kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ida Falbe-Hansen

Ida Mariette Helene Falbe-Hansen (19. februar 1849 i Odense – 23. september 1922 på Frederiksberg) var en dansk kvindesagsforkæmper, seminarielærer og litteraturhistoriker, søster til V.A. Falbe-Hansen.

Hun blev uddannet privatlærerinde fra Frk. Voldborg Jensens Pigeskole i Odense, og var en tid ansat som huslærerinde i Ryslinge Præstegård. Senere tog hun lærerindeeksamen i 1877 fra N. Zahles Skole i København og var frem til 1884 ansat som lærerinde ved skolen. Hun blev student fra Sørensens Kursus i 1882. Sammen med Rasmus Hansen og Juliane Blicher-Hansen, det tidligere forstanderpar på Ryslinge Højskole, stiftede hun Vældegaard Kvindeskole i Gentofte i 1884. Skolen tilbød dels højskoleundervisning, dels en lærerindeuddannelse. Allerede i 1889 vendte hun dog tilbage til Zahle, hvor hun underviste i svensk og dansk i semnarieafdelingen frem til 1899. Senere blev hun underviser i svensk ved Danmarks Lærerhøjskole fra 1895-1915.

I 1890 blev hun som første danske kvinde magister i nordisk filologi ved Københavns Universitet. Ved siden af sin undervisning studerede hun litteraturhistoirie, skrev lærebøger, antologier og analyser. Den første udgivelse kom i 1873, men et af hendes hovedværker er Danske Folkeviser i Udvalg, som hun udgav i samarbejde med Axel Olrik i 1899 og 1909. Hun var desuden medforfatter på Emma Gads Vort Hjem, der udkom 1903. Et andet af hendes større værker var oversættelsen af Selma Lagerlöfs gennembrudsroman, Gösta Berlings Saga, i 1892.

Fra 1887 til 1922 boede hun sammen med N.F.S. Grundtvigs barnebarn, Johanne Elisabeth Grundtvig (1856–1945). De var begge medlem af Kvindelig Læseforening og Dansk Kvindesamfund. Sidstnævnte blev Falbe-Hansen allerede medlem af ved stiftelsen i 1872. Efter at have siddet i bestyrelsen som sekretær siden 1889 blev hun konstitueret formand 1890-1891. Falbe-Hansen var desuden medstifter af Danske Kvinders Nationalråd. 1914 modtog hun Fortjenstmedaljen i guld.

Hun er begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård, hvor mindestøtten har et relief fra 1924 af Hans W. Larsen. Der findes en tegning på gruppebillede af Erick Struckmann på Christiansborg.

Kilder 
 Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra Odense
Faglitterære forfattere fra Danmark
Kvinderetsforkæmpere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Skolefolk fra Danmark
Modtagere af Fortjenstmedaljen i guld
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
A.N. Hansens Allé

A.N. Hansens Allé er en vej beliggende i Gentofte Kommune i Region Hovedstaden. Vejen er en sidevej til Strandvejen, der går mod øst og ender ved Øresund.

Vejen er anlagt i 1900. Den er opkaldt efter ejeren af det nærliggende landsted Øregaard, etatsråd Andreas Nicolai Hansen (1798-1873). Han blev valgt som nationalbankdirektør, men sagde nej tak. I 1857 var han medstifter af Privatbanken, nu Nordea.

I 1958 overgik vejen til offentlig vej.

Gader i Gentofte Kommune
Karup Hedeslette

Karup Hedeslette er en smeltevandsslette, der ligger omkring Karup Å og Storåen. Den østlige del af hedesletten kaldes for Alheden. 
 
Sydvest for Karup Hedeslette ligger Skovbjerg Bakkeø. De nærmeste byer er Skive, Viborg, Silkeborg, Herning og Holstebro.

Eksterne henvisninger 

Knud Jessen (almeldelse af): "P. E. Müller: Bidrag til de jydske Hedesletters Naturhistorier. Karup Hedeslette og beslægtede Dannelser. En pedologisk Undersøgelse. Det Kgl. Danske Vidensk. Selsk. Biolog. Meddel., IV, 2. 1924. 244 Sider og et Kort. Resumé paa Fransk." (Geografisk Tidsskrift, Bind 27; 1924)

Danske heder
Landskaber i Jylland
Adolphsvej

Adolphsvej er en gade beliggende i Gentofte Kommune i Region Hovedstaden.

