kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Compluvium

Complūvium (latin) var en ejendommelig, oprindeligt etruskisk del af de fleste romerske privathuse i antikken, en rektangulær eller sjældnere kvadratisk åbning i taget, midt over atriet, som derigennem fik lys og luft.

I Pompeji er det, hvor tagstolen er hængende, sædvanlig 2,5-3 m langt, 1,8-2,6 m bredt, undertiden mindre. Hvor tagkonstruktionen understøttes af fire eller flere søjler, kan det nå 3,6 gange 5,2 m, i det korinthiske hus endnu mere.

Taget sænkede sig fra siderne indefter mod compluviet, hvorfor der under dette fandtes et bassin til at opsamle regnvandet, impluvium, som kunne have springvand.

Randen af compluviet kunne være udsmykket på forskellig måde, og ikke sjældent var det indrettet til at kunne overdækkes med et sejl, sjældnere med et gitter mod tyve.

Romersk arkitektur
Bygningsdele
Bornholms Amt

Bornholms Amt var et dansk amt, der blev oprettet i 1662 ved opløsning af Hammershus Len. Bornholms Amt bestod uændret i 340 år fra 1662 til 31. december 2002. Efter en folkeafstemning i 2001 om at sammenlægge amtet og de fem kommuner på øen, blev Bornholms Amt nedlagt. Fra 1. januar 2003 udgjorde det tidligere amt Bornholms Regionskommune, der efter Strukturreformen i 2007 indgår i Region Hovedstaden.

Amtet omfattede ikke Ertholmene mod nordøst, som var og er underlagt Forsvarsministeriet.

Kommuner 

Fra 1970 indtil 2002 bestod amtet af de følgende 5 primærkommuner:

Alle fem kommuner og Bornholms Amt ophørte 1.1.2003, da de blev sammenlagt til Bornholms Regionskommune.

Administration 

Den sidste amtsborgmester i Bornholms Amt var Knud Andersen, der sad fra 1990 til 2002. Han var borgmester for Hasle Kommune 1986-1989.

Amtmænd

Amtsborgmestre (1970-2002) 
 1970-1971: Hans Andreas Pihl (Socialdemokratiet) 
 1971-1974: Kai Larsen (Socialdemokratiet)
 1974-1989: Jens Koefoed Brandt (Venstre) 
 1990-2002: Knud Andersen (Venstre)

Historie 

Da lenene blev omdannet til amter i 1662, blev Hammershus Len til Bornholms Amt. Det bestod af fire herreder, nemlig Nørre, Sønder, Vester, og Øster Herreder. Som det eneste amt i Danmark blev dets grænser hverken ændret ved reformerne i 1793 eller i 1970.

Indtil Kommunalreformen i 1970 var Bornholms Amt inddelt i 15 sognekommuner og 6 købstadskommuner. Denne inklusion af købstæderne i amtet var til forskel fra resten af landet, hvor købstadskommunerne ikke var del af et amt og i stedet var underlagt Indenrigsministeriets tilsyn. De 21 kommuner blev ved 1970-reformen sammenlagt og blev til de 5 der eksisterede indtil 31. december 2002.

I det danske nummerpladesystem havde Bornholms Amt bogstavet J fra 1903 til 1958 (1921-1930 dog I). Da systemet i 1958 blev omlagt, fik Rønne som amtets eneste registreringssted tildelt kombinationen JA.

Se også 
 Kirker i Bornholms Amt

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777

 
Danmarks amter (1662-1793)
Danmarks amter (1793-1970)
Danmarks amter (1970-2006)
Ophørt i 2002
Christiansø Kirke

Christiansø Kirke er en kirke i Christiansø Sogn. Kirken blev indrettet i 1821 i en tidligere våbensmedje. Indtil da, og siden 1685, havde der været en kirke i den underste etage i det største tårn i fæstningen.

Christiansø Kirke blev ombygget og udvidet i 1852, og ved den lejlighed fik den et orgel, bygget af Frederik Hoffmann Ramus.

