kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fredsvagten

FredsVagten (eller FredsVagten Christiansborg) er en organisation, som siden fredag d. 19. oktober 2001 dagligt har demonstreret på pladsen foran Christiansborg i protest mod Danmarks deltagelse i "krigen mod terror", nærmere bestemt krigene i Afghanistan og Irak.

Begyndelse 
FredsVagten indledte sin aktion, efter at det kom frem, at den danske regering agtede at sende korvetten Niels Juel til Middelhavet. Den skulle indgå i NATOs reaktionsstyrke med det formål at aflaste amerikanske og britiske krigsskibe, som skulle til det Indiske Ocean for at deltage i krigen i Afghanistan. Lars Rosenblum Sorgenfrei og Bo Richardt var de første til at tænde for 'Håbets Ild' og starter den daglig demonstration 19. oktober 2001.

I oktober og november 2001, fik FredsVagten en del opmærksomhed. Men da den første fase af krigen i Afghanistan var hurtigt overstået, mistede både politikere og medier hurtigt interessen.

Irakkrigen 
Ved starten på krigen i Irak fik FredsVagten igen mere opmærksomhed. . Det gjaldt også i forbindelse med præsident George W. Bushs besøg i Danmark, 6. juli 2005.

Mediedækning 
På grund af Fredsvagtens daglige tilstedeværelse interviewes den jævnligt af medier, der ønsker udtalelser fra fredsbevægelserne.

Borgerkrigen i Libyen 
Fredag d. 21/10 2011 gav Bo Richardt i et interview med TV2-Lorry hvor han gav udtryk for, at den libyske befolkning grundlæggende havde haft det godt under den tidligere libyske diktator Muammar al-Gaddafi, og at Vesten havde haft et behov for at dæmonisere Muammar al-Gaddafi. 
Der var før Muammar al-Gaddafis død d. 20/10 2011 udstedt en arrestordre fra Den Internationale Straffedomstol for forbrydelser mod menneskeheden mod ham.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
Hjemmeside for FredsVagten 

  

Politiske bevægelser
Skæppe (flertydig)

Skæppe har flere betydninger:

 Skæppe (flademål) – et gammelt dansk jordemål
 Skæppe (rummål) – et gammelt dansk rummål
Skæppe (flademål)

En skæppe er en gammel måleenhed for areal. En skæppe land er 1/8 tønde land – og opmåles som: 36 x 48 alen = 1.728 kvadratalen. En skæppe land svarer til ca. 689,5 m². En skæppe land kan yderligere opdeles i fire fjerding land. Eller en skæppe land kan opdeles i 12 album, der er kvadrater på 144 kvadratalen = 12 x 12 alen.

En skæppe land er (måske overraskende?) let at opmåle. Måler man diagonalen fra hjørne til hjørne tværs over skæppen, skal den være 60 alen, hvilket enhver, som har stiftet bekendtskab med Den pythagoræiske læresætning, nemt kan regne ud. Men man havde fundet på en meget enkel anvendelse af metoden (fordi 3²+4²=5² og dermed ganget med 12 er: 36²+48²=60²): Tre skridt til venstre og fire skridt derfra til højre – skal ende med fem skridt på skrå hjem til udgangspunktet. Hvis ikke det gør det, har man ikke drejet vinkelret i hjørnet mellem 3 og 4. Hvad skæppen angår, måler man altså 3 album (36 alen) til siden og fire album (48 alen) fremad. Så skal der være 60 alen (5 album) ned til, hvor man startede.

Enheden blev officielt afskaffet i 1907, hvor metersystemet blev indført i Danmark ved lov den 4. maj med ikrafttrædelsesdato 1. april 1912.

Referencer 

Arealenheder
Gamle danske enheder
Rydårbogen

Rydårbogen (latin: Annales Ryenses) er en middelalderlig årbog fra Ryd Kloster ved Flensborg Fjord, skrevet i sidste halvdel af 1200-tallet. Den omhandler Danmarks historie fra sagntiden til 1288. 