Faktuelle vejdata 
Vejen forløber fra Bernstorffsvej 141 til Gentoftegade 33.

Vej-id: 1570001

Vejnavnets oprindelse og historie 
Adolphsvej menes at være anlagt i 1903.

I 1918 blev vejen opkaldt efter ejeren af Salem, købmand Johan David Stadfeldt Adolph (1813 – 91). Han tjente store penge på bl.a. cikorieerstatning og sildehandel i Østersøen. Han drev også diverse skibsruter – siden solgt til D.F.D.S. Sønnen Johan Valdemar Adolph (1853 – 1911), arvede i 1892 Klöckers gård efter sin fader. Johan Valdemar Adolph ejede "Salem" i Gentofte og foreslog navnet. Han var berømt som "Jesus i Gentofte", og donator af den gamle kirke(nu nedrevet) i Vangede. I 1909 overdrog han hele gården med grund til sygehjemmet ”Salem".

Indtil 1933 hed strækningen fra Bernstorffsvej til Høeghsmindevej Jacobsvej og strækningen fra Erichsensvej til Sponnecksvej Wilhelm Smidts Vej.

I 1920 overgik strækningen fra Erichsensvej til Kildeskovsvej til offentlig vej.

I 1937 overgik strækningen fra Erichsensvej til H. A. Clausens Vej til offentlig vej. 

Gader i Gentofte Kommune
Alheden

Alheden er den østlige del af Karup Hedeslette i Midtjylland. Alheden omfatter den sydligste del Fjends Herred og den nordligste del af Lysgård Herred. Nogle gange regnes tilstødende områder også med til Alheden.

Kongenshus Mindepark ligger på Alheden. De største byer er Karup og Frederiks. Omkring 1760 begyndte kartoffeltyskerne at opdyrke Alheden.

Hedeområderne var tidligere så øde, at de lå uden for sogneinddelingen og fungerede som en alminding, et fælles, uopdyrket område, hvor får bedede. Navnet er en sammentrækning af adelhede, det vil sige den centrale, vigtigste hede, "hovedheden".

Afgrænsning 
Alheden (det vil sige den fælles hede eller den med al bedækkede hede), den næsten fuldstændig flade, træløse og meget tyndt befolkede hedestrækning, som begyndte ca. 7 km syd for Viborg og strakte sig på begge sider af Karup å (Karupfladen ca. 650 km2) gennem Lysgaards, Hids og Fjends herreder (Viborg Amt), Hammerum Herred (Ringkøbing Amt), Vrads og Tyrsting Herred (Aarhus Amt) og den vestlige del af Nørvang Herred (Vejle Amt). I snævrere forstand regner man dog kun alheden at være den henved 20 km lange og 11-12 km brede strækning mellem Hagebro mod nordvest, Vedhoved mod nordøst, Knudstrup mod syøst. og Bøgelund mod sydvest. Skønt den tilsyneladende er helt horisontal, falder den dog umærkelig af mod vest og syd til Karup å.

Al 
Alhedens ufrugtbarhed skyldes aldannelsen.

Skovplantning 
De første forsøg på at opdyrke alheden foretoges fra omkring 1750-erne, da kaptajn Ludvig von Kahlen med støtte fra Kong Frederik 5. opmålte heden og forsøgte at opgradere jordens frugtbarhed.

