kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Esbjerg Bank

Esbjerg Bank var en dansk bank i Esbjerg, stiftet 3. november 1916 og ophørt 2. april 1991, da den blev fusioneret med Varde Bank.

Afdelinger 
Hovedsædet var beliggende i en karakteristisk hvid ejendom Kongensgade 70.

Banken fulgte med udviklingen af byen Esbjerg og havde ved udgangen af 1980'erne etableret følgende afdelinger: Strandby Plads, Jerne, Gjesing, Sædding, Hjerting og Esbjerg Lufthavn.

Historie 
1917: Esbjerg Bank har første åbningsdag den 9. januar. Kontorerne på 1. sal i Kongensgade 70 gør et fornemt og godt indtryk. (Vestjyllands Socialdemokrat 09.01.1917) Banken blev stiftet året før af bl.a. Sagfører Hannes Hvedstrup

1942: Esbjerg Bank fejrer 25-års jubilæum.

1957: Esbjerg Bank indvier sin nye filial i Sædding, der er indrettet i en nybygning, der ligger ud til Tarphagevej mellem Hedebakken og Neptunvej. Det er Esbjergs Banks tredje filial. I forvejen har man en i Jerne og en på havnen. (Dagbladet Vestkysten 02.10.1957)

1967: Banken fejrer 50 års jubilæum.

1968: Esbjerg Bank åbner sin nye afdeling på Strandby Plads. (Dagbladet Vestkysten 09.05.1968)

1971: Bankens hovedsæde i Kongensgade 70 udvides. Bogtrykker Harder Mikkelsens gamle ejendom fra 1879 falder som led i Esbjerg Banks udvidelse, og i stedet bliver der lavet parkeringspladser.

1980'erne: Banken indgår i SJL-samarbejdet - de Samarbejdende Jyske Lokalbanker. Samarbejdet skulle sprede risikoen for de lokale banker som var afhængige af deres respektive lokalområder ved at gå ind på nye markeder med en større samlet indsats og kapitalkraft. Det blev dog til en større række tab og hensættelser for bankerne, da flere af de nye kunder havde for risikable projekter.

Banken lukker 
2. april 1991: Esbjerg Bank fusionerer med Varde Bank som fortsættende institut. Bankfusionen mellem Esbjerg Bank og Varde Bank bliver en realitet, da Varde Banks ekstraordinære generalforsamling beslutter den endelige sammenlægning af de to banker. Medarbejderne overgår i vid udstrækning til arbejde i Varde Bank.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Esbjerg Krøniken 

Tidligere banker i Danmark
Etableret i 1916
Ophørt i 1991
Bank
Everlast

Everlast kan henvise til:

 Everlast (musiker) - En amerikansk musiker
 Everlast (firma) - Et amerikansk firma, der producerer bokseudstyr og andet sportstøj m.v.
News of the World

News of the World kan henvise til flere artikler:
News of the World (album) - et Queen-album fra 1978
News of the World (avis) - en britisk avis
Born

Born (limburgsk: Bor) er en tidligere kommune i den nederlandske provins Limburg, som i dag tilhører kommunen Sittard-Geleen. Born blev oprettet i 1981 ved sammenlægning af kirkebyerne Born, Obbicht-Papenhoven og Grevenbicht. Det samlede indbyggertal ligger på ca. 5600 indbyggere.

Udenfor regionen er Born kendt for den største bilfabrik i Nederlandene, NedCar. Et yderligere stort industrikompleks er Koninklijke DSM. Born ligger på Julianakanalen.