Fra kong Dan til Svend Estridsen har beretningen nærmest krønikeform, men fra og med år 1157 skifter teksten karakter og bliver en årbog. Denne opbygning følger eksemplet fra Lundeårbogen. I begge afsnit udnyttes ældre kilder (bl.a. Saxo Grammaticus), men der er også en del stof, som ikke kendes andetstedsfra. 
I årbogen findes også den første dokumentation af franciskanernes ankomst til Danmark. Der står "1232 ankom gråbrødrene på deres bare ben til Danmark og grundlagde huset i Ribe".

Den latinske tekst er kun overleveret i en enkelt afskrift fra middelalderen, mens der kendes hele tre middelalderlige afskrifter på dansk. De danske tekster afviger en del fra hinanden.

Indflydelse på Rydårbogen tæller foruden Lundeårbogen og Gesta Danorum også Valdemarårbogen og Colbazårbogen

Se også 
 Danske krøniker
 Annaler

Eksterne henvisninger 
 Rydårbogen - Studér Middelalder på Nettet Tekstkritisk udgave af håndskriftet E donatione variorum 3, 8°, Kongelige Bibliotek, København
 Rydårbogen - Studér Middelalder på Nettet Tekstkritisk udgave af håndskriftet NkS 606, 8°, Kongelige Bibliotek, København
 Interessen for den danske fortid omkring 1300 i Historisk Tidskrift

Noter 

Krøniker fra Danmark
Nordisk litteratur fra middelalderen
Jersey (flertydig)

Jersey kan hentyde til flere artikler:

 Jersey – en ø i den Engelske Kanal
 Jersey kvæg - kvæg der oprindeligt stammer fra øen Jersey
 Dansk Jersey – en dansk kvægrace baseret på Jersey kvæg
 Jersey (stof) – en stoftype

Se også
 New Jersey – en stat i USA
 Jersey City, New Jersey – en by i New Jersey
 Jersie – en by på Sjælland
 Jersie Sogn
 Jersie Kirke
 Jersie Strand
Ahm vin

Ahm (tysk: Ohm), et dansk, nu forældet mål for vin (= 154,4 l). 1 ahm = 4 ankere; holdt i praksis ofte cirka 160 potter. Ahm er også et ældre mål i andre lande. 

Gamle danske enheder
Ahm (flertydig)

Ahm har flere betydninger:

 Ahm – et dansk slægtsnavn
 Ahm vin – et gammelt dansk rummål
Iriomote-kat

Iriomote-katten (Prionailurus bengalensis iriomotensis) eller Iriomote-vildkatten er en underart af den asiatiske leopardkat. Den lever kun på den lille japanske ø Iriomote (Okinawa amt). Hunnen er cirka 50 cm lang fra hoved til halerod. Halen er omkring 25 cm lang. Hannen er en smule større.

Systematik 
Iriomote-katten blev første gang videnskabeligt beskrevet i 1967 som arten Mayailurus iriomotensis ud fra morfologiske karakterer, men er siden blevet kaldt en underart af leopardkatten (Prionailurus bengalensis) på grund af stor genetisk lighed med denne.

Levevis 
Den finder hovedsageligt sin føde i sumpe og langs kysten, hvor den især jager vandfugle. Den kan både svømme og dykke, for at fange sit bytte.

Kritisk truet 
Bestanden af iriomot-katten blev i 2008 anslået til omkring 100 eksemplarer og menes at være i tilbagegang. Derfor anses den for at være kritisk truet af udryddelse. Den blev fredet i Japan i 1977.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Iriomote Cat  Feline Conservation Federation.

Kattefamilien
Truede dyrearter
Fjerdingkar (flademål)

Fjerdingkar – eller rettere: en fjerding land, er et gammelt jordemål svarende til 1/4 skæppe land. 

En fjerding land kan omregnes til ca. 172,38 m². 

En fjerding land er lig med 432 kvadratalen (=12 x 36 alen).  

