filmtage i Lübeck 
 San Sebastian Filmfestival (1953)
 Sundance Film Festival (1985)
 Toronto Film Festival (1976)
Champions League

Champions League har flere betydninger:

Fodbold
 UEFA Champions League – er klubmesterskabet i europæisk fodbold for mænd.
 UEFA Women's Champions League – er klubmesterskabet i europæisk fodbold for kvinder.
 CAF Champions League – er klubmesterskabet i afrikansk fodbold. 
 AFC Champions League – er klubmesterskabet i asiatisk fodbold.
 CONCACAF Champions League – er klubmesterskabet i fodbold i Nord- og Mellemamerika samt Caribien.

Håndbold
 EHF Champions League – er klubmesterskabet i europæisk håndbold.

Ishockey
 Champions Hockey League – er klubmesterskabet i europæisk ishockey.

Se også:
 Copa Libertadores – den sydamerikanske pendant til UEFA Champions League.
Møbelarkitekt

En møbelarkitekt tegner møbler til boliger, kontorer og institutioner. Indtil midten af det 20. århundrede blev mange møbler fremstillet håndværksmæssigt af snedkerlaugsmestre, i dag fremstilles de fleste møbler på fabrikker.

En række af de kendeste danske møbler er blevet projekteret på en bygningstegnestue til brug i en foreliggende byggeopgave og derefter overført til den almindelige møbelhandel.

Arne Jacobsens tegnestue, der arbejder med store og små byggeopgaver, møbler, tekstiler og industrielt fremstillede brugsting, er et godt eksempel på en sådan designvirksomhed.

Danske møbelarkitekter

Se også 
 Indretningsarkitekter

Eksterne henvisninger/kilder 
 Dansk Møbelkunst 
 Furnitureindex Kunstindustrimuseet
 BO BEDRE - Design Index 
 Design gallerier
Jarl (drengenavn)

Jarl er et drengenavn med oprindelse i det nordlige Englands Earl (på dansk Jarl), og har derefter spredt sig med den kristne religion. Navnet er mest benyttet i Norge.

Personer med fornavnet Jarl 
 Jarl Friis-Mikkelsen, dansk skuespiller.
 Jarl André Storbæk, norsk fodboldspiller.
 Jarl Cordua, dansk radiovært.
 Jarl Forsman, dansk skuespiller..
 Jarl Kulle, tidl. svensk skuespiller.
 Jarl Bruu, tidl. norsk bokser.

Personer med efternavnet Jarl 
Axel Jarl, dansk godsejer og kunstmaler.
C.F. Jarl, dansk ingeniør og erhvervsmand.
Viggo Jarl, dansk billedhugger.

Se også 
 Jarl (titel)
 Alle artikler der begynder med Jarl
 Drengenavn

Drengenavne
Øremærke

Et øremærke er en særlig mærkning i et dyrs øre. Det kan f.eks. bruges til at angive ejerforhold eller løbenummer på et husdyr.

CHR-godkendte øremærker 

Inden for EU skal tamkvæg og andre drøvtyggere i dag bære et gult øremærke i hvert øre, der med seks små tal angiver fødselsbesætningens CHR-nummer, og med fem eller seks store tal angiver dyrets løbenummer på denne ejendom. Øremærket er det samme, selvom dyret sælges til en anden gård. Der er således en række EU-bestemmelser for, hvordan disse øremærker skal udformes. Ved transport af dyret, skal de transporterede dyrs øremærker indberettes til det centrale husdyrregister.

Tidligere brugtes noget mindre metalclips, der var ca. 1 cm brede og ca. 10-15 cm lange. Disse clips blev bøjede på deres midte og clipset fast i dyrets øre. Det var dog svært at aflæse nummeret på et levende dyr; især ejendomsnummeret på indersiden i øret.

Kantklipning 

På de enkelte gårde har man også anvendt et system, der gav mulighed for to-cifrede løbenumre. Her klippede man hakker i ørerne foroven, på spidsen og forneden, og det ene øre angav 10'ere mens det andet angav 1'ere. Hakkernes placering angav så 1, 3 eller 5 i værdi.

