kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
The Lancet

The Lancet (eller blot Lancet) er et engelsksproget videnskabeligt tidsskrift, der udgives fra Storbritannien, første gang i 1823. Sammen med et andet tidsskrift ved navn New England Journal of Medicine er det det førende medicinske tidsskrift.

Henvisninger 
 Tidsskriftets hjemmeside

Lancet
Etableret i 1823
Holmium

Holmium (efter Stockholms latinske navn Holmia) er det 67. grundstof i det periodiske system, og har det kemiske symbol Ho: Under normale temperatur- og trykforhold optræder dette lanthanid som et blødt, sølvskinnende metal.

Egenskaber 
Holmium er nogenlunde modstandsdygtigt overfor iltning ("rust") i tør atmosfærisk luft, men i fugtig luft eller ved højere temperaturer angribes det hurtigt, og danner et gulligt oxid. Ved temperaturer over 150 °C antændes metallet, og danner holmiumsesquioxid (Ho2O3). Holmium reagerer med vand under dannelse af gasformig brint samt holmiumhydroxid, og kan opløses i uorganiske syrer hvorved der også dannes brint. I vandige opløsninger danner holmium en kation, Ho+++, som farver opløsningen gul.

Holmium har en række usædvanlige magnetiske egenskaber, bl.a. det højeste magnetiske moment blandt alle naturligt forekommende grundstoffer. Sammen med yttrium danner det stærk magnetiske stoffer.

Tekniske anvendelser 
Holmiums specielle magnetiske egenskaber udnyttes blandt andet i kerner til de elektromagneter der danner de stærkeste kunstigt skabte magnetfelter. Legeringer af holium og jern, nikkel og kobolt blev tidligere brugt i magnetboblehukommelse. Det høje magnetiske moment gør holmium egnet til diodelasere der bruges i blandt andet medicinsk udstyr.

Holmium kan absorbere de neutroner der dannes ved fissionsprocesserne i en atomreaktor, og bruges derfor i kontrolstænger til atomreaktorer.

Holmiumoxid bruges som et gult farvestof i glas.

Historie 
Holmium blev først konstateret ad spektroskopisk vej i 1878, af Marc Delafontaine og Jacques Louis Soret; de kaldte det dengang ukendte grundstof for "Grundstof X". Samme år, men uafhængigt af Delafontaine og Soret, fandt Per Teodor Cleve stoffet i en prøve af "erbia-jord" (erbiumoxid).

Cleve brugte en metode som Carl Gustaf Mosander havde udviklet: Han fjernede alle de kendte "urenheder", og endte med to stoffer; et grønt og et brunt. Det grønne kaldte han for thulia, og det brune for holmia, efter Stockholms latinske navn Holmia. Senere har det vist sig, at det grønne stof var thuliumoxid, og det brune holmiumoxid.

Forekomst og udvinding 
Som de øvrige sjældne jordarter forekommer holmium aldrig i fri, metallisk form i naturen, men i kemiske forbindelser sammen med andre sjældne jordarter, i mineraler som gadolinit og monazit. Man mener at 1,3 gram per ton af Jordens skorpe udgøres af holmium.

Kommercielt udvindes holmium fra mineralet monazit ved en ionbytningsproces, men på grund af de meget ens kemiske egenskaber er det stadig meget svært at skille de sjældne jordarter helt fra hinanden.

Isotoper af holmium 
Naturligt forekommende holmium består af én stabil isotop; holmium-165 — hertil kendes et antal radioaktive isotoper, hvoraf den mest langlivede er holmium-163 med en halveringstid på 4570 år. Alle andre radioaktive Holmium-isotoper har halveringstider under 1,117 døgn, og de fleste er på under 3 timer.