Kirken blev igen restaureret i 1928 i nyklassicistisk stil.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Christiansø Kirke hos KortTilKirken.dk
 Christiansø Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Københavns Stift
Kirker i Bornholms Amt
Ertholmene
Hasle

Hasle henviser til flere artikler:
 Hasle (Bornholm) – en købstad og et ejerlav i Hasle Sogn, Bornholms Regionskommune
 Hasle (Aarhus) – et kvarter og et ejerlav i Hasle Sogn – Aarhus Kommune – multi 1
 Hasle (Norge) – en landsby eller bydel i Sarpsborg kommune i Norge
 Hasle (Oslo) - et kvarter i Oslo
 Hasle Station - en T-banestation i Oslo
Rønne Kommune

Rønne Kommune i Bornholms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. I 2003 indgik den i Bornholms Regionskommune sammen med Allinge-Gudhjem Kommune, Hasle Kommune, Nexø Kommune og Aakirkeby Kommune samt Bornholms Amt.

Tidligere kommuner 
Rønne havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. Knudsker sognekommune blev lagt sammen med Rønne Købstad til Rønne Kommune:

Sogne 
Rønne Kommune bestod af følgende sogne:
 Rønne Sogn (Vester Herred)
 Knudsker Sogn (Vester Herred)

Valgresultater

Borgmestre

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Rønnes folkevalgte borgmestre
 danske kommuner, Borgmesterfakta: Rønne

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Bornholms Regionskommune
Allinge-Gudhjem Kommune

Allinge-Gudhjem Kommune i Bornholms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. I 2003 indgik den i Bornholms Regionskommune sammen med Hasle Kommune, Nexø Kommune, Rønne Kommune og Aakirkeby Kommune samt Bornholms Amt.

Tidligere kommuner 
Allinge-Sandvig havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 4 sognekommuner blev lagt sammen med Allinge-Sandvig Købstad til Allinge-Gudhjem Kommune.

Sogne 
Allinge-Gudhjem Kommune bestod af følgende sogne:
 Allinge-Sandvig Sogn (Nørre Herred)
 Gudhjem Sogn (Øster Herred)
 Olsker Sogn (Nørre Herred)
 Rø Sogn (Nørre Herred)
 Østerlarsker Sogn (Øster Herred)
 Østermarie Sogn (Øster Herred)

Politik

Borgmestre

Rådhus  
Allinge-Gudhjem Kommunes rådhus på Skovløkken 4 i Tejn rummer regionskommunens byggesagsbehandling.

Noter 

 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Bornholms Regionskommune
Hasle Kommune

Hasle Kommune i Bornholms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. I 2003 indgik den i Bornholms Regionskommune sammen med Allinge-Gudhjem Kommune, Nexø Kommune, Rønne Kommune og Aakirkeby Kommune samt Bornholms Amt.

Tidligere kommuner 
Hasle havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 3 sognekommuner blev lagt sammen med Hasle Købstad til Hasle Kommune:

Nyker Sogn afgav en del af Nyker Udmark til Aakirkeby Kommune.

Sogne 
Hasle Kommune bestod af følgende sogne:
 Hasle Sogn (Nørre Herred)
 Klemensker Sogn (Nørre Herred)
 Nyker Sogn (Vester Herred)
 Rutsker Sogn (Nørre Herred)

Valgresultater

Borgmestre 

Bjarne Kristiansen tiltrådte 20. juli 2000, da Birgit Rasmussen afgik ved døden.

Hasle Rådhus 
Hasle kultur- og medborgerhus blev stiftet 1. januar 2013 og anvender det gamle rådhus. Hasle Byting (haslebyting.com) stiller her lokaler til rådighed for foreninger, offentlige institutioner og andre. Hasle-Egnens Lokalhistorie og Hasle Datastue har faste lokaler i bygningen.

Noter 

 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Bornholms Regionskommune
Neksø Kommune

Neksø Kommune i Bornholms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. I 2003 indgik den i Bornholms Regionskommune sammen med Allinge-Gudhjem Kommune, Hasle Kommune, Rønne Kommune og Aakirkeby Kommune samt Bornholms Amt.

