kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lykkens Tumleklode

Lykkens Tumleklode er en dansk folkebog.

Den udkom første Gang 1710 eller muligvis lidt tidligere; emnet, der er beslægtet med William Shakespeares Cymbeline, stammer fra et ungt dansk folkeeventyr Den kostbare Handske . Fra samme ukendte forfatter stammer Ærens Tornevej for en Skytte, navnlig Bryde, en bearbejdelse af eventyret om det hjælpende æsel, og Lykkens flyvende Fane eller en Historie om tre Skrædere.

Henvisninger

Kilder 
 Rasmus Nyerup, Almindelig Morskabslæsning, 1816, S. 231—36.

Folkeeventyr
Folkebøger
Jimi Blue Ochsenknecht

Jimi Blue Ochsenknecht (født den 27. december 1991 i München) er en tysk skuespiller og pop-rapper. 
Han er sønnen af de to tyske skuespiller Uwe og Natascha Ochsenknecht. Han har tre søskende, Wilson Gonzalez som også er skuespiller, Cheyenne Savannah og en halvbror.

Karriere 
I 2000 havde han sin første rolle i Filmen "Erleuchterung Garantiert" hvor han spillede sammen med sin far og sin bror Wilson. Men kendt blev han først med rollen Leon i den tyske familiefilm Die Wilden Kerle – Alles ist gut so lange du wild bist! Han spillede sammen med sin bror i de følgende film Die Wilden Kerle 2-5. 

For den første film fik Jimi Blue og hans bror prisen Undine Awards som de bedste tyske ungskuespillere.

I 2007 lavede han så sit første Album "Mission Blue." Hans sange blev skrevet af Rob Tyger, Kay Denar, Marc Mozart, Michael Cretu og Felix Gauder. 
Han betegner sin musikstil som en blanding HipHop, Dance og RnB. Hans forbillede er Justin Timberlake.

Film 
 1999: Erleuchtung garantiert
 2003: Die Wilden Kerle – Alles ist gut, solange du wild bist!
 2005: Auf den Spuren der Vergangenheit
 2005: Die Wilden Kerle 2
 2006: Die Wilden Kerle 3 – Die Attacke der Biestigen Biester
 2007: Die Wilden Kerle 4 – Der Angriff der Silberlichten
 2008: Die Wilden Kerle 5 – Hinter dem Horizont
 2008: Sommer
 2009: Gangs

Premier 
 2005: Bravo Otto i Bronze 
 2006: Bravo Otto i Silber
 2007: Bravo Otto i Gold 
 2007: Jetix Award 
 2008: Steiger Award 2008 
 2008: New Faces Award

Singles 
År 	Titel 	Chartposition 	Bemærkninger
D Au CH
2007 	I’m Lovin … (L.R.H.P.)
Mission Blue 	5 	8 	23 	Den udkom : 12. Oktober 2007
2008 	All Alone
Mission Blue 	13 	26 	– 	Den udkom: 11. Januar 2008
2008 	Hey Jimi
Mission Blue 	24 	26 	46 	Den udkom: 28. März 2008
2008 	The One (Thom mit Jimi Blue)
Sommer OST 	54 	74 	– 	Den udkom: 18. April 2008 [4]
2008 	Key to the City
Sick Like That 	13 	24 	– 	Den udkom: 20. September 2008
2008 	Best Damn Life
Sick Like That 	67 	– 	– 	Den udkom: 21. November 2008

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Tyskland
De syv have

Frasen "De syv have" (som i idiomet "sejle på de syv have") kan enten referere til en bestemt mængde af have – eller til en stor udstrækning af vandmasser. Forskellige tidsperioder har gennem historien anvendt forskellige definitioner af "De syv have".

Guldaldertegneren Fritz Jürgensen lader Gysse  tilbagevise, at Frederiksholms Kanal er verdenshavet. 

I middelalderens europæiske litteratur betyder De syv have::
 Sortehavet
 Kaspiske Hav
 Persiske Bugt
 Det Røde Hav
 Middelhavet med Adriaterhavet o.a.
 Det Arabiske Hav, en del af det Indiske Ocean)

Andre definitioner 
Selv om middelalderens syv have har deres oprindelse i Oldtidens Grækenland og Antikkens Rom, har vendingen "de syv have" eksisteret i det 23. århundrede f.Kr. i Hymne 8 af det Sumeriske Enheduanna til gudinden Inanna.