Lanthanider
Sjældne jordartsmetaller
Continuum (John Mayer-album)

Continuum er et album lavet af den amerikanske guitarist John Mayer i oktober, 2006. Continuum er John Mayers tredje studiealbum. Albummet blev nomineret til fire Grammy priser: Album of the Year, Best Pop Vocal Album og Best Male Pop Vocal Performance – "Waiting On The World To Change" og ""Say"". Han vandt i alt tre af priserne (Best Pop Vocal Album og Best Male Pop Vocal Performance (x2)). Ved Grammy Nomineringerne i 2008 blev sangen "Belief" nomineret i kategorien Best Male Pop Vocal Performance. 
Tre singler, "Waiting On The World To Change", "Gravity" og ""Say", er blevet udgivet fra albummet. Begge singler har været på Billboard Charts.
Sangen ""Say"" blev udgivet, som single i 2007 til filmen "The Bucket List". Den blev derfor først tilføjet til "Continuum" pladen senere. ""Say"" kan man kun finde online og på U.S vertionen af ""Continuum".
Navnet ""Continuum" kommer af en personlig følelse, som John havde. Titlen betyder, at man er i nogle forskellige tilstande, i sit liv. Det afspejler sig i pladen, da man kan sammenligne eksempelvis ""In Repair" og ""Dreamning With A Broken Heart"", som to tilstande. På CD-covered danner ""C'et"" og ""O'et"" desuden symbolet for det Uendelig.

Spor 
Alle sange er skrevet af John Mayer, undtagelser er markeret.

 "Waiting On The World To Change" – 3:20
 "I Don't Trust Myself (With Loving You)" – 4:51
 "Belief" – 4:01
 "Gravity" – 4:05
 "The Heart Of Life" – 3:18
 "Vultures" (John Mayer Trio) – 4:11
 "Stop This Train" - 4:45
 "Slow Dancing In A Burning Room" – 4:01
 "Bold As Love" (Jimi Hendrix) – 4:17
 "Dreaming With A Broken Heart" – 4:07
 "In Repair" (John Mayer & Charlie Hunter) – 6:09
 "I'm Gonna Find Another You" – 2:42
 "Say"(The Bucket List soundtrack) *Online køb af cden. - 3:49

Bonus-DVD 
Desuden er der edgivet en version fra 2007 med en live-DVD. Denne er optaget ved en koncert i Webster Hall i New York City og indeholder følgende spor:
 "Waiting On The World To Change"
 "Belief"
 "Vultures"
 "Slow Dancing In a Burning Room"
 "No Such Thing"
 "Daughters"
 "Good Love Is On the Way"
 "I Don't Trust Myself (With Loving You)”

Album fra 2006
John Mayer-album
Soho

Soho er en bydel i West End i det centrale London. Soho er beliggende mellem Oxford Street i nord, Regent Street og Mayfairområdet i vest, Piccadilly Circus og Leicester Square i syd, og Charing Cross Road i øst. Soho er et område med et marked, trendy restauranter og butikker.

Soho i andre lande 
Soho findes også i andre lande. I New York City ligger SoHo som har fået navnet ved at den ligger på nedre Manhattan; South of Houston Street.

Eksterne henvisninger 

City of Westminster
Erbium

Erbium (opkaldt efter Ytterby i Sverige) er det 68. grundstof i det periodiske system, og har det kemiske symbol Er: Under normale temperatur- og trykforhold optræder dette lanthanid som et blødt, sølvskinnende metal.

Egenskaber 
Erbium er forholdsvis modstandsdygtigt, og iltes ("ruster") ikke nær så hurtigt som andre sjældne jordarter i atmosfærisk luft, men ved temperaturer over 150 °C antændes metallet, og danner derved erbiumsesquioxid (Er2O3). Erbium reagerer desuden med vand under dannelse af gasformig brint samt erbiumhydroxid, og kan opløses i uorganiske syrer (hvilket også frigør brintgas). De kemiske og fysiske egenskaber for en erbium-prøve påvirkes i nogen grad af tilstedeværelsen af eventuelle urenheder i prøven.

I vandige opløsninger danner erbium en kation, Er+++, som farver opløsningen lyserød, og tilsvarende er erbium-salte lyserøde: Erbium giver anledning til markante absorbtionslinjer i såvel synligt som infrarødt og ultraviolet lys. Der ud over har erbium egenskaber der i høj grad ligner de øvrige sjældne jordarters egenskaber.