Tidligere kommuner 
Nexø havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 3 sognekommuner blev lagt sammen med købstæderne Nexø og Svaneke til Neksø Kommune:

Sogne 
Neksø Kommune bestod af følgende sogne:
 Bodilsker Sogn (Sønder Herred)
 Ibsker Sogn (Øster Herred)
 Nexø Sogn (Sønder Herred)
 Poulsker Sogn (Sønder Herred)
 Svaneke Sogn (Øster Herred)

Valgresultater

Borgmestre

Svaneke Rådhus 
Svaneke Rådhus på Storegade 24 blev opført i 1858 og er det bedst bevarede af Bornholms råd- og tinghuse fra den tid. Rådhussalen på 1. sal blev udvidet og benyttet som Neksø Kommunes byrådssal 1970-2002.Det er medborgerhus for foreninger.

Neksø Rådhus 
Neksø Rådhus blev solgt i 2014 og er i dag Bed and Breakfast-hotel.

Noter 

 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Bornholms Regionskommune
Åkirkeby Kommune

Aakirkeby Kommune i Bornholms Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. I 2003 indgik den i Bornholms Regionskommune sammen med Allinge-Gudhjem Kommune, Hasle Kommune, Nexø Kommune og Rønne Kommune samt Bornholms Amt.

Tidligere kommuner 
Aakirkeby havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 4 sognekommuner blev lagt sammen med Aakirkeby Købstad til Aakirkeby Kommune.

Hertil kom en del af Nyker Udmark fra Nyker Sogn i Hasle Kommune.

Sogne 
Aakirkeby Kommune bestod af følgende sogne:
 Nylarsker Sogn (Vester Herred)
 Pedersker Sogn (Øster Herred)
 Vestermarie Sogn (Vester Herred)
 Aaker Sogn (Øster Herred)
 Aakirkeby Sogn (Øster Herred)

Valgresultater

Borgmestre

Aakirkeby Rådhus 
Aakirkeby Kommunes rådhus på Ravnsgade 5 havde stået tomt i 2-3 år, da Udlændingestyrelsen i 2015 satte det i stand som asylcenter.

Noter 

 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Bornholms Regionskommune
Krabbetågen

Krabbetågen (M1; objekt nr. 1 i Messiers katalog, også kendt som NGC 1952 og Taurus A), er resterne af en supernova som kan ses i stjernebilledet Tyren, 6.300 lysår fra Jorden. Selve eksplosionen blev observeret i 1054 af bl.a. kinesiske og arabiske astronomer, og i 1731 fandt den engelske læge og astronom John Bevis Krabbetågen netop det sted på himlen hvor man i 1054 så supernovaeksplosionen. I nyere tid har man fundet den egentlige rest af supernovaen midt i den synlige tåge; en neutronstjerne der snurrer om sig selv 30,2 gange i sekundet, og for hver omdrejning sender en puls af alt fra radiobølger til røntgenstråling i vores retning (en såkaldt pulsar). Pulsaren blev opdaget, som den anden kendte pulsar i januar 1969. Den var dog tidligere blevet observeret af Minkowski i 1942. Han var dog ikke klar over betydningen af sin opdagelse.

Under gode forhold kan M1 lokaliseres med en god håndkikkert, men den ses bedre med et teleskop. Tågen måler 11 lysår på den lange led, hvilket set fra Jorden andrager 6 bueminutter; en femtedel af fuldmånens tilsyneladende diameter.

Supernovaeksplosionen var den endelige undergang for en stjerne med formodentlig mellem 8 og 12 gange så stor masse som vor egen Sol: De filamenter og "trevler" man kan se i Krabbetågen i dag, er hvad der er tilbage af de ydre dele af denne stjerne; de består af ioniseret helium og brint, samt kulstof, ilt, kvælstof, jern, neon og svovl. Dette stof bevæger sig væk fra eksplosionsstedet med en fart af omkring 1.500 kilometer i sekundet.

Det diffuse, blågrønne lys skyldes synkrotronstråling fra elektroner der bevæger sig med henved halvdelen af lysets hastighed, alt imens deres bane afbøjes af magnetfelter.

