kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Henning Jensen (forfatter)

Henning Jensen (født 6. december 1838 i Kornerup, død 1. marts 1929 på Frederiksberg) var en dansk forfatter, journalist og politiker 

Henning Jensen blev 1857 student og 1864 cand.theol. Efter at have været personel kapellan 1865-72 blev han sognepræst i Pedersker på Bornholm og 1879 i Stenmagle ved Sorø indtil 1885. Hans letbevægelige sind og forkærlighed for yderlige standpunkter har fremkaldt gentagne og stærke omslag hos ham. Oprigtigt hyldede han den Indre Mission, var derefter ivrig grundtvigianer og kom som sådan ind i den politiske kamp; under denne førtes han ikke alene til afgjort radikalisme, men også til brud med kirkelæren. 

Efter at være afskediget 1885 (kirkeminister Jacob Frederik Scavenius fandt nogle af hans udtalelser forargelige) udgav han 1886-90 ugebladet Enhver sit og var flittig medarbejder ved Politiken, 1893-97 ved Socialdemokraten og førte i disse blade en skarp nedrivende polemik mod Folkekirken og dens præsteskab. Desuden gav han 1890-93 i 3 særskilte skrifter en fremstilling af Jesu liv og død i afgjort fritænkersk ånd og udgav endvidere 3 fortællinger, Kapellanen (1891, imod den Indre Mission), Pastor Dahlberg (1892, en præsts brud med kirkelæren) og Blodets Baand (1895, for Socialdemokratiet). 

I de senere år skrev Jensen flere andre fortællinger og Psykisk Forskning. Livets og Dødens Gaade (1916). 1886-92 var han Folketingsmand og hørte til Viggo Hørups retning. 1897 blev han medredaktør af bladet København indtil 1919 og søgte som sådan at uddybe skillelinierne mellem Venstre og Socialdemokratiet. Selv efter sin afgang som redaktør forblev han medarbejder ved bladet. Han har vist evner som en skarp og vittig polemiker.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Henning Jensen på Dansk Forfatterleksikonm

Folketingsmedlemmer i 1880'erne
Folketingsmedlemmer i 1890'erne
Præster fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Debattører fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Journalister ved Politiken
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Salmonsens
Brandtæppe

Et brandtæppe er et tæppe, der er brandbestandigt og derfor kan anvendes til visse former for brandslukning. Som følge af tæppets udformning vil det være egnet til at lukke en brand inde, hvor ilden vil optage den tilgængelige ilt og som følge heraf gå ud, når ilten er opbrugt jf. brandtrekanten. Omvendt kan det anvendes til beskyttelse mod en brand, da det også vil være varmeisolerende.

Brandtæpper vil ofte være placerede i køkkener, da de har en kæmpe fordel ved afgrænsede brande i mad- eller fritureolie: Ved anvendelse af et traditionelt slukningsmiddel som vand, vil vandet i værste fald forårsage en eksplosion i olien. I stedet kan brandtæppet lægges over det brændende emne, hvor ilden vil blive kvalt. Desuden finder de anvendelse til situationer, hvor en persons tøj brænder, da man også her kan indkapsle ilden.

Da tæppet kvæler ilden, er det vigtigt, at tæppet ikke fjernes for tidligt, så ilden blusser op igen, når den tilføres frisk ilt. Det er derfor sikrest at lade tæppet være i f.eks. nogle minutter. Specielt olie kan opretholde en temperatur over antændelsestemperaturen eller flammepunktet, hvis ilden ikke straks efter antændelse er blevet nedkæmpet.

Historie 

Tidligere blev brandtæpper udført i asbest, da dette materiale er ubrændbart og kan isolere mod meget høje temperaturer. Dette materiale er dog blevet udfaset, da det har vist sig at have andre uønskede egenskaber. Som erstatning blev der udviklet tæpper af glaslærred, der dog har en begrænset effekt, da branden i værste fald kan vandre igennem tæppet. På denne baggrund blev EU-norm 1869 til, der skærpede sikkerhedskravene.

I dag leveres brandtæpperne fortsat i glaslærred, men der er blevet indlagt en ubrændbar membran, der sikrer mod at ilden siver igennem.