I 1759 indkaldte regeringen 1000 pfalziske kolonister, som bosattes på Alheden og Randbølhede i små byer, der oprindeligt var byggede efter Rhin-egnenes mønster med to snorlige gader, hvori hvert hus var indrettet til to familier. Men man havde valgt nogle af de strækninger, der var mindst egnede til opdyrkning, da de var uden vandløb og naturlige enge, og de fleste kolonister var håndværkere uden kendskab til agerbrug. Halvdelen af kolonisterne opgav derfor snart forsøget og vendte hjem, medens andre flyttede andetsteds hen, så at der 1768 kun var 240 personer tilbage i de to byer Havredal og Grønhøj (Frederikshede og Frederikshøj). Kun ved store pengeofre lykkedes det regeringen at holde resterne oppe, indtil de ved at bruge hornkvæg som husdyr og ved kartoffeldyrkning (»kartoffeltyskere«) kunne hjælpe sig selv. Kolonierne består endnu, men beboerne er nu til dels smeltede sammen med den omboende befolkning, ligesom de har opgivet det tyske sprog.

Også statens forsøg paa træplantning her mislykkedes til dels i begyndelsen på grund af ukendskab til hedens natur og de træarter, der skulle benyttes. 1790 anlagdes Stendals Plantage, 1796 Ulvedals Plantage, og 1828 kom Havredals Plantage til. Først, da man særlig begyndte at anvende rødgran, og da der ved Hedeselskabets stiftelse kom nyt liv i træplantningssagen, trivedes plantagerne.

Eksterne henvisninger 

Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind I (1915), s. 507; opslag: Alheden

Danske heder
Frederiks
Deepika Padukone

Deepika Padukone (kannada:ದೀಪಿಕಾ ಪಡುಕೋಣೆ; udtales [d̪iːpɪkaː pəɖʊkoːɳ]; født 5. januar 1986 i København) er en indisk topmodel og filmstjerne.

Deepika Padukone er datter af Prakash Padukone, som er en internationalt kendt badmintonspiller, mens hendes mor, Ujjala, arbejder for et rejsebureau og hendes lillesøster, Anisha, er golfspiller.

Deepika Padukone flyttede sammen med sine forældre til Bangalore i Indien, da hun kun var 11 måneder gammel, og gik i skole på Bangalores Sophia High School og fik sin højere uddannelse (pre-university education) på Mount Carmel College. Hun blev optaget på Indira Gandhi National Open University, men opgav senere universitetet, da dette kom i vejen for hendes model-karriere. Hun blev fuldtids model fra 2004 hos modemodelbureauet Prasad Bidapa.

Eksterne henvisninger

Noter 

Personer fra Indien
Skuespillere fra Indien
Fotomodeller fra Indien
Personer fra København
Saint-Germain

Saint-Germain henviser til flere artikler:

 Paris Saint-Germain F.C. – en fransk fodboldklub
 Saint-Germain-traktaten (flertydig) – forskellige fredsaftaler indgået i Saint-Germain-en-Laye
 Claude Louis de Saint-Germain (1707-1778) – fransk feltmarskal der bl.a. stod for hærreformer i Danmark
 Greven af Saint-Germain (død 1784), eventyrer og alkymist
 Saint-Germain-en-Laye – by i Frankrig, forstad til Paris
Tasso

Tasso er et jernstøberi beliggende i Frederiksgade i Odense C.

Virksomheden blev grundlagt af Hans Rasmussen i 1856 som Frederiksgades Jernstøberi, og er dermed Danmarks ældste jernstøberi. Oprindeligt produceredes med hovedvægt på ovne, men i 1920'erne specialiserede virksomheden sig i støbning af radiatorer under varemærket Tasso. I 1967 blev Tasso-navnet optaget som firmanavn, og firmaet har siden heddet A/S Tasso, Odense. Siden 1961 har Tasso produceret stanggods og har gennem årene udvidet produktionen med flere maskiner. Der støbes stanggods i gråjern og sejjern.

I 1976 blev virksomheden opkøbt af Valdemar Birn A/S og blev dermed en del af koncernen Birn Group. Birn Group er i dag en af Nordeuropas største støberikoncerner. I 2021 overtog Tasso det fulde ejerskab af Bernareggi S.r.l, en italiensk bearbejdningsvirksomhed indenfor støbejernsstænger og bronze.