Moderne syv have

Syv verdenshave – traditionelt  
 Det Nordlige Stillehav
 Det Sydlige Stillehav
 Det Nordlige Atlanterhav
 Det Sydlige Atlanterhav
 Det Indiske Ocean
 Ishavet
 Det Sydlige Ishav

Syv verdenshave – uden nord- og sydlige 
 Stillehavet 
 Atlanterhavet 
 Det Indiske Ocean
 Det Arktiske Hav
 Tre af følgende	 
 Det Okhotske Hav	 
 Det Kinesiske Hav	 
 Den Bengalske Havbugt eller 	 
 Middelhavet

Kilder/referencer

Se også 
 Verdenshave
Jade Goody

Jade Cerisa Lorraine Goody (5. juni 1981 – 22. marts 2009) var en britisk kendis. Hun blev kendt under den engelske Big Brother-serie i 2002, en optræden som førte til at hun fik egne tv-programmer. 
I januar 2007 var hun deltager i kendisens Big Brother. Her blev hun blev anklaget for racistisk mobning mod den indiske skuespillerinde Shilpa Shetty. Dette førte til at hun blev smidt ud af showet. Hun har senere beklaget sin opførsel.

I august 2008 dukkede hun op i den indiske version af Big Brother, Bigg Boss, men hun måtte trække sig tidligt fra showet da det blev opdaget at hun havde livmoderhalskræft. Hun giftede sig med Jack Tweed 22. februar 2009. Da hun giftede sig, vidste hun, at hun havde meget kort tid tilbage at leve i. Hun døde den 22. marts 2009.

Eksterne henvisninger 

Tv-personligheder fra Storbritannien
Claus Stallknecht

Claus Stallknecht (født 1681 i Kappel, død 3. marts 1734) var en slesvigsk bygmester og arkitekt, som hovedsagelig virkede i Altona og i Viborg. Han var bror til Cay Stallknecht.

Claus Stallknecht blev født i den lille by Kappel i det nuværende Sydslesvig. Han blev håndværksuddannet. I 1714 kom han til Altona i Holsten, hvor han fik til opgave at forestå genopbygningen af byen, som under Den Store Nordiske Krig var blevet afbrændt af svenske tropper. Han blev udnævnt til stadsbygmester og byggede blandt andet et smukt rådhus i nordtysk senbarokstil. 

I 1726 kom han til Viborg for at genopbygge de offentlige bygninger, som var gået til ved den store brand, som hærgede byen den 25.-26. juni dette år. I forbindelse med opholdet i Viborg blev han udnævnt til landsbygmester og fik titel af kammerråd. Han genopførte domkirken, bisperesidensen, rådhuset og Sortebrødre Kirke. I de følgende år viste det sig, at domkirkens mure havde taget mere skade ved branden end først antaget. Efter utallige reparationer måtte kirken rives ned i 1860´erne. De øvrige nævnte bygninger står stadig. Det gamle rådhus, som nu rummer Skovgaard Museet, blev opført som en formindsket udgave af rådhuset i Altona, som blev ødelagt af bomber under 2. Verdenskrig. 

Claus Stallknechts bror, Cay Stallknecht, var også bygmester og assisterede broderen med arbejderne i Viborg. Han nedsatte sig i Vejle, hvor han blev klosterforstander. Han blev stamfader til slægten Stallknecht, som stadig findes i Danmark.

Kilder og eksterne henvisninger 
 
 Viborg Historie
 Henning Ringgaard Lauridsen og Lars Munkøe (ed.): Viborgs historie 1726 – 1940, Viborg 1999.
 Thomsen, Kristian Buhl: "De tidligere administrationsbygninger i Viborgs domkirkekvarter 1726-2012", Fra Viborg-egnen 2012, s. 184-216.

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Barokarkitekter
Personer fra Kappel
Kammerråder fra Danmark
Mümling

Mümling er en 49,7 kilometer lang flod, der har givet navn til Mümlingtal i Odenwald. På den bayerske del kaldes den også Mömling (også på nogle kort og andre dokumenter).

Navn 
Navnet Mümling er formentlig af keltisk oprindelse. Romerne kaldte floden Nemaninga, sikkert efter den spejderenhed  Numerus Brittonum et exploratorum Nemaningensium, der formodentlig var stationeret i Obernburg. I det 9. århundrede er også navnet Mimininga nævnt.