Kilder 

Brandslukningsudstyr
Tæpper
Lindved (Hedensted Kommune-Rårup)

Lindved er en landsby i Østjylland, beliggende 3 km nordøst for Hornsyld, 12 km syd for Horsens, 12 km nordvest for Juelsminde og 13 km øst for Hedensted. Landsbyen hører til Hedensted Kommune og ligger i Region Midtjylland. I 1970-2006 hørte Lindved til Juelsminde Kommune.

Lindved hører til Rårup Sogn, og Rårup Kirke ligger i Rårup 3 km øst for Lindved.

Historie 
Der har været skole i Lindved.

Lindved fik i 1932 trinbræt på Horsens-Juelsminde Jernbane (1884-1957).

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 SDFI kortviser: Målebordsblade, høje 1842-1899, lave 1901-71

Lokaliteter i Hedensted Kommune
Sportivnyj Kompleks Krylatskoje

Sportivnyj kompleks "Krylatskoje" (, ) er en skøjtehal i Moskva, Rusland, som åbnede i 2004. Hallen bliver primært anvendt til hurtigløb på skøjter og bandy men indeholder også faciliteter til ishockey, curling, kortbaneløb på skøjter og kunstskøjteløb.

Hallen har plads til 8.000 tilskuere og har bl.a. været vært for:
 Fed Cup-finalen i 2004
 VM i hurtigløb på skøjter 2005
 VM i bandy 2010

Kilder / eksterne henvisninger 
 Sportivnyj Kompleks Krylatskoje  

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Moskva
Etableret i 2004
Ishaller
Hurtigløb på skøjter
Bandy
Bože Pravde

Bože pravde (kyrillisk: Боже правде – Retfærdighedens Gud) er Serbiens og Republika Srpskas nationalsang. Den blev skrevet 1872 af Davorin Jenko (musik) og Jovan Đorđević (tekst).

Eksterne links 

 Nationalsangen som mp3-fil 

Nationalsange
Serbien
Handelsvidenskabelig boghandel

Handelsvidenskablig Boghandel (HVB) er tilknyttet School of Business and Social Sciences og sælger primært handelsfaglig litteratur til de studerende.

Boghandelen er en aktiv bidragsyder til de studerendes aktiviteter og sponsorerer en lang række arrangementer på og omkring skolen.

HVB er bl.a. hovedsponsor for BSS-Revyen, og uddeler legater til studerende på udvekslingsophold i udlandet.

Eksterne kilder og henvisninger
HVB's hjemmeside 

Aarhus Universitet
Søren Knudsen

Søren Marius Knudsen (21. august 1878 i Glud – 15. november 1955 i Hornsyld) var en dansk tegner og folkemindesamler, og grundlægger af Glud Museum.

Søren Knudsen blev født i 1878 som søn af en tømrer i Glud tæt ved Horsens. Knudsen drog til søs som ung, men han vendte senere tilbage til Glud og blev udlært maler. Knudsen var meget interesseret i historie, bygninger og var desuden kreativ anlagt. Da han vandrede på valsen omkring år 1900, havde han med glæde bemærket, at landets historiske bygninger blev bevaret og holdt i stand. Da han i 1911 hørte, at en gammel gård fra 1600-tallet i Glud skulle rives ned, så han chancen for at gøre det samme for byggekulturen i hans lokalområde. Det lykkedes ham at mobilisere lokal økonomisk støtte, og han nedtog gården og genopførte på en grund tæt på hans eget hus. Det blev begyndelsen på Glud Museum, som åbnede i 1912, og som viser dansk bondekultur fra Juelsminde-halvøen. Han udvidede løbende museet, som havde 8 bygninger ved hans død i 1955.

Derudover var Knudsen en flittig tegner, som tegnede talrige bondegårde i lokalområdet, ligesom han i en årrække drev en tegneskole for børn og unge.

Knudsen var en markant personlighed, der med sit hidsige sind og stærke meninger, ofte kom i konflikter med sine omgivelser. Han var i flere omgange i 1920erne og 1930erne tvangsindlagt på Psykiatrisk hospital i Risskov. Konflikterne med omgivelserne medførte også, at han i 1922 blev frataget tegneskolen. Desuden blev han i 1930 afskediget af den museumsforening, som nu ejede Glud Museum. I 1943 blev han genansat som forstander på stedet.

Knudsen mødte dog også mange støtter og anerkendelser for sit store arbejde for at sikre dansk østjysk bondekultur for eftertiden.

Han var gift to gange og fik 7 børn.