Systemet har været individuelt fra ejendom til ejendom, men det mest udbredte system har været, at klip i koens højre øre angav 10, 30 og 50, mens klip i koens venstre øre angav 1, 3 og 5. Et klip i toppen af øret angav 1, et klip i ørespidsen var 3, og et klip i bunden af øret 5. Et klip midt i øret blev brugt til at angive henholdsvis 100 eller 0. For at kunne benytte samtlige numre fra 0 til 99 eller 199, var det nødvendigt at klippe to mærker i overkanten af øret for tallene 2 og 7.

Overført betydning 
I økonomisk sammenhæng taler man om "øremærkede" midler i betydningen "midler, som er tiltænkt et specifikt formål" – i modsætning til for eksempel bloktilskud, som tildeles til den almindelige drift.

Eksterne henvisninger 

Fødevarestyrelsen: Centralt HusdyrbrugsRegister 

Husdyr
Dissociation (kemi)

Dissociation er et udtryk, der beskriver, hvor godt en syre eller en base reagerer med vand. Når fx ammoniak (NH3) reagerer med vand, er det kun omkring 1% af ammoniak-molekylerne, der optager en H+-ion. Når saltsyre (HCl) reagerer med vand, er det derimod alle saltsyre-molekylerne, der afgiver en H+-ion. Man siger, at syren er fuldt dissocieret i vandet.

Syrer og baser, der er gode til at dissociere i vand, kaldes stærke syrer og baser. Syrer og baser, der næsten ikke dissocierer i vand, kaldes svage syrer og baser.

Syre-base-kemi
Kemiske reaktioner
Genevekonventionen

Geneve-konventionen (som er fire konventioner og tre tillægsprotokoller) angiver alment gældende retningslinjer som alle krigsførende skal følge, som skal sikre, at civilbefolkningen ikke udsættes for direkte angreb, at sårede kan få behandling, at krigsfanger kan få nødhjælp og kommunikere med deres familier og at personer, som ikke længere tager del i en konflikt, får beskyttelse.

I Danmark er konventionerne transformeret til at være gældende lov i 1951. Sammen med Haag-reglerne udgør Geneve-konventionerne Den Humanitære Folkeret.

Overskrifter for de 4 konventioner og de 3 protokoller er følgende:

Konvention I 
Om forbedring af forholdene for de sårede og syge i væbnede styrker i felten. Fastsætter regler for beskyttelse af militært personel, som bliver såret eller syg.

Konvention II 
Om forbedring af forholdene for de sårede, syge og skibbrudne medlemmer af marinen. Udvider beskyttelsen for sårede, syge og skibbrudne medlemmer af søstridsmagten.

Konvention III 
Som angår behandlingen af krigsfanger. Opregner krigsfangers rettigheder.

Konvention IV 
Som angår beskyttelse af civilbefolkning i krigstid.

Protokol I 
Tillæg til Geneve-konventionerne af 12. august 1949, der angår beskyttelsen af ofre for internationale væbnede konflikter. Udvider beskyttelsen for ofre for krigshandlinger mod racistiske regimer og for befrielseskrige.

Protokol II 
Tillæg til Geneve-konventionerne af 12. august 1949, der angår beskyttelsen af ofre for ikke-internationale væbnede konflikter. Udvider beskyttelsen for ofre for interne konflikter, hvor en væbnet opposition kontrollerer tilstrækkeligt territorium til at udføre vedvarende militære operationer.

Protokol III 
Tillæg til Geneve-konventionerne af 12. august 1949 gennemført under den diplomatiske konference den 8. december 2005.