Tekniske anvendelser 
Glas eller krystaller der er tilsat erbium kan bruges som optiske "forstærkere", hvor erbium-ioner "pumpes" med lys med enten 980 eller 1480 nanometer, og siden udsender lys ved bølgelængden 1550 nanometer (alle tre bølgelængder svarer til infrarødt lys). Dette 1550-nanometer lys er særlig vigtig for optisk kommunikation, fordi almindelige, single-mode lysledere har minimalt tab af lysintensitet ved netop denne bølgelængde.

Erbium bruges som additiv i legeringer, f.eks. sammen med vanadium hvor det gør materialet mindre hårdt og nemmere at forarbejde. Stoffet bruges også som neutron-absorber, og som tilsætningsstof i lasermediet i lasere der bruges i optisk kommunikationsudstyr samt i medicinsk udstyr til behandling af hudsygdomme.

Historie 
Erbium blev opdaget i 1843 af Carl Gustaf Mosander, som separerede et stof der blev kaldt for "yttria", til tre forskellige stoffer, som han kaldte for yttria, erbia og terbia; alle opkaldt efter Ytterby, hvor der findes store koncentrationer af yttia og erbium.

I 1905 udvandt franskmanden Georges Urbain og amerikaneren Charles James, uafhængigt af Mosanders arbejde, forholdsvis rent erbiumsesquioxid (Er2O3). På grund af de sjælde jordarters meget ensartede kemiske egenskaber lykkedes det først i 1934 at fremstile nogenlunde rent, metallisk erbium. ved at reducere vandfrit erbiumklorid med kalium-dampe.

Forekomst 
Som de øvrige sjældne jordarter findes erbium aldrig i fri, metallisk form i naturen, men altid i kemiske forbindelser sammen med andre grundstoffer. Erbium udgør 3,8 parts per million af Jordens skorpe, og udvindes på kommerciel basis af mineralerne xenotim and euxenit, ved en ionbytningsproces der først er udviklet sidst i det 20. århundrede.

Isotoper af erbium 
Naturligt forekommende erbium består af de seks stabile isotoper 162Er, 164Er, 166Er, 167Er, 168Er og 170Er, hvoraf 166Er er den mest udbredte med 33,6 procent. Hertil kender man 23 radioaktive isotoper, hvoraf den mest "sejlivede" — 169Er — har en halveringstid på 9,4 døgn.

Lanthanider
Sjældne jordartsmetaller
Aalborg Handelsskole

Aalborg Handelsskole er én af Aalborgs største og ældste uddannelsesinstitutioner. Her udbydes stort set alle former for uddannelse inden for det merkantile område. Det gælder både handelsgymnasiale uddannelser (HHX), erhvervsuddannelser (EUD Business og EUX Business) og flere typer af efter og videreuddannelser for unge, voksne og virksomheder. Aalborg Handelsskole blev grundlagt i 1875.
 
Skolen har omkring 2.800 årselever, heraf cirka 1.650 elever på Handelsgymnasiet og 900 elever på erhvervsuddannelserne. Skolens kursusafdeling 'Center for karriere og uddannelse' har årligt cirka 7000 kursister, som indgår i forløb fra en dag til seks uger.

Skolen har omkring 300 fuldtidsansatte, fordelt på fire afdelinger – Langagervej, Strandvejen, Turøgade og Saxogade med til sammen over 45.000 m2.

Omsætningen er cirka 207 mio. kr. (2016-tal), og en egenkapital på 94 mio.

Eksterne henvisninger 

 Aalborg Handelsskoles hjemmeside

Handelsskoler
Handelsskole
Distriktshuset

Distriktshuset er betegnelsen for de bygninger, der huser DR's regionalradioer på Fyn, i Aalborg samt frem til udgangen af 2006 også Kanal 94 i Vejle.

Distriktshuset er tegnet af arkitekten Mogens Boertmann for Vilhelm Lauritzen A/S, der også stod for Radiohuset, TV-Byen og en del af DR Byen.