Eksterne henvisninger  

Stjernetåger
Messier objekter
Nørre Herred

Nørre Herred henviser til flere artikler:
 Djurs Nørre Herred – et herred i Randers amt
 Nørre Herred (Jylland) – et herred i Viborg amt
 Nørre Herred (Bornholm) – et herred på Bornholm
 Lollands Nørre Herred – et herred på Lolland
 Morsø Nørre Herred – et herred på Mors
 Nørre Horne Herred – et herred i Ringkøbing Amt
Carrie

Carrie er en roman fra 1974 skrevet af Stephen King. Romanen udkom på dansk i 1990.

Handling

Carrie White er en ung pige der går i high school i en lille amerikansk by. Hun er vokset op sammen med sin meget religiøse mor, der dagligt undertrykker og forulemper hende. Dette sker på grund af Carries telekinetiske evner, der af moren udlægges som om Carrie er besat af djævelen.

På grund af Carries religiøsitet bliver hun også mobbet meget i skolen. Sue Snell, en af Carries klassekammerater, får dog medlidenhed med hende og overtaler sin kæreste til at tage hende med til skoleballet.

Chris Hargenson, en pige der hader Carrie, finder på en plan der går ud på at ydmyge hende ved at få hende valgt til prom queen og derefter overdænge hende med griseblod.

Planen bringes til udførelse, og den totalt ydmygede Carrie udløser sine fulde telekinetiske kræfter og får skolen til at brænde ned, med størstedelen af dens elever fanget i gymnastiksalen, hun dræbte 73 mennesker, kun 2 overlevede hvoraf den ene var Sue Snell. 

Carrie vender herefter sin vrede mod byen der brænder halvt ned, hvorefter hun vender hjem til sin mor. Moderen er dog bange for hende og prøver at dræbe hende med en køkkenkniv. Det mislykkedes hende og kniven bliver i stedet siddende i Carries skulder. Carrie dræber sin mor ved at stoppe hendes hjerte med sine kræfter, og dør herefter selv af blodtab.

Filmatisering 
Carrie blev filmatiseret i 1976 af Brian De Palma og udsendt med titlen Carrie. En efterfølger blev lavet i 1999 (The Rage: Carrie 2), der dog blev dårligt modtaget af kritikere. En tredje film blev udsendt i 2002, igen med titlen Carrie.

Eksterne henvisninger
 Carrie (1976) hos IMDb

Romaner fra USA
Litteratur i 1974
Bøger af Stephen King
Den døde zone

Den døde zone er en roman fra 1979 skrevet af Stephen King. Romanen udkom på dansk i 1988.

Handling

John Smith er en lærer der i begyndelsen af bogen kommer ud for et biluheld, der sender ham i koma i næsten fem år.

Efter sin opvågnen finder John ud af, at han er i stand til at få psykiske visioner. Han bruger denne evne til at fange en seriemorder, men opdager, at visionerne udmatter ham og gør ham mere og mere syg.

En dag rører John ved en lokal politiker, Greg Stillson, og får en vision af en apokalyptisk fremtid, hvor Stillson er blevet præsident for USA og forårsager en atomkrig.

Dette forfærder John, og han beslutter, at han ikke kan lade dette ske. Han køber en riffel og planlægger at myrde Stillson ved et vælgermøde. Johns plan slår fejl, idet han selv bliver skudt, før han kan få ram på Stillson. Under skududvekslingen beskytter Stillson sig bag et lille barn, og en fotograf tager et billede af dette, det gør at Stillson ryger ud af valget.

Andre versioner
Den døde zone blev filmatiseret til filmen The Dead Zone i 1983 af David Cronenberg.

Eksterne henvisninger
 Den døde zone hos IMDb 

Romaner fra USA
Litteratur i 1979
Bøger af Stephen King
Majorens oppasser

Majorens oppasser er en dansk komediefilm fra 1964 instrueret af Sven Methling og skrevet af Dirch Passer og Henrik Sandberg, der også producerede sammen med Peer Guldbrandsen.

