kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tryggelev

Tryggelev er en by på Langeland, beliggende 9 km nord for Bagenkop og 17 km syd for Rudkøbing. Byen hører til Langeland Kommune og ligger i Region Syddanmark. Tryggelev havde i 2009 200 indbyggere og opfyldte dermed lige netop kriteriet for at være en by, men siden har befolkningstallet ligget lavere.

Tryggelev hører til Tryggelev Sogn, og Tryggelev Kirke ligger i byen. Vest for byen ligger det fredede fuglereservat Tryggelev Nor.

Historie 
Bynavnet forekommer i den gamle form Thruggeleue.

Tryggelev bestod i 1682 af 25 gårde, 4 huse med jord og 15 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 695,2 tønder land skyldsat til 139,19 tønder hartkorn. Tryggelev var i virkeligheden 4 mere eller mindre integrerede byer: Nørreballe, Sønderballe, Østerballe og Kinderballe, skønt de enkelte bebyggelser lå indbyrdes adskilte. Tryggelev ejerlav bestod af 7 vange, hvoraf 3 blev sået årligt, 4 havde rotationen 2/2. Reelt var der tale om to hovedvange med rotationen 2/2, to andre hovedvange brugt årligt samt 3 vange med uregelmæssig brug. Det hed således om Østerskovs vang, at den største del lå til græsning og ikke blev brugt til agerjord.

1800-tallet 
Tryggelev havde fattiggården for Tryggelev-Fodslette og Humble på skellet mellem de to sognekommuner. Den blev opført i 1880 og havde plads til 40 fattiglemmer. I slutningen af 1800-tallet havde Tryggelev desuden lægebolig, kro, købmandsforretning, fællesmejeri og telefoncentral.

Jernbanen 
Tryggelev havde station på Langelandsbanen (1911-62). Stationsbygningen, der blev tegnet af arkitekt Helge Bojsen-Møller, er bevaret på Jernbanevej 7.

Skolen 
Tryggelev Skole blev opført i 1961. Efter at være ophørt som folkeskole har den senest været brugt som skole for asylansøgere 2013-15. Nu står den til nedrivning fordi der er konstateret skimmelsvamp.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Lokaliteter på Langeland
PUDEMO

People's United Democratic Movement er det største oppositionsparti i Swaziland. Partiet blev dannet den 7. juli 1983. Partiet ledes af demokratiaktivist Mario Masuku. Alle politiske partier, inklusive PUDEMO, er forbudte i Swaziland, der er et enevældigt monarki.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 PUDEMOs hjemmeside
 PUDEMO udtalelse fra NEC meeting 2010
 Frit Swaziland på Afrika.dk
 Mario Masuku-biografi
 Mario Masuku modtager Demokrati-pris

Politiske partier i Swaziland
Etableret i 1983
Volkswagen Jetta V

Volkswagen Jetta er en bilmodel fra Volkswagen. Femte generation kom på markedet i 2005.

Modellen er ligesom sine forgængere baseret på platformen fra Volkswagen Golf.

Motorprogrammet omfatter de fleste af motorerne fra Golfen. Mindste motor er en benzinmotor på 1,6 liter med 102 hk, mens topmodellen er forsynet med samme 2,0-liters turbobenzinmotor med 200 hk som Golf GTI. Dieselprogrammet starter med en 1,9-liters TDI-motor med 105 hk og omfatter desuden 2,0-liters TDI-motorer med 140 og 170 hk, som i 2008 fik commonrail- i stedet for pumpe/dyse-indsprøjtning. Et år senere blev 1,9 TDI erstattet af 1,6 TDI med samme effekt.

På den fabrik i Puebla i Mexico, hvor Jettaen produceres, produceres også stationcarudgaven af Volkswagen Golf, kaldet Volkswagen Golf Variant. I USA sælges den model som Volkswagen Jetta SportWagen.

Tekniske specifikationer

Fodnoter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Officielt websted

5
Små mellemklassebiler
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 2005
Biler fra 2000'erne
Biler fra 2010'erne
Mellemgulv

Mellemgulvet (lægelatin: diaphragma, fra oldgræsk διάφραγμα) er en muskel, der som en plade skiller thorax fra abdomen. Den er kroppens vigtigste åndedrætsmuskel og ved paralyse indtræder døden inden for kort tid.