Eksterne kilder og henvisninger 
 G. Laursen, Bjerre Herredsbogen, 1963, Glud Museums Forlag
 Museum Ovartaci om Søren Knudsen 
 

Folklorister
Museumsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
O'boy

O'boy er et svensk kakaomærke, der i dag fremstilles af Marabou, der er en del af Mondelez International (tidligere Kraft Foods). O'boy sælges i Norden og Estland. Det blev første gang solgt i 1959.

Eksterne henvisninger 
 Kraft Foods om O'boy

Chokolade
Kakaodrikke
Kraft Foods
Mondelēz International
Børge Gerber

Børge Gerber (født 25. maj 1947) var en stor stærk maskinarbejder, der prægede de første år med ishockey i Vojens Ishockey Klub midt i 60'erne. Han scorede bl.a. det allerførste mål for klubben i sæsonpremieren den 23. november 1963 mod Herning Ishockey Klub. Hans specielle navn blev kendt over hele landet, da han lå nær toppen i ligaen flere gange.

Kilder 
 Børge Gerbers side på SønderjyskEs side

Ishockeyspillere fra Danmark
Superisliga-spillere fra SønderjyskE Ishockey
Lem (Randers Kommune)

Lem er en by i Østjylland med , beliggende 5 km sydøst for Spentrup, 27 km syd for Hadsund og 6 km nord for Randers. Byen hører til Randers Kommune og ligger i Region Midtjylland.

Lem hører til Lem Sogn. Lem Kirke ligger i byen.

Historie 
Lem Forsamlingshus blev opført i 1876.

Jernbanen 
Lem havde trinbræt på Randers-Hadsund Jernbane 1883-1969. Det lå ½ km vest for landsbyen på sydsiden af baneoverskæringen ved Hadsundvej. Trinbrættet havde et sidespor, der endte i en jordvold ved det korsformede læskur af træ. Sidesporet blev 1963-68 brugt til fast togkrydsning – ret usædvanligt for et trinbræt. Banens tracé er bevaret som sti mellem Dronningborg og Spentrup, og Lem trinbræts perronkant kan stadig ses.

Kulturmiljø 
Lem er i kommuneplanen udpeget til kulturmiljø pga. en høj andel af bevaringsværdige huse, bygadens rumlige kvalitet med to parallelle gårdrækker og den bevarede forte med gadekær.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommuneplan Randers 2013: Lem 

Byer i Randers Kommune
Palstrup

Palstrup er en herregård beliggende ca. tre kilometer syd for Rødkærsbro, i Højbjerg Sogn i det tidligere Lysgård Herred, Viborg Amt, nu Viborg Kommune. Den hørte i middelalderen under Tvilum Kloster. Den nuværende hovedbygning ligger på et stort voldsted efter et tidligere anlæg, opført af rigsråd Oluf Parsberg i midten af 1600-tallet. Af Parsbergs gård er der tilbage kun fire løvefigurer i sandsten, ved broerne over de to voldgrave, med hans våbenskjold, og årstallet 1656.

Den nuværende hovedbygning opført 1722-36 af major Janus Friedenreich er bygget af røde mursten i to etager med en midterkvist, formentlig med Nicolaus Hinrich Rieman som bygmester.

Palstrup blev i 1918 købt af grosserer Chr. J. Kampmann, der lod sin bror Hack Kampmann stå for en større ombygning og modernisering i 1919, hvor der tilføjedes to sidefløje i stedet for to, der var revet ned i det 18. århundrede. Der er en stråtækt ladebygning fra 1784 og stenbroen over den indre voldgrav er fra 1656.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Om Palstrup på www.hcandersen-homepage.dk
 Den Store Danske
 Jytte Ortmann: Guide over Danske herregårde og Slotte 1985 
 J.P. Trap: Danmark, bd. 7 Viborg Amt, femte udgave 1962.

Herregårde i Viborg Kommune
Herregårde i Viborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Viborg Kommune
Hack Kampmann
Bosbøl

Bosbøl (dansk), Bosbüll (tysk) eller Bousbel (nordfrisisk) er en landsby og kommune beliggende på grænsen mellem gesten og marsklandet få kilometer syd for den dansk-tyske grænse i det nordvestlige Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). I kirkelig henseende hører Bosbøl under Klægsbøl Sogn. Sognet lå i Kær Herred (Tønder Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Bosbøl er første gang nævnt 1502 (Rep. dipl. 2, 9573). Stednavnet henføres personnavnet Bur eller Bo. Den nuværende by Bosbøl skal tidligere have været en adelsgård, der beoedes af familien v. d. Burg. I begyndelsen af 1500-tallet ejedes gården af familien Andersen.