... fordi: 

En fjerding land består af 3 album.

- det er tre album (kvadrater) på hver  (12 x 12) Alen = 144 kvadratalen for hvert album. 

En fjerding land er altså et rektangel på 12 x 36 Alen = 432 kvadratalen.

Fire fjerding land giver en hel fjerding – som så er det samme som en hel skæppe. 

En skæppe land måler derfor 48 x 36 Alen = 1.728 kvadratalen – og kan dermed også bedst ses som et rektangel. 

Enheden blev officielt afskaffet i 1907.

Gamle danske enheder
Fjerdingkar (rummål)

Fjerdingkar er et gammelt rummål svarende til 1/4 skæppe (= 0,00435 m³ / 4,35 l). Enheden blev officielt afskaffet i 1907.

Et fjerdingkar var tillige et mål for jordbeskatning og er 1/32 af en tønde hartkorn.

Gamle danske enheder
Fjerdingkar

Fjerdingkar har flere betydninger:

 Fjerdingkar (flademål) – et gammelt dansk jordemål
 Fjerdingkar (rummål) – et gammelt dansk rummål
Ryde (England)

Ryde er en by på øen Isle of Wight i England.

Byer i England
Isle of Wight
Ryde (Lolland Kommune)

Ryde er en landsby i Ryde Sogn på Lolland. Landsbyen befinder sig i Lolland Kommune og hører til Region Syddanmark. Fra Ryde er der 4 kilometer til Søllested.

Fra Ryde Station er der forbindelse til Nakskov og Nykøbing Falster med Lollandsbanen.

Lokaliteter i Lolland Kommune
Sam Hewson

Sam Hewson (født 28. november 1988 i Bolton, England) er en engelsk fodboldspiller der i øjeblikket spiller for Fimleikafélag Hafnarfjarðar . Hans regulære position er på centralmidtbanen.

Eksterne henvisninger 
 Profil af Sam Hewson på ManUtd.com 
 Profil af Sam Hewson  på MUFCInfo.com 

Fodboldspillere fra England
Fodboldspillere fra Manchester United F.C.
Fodboldspillere fra Hereford United F.C.
Fodboldspillere fra Bury F.C.
Fodboldspillere fra Altrincham F.C.
Fodboldspillere fra Knattspyrnufélagið Fram
Personer fra Bolton
Ryde

Ryde har flere betydninger:
 steder
 Ryde (Lolland Kommune) – en landsby på Lolland
 Ryde (Holstebro Kommune) – en by nær Holstebro
 Ryde Sogn (Lolland Kommune)
 Ryde Sogn (Holstebro Kommune)
 Ryde, England – en by på Isle of Wight i England
 Ryde, Sydslesvig – en kommune i Kreis Slesvig-Flensborg i Tyskland
 Ryde, Munkbrarup - en landsby i Munkbrarup Kommune i Tyskland
 andet
 Ryde (handyr) – et gammelt ord for et handyr (mods. tæve)
 Ryde (lille lav skov eller krat)- sønderjysk udtale: rye
Christian Frederik Holm (bogtrykker)

Christian Frederik Holm (død 1797) var en dansk bogtrykker og forlægger. 

Arbejdede i 1776 hos bogtrykker Johan Rudolph Thiele. Året efter købte han sit eget trykkeri. De første år lå dette i Store Regnegade, efter 1787 blev det flyttet til Store Fiolstræde nr. 218. 

Holm var ikke en velhavende mand og måtte søge lån. Det ser dog ud til at den velbetalte opgave med at trykke bogkataloget til auktionen over boet efter bogsamleren grev Otto Thott's død sikrede trykkeriet. Ved Holms død viser skiftet i hvert fald at han selv ejede gården i Fiolstræde som var sat til en værdi af 4500 rigdaler hvoraf dog 3700 af dem var i prioriteter.