Flodens løb 
Mümlings kilde ligger i Beerfelden i den hessiske del af Odenwald. Kilden er anlagt som et bybrøndanlæg med 12 rørbrønde. Mümlings kildeområde ved Beerfelden ligger i den sydligste del af Hessen og hører til Mains afvandingsområde. Herfra løber Mümling mod nord i en bred dal gennem Hinteren Odenwald. Mümlingtal er det centrale område i landkreisen Odenwaldkreis. Her kommer på række, fra syd mod nord, de største byer og kommuner i Odenwaldkreis: den tidligere residens- og  nutidige administrationsby (kreisstadt) Erbach, Michelstadt, Bad König og Höchst im Odenwald. Efter Höchst drejer Mümling mod nordøst, tager en bue mod syd og øst omkring Burg Breuberg, for til sidst de 8,364 kilometer på bayersk grund at løbe stik øst til Main ved Obernburg. 

Mümlings kilde, nævnt ovenfor, er ikke den, hvis vand har den længste vej til udløbet i Main. Fra kilderne til Mossaubachs ved Morsberg i området ved  Reichelsheim er der via Marbach 59,7 kilometer til Main, hvilket er 10 kilometer mere end fra Mümlingkilden.

Trafik 
Mümlingtal er en vigtig trafikåre for nord-syd-trafikken i Hinteren Odenwald. Mellem Frau-Nauses-Tunnel ved  Höchst og Krähbergtunnel ved Hetzbach går Odenwaldbahn. Ligeledes over Frau Nauses forbinder Bundesstraße 45 Mümlingtal med Rhein-Main-Området og over Beerfelden og den mod syd gående Gammelsbachtal til Neckar.

Byer og kommuner langs  Mümling 
Beerfelden
Erbach
Michelstadt
Zell im Odenwald
Bad König
Mümling-Grumbach
Höchst im Odenwald
Breuberg
Mömlingen
Eisenbach
Obernburg

Tilløb 
Gretengraben (højre)
Himbachel (højre)
Marbach (venstre)
Bach aus dem Hasengrund (højre)
Günterfürsterbach (venstre)
Lauerbach (venstre)
Krebsbach (højre)
Roßbächl (venstre)
Bach aus dem Kemmelsgrund (venstre)
Erdbach (højre)
Rehbach (venstre)
Kellersgraben (højre)
Bach von Götterhain (venstre)
Waldbach (højre)
Brombach (venstre)
Kimbach (højre)
Fürstengrunder Bach (højre)
Kinzig (venstre)
Beinegraben (højre)
Forsteler Bach (venstre)
Oberhöchster Bach (venstre)
Hetschbach (venstre)
Breitenbach (højre)
Amorbach (venstre)
Lautergraben (venstre)
Raibach (højre)

Eksterne henvisninger 

Oberflächenwasserkörper HE_2474.1 Untere Mümling WRRL Datenbank 
Oberflächenwasserkörper HE_2474.2 Obere Mümling WRRL Datenbank 
Der Radwanderweg "R1" Mümlingtal 
 Pegel bei Michelstadt, HND Bayern
 Pegel bei Hainstadt, HND Bayern
 Oberlauf und Nebenbäche der Mümling  Natura 2000 Hessen

Floder i Hessen
Floder i Bayern
Landkreis Miltenberg
Spansk kappe

En spansk kappe var et strafferedskab der anvendtes bl.a. i Danmark, indtil 1770'erne hvor Johann Friedrich Struensee stoppede anvendelsen af det.

Den spanske kappe bestod af en tønde med et hul i bunden, stort nok til at lade et hoved passere. Redskabet anbragtes på personer, der havde givet anledning til offentlig uro, prostituerede kvinder og lignende. Straffen bestod i, at synderen enten førtes gennem byens gader (således f.eks. Rosiflengius i Ludvig Holbergs komedie Det lykkelige Skibbrud) eller anbragtes i kirketiden ved kirkedøren, som genstand for den ind- og udgående menigheds spot.

Forseelsens art fremgik af en på "Kappen" anbragt seddel. I København brændte det sidst kendte eksemplar af dette redskab af denne art ved byens brand 1795, og straffen var i Danmark allerede dengang for længst gået af brug.

Se også 
 Gabestok

Kilder 

Straf
Tortur
Route de France Féminine

Route de France Féminine er et etapeløb for kvinder. Løbet kaldes populært for kvindernes Tour de France.

Det blev kørt for første gang i 2006, hvor den danske rytter Linda Villumsen vandt.

I 2007 vandt danske Dorte Lohse 3. etape og var herefter iført løbets føretrøje. Hun vandt også næste dags første deletape, men tabte trøjen på dagens anden deletape. Dorthe sluttede løbet på en samlet 9. plads.

Vindere

Noter 

Cykelløb i Frankrig
Etableret i 2006
Sparepenge

Sparepenge var navnet på forskellige lysthuse, som Frederik 2. lod opføre rundt omkring i Danmark, f.eks. ved Haderslevhus, Antvorskov og Frederiksborg Slot.

Sparepenge i Frederiksborg 
Det sidste er blevet mest kendt. Det blev nedrevet i slutningen af det 16. århundrede, og 1599 påbegyndte Christian 4. opførelsen af et nyt og større "Sparepenge", der ligesom det tidligere — og ligesom det senere Rosenborg — benyttedes ved gilder og desuden som opbevaringssted for en mængde kostbare våben og ridetøjer. En del af bygningerne brændte 1648. Resten blev stærkt medtaget under Svenskekrigene, og 1719 lod Frederik 4. Sparepenge nedbryde for at udvide slotshaven. Sparepenge lå på den østlige side af slotssøen, lige over for Frederiksborg Slot.

Navnet antages at stamme fra, at kongen var i stand til at spare en del penge, ved her at samles med en mindre, mere intim kreds til drikkelag i stedet for at fejre det gilde, der efter tidens skik fulgte efter taflet, i den store forsamling ovre på Slottet.

I forbindelse med genopbygningen af kaskadeanlægget i Slotshaven fandt man kælderresterne af Sparepenge i 1994. Disse blev udgravet og bygningens omfang blev fundet til at være 32x12 m, desuden fandt man ud af slottets præcise placering.

Henvisninger

Kilder 
 J.A. Friderica, "Om opfindelsen af navnet "Sparepenge" i : Historisk Tidsskrift, 6. række, 3, s. 235.

Byer og bygninger opført af Christian 4.
Slotte i Danmark
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Mafia (flertydig)

Mafia kan henvise til flere artikler:
 Mafia — en fællesbetegnelse for organiseret kriminalitet
 Mafia (videospil) — et computerspil
 Mafia (film) – dansk kortfilm instrueret af ubekendt

Geografi 
 Mafiaøen — en ø i det Indiske Ocean
Em

Em/EM kan have flere betydninger:
 Europamesterskab
 Europamesterskab (fodbold)
 Europamesterskab (håndbold) (flertydig)
 EM i atletik
 Em Sogn
 Em (Em Sogn) – en by.
 Em Kirke –
 Em Station –
Lancia Prisma

Lancia Prisma var sedanversionen af den lille mellemklassebil Lancia Delta, som blev produceret af italienske Lancia fra 1982 til 1989.

Modellen fandtes med benzinmotorer på 1,3, 1,5, 1,6 og 2,0 liter med ydelser fra 78 til 116 hk, samt med dieselmotor på 1,9 liter, med 65 hk uden turbo og 80 hk med.

I sin tekniske udførelse var den ligesom Delta magen til Fiat Ritmo og Regata.

Motorer

Kilder, fodnoter og eksterne henvisninger 

Prisma
Små mellemklassebiler
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 1982
Biler fra 1980'erne
Fraugde

Fraugde er en bydel i Odense med , beliggende ca. 9 km sydøst for selve Odense. Bydelen ligger i Odense SØ

I Fraugde finder man blandt andet Fraugde Kirke, som er en del af Fraugde Sogn, samt sædegården Fraugdegaard. Fraugde og de omkringliggende nabobydele og nabobyer blev første gang nævnt i en skriftlig kilde i 1397 og man betragter således dette som byens dåbsdato.  Ud mod Birkum ligger Hole Kilde, som er viet til Sankt Laurentius og som tidligere har været opsøgt af folk for sine helbredende egenskaber.  Fraugde Gymnastik- og Idrætsforening er endvidere tilknyttet bydelen.

Kilder 

Byer i Odense Kommune
Fraugde-Kærby

Fraugde-Kærby har ikke undergået den samme udvikling som Fraugde. Bykernen er af omtrent samme størrelse som Fraugde. Landsbykernen ligger langs den eneste vej i byen. Vejforløbet er slynget, som i Over Holluf. Der er bevaret en del gamle bindingsværksgårde og huse langs vejen. Af større gårde i landsbyen kan nævnes Stævnegården der, som navnet antyder, ligger lige op til det gamle bystævne. Bystævnet består af 11 sten omkring en flagstang og er i 1903 flyttet til dets nuværende plads .