Anatomi
Mellemgulvet er kuppelformet med dens højeste del ud for 8. thorakalhvirvel og hæftende nedadtil fra 12. thorakalhvirvel til 2./3. lændehvirvel bagtil og ved underkanten af brystbenet og de nedeste ribben fortil. Der beskrives tre dele ud fra tilfæstningen til skellettet: pars lumbalis, pars costalis og pars sternalis. Mellem de forskellige dele ses svage punkter: Brokdaleks trekant bagtil og Larrys spalte fortil. Disse svage punkter repræsenterer steder, hvor brok kan opstå.
Diverse strukturer passerer gennem musklen (blandt andet): aorta bagtil ud for 12. thorakalhvirvel, spiserøret ud for 10. thorakalhvirvel og vena cava inferior ud for 8. thorakalhvirvel. Musklen bliver forsynet med nerveimpulser af nerven, nervus phrenicus, der løber fra halsen ned gennem thorax, passerer gennem mellemgulvet, hvorfra den forsyner den.

Funktion
Ved sammentrækning presses den kuppelformede muskel ned mod abdomen, hvorved volumen i thorax øges, lungerne udvides og man indånder luft. I liggende stilling presses organerne i abdomen op mod mellemgulvet, hvorved sammentrækningen og derved åndedrættet besværes, hvilket forklarer hvorfor man synger bedst i stående stilling.

Referencer 

Åndedrætssystemet
Muskelsystemet
Shemar Moore

Shemar Franklin Moore (født 20. april 1970) er en amerikansk skuespiller og tidligere mandlige model hos Irene Marie Models, bedst kendt for sine roller som Malcolm Winters i The Young and the Restless, som han oprindeligt spillede fra 1994 til 2002 og den tredje permanente vært på Soul Train, fra 1999 til 2003 og også som FBI Specialagent Derek Morgan i Criminal Minds fra 2005 til 2016

Moore blev født i Oakland, Californien, og boede fra han var 4 måneder til 3 år i Roskilde, Danmark. som søn af Marilyn Wilson, en virksomhedskonsulent, og Sherrod Moore . Moore har 3 halvsøskende, Kosheno Moore, Sheburra Moore og Shenon Moore. Moores far er afroamerikaner og hans mor, som blev født i Roxbury, Massachusetts, er af irsk og fransk-canadisk afstamning. Hans mor, der havde en akademisk grad i matematik, arbejdede som lærer i Bahrain og Danmark i flere år, og Moore boede hos hende i udlandet. de vendte tilbage til Californien i 1970'erne, hvor de flyttede til Chico, Californien, hvor hans mor fik arbejdede på en klinik, de flyttede senere til Palo Alto, hvor han fik sin eksamen fra Gunn High School. Han blev optaget på Santa Clara University, hvor han skrev speciale i kommunikation. Mens han tog sin bachelor grad, arbejdede han som model for at betale sine regninger.

Udvalgt filmografi

Tv-serier

Hædersbevisninger 
 Daytime Emmy Award for Outstanding Supporting Actor i 2000 for sin rolle som Malcolm Winters i "The Young and the Restless"

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 Biography at CBS – Criminal Minds 

Skuespillere fra Californien
Tv-skuespillere fra USA
Filmskuespillere fra USA
Emmy-vindere
Hornfisk

Hornfisk (Belone belone), hornfisk lever i salt- og brakvand i det østlige Atlanterhav, Middelhavet og Østersøen. Den er en typisk overfladefisk og har et trækmønster, der ligner makrellens.

Beskrivelse 
Hornfisken findes overalt i de danske farvande. Den måler typisk 50-70 centimeter, men kan i sjældne tilfælde blive helt op til cirka 1,2 meter og vejer da 2 kilo. Dens maksimale levealder er 18 år. Hornfisken har hverken mindstemål eller fredningstid.

Hornfisken gyder første gang i en alder af to år. Gydningen foregår i maj til juni måned, hvor den trækker ind på lavt vand. Dens føde består primært af krebsdyr, men den jager også småfisk som sild, brisling og tobis. Hornfiskens største fjender er marsvin, større fisk og fugle.

Den er sølvfarvet og har næblignende forlængede kæber med spidse tænder. Hornfisk har ligesom ålekvabben, grønne ben, hvilket skyldes tilstedeværelse af farvestoffet biliverdin (ældre oplysninger om, at farven skulle skyldes vivianit, er fejlagtige, men gentages stadig, i eksempelvis Våra fiskar fra 2006). Efter alt at dømme har den grønne farve ingen praktisk funktion. Ifølge DR's naturprogram Vildt Naturligt, 4. juni 2020, skulle farven have funktion for fiskeyngelen, som - på nær ben og indvolde - er transparente. Det grønne farve i skelettet virker som camouflage i levestedet som er rigt på grøn tang.