Holm trykte hovedsageligt skrifter for forfatternes egne penge (bl.a. P.A. Heibergs Samlede Skuespil), og fortrinsvis tidsskrifter og blade. Til gengæld havde han ingen skrupler med at udgive tidens samfundskritiske og satiriske skrifter. Således udgav han både P.A. Heibergs Rigsdalerseddelens hændelser og Niels Ditlev Riegels' Kiøbenhavns Skilderie og Julemærker fra Landet og Byen.

Dette gav dog også en del problemer i form af bøder på grund af skrifternes indhold. En vise imod spækhøkerprofessionen gav ham og forfatteren Jacob Bock en bøde på 20 rigsdaler. Rigsdalerseddelens hændelser og Julemærker fra Landet og Byen gav en bøde på 200 rigsdaler, da skrifterne var udgivet anonymt og Holm nægtede at anføre forfatterne. I 1791 udgav han et skrift der var vendt mod den en af tidens mest magtfulde jurister i regeringen, generalprokurør Christian Colbjørnsen. Denne blev så vred over skriftet, at han selv mødte op i Holms trykkeri for at true ham med arrestation. Det fortælles at Colbjørnsen var så skræmmende for Holms familie at den frugtsommelige fru Holm nær havde aborteret.

Efter Holms død i 1797 overtog hans enke (og anden kone) Sophie Elisabeth Holm (født Ratenburg) trykkeriet og fortsatte det først med en bestyrer og senere med sin nye ægtemand Matthias Johan Sebbelow.

Henvisninger

Kilde 
 H. Ilsøe – Bogtrykkerne i København ca. 1600-1810, 1992.

Bogtrykkere fra Danmark
Forlæggere fra Danmark
Tjek fødselsår
Personer i oplysningstiden
Danskere i 1700-tallet
Liturgiske bøger

Liturgiske bøger er betegnelse for de bøger, der bruges som anvisning for og hjælpemidler til afholdelse af gudstjeneste.

Den katolske kirke 
Indtil reformationen var der variationer i den katolske kirkes liturgiske bøger. I Danmark brugte man således Missale Lundense, som var den gældende for kirkeprovinsen med Lunds ærkebiskop i spidsen. På Tridentinerkoncilet blev det bestemt, at den romerske messeordning i Missale Romanum skulle anvendes i hele kirken, bortset fra områder, der kunne påvise en messeordning af meget stor ælde.

De vigtigste liturgiske bøger var:
Til messen:
 Missale (præstens bog med gudstjenestens tekster)
 Graduale (tilhørende melodibog)
Til tidebønnerne:
 Breviarium (teksterne til tidebønnerne)
 Antifonale (melodier til de sungne tidebønner)
 
Efter Det andet Vatikankoncil 1962-65 blev der lavet en ny gudstjenesteordning og nye liturgiske bøger, som anvendes i oversættelser og bearbejdelser til mange forskellige sprog.

Folkekirken 
Efter reformationen blev der i de lutherske kirker udarbejdet liturgiske bøger på modersmålet. I Danmark rummedes reglerne for gudstjenestens afholdelse i Kirkeordinansen 1537/39, som indeholdt reglerne for nyordningen af kirken i det hele taget.
I 1685 udsendtes Danmark og Norgis Kirke-Ritual, som i princippet var gældende op til begyndelsen af forrige århundrede. Alterbog udkom i forskellige udgaver.

Den sidste fornyelse af de liturgiske bøger skete ved kongelig autorisation af 12. juni 1992. Alterbogen og ritualbogen autoriseres efter den danske kirkeordning af regenten.
De autoriserede bøger var:
 Ritualbog, som rummer ordninger for gudstjenester og kirkelige handlinger.
 Alterbog, som primært indeholder de forordnede bønner og bibelske læsestykker til hver søn- og helligdag.
Dertil kom det uautoriserede:
 Tillæg til Alterbogen, som rummer yderligere bønner og læsestykker, og mulige varianter i gudstjenestens udformning udover dem, som findes i alterbogen.
Disse tre kan siges sammen med Bibelen at være præstens liturgiske bøger.
Menighedens liturgiske bog er:
 Salmebogen autoriseret 29. juli 2003, som udover 791 salmer også rummer store dele af ritualboegens og alterbogens indhold.
Danske lutherske salmebøger rummer i modsætning til mange andre kirkers salmebøger ikke noder. Derfor findes der også to (uautoriserede) melodibøger, som må siges at høre med til de nødvendige liturgiske bøger:
 Koralbog til Den Danske Salmebog 2003, som rummer firstemmige udsættelser af melodierne til salmebogens salmer. Det er primært organistens bog.
 Melodisamling til Den Danske Salmebog 2003, som er en enstemmig udgave af koralbogen til brug for kirkesanger og kor.