Tidligere kommuner i Limburg
Term

Term har flere betydninger:
Teknisk term - del af et specialiseret ordforråd indenfor et specifikt felt
Indenfor matematik:
Term (matematik) - en komponent af et matematisk udtryk
Term (logik) - en komponent af et logisk udtryk
Abd el-Krim

Abd el-Krim (født 1882-3 i Ajdir, død 6. februar 1963 i Kairo) (fulde navn: Muhammad Ibn 'Abd al-Karim al-Khattabi, ,  eller Moulay Muḥend) var en berbisk militærleder. Sammen med sin bror Mhemmed førte han et storstilet oprør af en bred koalition af store Rif-stammer mod franske og spanske kolonitropper i Rifkrigen. Hans guerillataktik er kendt for at have påvirket Ho Chi Minh, Mao Zedong og Che Guevara.

Noter

Eksterne henvisninger 

Marokkos historie
Personer fra Marokko
BDT

BDT har flere betydninger:

 BDT er ISO 4217 kode for Bangladeshi taka (Bangladesh' møntfod)
 The Best Damn Thing - et 2007 album af Avril Lavigne
 Black-Derman-Toy model - finansmodel
 Bolshoi Drama Theater () - et teater i Sankt Petersburg, Rusland
 Binary Decition Tree - en specifik type af et Binary decision diagram
 Boosted Decision Tree - en type af multivariant analyzer relateret til en alternating decision tree
 Ballistic deflection transistor

 bdt er en forkortelse for bundt, der bruges i madopskrifter
Natura 2000-område nr. 40 Karup Å, Kongenshus og Hessellund Heder

Natura 2000-område nr. 40 Karup Å, Kongenshus og Hessellund Heder er en naturplan under det fælleseuropæiske Natura 2000-projekt. Planområdet omkring Karup Å, Kongenshus- og Hessellund Heder, består af habitatområdeerne H40, H226 og H227, med et samlet areal på ca. 3.801 ha, og ligger i Viborg-, Herning og Holstebro Kommuner.

Beskrivelse

Karup Ådal 
Området der primært udgøres af Karup Ådalen omfatter strækningen fra Karup til Skive samt Koholm Å (afløbet fra Flyndersø) er på 1.108 hektar. Selve Karup Å er nok mest kendt for sine store rekreative interesser
og det lange fredede stræk fra Karup by til nedstrøms Hagebro, hvor der er et naturligt, ureguleret forløb. Meget store dele af ådalen på dette stræk henligger i dag som eng- og mosearealer, der tidligere har været afgræssede. Spredt over hele dette forløb findes mange små vældprægede områder og rigkær. Åens uregulerede forløb har over tid efterladt mange afsnørede meandere, der nu fremstår som små, ufarbare og ofte meget våde terrænsænkninger med hængesæk eller andre mosetyper. På de nedre dele fra Vridsted til Skive er åen reguleret og over et langt stræk fra syd for Skive by til udløbet er åen fastholdt bag diger.

Kongenshus Hede 
Området på Kongenshus Hede er på 1.570 hektar og udgøres primært af den fredede Kongenshus Mindepark og er en meget stor, tør flade med lynghede. Hedefladen deles af flere dalsænkninger og i en af disse løber Resen Bæk omgivet af lave fugtige partier bestående af rigkær, hængesæk, tidvis våd eng, våd hede og tilgroede rigkær og andre mosetyper med en samlet set meget varieret flora.

Hessellund Hede 
Området på Hessellund Hede omfatter 1.123 hektar og ligger op til Flyvestation Karup og omfatter en del af et stort militært øvelsesområde. Også denne hede udgøres primært af store ret tørre flader med hedelyng. I området er anlagt flere civile skydebaner og området bruges til træning af politiet og af politihunde.
Militæret bruger selv området bl.a. til øvelsesterræn. På Hessellund Hede og i resten af Karup Ådalen findes en del mindre søer, hvoraf nogle er naturlige mens andre er kunstigt anlagt.

Naturfredninger 
Et areal på 500 ha langs Karup Å blev fredet i 1964 . På Kongenshus Hede blev 1300 ha. fredet i 1953 

Natura 2000-planen er vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne
og Naturstyrelsen udarbejdede bindende handleplaner for
gennemførelsen af planen. Planen videreføres og videreudvikles i anden planperiode 2016-21. Natura 2000-planen er koordineret med Vandplan 1.2 Limfjorden.