Hornfisken er populær blandt lystfiskere, som hvert år strømmer til kysterne for at fange hornfisk. De første hornfisk fanges typisk i midten af april. Fiskeriet ebber gerne ud i slutningen af maj. Hornfisk fanges på blink, flue, silkekrog eller bobleflåd med sildestykker..

Galleri

Kilder 
 Fangeriet
 Surfcasters.dk
 fangenhornfisk.dk

Referencer

Eksterne henvisninger 

Hornfiskeordenen
Den nordiske 25-årskrig

Den nordiske 25-årskrig var en krig mellem Rusland og Sverige, samt Sveriges (mellem 1578 og 1582) allierede Polen i årene 1570-1595. Krigen blev startet af Rusland, som forsøgte at erobre Sveriges besiddelser i Estland. Krigen afsluttedes med en svensk sejr med freden i Teusina 1595.

Begivenheder under Den nordiske 25-årskrig 

 Første belejring af Tallinn (21. august 1570-16. april 1571)
 Slaget ved Ubakalu (marts 1571; (svensk sejr)
 Slaget ved Paide (1. januar 1573; russisk sejr)
 Slaget ved Koluvere (23. januar 1573; svensk sejr)
 Belejringen af Rakvere (januar-marts 1574; taktisk russisk sejr)
 Våbenhvilen i Siestarijoki (juli 1575)
 Anden belejring af Tallinn (23. januar-15. marts 1577)
 Slaget ved Võnnu (Wenden, 21. oktober 1578; svensk/polsk sejr)
 Slaget ved Paide (1581, svensk sejr)
 Slaget ved Rakvere (1581, svensk sejr)
 Slaget ved Narva (6. november 1581, svensk sejr)
 Våbenhvilen i Pljussa (1583)
 Forlængelsen af vibenhvilen i Pljussa til 1590 (1585)
 Belejringen af Narva (1590)
 Russisk-svenske krig (1590-1593)
 Freden i Teusina (1595)

Litteratur 

 Ulf Sundberg: Svenska krig 1521-1814 (Hjalmarson & Högberg, Stockholm 1998);

Eksterne henvisninger 

 the 25-year war in the Nordic countries, i.e., Russo (21.8.1570-18.5.1595)  (engelsk, fra finsk)

Estlands historie i svensketiden
Russiske krige
Svenske krige
Polske krige
Litauiske krige
Brok (sygdom)

Brok (lægelatin: hernia) er defineret som en udposning af bughulens yderste hinde (peritoneum) gennem et svagt sted i bugvæggen. Udposningen kan rumme noget tarm, men gør det ikke nødvendigvis. Brok ses ofte som en udbuling på bugvæggen, der ofte forsvinder idet man ligger ned, da trykket på bugvæggen så mindskes. Hvis et tarmstykke afklemmes i brokposen bliver tilstanden akut med intense smerter og karakteristiske tegn omkring brokstedet.

Broktyper 
Der ses både medfødte og mere pludseligt opståede broktyper. De hyppigste er lyskebrok, lårbrok, navlebrok og arbrok. 
Ved lyskebrok skelner man mellem et medialt, opstået brok og et lateralt medfødt brok, hvor det mediale er trængt igennem et svagt sted i bagvæggen af lyskekanalen, mens det laterale løber gennem samme kanal som udtryk for at den udposning, der danner inderste testikelhinde ikke er blevet tilbagedannet på normal vis.
Lårbrok forekommer længere lateralt for lyskebrok og er udtryk for en udposning under den mest mediale del af lyskebåndet, gennem en fedtfyldt kanal, der betegnes anulus femoralis. Ved øget tryk i bughulen vil kanalen lukkes af udbulingen af en vene lige ved siden af denne og et lårbrok kan således være et udtryk for problemer med veneklapperne.

Eksterne links og henvisninger 

 Lyskebrok. Netdoktor.dk 
 Lyskebrok. Sundhed.dk
 Brok. Lægehåndbogen. Sundhed.dk

Sygdomme
Centralafrikanske Republiks flag

Den Centralafrikanske Republiks flag blev antaget 1. december 1958. Det blev tegnet af Barthélemy Boganda, der var det autonome territorium Oubangui-Charis første præsident. Han kombinerede Tricolorens blå, rød og hvid med de panafrikanske farver rød, grøn og gul.