I dag benytter Tasso stadig de oprindelige fabriksbygninger i Frederiksgade, opført fra 1860 til 1930, til produktion og administration. Sammen med det nærliggende Albani Bryggerierne blev de i 2007 udpeget til nationalt industriminde af Kulturarvsstyrelsen. Tasso repræsenterer et unikt stykke dansk industrihistorie med støbejern som omdrejningspunkt. Fra 1840'erne ændrede Odense sig fra at være en købstad til at være en industriby. Tasso-området i byen er et af de bedst bevarede eksempler på et klassisk lille blandet industrikvarter, hvor de ansatte i jernindustrien boede lige ved siden af fabrikken.

Kilder 
 Kulturarvsstyrelsen om det nationale industriminde Tasso/Albani i Odense

Eksterne henvisninger 
 
 BIRN Group
 https://www.bernareggi.it/

Etableret i 1856
Virksomhedshistorie
Virksomheder i Odense
Metalvirksomheder i Danmark
Anton Haunstrup

Jens Anton Haunstrup (4. juni 1862 i Varde – 11. januar 1926) var en dansk arkitekt, som primært er kendt for sin indsats inden for skolebyggeriet.

Han tegnede hos Ove Petersen og Ludvig Knudsen, studerede ved Kunstakademiets Arkitektskole og blev i februar 1892 ansat i stadsarkitekt i København Ludvig Fengers afdeling. Han blev i forvaltningen i 34 år; fra 1920 var han afdelingsarkitekt.

Om Anton Haunstrup skoler kan man læse mere i Ning de Coninck-Smith, For barnets skyld, byen, skolen og barndommen, 2000, s. 266-276.

Værker 
 Kappelborgskolen i Skagen (1899-1901, udvidet 1918)
 Kommunelærerindernes bygning, Mariendalsvej, Frederiksberg (1900)
 Valdemarskolen, Ringsted (1902)
 Østre Skole, Holbæk (1903, færdig i 1918)
 Villa Refugium, Forårsvej 12, Charlottenlund (1903, købt året efter af digteren Johannes Jørgensen)
 Skodsborg Sanatorium (1906-07 og senere, ombygget)
 Stubbekøbing Skole, Stubbekøbing (1906-07)
 Rønne Skole, Rønne (1910)

Kilder 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra Varde
Danskere i 1900-tallet
Nationalromantiske arkitekter
Embedsmænd i København
Udfordring Europa

Udfordring Europa er en EU-kritisk centrum-venstre-baseret organisation, der arbejder for at skabe øget debat om europæiske spørgsmål.

Organisationen, der blev stiftet i 2005, arbejder for en politik, der kæmper mod fattigdom, militarisme, racisme og diskrimination og for bedre miljø og social lighed. Desuden er det målet at skabe modvægt til højredrejningen og nationalismen i Europa.

Blandt stifterne af organisationen var flere ledende SF'ere, bl.a. Trine Pertou Mach og Jakob Nørhøhj. Andre aktive er medlem af Socialdemokraterne, mens der også er medlemmer helt uden for partierne.

Eksterne henvisninger
 Udfordring Europas hjemmeside

Etableret i 2005
EU-politik i Danmark
Politiske organisationer
Falbe-Hansen

Falbe-Hansen eller Falbe Hansen kan henvise til flere personer:

 Carl Falbe-Hansen – en tidligere kunstmaler fra København
 G. Falbe Hansen – en dansk producent af herrekonfektion
 Ida Falbe-Hansen – en dansk kvindesagsforkæmper
 Vigand Andreas Falbe-Hansen (1841–1932) – en dansk nationaløkonom
G. Falbe Hansen

G. Falbe Hansen A/S, ofte blot Falbe eller GFH, var en dansk producent af herrekonfektion samt underleverandør til flere større modehuse i Europa, der eksisterede fra 1872-2009. En overgang havde den over 450 ansatte og var den største konfektionsfabrik i landet.
Ved konkursen omsatte virksomheden for over 100 mio. kr. årligt. og beskæftigede ca. 20 ansatte i Danmark.

Historie 
Virksomheden blev grundlagt af Gotthilf i Randers i 1872 og levererede oprindeligt blot stof til lokale skræddere, men begyndte i starten af 1900-tallet også at producere tøjet. I 1914 blev forretningen udvidet med en systue i Brødregade. I 1919 blev firmaet omdannet til aktieselskab. 

I 1936 blev der etableret en konfektionsfabrik i Kirkegade. Omkring 1956 flyttede virksomheden produktion go administration til Mariagervej i Randers nordlige bydel. På dette tidspunkt var der omkring 250 ansatte, og i 1962 havde den over 450 ansatte.

I slutningen af 1900-tallet blev produktionen flyttet til andre steder i Europa, primært i Portugal og i Tyrkiet, hvor lønningerne var lavere.
I 2004 blev Falbe-Hansen opkøbt af A.A. Holding, og tre år senere flyttede virksomheden til Neptunvej tæt ved E45.

Falbe producerede tøj under mærkerne Falbe, President og Sir og eksporterede til store dele af Europa.

Administrerende direktør er Steen Engelbrecht, mens Mark Hartwig er formand for bestyrelsen. 

Falbe gik konkurs i juni 2009 og ejes i dag af Lexbrand A/S, der i september stadig vurderede hvorvidt mærket skulle bevares.

27. august 2011 blev den tidligere produktionsbygning i Randers totalskadet efter voldsom brand. Området er siden ryddet og omdannet til boligområde.

Direktører 
1872-1923: Gotthilf Falbe-Hansen
1923-1956: Just Falbe-Hansen
1956-1970'erne: Einar Falbe-Hansen
1960’erne - 1975: Henry Tinglev-Hansen (Direktør sammen med Einar Falbe-Hansen)
1970'erne: Lars Falbe-Hansen

Noter

Eksterne henvisninger 
 Falbes hjemmeside 

Danske virksomheder etableret i 1872
Beklædningsvirksomheder i Danmark
Ophørt i 2009
Virksomheder i Randers
Bury (Greater Manchester)

Bury er en by i Greater Manchester i England.
Den ligger ved floden Irwell, 8,9 km øst for Bolton, 9,5 km vest-sydvest for Rochdale og 12,7 km nord-nordvest for byen Manchester. Bury er omringet af adskillige mindre byer, som tilsammen udgør
distriktet Metropolitan Borough of Bury, hvor Bury er den største by og det administrative mindtpunkt. Bury har en befolkning på i alt 60.718.

Referencer 

 
Metropolitan boroughs i Nordvestengland
Folkeafstemningen om Edinburgh-aftalen

Folkeafstemningen om Edinburgh-aftalen var en dansk folkeafstemning, der blev afholdt 18. maj 1993.

Som resultat af det danske nej ved folkeafstemningen om Maastricht-traktaten året inden, skulle vælgerne igen stemme om Maastricht-traktaten, men nu med de fire forbehold, som var fastlagt i den såkaldte Edinburgh-aftale. Resultatet af afstemningen blev 56,7 procent for og 43,3 procent imod. Valgdeltagelsen var 86,5 procent.

På Nørrebro opstod der massive uroligheder efter valgresultatets offentliggørelse, hvilket endte med at politiet for første gang siden 2. verdenskrig skød mod demonstranterne.

Kilder 
 Politikens etbinds-Danmarkshistorie, af Benito Scocozza og Grethe Jensen, Politikens Forlag 1995, 

EF/EU-folkeafstemninger i Danmark
Edinburgh-aftalen
Edinburgh-aftalen
Folkeafstemningen om Danmarks deltagelse i den fælles valuta

Folkeafstemningen om Danmarks deltagelse i den fælles valuta var en dansk folkeafstemning, der blev afholdt 28. september 2000 og handlede om hvorvidt Danmark skulle indtræde i tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) pr. 1. januar 2002 og dermed indføre euroen som valuta i stedet for den danske krone. Resultatet af afstemningen blev, at 46,8 procent stemte ja og 53,2 stemte nej. Valgdeltagelsen var 87,6%.