Kærbygård nævnes første gang i 1397 og har oprindeligt været sognets ældste hovedgård. Den blev dog hurtigt reduceret til en almindelig gård, indimellem med adelige ejere. Da Kærbygårds storhedstid var omme, var det Fraugdegård, der overtog rollen som den førende gård i sognet. Kærbygård er placeret op til et tidligere moseområde, Kærby Mose. Mosen er i dag drænet og under plov.

I dag er Kærbygård en større proprietærgård. Gården er delt i Store Kærbygård og Lille Kærbygård. Gårdene er placeret cirka 500 meter fra landsbyen, ved resterne af voldstedet fra deres forgænger.

Der ligger et Automobilmuseum i tilknytning til byen, samt nogle mindre gartnerier. Der har været en del forretninger, men de er i dag alle lukkede. I dag domineres området nord for by-en af gartneri komplekser, der har inddraget betydelige arealer.
 
Denne by kan tolkes som en form for forgænger, eller tvilling, til Fraugde og, især, som forgænger til Fraugdegård. Der er påfaldende ligheder mellem de to byer. Ligheder, der peger i retning af Fraugde-Kærby som en ældre by, som siden hen er blevet udkonkurreret af Fraugde.
 
Konstellationen af landsby og større gård, er ikke sjælden. I de to landsbyers tilfælde synes konstellationen dog at have antaget en lidt særlig form, idet de to byer, med hver deres store gård, ligger med det særlige område, Trællebjerg, mellem dem.

Litteratur 
 Berstrand, Hans Erik, Fra Fraugde Sogn. Historisk-topografiske Skildringer i korte Træk, Forlaget Pald 1925.
 Dalsgaard, Ellen, Fraugde Kirkes historie, Fraugde Sogns Menighedsråd 1984.
 Birkum Landsby: Undersøgelse af bebyggelse og beplantning. Odense Magistrat, 2. afdeling, Byplanafdelingen 1983.

Bydele i Odense
Fraugde Plovfabrik

Fraugde Plovfabrik har haft stor indflydelse på Fraugde og oplandet omkring byen sydøst for Odense, hvor den i lange perioder har været en stor arbejdsgiver.

Fraugde Plovfabrik blev grundlagt af smedemester Anders Jakobsen i 1877, der i starten havde sæde i Over Holluf. Smedemester Anders Jakobsens mål var, at producere en plov, der kunne konkurrere med de amerikanske John Deere-plove, som var kommet til landet i 1870'erne. I 1878 blev de første Fraugde-plove fremstillet og produktionen voksede hurtigt. I 1886 blev fabrikken flyttet til Fraugde og en storproduktion tog sin begyndelse. På verdensudstillingen i Paris i 1900 modtog Fraugde-ploven sølvmedaljen.

I 1937 blev plovfabrikken omdannet til et aktieselskab, men stadig med familien Jakobsen ved roret. Fabrikken var, indtil midt i 1980’erne, sognets største virksomhed med 190 ansatte . Der blev fra fabrikkens side af opført en række arbejderboliger i Fraugde, der er i dag solgt til private.

Fabriksbygningerne dækker et store areal i byen og har inddraget dele af de gamle veje i byen, herunder Overvejen. Bygningerne er af mursten og betonelementer, og kontorbygningen er af gule, håndstrøgene teglsten.
Fabrikken kunne sidst i 1980'erne ikke længere klare konkurrencen fra udlandet og måtte lukke, til stor uro for lokalsamfundet. Efter skiftende ejere og brugsformål, er det i dag firmaet Harald Nyborg, der ejer området samt bygninger. Bygningerne anvendes nu som fjernlager med et minimum af ansatte.

Litteratur 
 Hans Erik Berstrand. (1925) Fra Fraugde Sogn Historisk-topografiske skildringer i korte træk. Forlaget Pald.
 Ellen Dalsgaard. (1984) Fraugde Kirkes Historie, Fraugde Sogns Menighedsråd.
 Jens Holmgård. (1956) Trap Danmark, bind 12, side 238-243. G.E.C. Gads Forlag.