Beslutningen om at designe et færdigt koncepthus til regionalradioerne, blev truffet af Radiorådet den 7. oktober 1980. Husene er opført op mod 1983. De er designet således, at de kan udvides i etaper til eksempelvis tv-produktion, eller til flere radioopgaver.

Udvidelsesmuligheder 
I sin grundform er distrikstshusene på 2600 etage-m². Med udvidelse kan de blive helt op til 7500 m² med de foreslåede udvidelser. Ingen af de tre huse er dog blevet udvidet, hvorfor de alle kun er nået til første etape – og der bliver de formentlig. Ændringer i regionalradiostrukturen betød, at DR i Vejle fik nye lokaler fra 2007. Distriktshuset blev for stort, da man oprustede nabodistrikterne. Distrikshuset i Vejle er solgt og Kanal 94 har fået nye lokaler i det nyopførte Facetten i Vejle. Samtidig ændrede stationen navn til P4 Trekanten. 

Med tiden har pladskravene til tekniske installationer, maskineri m.v. ændret sig i en grad, så det formentlig ikke er nødvendigt at udvide særlig meget i de endnu fungerende distriktshuse, selvom det måtte blive aktuelt med mere tv-afvikling fra distrikterne på Fyn og i Nordjylland.

I sin grundform er huset designet med et facadeparti, der løber mod venstre over til kontorbåndet. Langs med facaden ligger redaktionssekretariatet. Og mod højre ligger studiefløjen. 

Oprindelig var der et stort afviklingsstudie ud mod hovedindgangen og i samme fløj modsat hovedindgangen var yderligere et afviklingsstudie. I dag har faggrænserne og udsendelsestyperne i nogen grad ændret sig, ligesom håndteringen af afvikling generelt er blevet lettere. Derfor er der bygget om, så man nu har flere studier, der til gengæld er betjent at studieværten selv.

Til højre for studiefoyeren ligger værksted og garage. Huset er overalt designet, så der virker lyst og indbydende. Indgangspartiet er gjort luftigt ved at rejse en tømmerkonstruktion udformet som en trekant. Dermed er der blevet højere til loftet i indgangsfoyeren. 

Hvad angår kontorer og toiletter, er der også tænkt i lys og rumfornemmelse idet væggen ender i glas inden loftet, så man fornemmer større rummelighed.

Adresser 
Distriktshusene ligger følgende steder:

DR Nordjylland
Fredrik Bajers Vej 9
9220 Aalborg Ø

DR Fyn
Lille Tornbjerg Vej 10
5220 Odense SØ

Fra 2007 ikke længere regionalradio
Karl Bjarnhofs Vej 2
7120 Vejle Ø

DR's bygninger
Sorani

Sorani er en af de større kurdiske dialekter og tales af ca. 10 millioner mennesker i Irak (mest i områderne omkring Arbil (Hewlêr på Sorani) og Suleymanya) og i Iran omkring Mahabad. Dialektens udbredelse svarer til cirka 3 gange af Danmarks areal. Tidligere var dets skriftsprog skrives fra højre mod venstre, og deler stort set skrifttegn med arabisk. Sorani har dog 6 ekstra tegn, hvoraf 2 ofte bruges af irakiske arabere som supplement til det arabiske alfabet. I dag benytter man latinskebogstaver (a, b, c, som vi kender) som skriftsprog. Det er en del af at modernisere Kurdistan.

Noter

Eksterne henvisninger 

Kurdisk sprog
Daejeon

Daejeon () er med 1,5 millioner indbyggere Sydkoreas femtestørste by, beliggende i indlandet syd for hovedstaden Seoul.

Byens historie er kort; det hele startede i 1905, da der ved jernbanen mellem Seoul og Busan blev anlagt en station på et område kaldet Hanbat. Siden har jernbanestationen udviklet sig til at blive en af landets største byer.

I 1993 blev verdensudstillingen Expo '93 afholdt i byen. Efter begivenheden blev Expo-parken omdannet til en science park, hvor man blandt andet afholder Korean Science Festival. Under VM i fodbold 2002 blev flere kampe spillet på Daejeon World Cup Stadium. Byen har desuden været aktuel som en mulig alternativ hovedstad i Sydkorea.

Administrativ inddeling 
Daejon er opdelt i 5 bydele (Gu):
 Daedeok-gu (대덕구, 大德區)
 Dong-gu (동구, 東區)
 Jung-gu (중구, 中區)
 Seo-gu (서구, 西區)
 Yuseong-gu (유성구, 儒城區)

Venskabsbyer 

  Ōda, Shimane, Japan (1987) 
  Seattle, USA (1989) 
  Budapest, Ungarn (1994) 
  Nanjing, Kina (1994) 
  Calgary, Canada (1996) 
  Guadalajara, Mexico (1997) 
  Uppsala, Sverige (1999) 
  Novosibirsk, Rusland (2001) 
  Brisbane, Australien (2002) 
  Bình Dương, Vietnam (2005) 
  Sapporo, Japan (2010)
Hverringe

Hverringe er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1350. Gården ligger i Viby Sogn, Bjerge Herred, Kerteminde Kommune. Hovedbygningen er opført i 1790.

Hverringe Gods er på 1655 hektar med Broløkke og Bøgebjerg. Hverringe omfatter et velbevaret herregårdslandskab. Oprindelig var Hverringe en skovgård beliggende ved de store skove, som lå ud til kysten. I 1607 købte Hverringes ejer øen Romsø og et stort stykke kystskovbælte af kongen, og derved blev godsets jorder det meget langstrakte kystvendte område.

Ud over landbrug og skovbrug er forretningsområderne i dag boligudlejning og jagt. Desuden driver godset Romsøbåden, der hele sommeren sejler turister fra Kerteminde til Romsø. Desuden er der en 5-stjernet campingplads – Camp Hverringe -i godsets regi.

Ejere af Hverringe 

 (1350-1370) Nicolaus Limbek
 (1370-1400) Forskellige Ejere
 (1400-1420) Tyge Basse
 (1420-1448) Steen Basse
 (1448-1450) Peder Olufsen Godov
 (1450-1460) Oluf Pedersen Godov / Regitze Olufsdatter Godov / Palle Sverin / Anders Eriksen Ulfeldt
 (1460-1500) Palle Andersen Ulfeldt / Niels Urne
 (1500-1535) Peder Lykke
 (1535-1537) Anne Pedersdatter Lykke gift Bille
 (1537-1560) Anders Bille
 (1560-1583) Jørgen Pedersen Lykke
 (1583-1611) Henrik Jørgensen Lykke
 (1611-1630) Anne Henriksdatter Lykke gift (1) Rantzau (2) Ulfeldt
 (1630-1655) Frands Henriksen Lykke
 (1655-1662) Kai Frandsen Lykke
 (1662-1675) Dorthe Daa gift Krabbe
 (1675-1708) Niels Gregersen Krabbe
 (1708-1737) Louise Charlotte von Schlaberndorf gift Krabbe
 (1737-1739) Niels Pedersen Juel
 (1739-1779) Peder Pedersen Juel
 (1779-1857) Hans Rudolph Gregersen Juel
 (1857-1875) Hans Juel
 (1875-1878) Niels Rudolph Juel
 (1878-1923) Hans Rudolf Juel
 (1923-1959) Niels Rudolf Juel
 (1959-1977) Ellen Iuel gift Reventlow
 (1977-2009) Niels Otto Rudolph Juel greve Reventlow
 (2009-) Alexander Iuel greve Reventlow

Eksterne henvisninger og kilder 
 Hverringe - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 
 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Kerteminde Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede arealer i Danmark
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Kerteminde Kommune
Hindsholm
Broløkke (Viby Sogn)

Broløkke  nævnes første gang i 1325 og er nu en avlsgård under Hverringe Gods. Gården ligger i Viby Sogn, Bjerge Herred, Kerteminde Kommune. Hovedbygningen er opført i 1898 efter en brand i avlsbygningerne.

Broløkke er på 268,6 hektar

Ejere af Broløkke 

 (1325-1350) Ludvig Albertsen
 (1350-1390) Niels Jonsen
 (1390-1420) Jens Jensen
 (1420-1445) Jørgen Urne
 (1445-1485) Knud Jacobsen Reventlow
 (1485-1510) Jacob Knudsen Reventlow
 (1510-1540) Tønne Pallesen Viffert
 (1540-1560) Tønne Tønnesen Viffert
 (1560-1580) Jacob Tønnesen Viffert
 (1580-1620) Jacob Jacobsen Viffert
 (1620) Anne Rønnow gift Hardenberg
 (1620-1645) Erik Hardenberg
 (1645-1655) Mette Eriksdatter Hardenberg gift Gyldenstierne
 (1655-1670) Preben Gyldenstierne
 (1670-1690) Mette Prebensdatter Gyldenstierne gift Bille
 (1690-1710) Frederik lensbaron Vittinghof
 (1710-1738) Johan Lehn
 (1738-1765) Lorents Petersen
 (1765-1784) Søren Jørgensen
 (1784-1820) Hans Jørgensen
 (1820-1825) Enke Fru Jørgensen gift Utke
 (1825-1853) Johan Frederik Utke
 (1853-1863) Johan Ernst Utke
 (1863-1865) Enke Fru Utke gift Dahl
 (1865-1868) Allan Dahl
 (1868-1875) Hans Juel
 (1875-1878) Niels Rudolph Juel
 (1878-1923) Hans Rudolf Juel
 (1923-1959) Niels Rudolf Juel
 (1959-1977) Ellen Nielsdatter Juel gift Reventlow
 (1977-2009) Niels Otto Rudolph Juel greve Reventlow
 (2009-) Alexander Juel greve Reventlow

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Kerteminde Kommune
Herregårde i Odense Amt
Hindsholm
Euler-tur

En tur i en graf kaldes en Eulertur, hvis den omfatter samtlige kanter i grafen. (Kanterne i en tur er indbyrdes forskellige.)

En graf hvori der findes en lukket Eulertur (dvs. en Eulertur der begynder og ender på samme kant) kaldes en Euler-graf.

Begrebet Eulertur er knyttet til Leonhard Euler, som efter sigende overvejede, om det var muligt at tilrettelægge en spadsererundtur i Königsberg/Kaliningrad, der passerede byens broer præcis én gang hver. Dette problem kaldes Königsbergs broproblem.

Se også 
 Hamiltonkreds

Grafteori
Bøgebjerg (Viby Sogn)

Bøgebjerg er dannet i 1748 af Peder Pedersen Juel og er nu en avlsgård under Hverringe Gods. Gården ligger på halvøen Hindsholm i Viby Sogn, Bjerge Herred, Kerteminde Kommune. Hovedbygningen er opført i 1845.

Bøgebjerg er på 281,5 hektar

Ejere af Bøgebjerg 

 (1748-1779) Peder Pedersen Juel
 (1779-1857) Hans Rudolf Gregersen Juel 
 (1857-1875) Hans Juel 
 (1875-1878) Niels Rudolf Juel 
 (1878-1923) Hans Rudolf Juel 
 (1923-1959) Niels Rudolf Juel 
 (1959-1990) Ellen Nielsdatter Juel gift Reventlow
 (1990-2009) Niels Otto Rudolph Juel greve Reventlow
 (2009-) Alexander Juel greve Reventlow

Eksterne henvisninger og kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Kerteminde Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Kerteminde Kommune
Hindsholm
Ramat Gan

Ramat Gan () er en forstad til Tel Aviv beliggende nord for Giv'Atayim og vest for Bnei Brak i Israel. Byen, der har indbyggere, blev grundlagt som et landbrugssamfund i 1921 med dyrkning af hvede, byg og vandmeloner. Efterhånden flyttede der flere mennesker til dette grønne område og det har siden udviklet sig til en storby med handel og industri.