1976-1979, under det Centralafrikanske Kejserdømme, var nationalflaget uforandret, men der fandtes et særligt flag for kejser Jean-Bédel Bokassa. Dette flag var lysegrønt med en gylden ørn foran en 20-oddet gylden stjerne, øjensynligt inspireret af Napoleon Bonapartes kejserflag.

Kilder

Eksternt link 
 

Nationale flag
Flag fra Afrika
Lehmann (slægt)

Lehmann er en efter traditionen fra Böhmen stammende slægt.

Præst i Haselau ved Elben Johann Gottlieb Lehmann (1735-1807) var fader til deputeret i Generaltoldkammer- og Kommercekollegiet, konferensråd, dr.phil Martin Christian Gottlieb Lehmann (1775-1856) og til apoteker i Rendsborg Johann Carl Heinrich Lehmann (1780-1860).

Konferensråden var atter fader til politikeren Peter Martin Orla Lehmann (1810-1870), til lægen, professor Georg Carl Heinrich Lehmann (1815-1890), til oberst Wilhelm Otto Waldemar Lehmann (1817-1894) og til amtsforvalter for Aarhus distrikt, medlem af appellationsretten for hertugdømmet Slesvig, konferensråd Eduard Adolf Emilius Lehmann (1821-1887).

De tre sidstnævnte brødre fortsatte slægten. Professoren var fader til Nanna Magdalene Lehmann (1849-1935), der gjorde sig kendt som komponistinde, pianistinde og sangerinde, og som var gift med komponisten, cand.polit. Axel Liebmann (1849-1876), til Carl Frederik Mozart Lehmann (1858-1933), der 1910-17 beklædte stillingen som borgmester for Københavns Magistrats 3. afdeling, og til professor Johannes Edvard Lehmann (1862-1930).

Obersten var fader til professor Alfred Georg Ludvig Lehmann (1858-1921) og til sceneinstruktør ved det kongelige Teater, cand.mag. Julius Martin David Lehmann (1861-1931), der har skrevet og oversat en del dramatiske arbejder. Ovennævnte apoteker var fader til politikeren Theodor Heinrich Wilhelm Lehmann (1824-1862).

Slægter fra Danmark
Gyldendals boglegat

Gyldendals boglegat, er en pris som prisvinderen i sin helhed må benytte til indkøb af nye bøger. Prisen er på 25.000 kroner (i 2002 var den på 10.000 kroner) og tildeles en af Gyldendals (voksen) forfattere.

 2010 Thomas Boberg 1960
 2008 Dy Plambeck 1980- og Kristian Bang Foss 1977-
 2003 Christina Englund 1974-
 2002 Christian Haun Nielsen 1974-
 2000 Jan Sonnergaard 1963-2016
 1998 Inge Eriksen 1935-
 1997 Pablo Henrik Llambías 1964-
 1996 Katrine Marie Guldager 1966-
 1995 Niels Frank 1963-
 1994 Janus Kodal 1968-
 1993 Naja Marie Aidt 1963-
 1992 Kirsten Hammann 1965-
 1991 Claes Johansen 1957-
 1990 Morti Vizki 1963-
 1989 Jens-Martin Eriksen 1955-
 1988 Henning Mortensen 1939-
 1987 Juliane Preisler 1959-
 1986 Vagn Lundbye 1933-2016
 1985 Finn Abrahamowitz 1939-2006
 1984 Bente Clod 1946-
 1983 Arthur Krasilnikoff 1941-
 1982 Per Larsen 1937-
 1981 Anders Westenholz 1936-
 1980 Klaus Høeck 1938-
 1979 Ib Michael 1945-
 1978 Vibeke Grønfeldt 1947-
 1977 Karen Dissing Melega 1937-1988
 1976 Jette Drewsen 1943-
 1975 Magnus Johansson 1921-1998
 1974 Angelo Hjort 1921-1997
 1973 Grete Stenbæk Jensen 1925-2009
 1972 Knud Holten 1945-
 1971 Ulrich Horst Petersen 1936-
 1970 Christian Kampmann 1939-1988
 1969 Jørgen Knudsen 1926-2017
 1968 Ernst Bruun Olsen 1923-2011
 1967 Jørgen Sonne 1925-2015
 1966 Ulla Ryum 1937-
 1965 Søren Baggesen 1938-
 1964 Benny Andersen 1929-2018
 1963 Povl Schmidt 1935-
 1962 Poul Borum 1934-1996
 1962 Inger Christensen 1935-2009
 1961 Thorkild Hansen 1927-1989 
 1960 Ivan Malinowski 1926-1989
 1959 Jørn Vosmar 1928-1991
 1958 Grete Gadmar 1920-
 1957 Poul Vad 1927-2003 
 1956 Erik Aalbæk Jensen 1923-1997
 1955 Karl Eskelund 1918-1972
 1954 John Bertelsen 1917-1978
 1953 Aage Krarup Nielsen 1891-1972
 1952 Hilmar Wulff 1908-1984
 1951 Iver Gudme 1893-1963
 1950 Aase Hansen 1893-1981
 1949 Rudolf Broby-Johansen 1900-1987
 1948 Harald Herdal 1900-1978
 1947 Eigil Knuth 1903-1996
 1946 Thit Jensen 1876-1957
 1945 Henning Haslund-Christensen 1896-1948
 1944 Per Lange 1901-1991
 1943 Peter Skautrup 1896-1982
 1942 Nis Petersen 1897-1943
 1941 Valfrid Palmgren Munch-Petersen 1877-1967
 1938 Anders Thuborg 1887-1979
 1935 Knuth Becker 1891-1974
 1924 Johannes Buchholtz 1882-1940