I kommunen er der to vindmølleparker.

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Brarup

Brarup (dansk) eller Braderup (tysk) er en landsby og kommune beliggende cirka 8 kilometer syd for den dansk-tyske grænse ved gestranden i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Til kommunen hører Brarup, Brarup Mark og Overskov (Overschau). Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). Brarup er sogneby i Brarup Sogn. Sognet lå i den danske tid indtil 1864 i Kær Herred (Tønder Amt).

Brarup er første gang nævnt 1330 (Dipl. Flensb.). Stednavnet henføres til gada. bra for en skråning. På jysk udtales byen Brarp eller Brarup. 

Arealet er overvejende fladt gestland med enkelte hede- og skovstrækninger, i vest grænser kommunen til Gudskogen. Byen selv ligger historisk på den jyske gest, men få kilometer vest for byen begynder allerede det nordfrisiske område (Utlande).

Syd for landsbyen blev der 2005 oprettet et borgervindmøllepark. Der er to biogasanlæg i kommuneområdet.

Eksterne henvisninger

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Bramstedlund

Bramstedlund (dansk) eller Bramstedtlund (tysk) er en landsby og kommune beliggende omtrent 24 kilometer vest for Flensborg på gesten (midtsletten) i det nordlige Sydslesvig og umiddelbart syd for den dansk-tyske grænse. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). I kirkelig henseende hører Bramstedlund under Ladelund Sogn. Sognet lå i Kær Herred (Tønder Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Den nuværende kommune består af landsbyerne Bramsted og Bramstedlund. Byerne var i årene 1873 til 1954 indlemmet i Ladelund. Bramsted er første gang nævnt 1397 (Rep. dipl. 1, 4169). Stednavnet henføres til enten bram som ældre udtryk for gyvel eller personnavnet Bram. Bramstedlund er første gang nævnt 1533 (Tønder Amtsregn.). I moserne omkring byen blev tidligere gravet tørv. I den danske periode hørte landsbyen under Ladelund Sogn (Kær Herred).

En del af de tidligere skovklædte indre klitter nord for Bramdstedlund kom 1966 i militærens eje, som opførte her et (imidlertid lukket) sanitetsdepot. Højeste punkt i kommunen er Bramstedhøj.

Eksterne henvisninger 
 Kommunens hjemmeside

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Ellehoved

Ellehoved (dansk) eller Ellhöft (tysk) er en landsby og kommune beliggende få kilometer syd for Tønder på grænsen mellem den nordfrisiske marsk og den midtslesvigske gest. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Til kommunen hører også Bøvlund (Böglum) og Struksbøl (Struxbüll). Den samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). I kirkelig henseende hører Ellehoved under Sønder Løgum Sogn. Sognet lå i Kær Herred (Tønder Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Ellehoved er første gang nævnt 1543 (SJySkJb s. 295). Stednavnet er sammensat af elle og -hoved for et forspring. Bøvlund er første gang nævnt 1497. Stednavnet henføres enten glda. boghi (krum) eller bōk (bøg), måske oprindelig Bøgelund. Struksbøl (sdjysk Strusbøl) er første gang nævnt 1533 (Tønder Amts Regnskaber).

Der har siden år 2000 ligget en såkaldt borgervindpark i byen.

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Enge-Sande

Enge-Sande (dansk/tysk) eller Ding-Sönj (nordfrisisk) er en kommune beliggende omtrent 30 km nord for Husum og 30 km vest for Flensborg i det nordvestlige Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen består af landsbyerne Enge og Sande samt lokaliteterne og bebyggelserne Agern (Ackern), Blinge, Degel, Engehede (Engerheide, nordfrisisk Dinghii), Enge Mølle (Engemühle), Hørn (Hörn), Klaphage (Klapphagen), Klingbjerg (Klingenberg), Knorborg (Knorburg, nordfrisisk Knorborch), Linnert, Maade, Perbøl (Perebüll), Skardebøl (Schardebüll), Skaredebøl Mark (Schardebüllfeld) og Soholm. 