Se også 
 Krigsfange
 Den Europæiske Menneskerettighedskonvention
 Haager Landkrigsreglementet
 Humanitær folkeret

Eksterne henvsninger 

 Konventionerne hos Den Internationale Røde Kors Kommité (engelsk)
 Bekendtgørelse om Danmarks tilslutning til Genevekonventionerne. Bekendtgørelsen indeholder en dansk oversættelse af konventionsteksterne.
 Geneve Konventionen – 4 konventioner og 3 protokoller – Original tekst

Traktater
Etableret i 1949
Album

Ordet album kommer fra latin og betyder hvid, jævnfør ordene albumin (æggehvide) og albino (hvidt dyr).

Ordet blev brugt om de hvidkalkede tavler, som man brugte i Romerriget. Efter at tavlerne ikke mere var hvide, blev ordet brugt om bøger med lister og oversigter. Således er album studiosorum universiteters indskrivningsprotokol.

Album bliver i dag brugt om bøger med samlinger af forskellig slags. Der er især tale om bøger med oprindelig hvide sider, som udfyldes med det, man samler på, f.eks. tegninger, papirklip, autografer, klistermærker, frimærker og mønter. Men efterhånden er forbindelsen til det hvide blegnet, og ordet bruges i dag også om en lp-plade.

Se også 
 Fotoalbum
 Musikalbum
 Tegneseriealbum
 Møntalbum
 Frimærkealbum
 Album (flademål)

Referencer 

 
Ord og vendinger
Bokmål

Bokmål er den mest udbredte af de to norske officielle målformer, den anden er nynorsk. Bokmål anslås til at skrives af 85%–90% af befolkningen uafhængig af dialekt og er den målform, der normalt læres af udenlandske studenter.

Officielt bruges navnet bokmål kun om skriftsproget, samt det skriftbundne sprog i medierne og på teaterscenen og universiteterne, men i virkeligheden har bokmål et levende talesprogsgrundlag i de østnorske byer og de højere sociale lag i Bergen og Trondheim. Der findes ikke noget alment accepteret fællesnavn for skrevet og talt bokmål, men denne artikel omhandler også talesproget, der i Norge ofte kaldes østnorsk standardsprog. Det er ikke undersøgt, hvor mange nordmænd, der har bokmål som modersmål, men sprogforskeren Kjell Venås har anslået, at der kan være tale om mere end 20% af befolkningen, det vil sige omkring én million mennesker.

Om navnet 
Bokamál blev i gammelnorsk brugt om latin og kirkesprog. Fra 1850'erne blev bogmaal og bogsprog brugt som benævnelse for skriftsproget generelt i modsætning til talesprog og dialekter, men også om dansk skriftsprog i modsætning til nynorsk, som på det tidspunkt oftest benævntes landsmål.

I § 73 i landsskoleloven fra 1889 hedder det at "Skolestyret bestemmer, om Skolens Læse- og Lærebøger skal være affattede paa Landsmaal eller i det almindelige Bogmaal". Denne navnepraksis blev for bokmålets del videreført i forbindelse ændringer i lærerskoleloven i 1929 efter et forslag om at bruge riksmål eller dansk-norsk faldt med henholdsvis 13 mod 22 og 17 mod 18 stemmer i Lagtinget. Dette har siden været regnet som den officielle afgørelse på navnespørgsmålet.

Bokmål og dansk 

Selvom bokmål er baseret på dansk, er der i dag væsentlige forskelle mellem de to sprog. Nogle af de de vigtigste er oplistet i nedenstående tabel.

Se også 
 Den norske sprogstrid

Norsk sprog
Compiere

Compiere er en open source ERP- og CRM-løsning.

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside

Erhvervsprogrammer
Customer relationship management software
Linux-software
Windows-software
Otto Sigvaldi

Otto Sigvaldi Petersen (født 17. april 1943 i Vangede, død 2015) var en dansk digter, forlægger og oversætter, som i starten af 1970'erne gjorde sig særlig bemærket ved at sælge sine værker fra en barnevogn på Strøget i København. Hans påklædning var nærmest en papegøjeefterligning, dette og hans store højde gjorde ham meget iøjnefaldende.

I 1967 oversatte han Koen har fire hjørner, en samling af skolebørns ufrivilligt morsomme fortalelser samlet af Jean Charles, originaltitel: La foire aux cancres. Le rire en herbe. Denne oversættelse blev illustreret af Flemming Quist Møller. En anden af hans kendte udgivelser er: Hindbærbrus og kragetæer fra 1968-73, som var skrevet og fortalt af børn.

Han modtog PH-prisen i 1971.

Han medvirkede på Burnin Red Ivanhoes album 6 Elefantskovcikadeviser fra 1971, hvor han læste to ganske korte digte op, dels en introduktion, dels digtet om Kometen.

Otto Sigvaldi oversatte i 1999 den populære "biografi-roman-fortælling" Tirsdage med Morrie af amerikaneren Mitch Albom (Tuesdays with Morrie). Den danske udgave udkom på Borgens Forlag.

Otto Sigvaldi var i årene 1968 til 1973 gift med billedkunstneren Kirsten Dehlholm, med hvem han fik en søn i 1971. Den ovennævnte påklædning, som Sigvaldi benyttede, når han solgte bøger på Strøget, er designet af Kirsten Dehlholm.

Kilder 

 Litteraturpriser

Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Ordrup Gymnasium
PH-prisen

PH-prisen blev stiftet i 1967 af PH-fondet ved Inger Henningsen og firmaet Louis Poulsen & Co.

Prisen blev uddelt hvert år 9. september på Poul Henningsens fødselsdag.

Prisen blev givet til personer eller institutioner, der især ydede en indsats inden for områder, som lå PH nært på sinde fx arkitektur, kunst, kunstindustri, teater og musik.

Prisen blev sidst uddelt i 1987.

Prismodtagere 

 1967: Jens Branner, Bernhard Christensen, Carl Madsen, Helle Munch-Petersen, Lis Møller, Verner Panton, Arne Skovhus
 1968: Elsa Gress, Astrid Gøssel, Svend Heinild, Svend Johansen, C.C. Kragh-Müller, Rosa Krotoschinsky
 1969: Leif Blædel, Joachim Israel, Henrik Sidenius, Inge Hegeler og Sten Hegeler, Mogens Voltelen (15.000 kr. til hver)
 1970: Anker Jørgensen, Sara Lidman, Erik Nørgaard, Sofie Rifbjerg, Sofiegården, (Ejler Jørgensen), Jørgen Green, socialrådgiver
 1971: NOAH-planlægningsgruppen, Carl Scharnberg, Otto Sigvaldi, Lena Vedel-Petersen, Forbrugerrådets blad Tænk
 1972: Steen Albrectsen, Kate Fleron, Magnus Johansson, Tage Voss
 1973: Viggo Clausen, Marianne Giese, Halfdan Rasmussen, Rødstrømperne i Århus og København (20.000 til hver by)
 1974: Arbejdsmedicinsk Forskningsgruppe i København og Århus, Bente Hansen, Poul Martinsen, Preben Wilmann
 1975: Adrian Bentzon, Suzanne Brøgger og Jesper Klein (20.000 kr. til hver) samt Mette Knudsen, Elisabeth Rygaard og Li Vilstrup (20.000 kr. til deling for filmen Ta' det som en mand, frue)
 1976: Fristaden Christiania (20.000 til deling mellem arkitekten Per Løvetand og arbejdet for narkomaner). "Den rejsende Højskole" og "Det nødvendige Seminarium" (Tvind), Uffe Geertsen og Oplysning om Atomkraft (v/ Siegfred Christiansen), John Mølgaard (SiD), Jytte Abildstrøm (i alt 100.000 kr. uddeles)
 1977: Ernst H. Larsen, Hanne Reintoft, Montmartre v/ Kay Sørensen og Jørgen Vedel-Petersen (15.000 kr. hver)
 1978: Ole Lange og Torgny Møller, Eric Danielsen, Rasmus Lyberth, Clausen og Petersen (Erik Clausen og Leif Sylvester Petersen).
 1979: Brugsen, Thad Jones, Villo Sigurdsson, Jesper Jensen, Klaus Rifbjerg
 1980: Mikael Witte, Tine Bryld, Gretelise Holm, Henrik Sten Møller samt beboerhuset Folkets Hus på Nørrebro i København (Jan Schultz-Lorentzen)
 1981: Fools-festivalen, Nej til Atomvåben, Morten Bo, Aage Büchert, Arnvid Meyer (Det danske Jazzcenter)
 1982: Preben Wilhjelm, initiativtagerne til "Karneval i Maj", Amnesty Internationals danske afdeling, Bo Bojesen, Helle Gotved, Ove Sprogøe, Københavns Kommune til et ungdomshus
 1983: Ikke uddelt
 1984: Benny Andersen, Sten Baadsgaard og Jørgen Pedersen, Galebevægelsen, Rudolf Broby-Johansen
 1985: Greenpeace, Preben Møller Hansen, Jesper Hoffmeyer, Kirsten Thorup
 1986: Anne-Marie Steen Petersen, Allan de Waal
 1987: Niels Barfoed, Carsten Jensen, Erik Knudsen, Brian Patrick McGuire (for "sit arbejde i at bistå asylsøgere og flygtninge i Danmark"), Mål & Mæle (redigeret af Carsten Elbro, Erik Hansen og Ole Togeby), Lone de Neergaard, Villy Sørensen (10 portioner på 6.000 hver)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Litteraturpriser – PH-Prisen

Etableret i 1967
Kulturpriser fra Danmark
Ophørt i 1987
Rio

Rio er spansk og portugisisk for flod, og bruges desuden i en række betydninger:

 Rio de Janeiro – by i Brasilien
 Rio PMP300 – en tidlig MP3-afspiller
 Kia Rio – en bil
 Rio (album) – et Duran Duran-album.
 Rio (film) – en 3D-animeret film
 Rio (Grækenland) – en by i Grækenland
Ekkolod

Ekkoloddet er en simpel, aktiv sonar, der bruges til at finde afstanden fra et fartøj til havbunden (dybden). Det kan også vise f.eks. fiskestimer.

Se også 

 Multibeam – nyere og mere avanceret ekkolod.
 

Akustik
Navigationsudstyr
Computer supported collaborative learning

Computer-Supported Collaborative Learning (CSCL) er en pædagogisk tilgang, hvor læring finder sted igennem social interaktion ved brug af computer. Denne slags læring vil typisk være karakteriseret ved af fælles deling og konstruktion af viden mellem læringsforløbets deltagere. Teknologien spiller derfor typisk rollen som medium eller fælles ressource.

Eksempler på CSCL-aktiviteter er af social karakter, og vil derfor typisk tage udgangspunkt et fælles problemløsning eller diskussionsøvelser. Teknologiske funktioner som understøtter CSCL-aktiviter er fx chat, diskussionsforum eller blog.

Uddannelsesteknologi
Læring

fr:Apprentissage collaboratif
it:Collaborative learning
Mike Skinner

Mike Skinner (f. 27. november 1978), måske bedre kendt under kunstnernavnet The Streets, er en engelsk rapper fra Birmingham, kendt for sin meget specielle rapstil med engelsk accent, som går under betegnelsen Grime eller UK garage.

Skinner havde fra barn af drømt om at starte sit eget pladeselskab, og for at supplere denne drøm økonomisk kombinerede han sine musikproduktioner med utallige jobs på diverse fast-food restauranter. Noget der sammen med en rygsæksrejse til Australien har givet ham inspiration til mange af hans tekster.

Musikalsk set ligger The Streets et sted mellem hiphop og UK Garage, men samtidig uden rigtig at være nogen af delene. For Skinner’s rap er ikke rigtig rap, men recitering eller spoken word, og hans opvækst i Birmingham har også gjort ham immun overfor den glamour-fetichisme, der i stor grad præger den London-baserede UK Garage.

I 2000 lykkedes det efter meget besvær for Skinner at få en kontrakt med et pladeselskab. Først udkom singlen ’Has It Come to This?’ og i 2002 udkom albummet ‘Original Pirate Material’. Et album der henrykkede anmeldere, der så The Streets som det store nye håb på den engelske musikscene.

Albummets titel refererede til de piratstationer, der spiller en væsentlig rolle i den engelske undergrund, og som pladen til dels var en udspringer af. Tekstmæssigt var pladen præget af humoristiske storbyfortællinger om " a day in the life of a geezer" i et kedeligt forstadsmiljø, hvor pigerne bliver refereret til som "birds not bitches".

I maj 2004 udgav Mike Skinner sit andet album med titlen ’A Grand Don’t Come For Free’. Dette album viste en ny, mere følsom side af The Streets og albummet fik fra dag et mærkatet klassiker på sig. Ikke mindst takket være nummeret 'Dry Your Eyes', som blev soundtracket til den engelske sommer -inklusiv en tidlig exit fra EM-slutrunden i fodbold.

I 2005 startede The Streets sit eget pladeselskab. Første gruppe på selskabet var The Mitchell Brothers, der i august udsendte deres album 'A Breath of Fresh Attire', der også bød på to gæstevokal optrædener af Skinner.

Efter at have udgivet gruppens femte og sidste album "Computers and Blues" i Februar 2011 lukkede Skinner foretagendet og lagde et tørt "Closed" på gruppens hjemmeside.

Albums 
 Original Pirate Material (2002)
 A Grand Don't Come For Free (2004)
 The Hardest Way to Make an Easy Living  (2006)
 Everything is Borrowed (2008)
 Computers and Blues (2011)

Referencer 
 The Streets på DRs musikleksikon

Fra DR's Musikleksikon
Musikere fra England
Rap
Har spillet på Roskilde Festival
Nælde

Slægten Nælde (Urtica) er udbredt i Europa, Nordafrika og Asien. Det er urter med opret vækst og modsatte blade. Nælderne har specialiserede hår, kaldet "brændhår".

Arter 
Arter, som er vildtvoksende i Danmark:
 Stor nælde (Urtica dioica)
 Liden nælde (Urtica urens)
 Sumpnælde (Urtica kioviensis)
Lloyd Banks

Lloyd Banks (født 30. april 1982 i Queens, New York, USA) er en amerikansk rapper, der kører sit eget solo-projekt, men han rapper også for den amerikanske gruppe G-unit, hvor også 50 cent og Tony Yayo indgår. Young Buck blev smidt ud i starten af 2008.

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Rappere fra USA
Freestyle rappere
Personer fra New York City
Verdensmesterskab

Et verdensmesterskab (VM) er en turnering, hvor udøverne af en bestemt sportsgren konkurrerer om, hvem der er den bedste i verden. I nogle sportsgrene består VM i en serie af stævner eller konkurrencer og tilsammen betegnes de ofte med World Cup i stedet for VM. I andre sportsgrene bruges begge udtryk til hver sin turnering indenfor sportsgrenen.

Et verdensmesterskab kan endvidere være en titel, der indehaves af en person, der i en sportskamp sætter verdensmesterskabet på spil. I professionel boksning afvikles verdensmesterskaber på denne måde og i professionel boksning betegner et verdensmesterskab således ikke en turnering, men derimod en titel.

Turneringer 
 VM i fodbold, (eng. FIFA World Cup)
 VM i håndbold for herrer
 VM i håndbold for damer
 VM i ishockey
 VM i finnjolle
 VM i landevejscykling
 VM i banecykling
 VM i roning
 Skakverdensmestre
 VM i orienteringsløb
 VM i atletik, (eng. IAAF World Championships in Athletics)
 Indendørs-VM i atletik, (eng. IAAF Indoor World Championships in Athletics)
 VM i basketball, (eng. FIBA World Championship)
 VM i langrend
 VM i skiskydning
 VM i snooker
 VM i curling for mænd
 VM i curling for kvinder

Sport