Medvirkende 
Dirch Passer
Karl Stegger
Ove Sprogøe
Judy Gringer
Paul Hagen
Ghita Nørby
Sigrid Horne-Rasmussen
Hanne Borchsenius
Ebbe Langberg
Bjørn Spiro
Ole Monty
Bent Vejlby
Holger Vistisen
Poul Thomsen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1964
Film instrueret af Sven Methling
Trakehner

Trakehner ("østpreusseren") er en tysk hesterace. Trakehneren er ædel og dog muskuløs. Den er en af verdens dyreste racer. Stambogen er lukket og racen kan kun suppleres med fuldblod – engelsk (xx), arabisk (ox) – og andre arabere. Den avles både til ridebanespringning og dressur. Trakehneren fås i farverne sort, skimmel, rød, brun og broget.

Hovedstutteriet Trakehnen i Østpreussen blev forladt i al hast i 2. verdenskrigs sidste tid. De reddede heste kom for en stor del til Slesvig-Holsten.

Det idelle stangmål er omkring 160-170 cm.

Eksterne henvisninger 

Hesteracer
Ken Gudman Prisen

Ken Gudman Prisen er en dansk musikpris indstiftet til minde om trommeslageren Ken Gudman. Prisen har i dag status som en af dansk rocks store og væsentlige priser.

Indtægterne fra en storstilet mindekoncert den 12. oktober 2003 i Amager Bio blev placeret i en fond, der hvert år uddeler prisen til en dansk musiker, der i overensstemmelse med de musikalske dyder, Ken Gudman stod for, har ydet en særlig indsats med personlighed, musikalsk håndværk og integritet. Med prisen følger en statuette.

Prismodtagere 
 2004: Aske Jacoby
 2005: Per Christian Frost
 2006: Moussa Diallo
 2007: Laust Sonne
 2008: Wili Jønsson
 2009: Klaus Menzer
 2010: Lars Skjærbæk
 2011: Cæcilie Trier
 2012: Mikkel Nordsø, Fremtidsprisen: The William Blakes
 2013: Kresten Osgood
 2014: Peter Uhrbrand
 2015: Gustaf Ljunggren
 2016: Hugo Rasmussen (posthumt)
 2017: Alex Riel og Stefan Pasborg
 2018: Rune Kjeldsen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Ken Gudman Prisen
Nørre Herred (Bornholm)

Nørre Herred var et af de fire herreder i Bornholms Amt.

I herredet ligger følgend sogne:
 Allinge-Sandvig Sogn – (Allinge-Gudhjem Kommune)
 Rutsker Sogn – (Hasle Kommune)
 Olsker Sogn – (Allinge-Gudhjem Kommune)
 Rø Sogn – (Allinge-Gudhjem Kommune)
 Hasle Sogn – (Hasle Kommune)
 Klemensker Sogn – (Hasle Kommune)

Kilder 
 

Herreder i Bornholms Amt
Sønder Herred

Sønder Herred var et af de fire herreder i Bornholms Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Bodilsker Sogn – (Neksø Kommune)
 Nexø Sogn – (Neksø Kommune)
 Pedersker Sogn – (Åkirkeby Kommune)
 Poulsker Sogn – (Neksø Kommune)
 Aaker Sogn – (Åkirkeby Kommune) – Aakirkeby Sogn

Til herredet hører derudover øgruppen Ertholmene med Christiansø. Øgruppen hører ikke ind under den kommunale inddeling, men forvaltes af Forsvarsministeriet.

I modsætning til øens andre tre herreder, førte Sønder Herred ikke herredsvåben.

Kilder 
 

Herreder i Bornholms Amt
Vester Herred

Vester Herred var et af de fire herreder på Bornholm.

I herredet ligger følgende sogne (med deres 1970-2003-kommuner i parentes):
 Knudsker Sogn – (Rønne Kommune)
 Nyker Sogn – (Hasle Kommune)
 Nylarsker Sogn – (Åkirkeby Kommune)
 Rønne Sogn – (Rønne Kommune)
 Vestermarie Sogn – (Åkirkeby Kommune)

Da den danske konge Svend Grathe i 1149 afgav de tre andre herreder (Nørre, Øster og Sønder Herred) til kirken, beholdt han Vester Herred med Rønne og Gamleborg i Almindingen. Nogen tid efter opføres Lilleborg til erstatning for det efterhånden forældede Gamleborg.