Kommunen blev dannet ved kommunalreformen i 1974. Den samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). Enge er sogneby i Enge Sogn. Sognet lå i Kær Herred (Tønder Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Enge er første gang nævnt 1352. Den jyske udtale er Æ Æng. Navnet forklares ved beliggendheden på eller ved en eng. Engehede er første gang nævnt 1562. Sande er er føtste gang dokumenteret 1452. Den jyske udtale er Æ Sanj. Navnet beskriver beliggenheden på sandig jordbund.

Enge-Sande ligger ved gestranden. Jorderne er sandet med få hede, mod syd og vest begynder marsklandet. I nord grænser kommunen mod Langbjerg Skov med Randselbjerg (Værkshøj). Især ved Knorborg er træplantning lykkes. Nordøst om Enge løber en del af den vestlige hærvej (også oksevej og studevej), som er fredet. I Enge-Sande tales både dansk, tysk og nordfrisisk.

Eksterne henvisninger 

 Kommunens hjemmeside

Referencer 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Sigmund Jähn

Sigmund Werner Paul Jähn (født 13. februar 1937, Morgenröthe-Rautenkranz, Vogtland, Tyskland, død 21. september 2019) var en tysk kosmonaut, jagerpilot og generalmajor i Østtysklands hær (NVA). Han var den første tysker i rummet.

Eksterne henvisninger 

Astronauter fra Tyskland
Skrøbeligt fundament

"Skrøbeligt fundament" er en dansk velgørenhedssang til fordel for ofrene til Jordskælvet der ramte i Haiti d. 12. januar 2010. Den er skrevet og produceret af sangerinden Sys Bjerre og produceren Søren Mikkelsen. Sangen blev sat til salg digitalt den 27. januar, og indtægterne går ubeskåret til nødhjælpsorganisationerne Læger Uden Grænser, Folkekirkens Nødhjælp, Unicef og Red Barnet.

Medvirkende kunstnere
 Isam B
 Julie Berthelsen
 Sys Bjerre
 Silas Bjerregaard
 Thomas Buttenschøn
 Louise Dubiel
 Infernal
 Karen
 Medina
 Nabiha
 Rasmus Nøhr
 Szhirley
 Sukkerchok
 Mille Dinesen
 Laura Bro
 Nicolas Bro
 Lisbeth Østergaard
 Morten Breum
 Sarah-Sofie Boussnina
 Bryan Rice
 Nikolaj Coster-Waldau
 Nukaka Coster-Waldau
 ABC
 Basim
 Marie Askehave
 Simon Jul
 Peter Belli
 Chano Belli
 Iben Hjejle
 Cyron Melville
 Mia Lyhne
 Signe Egholm Olsen
 Ida Corr
 Mattias Lysgaard
 Thomas Holm
 Martin Buch
 Sandra Hakky

Hitlisteplacering

Referencer

Eksterne henvisninger
 Støt Haiti 
 Haiti støttesang – Skrøbeligt Fundament på Facebook

Sange fra 2010
Støttesange
Singler fra 2010
Nummer-et hits i Danmark
Galmsbøl

Galmsbøl (dansk), Galmsbüll (tysk) eller Galmsbel (nordfrisisk) er en landsby og kommune i det nordlige Tyskland under Kreis Nordfriesland i delstaten Slesvig-Holsten. Byen ligger 7 kilometer vest for Nibøl i Sydslesvig. Galmsbøl er opkaldt efter halligen Galmsbøl, der sank i 1825. På dansk findes også formen Galmesbøl.

Galmsbøl kommune blev dannet i 1974 af kommunerne Klægsøkog (Kleiseerkoog), Marie Kog (Marienkoog) og Ny Galmsbøl (Neugalmsbüll). Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). Mariekogen er opkaldt efter Dronning Marie Sophie Frederikke af Danmark. Kommunens centrum er Ny Galmsbøl, hvor også kirken ligger. Frem til 1749 fandtes på Galmsbøl hallig en trækirke. I den danske periode hørte landsbyen under Galmsbøl Sogn (Bøking Herred).

Litteratur 
 J.P. Trap: Statistisk-topografisk Beskrivelse af Hertugdømmet Slesvig, bind I-II; Kjøbenhavn 1864

Eksterne henvisninger 

 Kommunens hjemmeside 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Holm (Sydslesvig)

Holm er en landsby og kommune beliggende på grænsen mellem gest og marsk få kilometer syd for den dansk-tyske grænse i det nordvestlige Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). I kirkelig henseende hører Holm under Brarup Sogn. Sognet lå i Kær Herred (Tønder Amt), da Slesvig var dansk indtil 1864.