Baggrunden for afstemningen var, at Danmark 2. juni 1992 afviste Maastricht-traktaten ved en folkeafstemning. Ved en ny folkeafstemning 18. maj 1993 ratificerede Danmark traktaten i overensstemmelse med Edinburgh-aftalen. Det betød, at Danmark fik fire undtagelser knyttet til sit EU-medlemskab – det ene af forbeholdene var at stå uden for ØMU'en. I marts 2000 besluttede regeringen under ledelse af Poul Nyrup Rasmussen (S) at sende ØMU-spørgsmålet til folkeafstemning for senere at kunne indføre euroen. En folkeafstemning var nødvendig, fordi Justitsministeriet vurderede at deltagelsen i den fælles valuta ville indebære suverænitetsafgivelse for Danmark.

Resultat

Noter

Eksterne henvisninger 
 Folketingets EU-oplysning om euro-afstemningen 
 Lovforslaget der blev stemt om: Forslag til Lov om Danmarks deltagelse i den fælles valuta.
 Uddrag fra Statistisk Årbog 2017 

EF/EU-folkeafstemninger i Danmark
Danmarks deltagelse i den fælles valuta
Folkeafstemninger i 2000
Gørtz

Gørtz, flere personer med dette navn:
 Ebbe Gørtz – tidligere dansk generalløjtnant, 1886 – 1976
 Vilhelm Gørtz – dansk overgeneral under første verdenskrig, 1852 – 1939
Folkeafstemningen om EF-pakken

Folkeafstemningen om EF-pakken var en vejledende folkeafstemning om Danmarks ratifikation af Den Europæiske Fælles Akt, populært kaldet EF-pakken, der blev afholdt 27. februar 1986. 56,2 procent stemte for og 43,8 procent imod ratifikationen. Valgdeltagelsen var på 75,4 procent.

Folkeafstemningen blev udskrevet af statsminister Poul Schlüter (K), hvis regering var for Danmarks ratifikation af EF-pakken, mens et flertal uden om regeringen i Folketinget var imod. Modstanderpartierne var bl.a. Fremskridtspartiet, Socialistisk Folkeparti og Venstresocialisterne samt dele af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre. Idet en tiltrædelse af EF-pakken ikke ville betyde at Danmark skulle afgive suverænitet til EF, var folkeafstemningen kun vejledende.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Folketingets EU-oplysning om afstemningen 

EF/EU-folkeafstemninger i Danmark
Danmark i 1980'erne
EF-pakken
EF-pakken
Skånes Värsjö

Skånes Värsjö er en landsby i Örkelljunga kommune i den nordligste del af Skåne på gænsen til Småland. Der er ca. 100 indbyggere. Selv om det ikke er et sommerhusområde er der en række gamle husmandssteder, som ejes og bruges af danskere. I Skånes Värsjö ligger Skånes Värsjö kapell. Øst for Skånes Värsjö ligger søen Värsjön.

Byer i Örkelljunga kommun
Värsjö småkyrka

Värsjö småkyrka (også Skånes Värsjö Kyrka) er en lille kirke i Skånes Värsjö i Örkelljunga kommun. Kapellet er opført i træ i 1930 af frivillig arbejdskraft.

Eksterne henvisninger 
 Skånes Fagerhults församling – Värsjö småkyrka

Kirker i Skåne län
Verden i en tråd

Verden i en tråd (tysk: Welt am Draht) er en tysk science fiction tv-serie i to dele fra 1973 instrueret af Rainer Werner Fassbinder. Serien har været vist i dansk tv i 1970'erne.

Serien handler om et computerprojekt kaldet Simulacron, hvor man kan simulere en hel verden.
Spørgsmålet er, om vores verden også er en simulation, da nogle personer forsvinder fra det ene øjeblik til det andet. Serien er en filmatisering af Daniel F. Galouyes bog Simulacron-3.

Eksterne henvisninger 
 

Science fiction-tv-serier
Tyske tv-serier fra 1970'erne
Folkeafstemningen om Amsterdam-traktaten

Folkeafstemningen om Amsterdam-traktaten var en dansk folkeafstemning om Danmarks ratifikation af Amsterdam-traktaten, der blev afholdt 28. maj 1998. Resultatet af folkeafstemningen blev at 55,1 procent stemte for ratifikationen og 44,9 procent imod. Valgdeltagelsen var 76,2 procent.

Afstemning betød, at Danmark ratificerede traktaten pr. 1. maj 1999.

Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti, Centrum-Demokraterne, Kristeligt Folkeparti og Venstre anbefalede et ja, mens Socialistisk Folkeparti, Junibevægelsen, Folkebevægelsen mod EU, Dansk Folkeparti, Fremskridtspartiet og Enhedslisten anebfalede at stemme nej. Debatten op til afstemningen var præget af, at modstanderne opfattede trakten som et skridt mod mere union, mens tilhængerne slog på, at traktaten gav mulighed for at optage en række af de tidligere Østblok-lande.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Folketingets EU-oplysning om afstemningen 

EF/EU-folkeafstemninger i Danmark
Amsterdam-traktaten
Folkeafstemninger i 1998
Need for Speed: Undercover

Need for Speed: Undercover er det tolvte spil i den populære racerspilsserie Need for Speed.

Gameplay 
Der vil genkomme mange køremåder til Need for Speed Undercover. Sprint, Circuit, Highway Battles (ny), missions (ny), "Cops and Robbers" måde, en ny måde kaldet "The Heist".

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Computerspil fra 2008
Undercover
Nintendo DS-spil
PlayStation 2-spil
PlayStation 3-spil
PlayStation Portable-spil
Wii-spil
Windows-spil
Xbox 360-spil
Folkeafstemningen om Danmarks optagelse i EF

Folkeafstemningen om Danmarks optagelse i EF var en dansk folkeafstemning, der blev afholdt 2. oktober 1972. 63,4 procent af vælgerne stemte ja til dansk medlemskab af EF, mens 36,6 procent stemte nej. Valgdeltagelsen var 90,1 procent. Valgretsalderen var på det tidspunkt 20 år, og man skulle derfor være født 2. oktober 1952 eller tidligere for at kunne stemme gyldigt ved folkeafstemningen.

Folketinget vedtog loven om Danmarks tiltrædelse af De Europæiske Fællesskaber 11. oktober, og Danmark var medlem af EF fra 1. januar 1973.

Folkeafstemningen blev afholdt, fordi der ikke var et flertal på 5/6 af Folketingets medlemmer for EF-medlemskabet, hvilket kræves ifølge Grundloven, når Danmark skal afgive suverænitet uden folkeafstemning.

Tilhængerne af et ja til EF var statsminister Jens Otto Krags Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Venstre og Det Konservative Folkeparti samt store dele af erhvervslivet og fagbevægelsen. Modstanderne var venstrefløjen, herunder Socialistisk Folkeparti, samt Retsforbundet og den nyetablerede Folkebevægelsen mod EF. Der var desuden en gruppe yngre socialdemokratiske folketingsmedlemmer, der var imod. Ja-fløjens argument var bl.a., at det ville skade dansk eksport at stå uden for samarbejdet, mens nej-fløjen mente, at EF ville udvikle sig til en politisk union og at projektet var for kapitalistisk.

Resultatet 
Afstemningen den 2. oktober 1972

Valgdeltagelse 90,1%, Ja 63,4% , Nej 36,6%.

Man skulle være 20 år for at have valgret.

Se også 
 EF Folkeafstemning 1972, dokumentarfilm om afstemningen

Kilder og eksterne henvisninger 

 Folketingets EU-oplysning om afstemningen

EF/EU-folkeafstemninger i Danmark
Folkeafstemninger på Færøerne
Danmarks optagelse i EF
Danmarks optagelse i EF
Danmark
STS-51-I

STS-51-I (Space Transportation System-STS-51-I) var rumfærgen Discoverys 6. rumfærgeflyvning. Opsendt 27. august 1985 og vendte tilbage den 3. september 1985.

Hovedformålet var at sætte kommunikationssatellitterne ASC-1, AUSSAT-1 og SYNCOM IV-4/LEASAT-4) i kredsløb, den sidste mislykkedes.

Besætning 
   Joseph Engle (kaptajn)
   Richard Covey (pilot)
   James van Hoften (1. missionsspecialist)
   John Lounge (2. missionsspecialist)
   William Fisher (3. missionsspecialist)

Missionen 

Hovedartikler:

Eksterne henvisninger 
 STS-51-I NASA 

Rumfærgeprogrammet