Kilder 
 

Herreder i Bornholms Amt
Øster Herred

Øster Herred var et af de fire herreder i Bornholms Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Gudhjem Sogn – (Allinge-Gudhjem Kommune)
 Ibsker Sogn – (Neksø Kommune)
 Svaneke Sogn – (Neksø Kommune)
 Østerlarsker Sogn – (Allinge-Gudhjem Kommune)
 Østermarie Sogn – (Allinge-Gudhjem Kommune)

Kilder 
 

Herreder i Bornholms Amt
Oksbøl (flertydig)

Oksbøl kan være flere lokaliteter:

 Oksbøl – kommunesæde i den tidligere Blåvandshuk Kommune og et ejerlav i Aal Sogn, Varde Kommune
 Oksbøllejren – en militærlejr ved Oksbøl
 Oksbøl (Als) – en bebyggelse og et ejerlav i Oksbøl Sogn, Sønderborg Kommune
 Oksbøl (Gammel Haderslev Sogn) – en bebyggelse i Gammel Haderslev Sogn, Haderslev Kommune
 Oksbøl (Ves) - en bebyggelse i Ves, Sydslesvig, Tyskland
 Oksbøl Sogn – et sogn i Nordborg Kommune
Oksbøl

Oksbøl er en by i Sydvestjylland med , beliggende i Ål Sogn. Byen ligger i Varde Kommune og tilhører Region Syddanmark.

Byen var indtil kommunalreformen i 2006 hovedby i den daværende Blåvandshuk Kommune. I Oksbøl finder man blandt andet Blåvandshuk Skole, Ål Kirke, Oksbøl Station samt Sportspark Blaavandshuk med blandt andet svømmehal og badeland. Oksbøl Kaserne, der indtil 2018 hed Oksbøllejren, med Hærens Kampskole ligger cirka to kilometer vest for byen.

På Blåvandshuk Egnsmuseum i Oksbøl, fandtes der indtil museets lukning en stor samling vedrørende 2.verdenskrig i området. B.l.a. Tirpitz-stillingen i Blåvand og Flygtningelejren i Oksbøl. Sidstnævnte eksisterede fra 1945-1949 og husede på et tidspunkt 36.000 flygtninge, hvilket kortvarigt gjorde Oksbøl til en af de mest befolkede danske byer. I dag findes museet FLUGT i lejrens daværende lazeret.

Skolen i Oksbøl hedder Blåvandshuk skole, og blev opført i 1960. I 2018-2019 gik der 563 elever på Blåvandshuk skole, og ligger hvor den tidligere  flygtningelejr lå. 

Oksbøl er forbundet med resten af Vestjylland via togstationerne Oksbøl og Baunhøj. Der derudover knap 14 kilometer til Varde og 23 kilometer til Esbjerg.

Historie 

Ifølge folketællingen 1930 levede af Oksbøls 584 indbyggere 70 af landbrug, 238 af industri, 54 af handel, 78 af transport, 23 af immateriel virksomhed, 49 af husgerning, 71 var ude af erhverv og 1 havde ikke givet oplysninger.

Byen var før 2007 kommunesæde i Blåvandshuk Kommune.

I byen lå det nu lukkede Ravmuseet i Oksbøl. Museets samling er nu flyttet til Tirpitz-museet i Blåvand.

Den 25. juni 2022 blev museet FLUGT i Oksbøl Flygtningelejrs gamle lazaret indviet af H.M. Dronning Margrethe. Til stede var bl.a. Tysklands vicekansler, Robert Habeck og udlændinge- og integrationsminister Kaare Dybvad Bek. Museet er tegnet af Bjarke Ingels Group og er dedikeret til verdens flygtninges historier.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Oksbølby.dk
 Den tyske flygtningekirkegård
 Tyske Bunkers ved Oksbøl

 
Byer i Varde Kommune
Bryde

Bryde (latin: villicus = 'forvalter') var det ord, man brugte i Danmarks ældre middelalder om en godsbestyrer. Det var den person, der havde opsynet med trællene på en andens ejendom. Ofte var bryden selv træl, men han kunne også være en anselig mand, når han tjente en stormand eller måske selve kongen. Fællesbryden havde medejendomsret til den gård, han drev eller snarest til dens besætning og driftsredskaber. I den senere middelalder gik bryde over til at betyde en fæstebonde.