Ud over disse liturgiske bøger kan der også forekomme andre, mere eller mindre officielle salmebogstillæg, Den danske Tidebog, og andre.

Bøger
Tillæg til Alterbogen

Tillæg til Alterbogen udkom som liturgisk bog samtidigt med ny Alterbog i 1993, men blev ikke autoriseret. Brug af materialet kan ske, hvis præsten indhenter tilladelse fra menighedsråd og biskop. Bogen indeholder primært tre ekstra rækker kollektbønner og alternative nadverindledninger, udgangslæsninger.
Indhold:
 Forord
 Bønner af Anna Sophie Seidelin
 Bønner af Johannes Johansen
 Bønner af Holger Lissner
 Andre nadverindledninger
 Udgangsløsninger
 Kollekter og læsninger til særlige gudstjenester i kirkeåret
 Læsninger til børnegudstjeneste på højmessens plads
 Andre gudstjenester

Henvisning 
Tillæg til Alterbrogen, Det konhgelige Vajsenshus' Forlag 1993 – 

Liturgi
Nordby Kirke (Samsø)

Nordby Kirke er beliggende på den nordlige del af Samsø, ca. en kilometer sydvest for landsbyen Nordby.

Kirken består af et langhus med et spinkelt tårn, der må betragtes som karakteristisk for denne kirke.

I første halvdel af 1200-tallet blev kampestenssylden nedlagt, og kirken opbygget af munkesten. Den første kirke var formodentlig bygget i træ.

Omkring år 1300 fandt den første ombygning af kirken sted, og igen i 1400-tallet blev en større ombygning foretaget. Gennem årene blev der foretaget væsentlige ombygninger, hvoraf den sidste blev foretaget i 1990'erne.

Kilde 
Folder: NORDBY KIRKE på Samsø, udgivet af kirken

Eksterne kilder og henvisninger 
 Nordby Kirke i bogværket Danmarks Kirker, Nationalmuseet
 Nordby Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Samsø Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Holbæk Amt
Forhandlergrundsætningen

Forhandlergrundsætningen er en undtagelse fra reglen om, at en sælger med gyldigt ejendomsforbehold kan vindicere ret til en solgt genstand fra køberens aftaleerhverver. Grundsætningen finder anvendelse, hvis sælgeren overgiver genstanden til en køber, der er forhandler af (eller regelmæssigt sælger) genstande af den pågældende art, og sælgeren vidste eller burde vide dette. Ligeledes finder den anvendelse, såfremt sælgeren overgiver det solgte til en person, som han vidste eller burde vide ville videresælge genstanden.

Eksempel 1 

Firma A, som producerer pizzaovne, sælger en pizzaovn med ejendomsforbehold til Firma B. Firma B, som er forhandler af køkkenudstyr, sælger pågældende pizzaovn til et pizzeria. Firma B betaler ikke Firma A det for ovnen skyldige beløb. Firma A kan ikke kræve, at pizzeriaet tilbageleverer ovnen pga. forhandlergrundsætningen.

Eksempel 2 

Firma A, som producerer pizzaovne, sælger en pizzaovn med ejendomsforbehold til Firma B. Firma B, som er forhandler af edb-udstyr, sælger pågældende pizzaovn til et pizzeria. Firma B betaler ikke Firma A det for ovnen skyldige beløb. Firma A kan kræve ovnen tilbageleveret som følge af ejendomsforbeholdet.