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Kilder og henvisninger 

 Kort over området
 Naturplanen på Naturstyrelsens websted.
 http://naturstyrelsen.dk/media/189272/40_n2000plan_2016-21.pdf Naturplanen 2016-2021
 Basisanalysen for Karup Å
 Basisanalysen for Kongenshus Hede
 Basisanalysen for Hessellund Hede
 Basisanalyse 2016-2021

Natura 2000-planer
Lokaliteter i Viborg Kommune
Lokaliteter i Herning Kommune
Lokaliteter i Holstebro Kommune
EU-habitatområder i Danmark
University of Rochester

University of Rochester er et privat amerikansk forskningsuniversitet i Rochester i New York. Universitet tilbyder akademiske grader op til doktorgrad og professorgrad gennem seks skoler og forskellige tværfaglige programmer. Universitet er hjem for en række kendte skoler og programmer, blandt andet den prestigetunge Eastman School of Music, det ældste optiske program i USA, og tyve fremragende programmer inden for politisk videnskab og økonomiske fag. Universitetet i Rochester er sammen med dets tilsluttede Strong Health System den største arbejdsgiver i Rochester og 6. største arbejdsgiver i delstaten New York. Universitet har også haft flere vindere af Pulitzer- og Nobelpriser.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

Officielt netsted

Universiteter i New York
Etableret i 1850
Horskær

Horskær er et naturområde ud til Kattegat på østsiden af    Gyllingnæs i Odder Kommune.
Området  er en del af det store Natura 2000-område nr. 56 Horsens Fjord, havet øst for og Endelave (samlet areal på 45.823 ha.), og er både habitatområde, ramsarområde og  fuglebeskyttelsesområde; et areal på 18 hektar med strandeng og strandsøer . Et område på 18 hektar blev fredet i 1985 . 

Der er afgræssede strandenge nogle tanger og tre små kystlaguner,  som er en prioriteret naturtype, og er en meget besøgt rasteplads for edderfugle og andre dykænder. Der er i alt observeret 150 fuglearter ved Horskær, og nogle gange ses spættet sæl. Der er lukket for adgang i yngleperioden, men der er adgang til til fods i perioden 1. august til 1. marts.

Ekstene kilder og henvisninger

 Om Natura 2000 planen 

Fredede arealer i Danmark
Lokaliteter i Odder Kommune
Norsk riksmålsordbok

Norsk Riksmålsordbok er et omfattende ordbogsværk over det norske riksmål, og det eneste komplette litterære ordboksværk på norsk. Værket blev først udgivet af Riksmålsvernet mellem 1937 og 1957 i fire bind, og var hovedsageligt baseret på frivilligt arbejde fra mange af landets ledende sprogforskere. Anden udgave udkom i 1983 og var et genoptryk af førsteudgaven. Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur overtog ansvaret for værket i 1981 og udgav sammen med Kunnskapsforlaget to supplementsbind i 1995.

Norsk Riksmålsordbok er en referenceordbog som søger at dokumentere alt norsk sprog (tale/dialekter og skrift) som ikke er specifikt nynorsk. Mange af opslagsordene er forsynet med citater fra norsk presse og norsk litteratur for at dokumentere og eksemplificere brugen af ordet. Disse citater gør, at ordbogen er meget anvendelig som citatordbog.

Jubilæumsudgaven i 2014 – Det Norske Akademis store ordbok (NAOB) 

I 2002 blev Norsk Riksmålsordbok, sammen med nynorskværket Norsk Ordbok, udpeget af Stortinget som nationalt ordbogsprojekt, og der blev bevilliget penge til at en ny gennemarbejdet udgave skal udkomme ifm. jubilæet i 2014. Den nye udgave vil få titlen Det Norske Akademis store ordbok – Norsk Riksmålsordbok (NAOB).

Årsagen til navneskiftet er dels, at ordbogen nu ejes af Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur og dels at man vil understrege at ordbogen gælder alt norsk sprog, som ikke er nynorsk. Hovedredaktør for næste udgave er Tor Guttu, og udgiver er Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur i samarbejde med Kunnskapsforlaget.

Elektronisk udgave 
Alle ordbogens seks bind er ved hjælp af optisk læsning konverteret til XML-kodet tekst og gjort tilgængelig mod betaling på Kunnskapsforlagets ordbogtjeneste Ordnett. Universiteter og mange andre offentlige institutioner abonnerer på denne tjeneste.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Ordnett  – Betalingsnetsted med flere ordbøger, deriblandt Norsk Riksmålsordbok.

Riksmålsordbok
Ordbøger
Det dansk-norske alfabet

Det dansk-norske alfabet er en variant af det latinske alfabet brugt til dansk og norsk. Det består af 29 bogstaver: 
a, b, c, d, e, f, g, h, i, j, k, l, m, n, o, p, q, r, s, t, u, v, w, x, y, z, æ, ø, å. 

Udover bogstaverne fra det latinske alfabet benyttes bogstaverne Æ, Ø og Å. Alfabetet kaldes det dansk-norske alfabet, fordi det er ens for de to nordiske sprog dansk og norsk (både bokmål og nynorsk). 

Det svenske alfabet anvender Ä i stedet for Æ og Ö i stedet for Ø.
Bogstavrækkefølgen er også forskellig på svensk: Å, Ä, Ö.

I dansk retskrivning er brug af accenttegn ikke påkrævet, men kan hjælpe på forståelsen eller læsbarheden. På dansk bruges kun accenttegnet aigu (´). Det bruges primært over e: é (men er stadig bogstavet e).

Alfabetisering
Bogstaverne kommer i en bestemt rækkefølge, så fx A er det første bogstav, E er det femte, og Å er det sidste. Den rækkefølge bruges når ord m.m. skal sorteres i alfabetisk rækkefølge.

Derudover sorteres digrafen aa som å, undtagen når hvert a er en separat vokal, fx pga. sammensætninger som ekstraarbejde. 

Ved mellemrum kan man enten se bort fra det, eller sortere efter princippet ingenting før noget og altså betragte mellemrum som et tegn der står før a.

Der findes særlige regler for hvordan bogstaver udenfor alfabetet skal sorteres.

Brug af accenttegn ændrer ikke ved alfabetiseringen, undtagen hvor hele ordet er identisk på nær et accenttegn, i det tilfælde alfabetiseres formen med accenttegn sidst.

Om bolleået 
Bogstavet Å havde været anvendt i svensk siden 1700-tallet. Det kom i brug i det norske alfabet fra 1917 som erstatning for Aa, og i dansk fra 1948. Først blev Å placeret først i det danske alfabet ligesom det tidligere Aa, men i 1955 flyttet bagerst i alfabetet som på norsk. Aa anvendes stadig i en del stednavne, personnavne og slægtsnavne, og desuden, hvis man ikke har adgang til et tastatur med Å, f.eks. på. Aa bliver i dag alfabetiseret som Å, men før bolle-ået blev indført, blev Aa alfabetiseret som to a-er.

Kodning i IT-systemer 
Indenfor databehandling benyttes der flere kodestandarder for det dansk-norske alfabet:
 DS 2089 (dansk) og NS 4551-1 (norsk), senere den internationale standard ISO 646
 IBM PC code page 865
 ISO 8859-1 og ISO 8859-15
 Unicode herunder det udbredte kodning UTF-8

Tastaturlayout 

Selvom alfabetet er ens, er tastaturlayoutet lidt forskelligt, som det ses af billedet af et udsnit af et nordisk tastatur, hvor tasterne Ö, Ä, Ø og Æ har forskellige farver for de fire sprog, med hvid for svensk og finsk, rød for norsk, og grøn for dansk. Der er byttet om på Æ og Ø på danske og norske tastaturer, hvor det norske tastatur-layout følger det svenske. Dette er en tradition, der stammer fra de første norske skrivemaskiner, der produceredes i Sverige.

De fire tegn - accent aigu ´, halv ½, pipe | og backslash \ - er også placeret forskelligt på et dansk og norsk tastatur.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hvor enkelt er alfabetet?  En artikel af Standard Norge på forskning.no

Alfabet
Alfabet
Latinske alfabeter
Francesco Guardi

Francesco Guardi (født 5. oktober 1712 i Venedig, død 1. januar 1793 sammesteds) var en italiensk arkitekturmaler, var elev af Antonio da Canale; som sin lærer malede han gerne arkitektoniske prospekter fra Venedig, som regel i mindre målestok, af frisk farvevirkning, næppe så sikre i tegning som lærerens, men fulde af liv; han er en udmærket fortolker af det festende folkeliv i rokokoens Venedig. Billeder af Guardi er almindelige i offentlige samlinger; f.eks. i Berlins Bodemuseum og i Louvre.

Litteratur 

 G.A. Simonson, Francesco Guardi, London, 1904

Kilde 

 

Malere fra Italien
Personer fra Venedig
Vedutmalere
Rokokomalere

Italienere i 1700-tallet
Indian Pacific

Indian Pacific er et transkontinentalt passagertog med én ugentlig afgang mellem Sydney og Perth i Australien. Toget kørte første gang februar 1970 efter omlægningen af sporvidden i South og Western Australia.

Ruten omfatter verdens længste lige jernbanespor, der ligger på en 478 kilometer lang strækning gennem Nullarbor Plain. I 1983 blev togets strækning udvidet til også at omfatte Adelaide. Oprindeligt tog det 75 timer at køre den 4.352 kilometer lange strækning, men med forbedringer i linjeføringen samt i effektiviteten tager turen i dag 65 timer.

Toget har i dag fire klasser, der markedsføres som Platinum, Gold Service, Red Service Sleeper og Red Service Daynighter samt en biltogservice til at transportere passagerernes biler.

I februar 1993 blev toget en del af Australian National Railways Commission, og oktober 1997 blev toglinjen solgt til Great Southern Rail.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside  

Jernbanetransport i Australien
Togforbindelser
Tritonus (flertydig)

Tritonus kan henvise til flere artikler:
 Djævelens kvint er en roman af Anne-Marie Vedsø Olesen, hvis titel hentyder til den musikalske term tritonus.
 Diabolus in Musica'' er også et album af thrash metal bandet Slayer
 Tritonus er et dansk rytmisk kor stiftet af John Høybye i 1971. Koret hed oprindelig HF-koret. Navnet Tritonus udsprang af, at intervallet h-f netop er tritonus. Korets dirigent siden 2009 er Lise Christensen Bjerno.
P.C.V. Hansen (matematiker)

Peter Christian Vilhelm Hansen (28. maj 1844 i København – 24. marts 1917 sammesteds) var en dansk matematiker og professor ved Den Polytekniske Læreanstalt.

P.C.V. Hansen var søn af skibsfører Jens Peter Hansen (1813-1874) og Dorthea Lii (ca. 1810-1900). Han tog realeksamen 1859 fra Borgerdydskolen i København og polyteknisk adgangseksamen 1860 og arbejdede som reservetelegrafist i Nykøbing Falster, hvor han blev student (privat dimitteret) 1865. Hansen tog i 1869 magisterkonferens (mag.scient.) i matematik ved Københavns Universitet og vandt universitetets guldmedalje både 1869 og 1871. I 1874 erhvervede han doktorgraden (dr. phil.) samme sted med disputatsen Sætninger om Integration af eksplicitte Differentialer og Differentialligninger. Også hans senere videnskabelige arbejder omhandlede emner inden for integralregningen. 1879-80 studerede han i Berlin under Karl Weierstrass og Leopold Kronecker.

P.C.V. Hansen blev i 1874 udnævnt til docent i matematik ved Den Polytekniske Læreanstalt og senere til professor samme sted. Han virkede i professoratet i perioden 1894-1915, og udarbejdede til sin undervisning en Lærebog i Differential- og Integralregning som blev brugt frem til ca. 1920. Han var med i bestyrelsen for Dansk Matematisk Forening i foreningens unge år. Han blev Ridder af Dannebrog 1892 og Dannebrogsmand 1913 og var censor ved skoleembedseksamen 1888-1907.

Han ægtede 13. juni 1894 i Sankt Johannes Kirke Mary von Essen Sidenius (25. februar 1843 i Skovby, Gundslev Sogn, Falster - 23. marts 1910), datter af lærer, senere proprietær Didrik Nikolai Blicher Sidenius (1805-1853) og Trine Lise Holst (1811-1875).

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1916.
 Dansk Biografisk Haandleksikon, bind 1.
 Vor Tids Leksikon, bind 9-10, Aschehoug Dansk Forlag, 1950.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Matematikere fra Danmark
Professorer fra Danmarks Tekniske Universitet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Riddere af Dannebrog
Modtagere af Københavns Universitets guldmedalje
Alumni fra Københavns Universitet
Ekoparken

Ekoparken eller Nationalstadsparken i Stockholm, Lidingö og Solna består af Skeppsholmen, Kastellholmen, Fjäderholmarna, dele af Norra Djurgården, dele af  Ladugårdsgärdet, Djurgården, Ulriksdal, Haga og Brunnsviken. Ekoparken blev udpeget  til verdens første bynationalpark i 1995, og rummer et rigt plante og dyreliv.

Kungliga nationalstadsparken 
Store dele af nationalparken administreres af Kungliga Djurgårdsförvaltningen. Det var for en stor del var på kong Carl 16. Gustav af Sveriges initiativ, at parken blev oprettet. Derfor bruger man også navnet Kungliga nationalstadsparken.

Dyre- og planteliv 
Parken indeholder Nord-Europas største bestand af gamle ege, og er tilholdssted for den udrydningstruede Barbatula barbatula (en ferskvandsfisk i karpefamilien).

Beskyttet område 
Samlet repræsenterer området på 27 km² en så stor kultur- og naturværdi, at Riksdagen har vedtaget at beskytte det mod fremtidig udbygning. Der er anlagt en 36 km lang cykelrute i området.

Billeder

Eksterne kilder og henvisninger

Ekoparkens officielle websted 

Stockholms län
Stockholms geografi
Nationalparker i Sverige
Comte (flertydig)

Comte er fransk for greve. Det er også ett efternavn, der henviser til blandt andre:

 Auguste Comte, fransk filosof
 Charles Comte, fransk journalist
 Pierre Charles Comte, fransk kunstner

Se også 
 Comté

Franske efternavne
Franske ord og vendinger
Giuseppe Fiorelli

Giuseppe Fiorelli (8. juni 1823 i Neapel - 29. januar 1896 sammesteds) var en italiensk oldgransker.

Fiorelli blev 1845 Leder af Udgravningerne i Pompeji, men afskedigedes 1849 pga. sine 
poliliske Anskuelser; da Bourbon’erne forjoges, fik han sin tidligere Post igen og blev 1862 
tillige Direktør for Nationalmuseet i Neapel; 1861—64 var F. tillige Prof. i Arkæologi ved Univ. 
i Neapel. 1865 blev han Senator, forflyttedes 1875 til Rom som Generaldirektør for Museer 
og Udgravninger smst. og blev 1881 Generaldirektør for alle Mus. og Udgravninger i Kongeriget Italien. 