Etableret i 1877
Maskinfabrikker i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Odense Kommune
Birkum Kohave

Birkum Kohave er en bebyggelse der ligger cirka 2 kilometer sydøst for Birkum. Stedet  har oprindelig været krat-skov og overdrev, med kun enkelte små huse. Skoven har tjent som træ-ressource for Birkum, og som navnet antyder, græsningsareal og oldensted. Den udflyttede gård, Birkum Skovgård, vidner ligeledes om den tidligere skovrigdom.

I dag er næsten hele området opdyrket og kun vejforløbet, og enkelte bindingsværkshuse, er tilbage. Til nogle af husene knytter sig stadig i dag navne, så som "Dagmarhus". Husnavnene formodes at relatere til tidligere beboere.

Området havde indtil for nogle år siden bevaret sit præg af, at det var fattige småkårs folk der boede "ude" i Kohaven. Den største gård er Ravnegården. Denne gård har haft indflydelse på Kohavens beboer som arbejdsplads. Ved denne gård findes et gadekær, hvor der skulle være gravet ler til de omkringliggende huse.

Litteratur 
 Berstrand, Hans Erik. (1925) Fra Fraugde Sogn Historisk-topografiske skildringer i korte træk. Forlaget Pald.
 Dalsgaard, Ellen.(1984) Fraugde Kirkes Historie, Fraugde Sogns Menighedsråd.
 Odense Magistrat 2. afdeling (1983) Byplanafdelingen. Birkum Landsby Undersøgelse af bebyggelse og beplantning. Odense Magistrat 2. Afdeling Byplanafdeling.

Odense
Skove i Danmark
Tving

Tving er/var en landsby i Fraugde Sogn nævnt første gang i 1512 og har sin placering sydvest for Fraugde. Hvad der engang var en landsby består i dag af en samling spredte gårde og huse uden decideret landsbystatus. Bygningerne er koncentreret omkring et område, hvor Tingkærvej og Tvingvej mødes i et T-kryds. Det åbne areal mellem bygningerne er med til at opløse landsbykernen. Der har ligget nogle gårde af anselig størrelse i bebyggelsen, herunder Munkegård (stuehuset gik under benævelsen Munkehuset), Herreds-fogedgård og Mettesminde. Tidligere hørte de forskellige ejendommen til Fraugdegaard som fæstebønder.

Munkehuset er i 2015 revet ned og en villa i træ er opført på stedet. 

Der er spor efter et tidligt forsøg på råstofudvinding ved huset på Tingkærvej. Det drejer sig her om grusgravning tilbage fra starten af 1900-tallet. Der er opstået en større virksomhed i Tving, i form af gartneri Thoruplund. Gartneriet ligger ikke i selve Tving, men støder op denne. Gartneriet startede i 1946 som et familiefortagende med et lille husmandssted, der er vokset støt siden. Stedet giver i dag arbejde til omkring 15-20 ansatte fra hele lokalområdet.

Ved det nu nedrevende Munkehuset ligger der en forhøjning i overfladen på cirka 35 gange 35 meter, hvor pløjejorden er rød af munkesten. I jorden er der bevaret hele munkesten, og jorden er meget rød af knuste teglsten. Der er forskellige forklaringer på, hvad koncentrationen af munkesten skal tolkes som. I folkemunde har det heddet sig, at der har ligget et munkekloster, hvilket navnet Munkehuset også antyder. Det genbrugte tømmer i Fraugdegaard og muligvis i munkehuset menes ligeledes at kunne have sin oprindelse her. I 1440, på Aasum Herreds Ting, nævnes et klostergård i Fraugde, men muligvis peger dette bare på, at ejerskabet har ligget hos et kloster i Odense. Det vil sige, at bygningen i Fraugde ikke nødvendigvis har fungeret som kloster, men det har været i et odenseansk klosters besiddelse. I Nationalmuseets herredsbeskrivelse fra 1892 er der registeret tegl i marken, og det skønnes, at det drejer sig om et teglværk fra middelalderen.

Litteratur 
 Berstrand, Hans Erik. (1925) Fra Fraugde Sogn Historisk-topografiske skildringer i korte træk. Forlaget Pald.
 Dalsgaard, Ellen.(1984) Fraugde Kirkes Historie, Fraugde Sogns Menighedsråd.
 Holmgård, Jens. (1956) Trap Danmark, bind 12, side 238-243. G.E.C. Gads Forlag.

Lokaliteter i Odense Kommune