Reference 
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Kapitel (bog)

Et kapitel er en inddelinger af en bog. Et kapitel underinddeles i afsnit.

Historie 
Inden bogens opfindelse blev skriftruller som de romerske brugt til opbevaring af data. Bogen fyldte mindre end skriftrullerne og de var nemmere at opstille på biblioteker. Det muligt at lænke bogen til reolen. Den sikkerhedsanordning blev anvendt i offentlige universitetsbiblioteker og  klostre.

Hvert kapitel svarede nogenlunde til en enkelt skriftrulle og indledte med kapitæle bogstaver (heraf navnet), altså store bogstaver efter antikke forbillede, mens resten af teksten overvejende bestod af små bogstaver (minuskler), bortset fra navne på guder og konger. De kapitæle bogstaver blev til bogtrykkerkunstens opfindelse stadigt rigere dekoreret i de overdådigt illuminerede håndskrifter. 

Efter bogtrykkerkunstens opfindelse forsvandt illumineringen af første ords første bogstav i et kapitel efterhånden, men betegnelsen kapitel som en grundinddeling af en bog har bibeholdt sig til vor tid. I dag bruges kapitel også om inddelingen af digitale tekster, jfr. World Wide Web-konsortiets Specifikation for HTML 4.01.

Bøger
Bogvæsen og boghåndværk
Ka

Ka, ka eller kA henviser til flere artikler:
 Ka – en del af sjælen ifølge den ægyptiske mytologi
 kiloampere – kA, elektrisk enhed
 Ka (syrestyrkekonstant)
 kiloannum – ka, tusind år
 Ford Ka – bilmodel fra Ford
 Knattspyrnufélag Akureyrar - fodboldklub i Island.
 Kristelig Arbejdsgiverforening (KA) - en dansk tværfaglig arbejdsgiverorganisation
Metropolitan Police Service

Metropolitan Police Service (MPS), ofte kaldt Scotland Yard efter navnet på hovedkvarteret, er Greater Londons politistyrke. Den har imidlertid ikke ansvar for City of London, som har sin egen politistyrke. MPS blev etableret 29. september 1829 og har hovedkontor i New Scotland Yard i Westminster.

Styrken ledes af en kommissær, som er den højest rangerede polititjenestemand i Storbritannien. Han er ansvarlig over for Metropolitan Police Authority.

MPS havde tidligt i 2005 30.235 polititjenestemænd, 11.966 støttepersonel, 493 færdselsbetjente og 1392 offentlige vægtere. Ansvarsområdet er på 1605 km² med 7,2 millioner indbyggere.

MPS har også en del nationale opgaver bl.a. inden for terrorbekæmpelse samt beskyttelse af diplomater, ministre og kongelige.

Organisation 
Den ordinære politivirksomhed i London udføres af 33 geografiske divisioner (borough operational command units, BOCUs), som hver dækker en af Londons 32 bydele, samt Heathrow Lufthavn. De geografiske divisioner har ansvaret for lokale polititjenester – herunder også efterforskning. Hver division har flere politistationer.

På centralt niveau har MPS en række specialenheder og to store specialafdelinger, der dækker hele byen. Specialenhederne er Færdselsenheden (600 mand), Flyenheden (3 helikoptere), Enhed for offentlig orden, Hesteenheden, Hundeenheden og Bådenheden. De to store specialafdelinger er Direktoratet for særlig kriminalitet og Afdelingen for specialoperationer.

Politistationer 

Der er ud over hovedkvarteret 140 politistationer i London som distriktshovedkvarterene, som er store og døgnåbne, og mindre stationer med kortere åbningstider.

Den ældste bevarede politistation, som lå i Bow Street, blev åbnet i 1881. Den blev nedlagt i 1992, og i 2006 lukkede også Bow Street Magistrates Court ved siden af. Den ældste politistation fra 1908, som er arbejder ligger i Wapping. Den er hovedkvarter for Marine Support Unit og huser også et bårehus og River Police Museum.