Om Pompeji har F. skrevet: Pompeianarum antiquitatum historia (3 Bd, 1860—64), 
desuden en Destcrizione (1875), en Guida (1877) og Beretninger om Fund og Udgravningernes 
Gang (Giornale degli scavi di Pompei). F. har desuden udg. Catalogo del Museo di 
Napoli, Documenti inediti per servire alla storia dei Musei d’Italia (hidtil 4 Bd, 1878 ff.); 
Rapporto sulle scoperte fatte in Italia dal 1846 al 1866 (1867); en Undersøgelse om de oskiske 
Indskrifter (1855); en Beskrivelse af malede Vaser fra Cumæ (1857) foruden mange Afh. i 
lærde Tidsskrifter, især i Atti dell’Academia dei Lincei (Rom). F. redigerede 1846—51 Annali di numismatica.

Kilder 

 

Arkæologer fra Italien
Faglitterære forfattere fra Italien
Personer fra Napoli
Salmonsens
Politikere fra Italien
Numismatikere
Det Norske Akademis Pris

Det Norske Akademis Pris til minne om Thorleif Dahl uddeles årligt af Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur. Prisen gives som en påskønnelse for fremragende skønlitterært eller faglitterært forfatterskab på riksmål, eller oversættelse til riksmål af skønlitteratur eller faglitteratur. Fra og med 1991 er prisen på 100 000 kroner. Prisvinderen bekendtgøres i november. Prisen blev første gang uddelt i 1983.

Prismodtagere 
 1983 Arnold Eidslott 
 1984 Astrid Hjertenæs Andersen 
 1985 Leif Østby 
 1986 Torborg Nedreaas 
 1987 Stein Mehren 
 1988 Bergljot Hobæk Haff 
 1989 Anne-Lisa Amadou 
 1990 Jan Jakob Tønseth 
 1991 Erik Bystad 
 1992 Egil Kraggerud 
 1993 Ingard Hauge 
 1994 Erik Egeberg 
 1995 Kjell Heggelund 
 1996 Peter R. Holm 
 1997 Tove Lie 
 1998 Hans Aaraas
 1999 Tor Åge Bringsværd
 2000 Georg Johannesen 
 2001 Sven Kærup Bjørneboe
 2002 Dag Østerberg 
 2003 Arne Worren
 2004 Kjell Askildsen
 2005 Torgeir Schjerven
 2006 Sverre Dahl
 2007 Marianne Gullestad
 2008 Arild Stubhaug
 2009 Ingvar Ambjørnsen
 2010 Torstein Bugge Høverstad
 2011 Beate Vibe

Ekstern henvisning 
Sprog- og litteraturpriser hos Riksmålsforbundet 

Akademis Pris
Etableret i 1983
Johann Dominik Fiorillo

Johann Dominik Fiorillo (født 13. oktober 1748 i Hamburg, død 10. september 1821 i Göttingen) var en tysk kunsthistoriker og maler.

F., af italiensk herkomst, uddannedes paa Baireuth’s Akademi og i Italien, blev 1781 Tegnelærer i Göttingen, 1799 Prof. i Filosofi ved Univ. der. I sine Historiemalerier gaar han i Batoni’s Spor; større
Bet. har han som flittig Kunsthistoriker. Værker: »Geschichte der zeichnenden Künste von
ihrer Wiederauflebung bis in die neuesten Zeiten« (5 Bd, 1798—1808), »Kleine Schriften
artistischen Inhalts« (2 Bd, 1803—06) og »Geschichte der zeichnenden Künste in Deutschland und
der vereinigten Niederlanden« (4 Bd, 1815—20).

Kilder 

 

Kunsthistorikere fra Tyskland
Malere fra Tyskland
Tyskere i 1700-tallet
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Hamborg
Salmonsens
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Ansatte ved Göttingens Universitet
Historiemalere