Verdens største børs for diamanter og et stort berømt diamantmuseum ligger i centrum af Ramat Gans forretningsområde, hvor der arbejder ca. 100.000 mennesker i diamantindustrien. Diamanter er en af Israels største import- og eksportartikler og Israel har i mange år været verdens største eksportør af slebne diamanter.

Den tunge industri, der tidligere har været her, er efterhånden omdannet til mere let og højteknologisk industri. Der bygges nye høje kontorbygninger og hoteller for at udvide og styrke forretningsområdet.

Byen har et af de største nationale stadion i Mellemøsten, Ramat Gan National Stadium, mange sportsfaciliteter, et stort sportscenter specielt for handicappede, en del uddannelsesinstitutioner, mange parker og grønne områder og en zoologisk have The Safari Park.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside

Byer i Israel
Tel Aviv
Det Jydske Haveselskab

Det Jydske Haveselskab blev stiftet i 1873. Selskabet blev 1. januar 2008 lagt sammen sammen med haveselskaberne: Det Danske Haveselskab, Det kgl. danske Haveselskab og Det Danske Haveselskab – Øerne til én juridisk enhed, Haveselskabet.

Det Jydske Haveselskab havde hovedsæde på avlsgården ved Clausholm Slot. Fra 1. januar 2011 ligger selskabets administration i Kgs. Lyngby.

Eksterne henvisninger 
 Haveselskabets hjemmeside 

Foreninger fra Danmark
Etableret i 1873
Ophørt i 2007
Røgeri

Et røgeri er et sted der erhvervsmæssigt røger – konserverer – madvarer. Bemærk at verbet er "at røge" og ikke "at ryge".

Røgerier forbindes i Danmark ofte med røgning af fisk, selv om et røgeri kan behandle de fleste fødevarer, herunder fisk og kødprodukter som skinker, pølser og flæsk. 
Traditionelt røges produkterne for at forlænge holdbarheden, mens andre røges for smagens skyld.

Røgningen foregår ved at emnerne ophænges på riste eller spid over brænde alt efter hvilken smag der ønskes. Ellebrænde bruges på Bornholm. Varerne placeres i skorstenen. Det forklarer de store åbne skorstene på de fleste røgerier. Brændet antændes ikke lige under emnerne, der hverken skal ristes eller grilles. Pincippet i røgning er, at der kun skal være gløder. Derfor skal røgningen konstant overvåges og rene flammer skal kvæles. Det foregår med en våd klud på en lang stang.

Mange steder i Danmark røges med savsmuld, fordi forbrændingen let kan styres, så der kun kommer gløder. Desuden bliver brandarealet mindre, fordi der ikke er hulrum mellem brændestykkerne.

Skal det gå endnu hurtigere tilsættes emnerne en blanding af salte og andre tilsætningsstoffer, der tilnærmer sig den røgede smag. Det er tilfældet med meget af det skiveskårne pålæg i pakkerne i supermarkederne. Eventuelt benyttes en vakuumtumbler eller lignende til at gøre kødet mørt og få smagsstofferne til at trække længere ind.

Antallet af røgerier er faldet drastisk de seneste 50 år. Det skyldes dels de nævnte alternativer, dels nedgang i fiskekvoter, dels at et savsmuldsrøgeri til husstandsbrug kan bygges på størrelse med et højt garderobeskab.

Bornholms røgerier 

Bornholm har fra gammel tid været kendt i Danmark for sine røgede sild og i Europa (især Frankrig og Schweiz). »Sol over Gudhjem« er en klassisk ret af røget sild uden ben på rugbrød med rå æggeblomme, groft salt og løg eller purløg.
Det første røgeri byggedes i Gudhjem i 1870 for at konservere sildene, så de kunne sendes "over" til København. Kort efter kom røgerierne i Hasle. Hasles fiskere gik sammen om det første med de karakteristiske åbne skorstene. I dag er røgerierne både et moderne røgvareudsalg og en udstilling af den gammeldags produktion – herunder gjällekar, hvor sildene rensedes og saltedes. På Bornholm røges alene pølser og andre kødvarer på Hallegård i Østermarie. Syv silderøgerier er fortsat i gang.