Ekstern henvisning 
 Danske Litteraturpriser

Litteraturpriser fra Danmark
Legater fra Danmark
Martin Aliaga

Martin Aliaga (født 30 april 1971) er en svensk filmskuespiller.

Filmografi 
2009 – Johan Falk - Leo Gaut
2008 – I skuggan av värmen
2007 – Gangster
2003 – Överallt och ingenstans
2001 – Beck - Hämndens pris
2001 – Festival
1998 – Längtans blåa blomma (TV-serie)
1998 – Kvinnan i det låsta rummet (TV-serie)
1997 – Sairaan kaunis maailma
1996 – Anna Holt - polis (TV-serie)
1995 – Svarta skallar och vita nätter(TV-serie)

Eksterne henvisninger 
 

Filmskuespillere fra Sverige
Thue Kjærhus

Thue Damgaard Kjærhus (født 1954) er sønderjyde og en dansk højskolemand, forfatter og debattør. Siden 2001 har han sammen med Nina Buch Kjærhus været forstander for Rønshoved Højskole ved Flensborg Fjord. Ifølge skolens hjemmeside varetager han "primært de ideologiske sider af lederskabet på højskolen".

Han er uddannet kandidat i samfundsfag og studerede psykologi og idéhistorie i 1980'erne. Han var fra 1994 til 2001 chef for LedelsesAkademiet i Slagelse. Kjærhus har været kolumnist på Kristeligt Dagblad og desuden fra 2006 til 2010 fast klummeskriver for Dagbladet Information. Fra  2005 til 2006 var han tilknyttet DR. Han er medlem af netværket Fri Debat og bidragyder til bøgerne: Sønderjysk kulturhistorie (2005), Storm over Europa (2006), 11 konservative tænkere (CEPOS, 2010) , 50 ideer der ændrede Verden (Aarhus Universitetsforlag, 2014), Højskolens idehistorie (2019, redaktør: Ove Korsgaard) , Tankens Glæde-Efterskrift til Hans Jørgen Schanz (Forlaget Klim 2022) og På Jagt efter sprækker af lys i det moderne (Forlaget Rønshoved Højskole ,2023).

I 2010 var Thue Kjærhus med til at danne den værdikonservative "Rønshovedgruppe", der indtil nedlæggelsen i 2016 arbejdede for et særligt dannelsesprojekt. 

Kjærhus deltog fra omkring 2016 sammen med præsten Morten Kvist, forfatteren Michael Böss, teologen Peter Kemp og lektor Thomas Aastrup Rømer i en arbejdsgruppe for en ny fri læreruddannelse, der var planlagt til at ligge i Herning og udgøre et alternativ til den etablerede læreruddannelse. Arbejdsgruppen fik kontakt med Venstres folketingsmedlem Kristian Jensen, der i 2021 fremlagde et beslutningsforslag om at etablere en fri læreruddannelse, der fik opbakning fra et flertal i Folketinget.. 