Af DSE fremgår, at bryden oprindeligt var den, der uddelte føden til husets folk "bryder brødet". Ordet blev i 1000-1200 anvendt om godsforvalteren herunder også kongens lensmænd. Senere kom ordet til at betegne en forvalter af en større gård ofte med en række tilhørende mindre gårde, der ydede hoveri til driften af brydegården. Bryden aflagde regnskab for driften og betalte en del af heraf til jordejeren (i modsætning til fæstebonden, der ydede en fast årlig afgift). Efterhånden blev brydegård betegnelsen for en større fæstegård.

Note 

Stillingsbetegnelser
Danmark i middelalderen
Landmænd
Landbrugshistorie
Ken Gudman

Ken Gudman (født 5. oktober 1947 i København, død 17. september 2003 sammesteds) var en dansk trommeslager.

Gudman var trommeslager i en række af de beat- og pigtrådsbands, der prægede dansk rocks barndom. Gudman sad bag trommerne i bl.a. The Defenders, Young Flowers, Culpeper's Orchard i 1972, Mo-I-Rana fra 1972 til 1974, Fly United fra 1975 til 1976, Savage Rose fra 1973 til 1974, Starfuckers og i Peter Thorups Den Benhårde Trio i 1987.

Siden arbejdede han primært som studiemusiker og i forskellige backing-bands og spillede trommer for bl.a. Sebastian, Povl Dissing og Lasse & Mathilde.

Kort efter Gudmans død indstiftedes en mindefond, der havde til opgave at uddele Ken Gudman Prisen, i første omgang i ti år.

Ken Gudman var gift med skuespilleren Helle Fastrup.

Ken Gudman er begravet på Assistens Kirkegård i København.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Trommeslagere fra Danmark
Rockmusikere fra Danmark
Final Fantasy VII

er udviklet af Square, og er det syvende spil i Final Fantasy spilserien. Det var det første af Final Fantasy-spillene, som udkom til den på daværende tidspunkt nye og revolutionerende spillekonsol PlayStation 1, der med den nye memory card-teknologi gjorde det muligt at gemme det ellers umuligt gennemførlige spil, eftersom at spillet er fordelt over 3 cd'er og minimum et par hundrede spilletimer kræves, hvis alt i spillet skal med uden brug af diverse walkthroughs. Samtidig gjorde PS1 det muligt at skabe en form for optisk 3-D-grafik, hvilket gav spilproducenten, det daværende Squaresoft, nu Square Enix (Square & Enix), mulighed for at skabe et mere dynamisk og udfordrende RPG-spil.

Spillet indeholder en række små spil inde i spillet. Desuden kan man gennem spillet vælge at spille forskellige personer. Ligeledes dukker der efterhånden personer op, der tager med ud på eventyrene.

Det indeholder ret mange kamphandlinger, hvor man kan forbedre sin våbenstyrke ved hjælp af forskellige former for magi. Denne magi kan også anvendes til at behandle eller ligefrem genoplive faldne kampfæller.

Plotsammendrag 

Cloud Strife er en forhenværende soldat af første rang fra den gigantiske energiforsyningsvirksomhed Shinra, der med magt og penge kontrollerer det meste af verden Gaia fra sit hovedsæde i metropolen Midgar.

Cloud flygtede fra Shinra efter hans store idol og mentor Sephiroth under en mission brændte hans hjemby, samt dræbte hans mor og hans venindes, Tifas', far. Siden har han arbejdet som lejesoldat. Terrorgruppen Avalanche, der arbejder for at befrie Gaia fra Shinras favntag, hyrer Cloud til at springe en Makoreaktor i luften – men noget går ikke helt efter planen, og snart må Cloud stå ansigt til ansigt med det han frygter og hader mest i verden.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Computerspil fra 1997
07
PlayStation-spil
Windows-spil