De fleste politistationer kan kendes på, at der er blå lamper ved indgangen. De blev indført i 1861.

En almindelig politistation har en indgang for ansatte og en for civile, et lille receptionsområde, glatceller, aforhørsrum og kontorer. Det er foreslået, at bygge og indrette politistationer, så det fysiske miljø giver bedre kontakt med borgere.

Eksterne henvisninger 

 Officielle hjemmeside 

Politi i Storbritannien
Britiske myndigheder i London
Etableret i 1829
Sic semper tyrannis

Sic semper tyrannis er latin og betyder "således altid for tyranner". Det blev foreslået af George Manson ved Virginia Konventionen i 1776 og henviste til Marcus Junius Brutus' udtalelse ved mordet på Julius Cæsar. Udtrykket bliver undertiden fejltolket som "død over tyranner".

Motto 

Det er den amerikanske stat Virginias motto. På Virginias våbenskjold står "Virtue" (Dyden) med sværd i hånd og med foden på tyrannens brystkasse, hvis krone ligger på jorden. Våbenskjoldet var udformet af George Wythe, som underskrev den amerikanske uafhængighedserklæring og underviste Thomas Jefferson i lovgivning. 
Sætningen er også Allentown, Pennsylvanias tredjestørste bys motto. Den nævnes også i Marylands "nationalsang".

Moderne brug 

Ifølge øjenvidner og John Wilkes Booths dagbog skulle han have råbt ordene på scenen i Ford's Theatre, hvor han skød den amerikanske præsident Abraham Lincoln i 1865. "Tilfældigvis" hed både John Wilkes Booths far og bror Junius Brutus. 
Timothy McVeigh, som blev dømt for at have placeret en bombe ved en regeringsbygning i Oklahoma City, bar en T-shirt med sætningen og med et billede af Lincoln, da han blev arresteret d. 19. april 1995 på den dag, bomben var sprængt.

Latinske vendinger
USA's historie
Teltow

Teltow er en by i landkreis Potsdam-Mittelmark i den tyske delstat Brandenburg. Den er nærmest sammenvokset med de sydlige bydele af Berlin, Zehlendorf og Steglitz, der kun ligger 17 km væk. Den ligger ved den 37 km lange Teltowkanal.

Forstæder til Berlin
Stahnsdorf

Stahnsdorf er en kommune i landkreis Potsdam-Mittelmark i den tyske delstat Brandenburg. Den ligger 20 km sydvest for Berlins centrum og 12 km øst for Potsdam; den ligger vest for Teltow og syd for Kleinmachnow. Byen grænser mod nord til Teltowkanalen.

Bydele og bebyggelser 
 Güterfelde
 Schenkenhorst
 Sputendorf
 Stahnsdorf

Forstæder til Berlin
29. februar

29. februar er dag 60 i året i den gregorianske kalender i skudår – datoen benyttes ikke i almindelige år. Der er 306 dage tilbage af året. Datoen findes ikke i år 1700 i Danmark pga. skift til ny kalender. Den 29. februar antages ofte men fejlagtigt at være skuddagen, dog angives det flere steder på nettet, at datoen fra år 2000 er erklæret skuddag af EU, men dette er dog lidt usikkert.

Datoen har været brugt til at sætte fokus på sjældne sygdomme af foreningssammenslutningen Sjældne Diagnoser, idet det er en sjælden dato. Derudover er datoen jævnligt i mere eller mindre useriøs debat grundet dets særstatus, som for eksempel i Facebooktråden "Afskaf 29. februar".

Helligdage 
 Bahai – Dag 4 i Ayyám-i-Há (kun i skudår) – dage i bahaikalenderen viet til tjenester og at give gaver.
 Discordianisme – St. Tib's Dag.

Referencer 

Dage i februar
Roland AX-7

Roland AX-7 er en keytar fremstillet af Roland Corporation i perioden 2001-2007. 

Tangentinstrumenter