Thue Kjærhus er gift med alsingeren Nina Buch Kjærhus (født 1962), der kom til Rønshoved fra en stilling som forstander på Slagelse Sprogcenter.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Thue Kjærhus' hjemmeside på Rønshoved Højskole 

Skolefolk fra Danmark
Debattører fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 2000-tallet
Personer fra Sønderjylland (i Danmark)
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Eurocontrol

Eurocontrol er den europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed. Organisationen rummer både civile og militære organisationer, og har pr. januar 2010 38 medlemsstater. Organisationen har som sin mission, at harmonisere og integrere lufttrafiktjenester i Europa, med det sigte at opnå ensartet lufttrafikledelse (Air Traffic Management – ATM) for såvel civile som militære luftrumsbrugere, med henblik på at skabe en sikker, velordnet, effektiv og økonomisk lufttrafikafvikling over hele Europa og samtidig reducere ugunstig påvirkning af miljøet.

"Eurocontrol's mission is to harmonise and integrate air navigation services in Europe, aiming at the creation of a uniform air traffic management (ATM) system for civil and military users, in order to achieve the safe, secure, orderly, expeditious and economic flow of traffic throughout Europe, while minimising adverse environmental impact."

Opfyldelsen af dette mål er et væsentligt element i de nuværende og kommende udfordringer, som luftfartsindustrien står overfor i forbindelse med stigende trafikmængde, som stadig skal afvikles sikkert, omkostningseffektivt og med respekt for miljøet.

Eurocontrol udvikler, koordinerer og planlægger gennemførelsen af strategisk Paneuropæisk lufttra-fikudøvelse på kort, mellem og lang sigt og udvikler planer for disse i samarbejde med nationale lovgivere, lufttrafiktjenesteudbydere, lufthavne, industrien, diverse organisationer og relevante europæiske institutioner.

Eurocontrols hovedopgaver spænder fra gate-to-gate lufttrafiktjenesteudøvelse, via strategisk og taktisk flow management og uddannelsesaktivitet til udvikling af teknologier, procedurer og opkrævning af gebyrer for lufttrafiktjenesteudbyderne.

Eksterne henvisninger 
 Eurocontrols hjemmeside 

Luftfart
Internationale organisationer
Antvorskov (hovedgård)

Antvorskov Hovedgård i Antvorskov Amt efter 1793 i Sorø Amt, blev oprettet 1774, efter at Antvorskov Slot var sat på auktion.

Oprindeligt var stedet et kloster, men kong Frederik 2. omdannede det i 1580 til kongeslot. Han nød at opholde sig der, ikke mindst grundet de glimrende jagtmuligheder, og kongen døde på Antvorskov Slot i 1588. Dernæst blev Antvorskov lensmandsbolig og siden sæde for amtmanden. Under svenskekrigene 1640-1720 gik det hårdt ud over bygningerne, og bønderne hentede byggematerialer fra ruinerne.

I 1774 blev slottet sat på auktion tillige med hovedgården Pebringe og solgt for 175.523 rigsdaler. Den ny ejer, finansråd Koes, lod kirken nedbryde og opførte af materialet gården Falkensteen i stedet for det nedlagte Pebringe. 1794 solgte han det samlede gods til grev v. Dernath. Morten Qvistgaard købte ryttergodset på auktionen.

Antvorskov Hovedgård blev erhvervet af Constantin Brun. Han anlagde alleen ind til Slagelse og udstykkede i 1806 nogle mindre gårde uden hovedgårdsstatus og solgte dem for 832.000 rigsdaler: Charlottedal, Augustadal, Idagård og Carlsgård er opkaldt efter hans børn.

Også generalkrigskommissær Haagen Christian Astrup nævnes som ejer af Antvorskov, på hvis grund han anlagde en lervarefabrik.

Charlottendal er i dag en del af Antvorskov Kaserne. I en periode var Zakarias Nielsen huslærer på Charlottedal. Idagård er privatejet – en del af jorden er solgt fra. Her ligger bl.a. STOP39 et transportcenter, Bilka osv.

I 1812 frasolgte han en haveparcel på 60 tdr. land (33 hektar) til læge Chr. Anker Wilhelm Guldbrandt, som lod gården Liselund opføre, delvist af munkesten fra det gamle slot, der helt forsvandt 1816. Midt i 1800-tallet blev det meste af Liselunds jord afhændet til Idagård, og gården blev et landsted. I 1908 blev Liselund købt af frimenighedspræst Niels Dael, som grundlagde en menighedsskole på stedet. Liselund er i dag kursuscenter.

Senere kom Hertalund til. Hertalund er privatejet – jorden er solgt fra og bebygget med parcelhuse fra 1970'erne.

Kilder 
 Liselunds historie 
 Om Antvorskov Kloster 

Herregårde i Slagelse Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Slagelse
Herregårde i Sorø Amt