Geografi
Landsbyen ligger ved Gudskogstrømmen på gesten, dog strækker sig kommunens areal mod vest hen mod Gudskogen. En del af gårdene der ligger på opkastede varfter. Der kan nævnes Holmmark (Holmfeld) og Holm Gudskog (Holm Gotteskoog). I omegnen ligger landsbyerne Ophusum (Uphusum), Brarup (Braderup) og Bosbøl (Bosbüll)

Historie
Holm er første gang nævnt 1497 (Dipl. Flensb.). Stednavnet forklares ved beliggenheden på eller ved en holm, et af vand, kær, skov eller eng omgivet stykke land.

Eksterne henvisninger

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Hej Matematik

Hej Matematik kan henvise til:

 Hej Matematik (undervisningsmateriale) – en dansk serie af matematikundervisningsmaterialer
 Hej Matematik (musikgruppe) – en dansk popduo
Humtrup

Humtrup (dansk) eller Humptrup (tysk) er en landsby og kommune beliggende syd for den dansk-tyske grænse på skellet mellem den syd-slesvigske gest (Midtsletten) og marsklandet mod vest. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). Landsbyen er sogneby i Humtrup Sogn. Sognet lå i Kær Herred (Tønder Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Den sydslesvigske kommune består af følgende bebyggelser: Flydsholm (tysk Flützholm), Gudskog (en del, Gotteskoog), Grelsbøl (Grellsbüll), Hasbjerg (Haasberg), Hattersbølhallig (en del, Hattersbüllhallig), Humtrup (Humptrup), Humtrupmark, Kralebøl (Krahelbüll), Kragebøl el. Krakebøl (Krakebüll) og Sønder Dyrhus (Süderdürhus, sml. Dyrhus i Møgeltønder Sogn). Kommunen er geografisk delt, idet en del af kommunen (Hasbjerg) ligger som ekslave ved den dansk-tyske grænse.

Marsken i kommunens vestlige og nordvestlige del hører til Kær Herreds gammel Gudskog med den lille Hasbjerg Sø. Sønderå danner på en strækning den nuværende dansk-tyske grænse og skiller Humtrup kommune og sogn mod nord fra Udbjerg Sogn.

Historie 
Humtrup er første gang nævnt 1462. Forleddet er gengivelse af et tilnavn Humpi, der også indgår i det skånske landsbynavn Homparp (Homperup). Tilnavnet må være dannet til verbet humpe (≈gå dårligt og besværligt). Efterleddet er -torp.

Den tidligere danske børnehave og skole (Bavnehøj-Skolen) blev i 2019 flyttet til nabobyen Vimmersbøl.

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Karlum

Karlum er en landsby og kommune beliggende cirka 10 kilometer nordøst for Nibøl i det nordvestlige Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten i det nordlige Tyskland. Kommunen omfatter også Remp og samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). 

Landsbyen er sogneby i Karlum Sogn. Sognet lå i Kær Herred (Tønder Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark. Kirkesproget var i den danske tid blandet dansk-tysk.

Karlum er første gang nævnt 1445/1450. Stednavnet henføres til karl

Landsbyen er beliggende på gesten, hvor jorden er sandig. Området vat tidligere rig på skov, endnu i dag findes der storre skovarealer syd for byen (Karlum Skov). Der er flere mindre vandløb omkring Karlum. Karlum Å danner på en strækning grænsen til nabo-kommune Læksgårde. Sydøst for Karlum by ligger Storhøj, hvorfra der er god udsigt over landet. Den skal tidligere have været et sømærke, inden dens top jævnedes. På den skråning mod sydøst findes retvinklede befæstningslinjer, kaldet for Kampegrave.

Karlummerlys 
Landsbyen var tidligere kendt for sit Karlummerlys, et lyspind, udkløvet af harpiksholdige fyrre- eller granrødder, som blev tidligere brugt til belysning.

Kendte bysbørn 
 Andreas Hojer (1690–1739), dansk historiker og jurist
 Henrik Georg Clausen (1759–1840), dansk luthersk præst
 Peter Bossen (1866–1958), tysk politiker (medlem af rigsdagen 1924–1928 for Deutschnationale Volkspartei)
 Walter Christiansen, sønderjysk forfatter

noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten