kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Persona (psykologi)

Personaen er, inden for Carl Gustav Jungs dybdepsykologi, en arketype, der repræsenterer den maske eller rolle, et menneske påtager sig i det sociale liv. Det er den opførsel, en person udviser i sin omgang med verden. Persona er oprindelig betegnelsen for den maske, som skuespillere brugte i det antikke teater.

Således kan en person have en persona i forhold til sit arbejde og den funktion, personen har i hverdagen. Problemet opstår, når man identificerer sig med sin persona, sin rolle, så man ikke optræder med sin egen personlighed.

Personaen kan sige at være det, man egentlig ikke er, men som man selv og andre tror, man er. Det er svært at forestille sig, at man i dagliglivet kan optræde uden en vis form for maske/rolle/persona.

Det kan give psykiske problemer, hvis den rolle, en person påtager sig, er i modstrid med personens indre kvaliteter.

Se også 
 Arketype
 Drømmetydning
 Anima og animus
 Id, jeg og overjeg
 Skyggen (psykologi)
 Selvet (psykologi)

Psykologi
Jungs psykologi
Alexander von Zemlinsky

Alexander von Zemlinsky (født 4. oktober 1871, død 16. marts 1942) var en østrigsk komponist og dirigent, han emigrerede i 1938 til USA.
Han har skrevet flere operaer, bl.a. Es war einmal (der var engang) efter Holger Drachmanns skuespil, samt musik til mange sange, 4 symfonier, (hvoraf den første kun er et fragment), orkesterværker og balletmusik, .

Udvalgte værker  

 Symfoni (i E-mol)  (1891) (fragment) - for orkester
 Symfoni nr. 1  (i D-mol)  (1892) - for orkester
 Symfoni nr. 2  (i H-dur)  (1897) - for orkester
 Symfoni nr. 2 "Lyrisk" (1922-1924) - for sopran, baryton og orkester
 Sinfonietta (1934-1935) - for orkester
 "Havfruen" (1902-1905) - (fantasi) - for orkester
 "Der var engang" (1897-1899) - opera

Eksterne henvisninger 

Alexander Zemlinsky- Bio, Albums, Pictures på naxos.com
 Alexander von Zemlinsky på classical-composers.org

 

Komponister fra Østrig
Dirigenter fra Østrig
Jøder fra Østrig
Jøder fra USA
Østrigere i 1800-tallet
Østrigere i 1900-tallet
Personer fra Østrig-Ungarn
Personer fra Wien
Hans Zender

Hans Zender (født den 22. november 1936  død 22. oktober 2019) var en tysk komponist og dirigent. Siden 1960'erne har han markeret sig stærkt som komponist. Sideløbende optrådte han ofte som dirigent, fortrinsvis af ny kompositionsmusik.

Komponister fra Tyskland
Dirigenter fra Tyskland
Bernd Alois Zimmermann

Bernd Alois Zimmermann (Født 20. marts 1918, død 10. marts 1970) var en tysk komponist. Han har skrevet utallige værker, men bedst kendt er hans opera Die Soldaten skrevet fra 1957 til 1964, et multiværk hvor der arbejdes med bl.a. citater udført samtidig, fordeling af lyden i rummet, højttalere og foruden stemmer og instrumenter tillige støj, elektronisk og konkret lyd. Han har også skrevet 1 symfoni i en sats.

Udvalgte værker  

 Symfoni i én sats (1951, Rev. 1953) - for orkester
 Soldaten (1957-1964) - opera
 Violinkoncert (1950) - for violin og orkester 
 Sonate (1951) - for soloviolin 
 Enchiridion II (1951) - for klaver
 Obokoncert (1952) - for obo og kammerorkester 
 

Komponister fra Tyskland
Projektion (psykologi)

Projektion er, som psykologisk begreb, den mekanisme, hvor man ubevidst tillægger andre nogle af de egenskaber, som man selv har, og som man ikke vil være ved.

Noget der ofte sker, i forbindelse med personens skyggesider eller i forbindelse med den maske man har tillagt sig i forhold til omverden.

Projektion kan også ske, når man tillægger en person af det modsatte køn nogle egenskaber, som man rent faktisk selv er bærer af i sin ubevidste modsatkønnethed. Det sker ikke mindst i forelskelsen.

Projektion kan også foregå kollektivt, således at fx en nation tillægger en anden nation nogle egenskaber, som den selv har.

Indenfor dybdepsykologien siger man, som en forståelsesmæssig tommelfingerregel, at 90 procent af de (dårlige) egenskaber man tillægger andre, reelt hører til ens egen ubevidste psyke.

Se også 
 Skyggen (psykologi)
 Persona (psykologi)
 Anima
 Bevidsthed (psykologi)

Psykoanalyse
Jungs psykologi
Mike Oldfield

Mike Oldfield (født 15. maj 1953 i Reading, Berkshire, Storbritannien) er en engelsk komponist, guitarist og multi-instrumentalist. Hans stilart blander rock, folk, verdensmusik, klassisk musik, electronica, new age og i nyere tid også dance. Hans musik er ofte kompleks i dens natur.

Sammen med søsteren Sally dannede han i 1968 duoen Sallyangie, som udgav et enkelt album. Han har spillet sammen med flere grupper og fungeret som studiemusiker.

Han er bedst kendt for det minimalistiske debut-hitalbum Tubular Bells fra 1973. Musikken blev senere brugt i og kendt via filmen Exorcisten. Størstedelen af Oldfields produktion er instrumentalmusik. Men især i perioden 1982-1984 havde han flere store hits med bl.a. sange som "Family man" (1982), "Moonlight Shadow" (1983) og "To France" (1984). Sange, hvor han havde sangeren Maggie Reilly med som forsanger, hvorved hun fik sit store gennembrud. Oldfield er inspireret af bl.a. Hank Marvin fra The Shadows. 

Vigtigste albumudgivelser i eget navn:
 Tubular Bells (1973)
 Hergest Ridge (1974)
 Ommadawn (1975)
 Incantations (1978)
 Exposed (1979)
 Platinium (1979)
 QE2 (1980)
 Five Miles Out (1982)
 Crises (1983)
 Discovery (1984)
 The Killing Fields (1984)
 The Complete (1985)
 Islands (1987)
 Earth Moving (1989)
 Amarok (1990)
 Heaven's Open (1991)
 Tubular Bells II (1992)
 The Songs Of Distant Earth (1994)
 Voyager (1996)
 Tubular Bells III (1998)
 Guitars (1999)
 The Millenium Bell (1999)
 Tres Lunas (2002)
Tubular Bells 2003 (2003)
 Light + Shade (2005)
 Music of the spheres (2008)
 Man On The Rocks (2014)
 Return to Ommadawn (2017)

Eksterne henvisninger 
 mikeoldfield.org
 tubularbells.com 

Komponister fra England
Guitarister fra Storbritannien
Sangere fra England
Rockmusikere fra Storbritannien
Har spillet på Roskilde Festival
Projektion

Projektion betyder den handling at overføre noget til noget andet. Det kan referere til:

 Projektion (kartografi) – afbildning af den runde jord på et fladt stykke papir 
 Projektion (geometri) – geometrisk afbildning af en figur
 Projektion (psykologi) – at overføre egne egenskaber til andre.
 Projektion (billede) – at frembringe et billede på en skærm eller et lærred
 Projektion (film) – dansk kortfilm fra 1993 instrueret af Anja Franke
Munkebo Kommune

Munkebo Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Kerteminde Kommune sammen med Langeskov Kommune.

Tidligere kommune 
Munkebo sognekommune havde 4.782 indbyggere 1. januar 1970 og var dermed stor nok til at den ikke skulle lægges sammen med andre. Munkebo Kommune bestod af Munkebo Sogn fra Bjerge Herred og havde byen Munkebo.

Borgmestre

Rådhus 
Munkebo Kommunes rådhus på Bycentret 302 har været brugt af Kerteminde Kommune, men er sat til salg sammen med Langeskov rådhus. Medarbejderne skal flyttes til den gamle Troelskærskole i Munkebo.

Noter 

 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Kerteminde Kommune
Kommune
Haarby Kommune

Haarby Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Assens Kommune sammen med Glamsbjerg Kommune, Tommerup Kommune, Vissenbjerg Kommune og Aarup Kommune.

Tidligere Kommuner 
Haarby Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 4 sognekommuner:

Sogne 
Haarby Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Båg Herred undtagen Jordløse, der hørte til Sallinge Herred:
 Dreslette Sogn
 Helnæs Sogn
 Hårby Sogn 
 Jordløse Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Assens Kommune
Mols Herred

Mols Herred var et herred i det tidligere Randers Amt (1970-2007 Århus Amt); I herredet ligger købstaden Ebeltoft. Mols Herred hed i Kong Valdemars Jordebog  Mulnæs og  hørte i middelalderen til Aabosyssel, senere til Kalø Len og fra 1660 til Kalø Amt.

Mols Herred er den sydlige del af Djursland, og grænser mod nord til  af Djurs Sønder Herred  og Øster Lisbjerg Herred — hvor grænsen til dels dannes af Stubbe Sø og dens afløb til Kattegat, Havmølle Å. 
Mod øst ligger Kattegat og herredet består i hovedsagen af to halvøer: en østlig (Hassens, Hasnæs, eller Ebeltoft Halvøen) mellem Kattegat og Ebeltoft Vig, og  en vestlig (det egentlige Mols) mellem Ebeltoft- og Kalø Vig; i den sidste deler Begtrup Vig  og Knebel Vig den sydlige del i det vestlige Skødshoved og Helgenæs mod syd. Området er overvejende højtliggende og stærkt bakket, især på den vestlige Mols-halvø, hvor Agri Bavnehøj i Mols Bjerge hæver sig til  137 moh.; Ellemandsbjerg på Helgenæs er 98,5 M.; 
 
I herredet har der været omkring 400 jordfaste forhistoriske monumenter, deriblandt  3 jættestuer, 6 langdysser, 15 runddysser, men mange er sløjfet eller ødelagt.

Hele Mols Herred blev efter Kommunalreformen i 1970 en del af Ebeltoft Kommune, og er efter 2007  i Syddjurs Kommune.

Sogne i Mols Herred 
 Agri Sogn
 Dråby Sogn
 Ebeltoft Sogn
 Egens Sogn
 Helgenæs Sogn
 Knebel Sogn
 Rolsø Sogn
 Tved Sogn
 Vistoft Sogn

Se også 
 Mols

Eksterne kilder og henvisninger 

 
 

Herreder i Randers Amt
Sønder Vissing Sogn

Sønder Vissing Sogn er et sogn i Horsens Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Voerladegård Sogn anneks til Sønder Vissing Sogn. Begge sogne hørte til Tyrsting Herred i Skanderborg Amt. Sønder Vissing-Voerladegård sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Brædstrup Kommune. Dennes hovedpart inkl. Sønder Vissing Sogn kom ved strukturreformen i 2007 til Horsens Kommune, men Voerladegård Sogn stemte sig til Skanderborg Kommune. 

I Sønder Vissing Sogn ligger Sønder Vissing Kirke.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Addit (bebyggelse)
 Addit Hede (bebyggelse)
 Addithus
 Additnæs (bebyggelse)
 Havbækhus (bebyggelse)
 Heden (bebyggelse)
 Kongens Høj (areal)
 Lyngbjerg (areal)
 Løndal (bebyggelse)
 Møgelbjerg (areal)
 Nedenskov (bebyggelse)
 Ny Vissingkloster (bebyggelse)
 Nørreskov (areal)
 Sivkær (bebyggelse)
 Sønderskov (areal)
 Sønder Vissing (bebyggelse)
 Vilholt (bebyggelse, ejerlav)
 Vissinggård Funkisby (bebyggelse)
 Vissinggård
 Vissingkloster (bebyggelse, ejerlav)
 Voervadsbro (bebyggelse)
 Vænghuse (bebyggelse)
 Vængsø (bebyggelse, vandareal)

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Sogne i Horsens Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Tyrsting Herred
Irland (flertydig)

Irland kan henvise til flere artikler:
 Irland (ø) – øen Irland
 Irland (land) – landet Irland
Jean-Claude Juncker

Jean-Claude Juncker (født den 9. december 1954 i Réiden-un-der-Atert (tysk: Redingen an der Attert, fransk: Rédange-sur-Attert i Luxemburg) er en luxemburgisk politiker, der var Europa-Kommissionsformand fra 2014 - 2019, og tidligere statsminister i Luxembourg. 

Han er tidligere formand for det Kristeligt Sociale Folkeparti i Luxemburg. Han blev cand.jur. fra Universitetet i Strasbourg, Frankrig i 1979. Han var Luxemburgs premierminister fra 1995 til 2013, og i første halvår af 2005 var han formand for Det Europæiske Råd. Fra 2005 til 2013 var Juncker leder af Eurogruppen.

Juncker tiltrådte som Europa-Kommissionsformand den 1. november 2014. Juncker var anbefalet af den tyske avisudgiver Matthias Döpfner.

Privatliv 
Juncker er gift og i øvrigt katolik. Han modtog i 2006 Karlsprisen for sit arbejde for europæisk integration.

Kontroverser
Flere fremtrædende europæiske politikere - heriblandt danske Jeppe Kofod - krævede i november 2014 at Juncker skulle fratræde som Europa-Kommissionsformand. Dette fordi han havde været statsminister i Luxemburg, mens Luxemburg hjalp store internationale koncerner med skatteunddragelse. Revisionsfirmaet PwC lækkede 548 aftaledokumenter, der dokumenterede skatteunddragelsen.

Referencer

Eksterne henvisninger

 Junckers officielle hjemmeside 

Jurister

Luxembourgs premierministre
Politikere fra Luxembourg
Europa-Kommissionsformænd
Europa-Kommissærer 2014-2019
Europa-Kommissærer fra Luxembourg
Lonesome Crow

Lonesome Crow er det første album fra det tyske rock-band Scorpions der blev udgivet i 1972.

Numre 
 "I'm Goin' Mad" – 4:52
 "It All Depends" – 3:23
 "Leave Me" – 5:02
 "In Search For The Peace Of Mind" – 4:56
 "Inheritance" – 4:37
 "Action" – 3:53
 "Lonesome Crow" – 13:39 

 Alt musik skrevet af Rudolf Schenker og Michael Schenker. Alle sangteksterner er af Klaus Meine, Wolfgang Dziony og Lothar Heimberg

Musikere 
 Klaus Meine – Vokal
 Michael Schenker – Lead Guitar
 Rudolf Schenker – Guitar
 Lothar Heimberg – Bas
 Wolfgang Dziony – Trommer

Eksterne henvisninger 
 

Scorpions-album
Album fra 1972
Love at First Sting

Love at First Sting er et album fra 1984 af bandet Scorpions.

Numre 
 Bad Boys Running Wild
 Rock You Like A Hurricane
 I'm Leaving You
 Coming Home
 The Same Thrill
 Big City Nights
 As Soon As The Good Times Roll
 Crossfire
 Still Loving You

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Album fra 1984
Scorpions-album
Edsger Dijkstra

Edsger Wybe Dijkstra (født 11. maj 1930, død 6. august 2002) var en hollandsk fysiker, som var med til at grundlægge datalogi som videnskab.

Edsger Wybe Dijkstra blev født i Rotterdam. Hans far var kemiker og moderen var matematiker. Som 12-årig blev Edsger optaget på Gymnasium Erasminium, en skole for særligt dygtige elever. Han modtog undervisning i mange fag såsom biologi, kemi og matematik samt flere sprog.

I 1945 begyndte Edsger Dijkstra på Leiden Universitet, hvor han studerede teoretisk fysik. I sommeren 1951 tog han sommerskole og lærte om programmering. Han begyndte at arbejde på deltid for Det matematiske Center i Amsterdam i marts 1952, hvilket gjorde ham endnu mere interesseret i programmering. Edsger tog sin grad i fysik så hurtigt som muligt og koncentrerede sig herefter om programmeringen.

Edsger Dijkstra løb ind i det problem, at da han i 1957 skulle giftes, måtte han modstræbende bruge 'teoretisk fysiker' som stillingsbetegnelse, da programmering ikke blev betragtet som et fag.

I 1973 fik Edsger Dijkstra en forskerstilling hos Burroughs Corporation i USA. Han fik Turingprisen i 1972. Han flyttede til Austin i Texas i 1984. Samme år fik han en stilling på universitetet i Austin i datalogiafdelingen. Den stilling beholdt han, indtil han trak sig tilbage i 2000.

Videnskabelige resultater 
I 1956 fandt Edsger Dijkstra på en algoritme til at finde de korteste veje fra et udgangspunkt til alle andre knudepunkter i en retningsbestemt graf. Algoritmen er kendt som Dijkstras algoritme. I 1960'erne begyndte han at bruge ideen om gensidig udelukkelse i kommunikationen mellem en computer og dens tastatur. Denne teknik er blevet brugt i stort set alle CPU'er og ram-moduler, siden IBM begyndte at bruge det i 1964.

Senere formulerede og løste han problemet med De spisende filosoffer, der viser, hvad der sker, når mange computerprogrammer skal dele de samme få ressourcer.

Han var med til at designe programmeringssproget ALGOL, der er et af de første højniveauprogrammeringssprog.

Edsger Dijkstras mest kendte udtalelse er titlen på artiklen "GO TO considered Harmful". GO TO (gå til) betragtes som skadeligt. Overskriften var noget udgiveren fandt på. Pointen er dog den samme. Programmer, der bruger "gå til sted-i-programmet" er svære at gennemskue, og derfor er der større risiko for fejl i dem.

Gennem hele sin karriere som forsker udsendte Dijkstra nummererede notater om sine ideer og resultater. Disse er siden blevet kendt som EWD-dokumenter eller blot EWD'er. Notaterne blev distribueret som fotokopier og kopier af kopier som en slags videnskabelige kædebreve.

Kendte citater 
 "En test kan påvise tilstedeværelsen af fejl i et program; aldrig deres fravær."
 "At spørge om computere kan tænke er som at spørge om ubåde kan svømme."
 "Datalogi handler ikke mere om computere end astronomi handler om teleskoper."

Se også 
 Dijkstras vigesporsalgoritme

Eksterne henvisninger 
 :en:wikiquote:Edsger Wybe Dijkstra
 Biografi 
 EWD-arkivet 

Personer fra Rotterdam
Videnskabsfolk fra Holland
Fysikere fra Nederlandene
Them-Nørre Snede-Brædstrup Provsti

Them-Nørre Snede-Brædstrup Provsti var indtil 2007 et provsti i Århus Stift.  Provstiet lå i Brædstrup Kommune, Nørre-Snede Kommune og Them Kommune. Sognene indgår nu i  Silkeborg Provsti, Horsens Provsti i Århus Stift   og Ikast-Brande Provsti
i Viborg Stift.
 
Them-Nørre Snede-Brædstrup Provsti bestod af flg. sogne:
Bryrup Sogn
Brædstrup Sogn (indtil 2005 Ring Sogn)
Ejstrup Sogn
Føvling Sogn
Gludsted Kirkedistrikt
Grædstrup Sogn
Hampen Kirkedistrikt
Klovborg Sogn
Nim Sogn
Nørre Snede Sogn
Sønder Vissing Sogn
Them Sogn
Træden Sogn
Tyrsting Sogn
Tønning Sogn
Underup Sogn
Vinding Sogn
Voerladegård  Sogn
Vrads Sogn
 
Tidligere provstier i Århus Stift
Århus Stift

Aarhus Stift er et stift i Østjylland med bispesæde i Aarhus.

Provstier
Stiftet indeholder flg. provstier:
 Århus Domprovsti
 Århus Nordre Provsti
 Århus Søndre Provsti
 Århus Vestre Provsti
 Hobro-Mariager Provsti
 Randers Søndre Provsti
 Randers Nordre Provsti
 Favrskov Provsti
 Norddjurs Provsti
 Syddjurs Provsti
 Odder Provsti
 Silkeborg Provsti
 Skanderborg Provsti
 Horsens Provsti

Provstier før 2007:
 Ebeltoft-Rosenholm-Rønde Provsti
 Frijsenborg Provsti
 Gjern-Galten-Hørning Provsti
 Grenå-Nørre Djurs Provsti
 Hobro-Purhus Provsti
 Horsens-Gedved Provsti
 Mariager-Nørhald Provsti
 Randers-Hadsten Provsti
 Rougsø-Sønderhald-Midtdjurs Provsti
 Silkeborg-Ry Provsti 
 Skanderborg-Odder Provsti
 Them-Nørre Snede-Brædstrup Provsti
 Århus Dom-Samsø-Tunø Provsti

Stiftamtmænd 
 1702 – 1725: Christian Ludvig von Plessen
 1726 – 1740: Poul Vendelbo Løvenørn
 1740 – 1747: Jacob Benzon 
 1763 - 1780: Peder Rosenørn
 1784 – 1802: Ove Høegh-Guldberg
 1804 – 1820: Frederik Julius Christian Güldencrone
 1828 – 1858: Carl Gustav Rosenørn
 1858 – 1868: Torkild Christian Dahl
 1870 – 1894: Theodor August Jes Regenburg
 1894 - 1895: (Napoleon Michael) Anthonius Krieger (konstitueret)
 1895 - 1915: Kammerherre Carl Wilhelm Johannes Dreyer
 1915 - 1926: Kammerherre Hans Carl Dons
 1926 - 1951: Valdemar Hvidt

Se også 
 Århus' bisperække
 Århus Domkirke
 :Kategori:Sogne i Århus Stift

Referencer

Eksterne henvisninger 
Stiftets hjemmeside
Malt Provsti

Malt Provsti er et provsti i Ribe Stift.

Malt Provsti består af 25 sogne med 26 kirker, fordelt på 14 pastorater.

Pastorater

Sogne

Eksterne henvisninger 
Provstiportalen

Provstier i Ribe Stift
Provsti

Et provsti er en administrativ gruppering af sogne, der sammen med andre provstier udgør et stift.

Provsten er præsternes direkte foresatte for så vidt angår de gejstlige sager. I administrative anliggender er provsten mellemled mellem biskoppen på den ene side og provstiets præster og menighedsråd på den anden.

Provstier i Folkekirken
 Se også :Kategori:Provstier i Folkekirken.
Et provsti ledes af en provst i samarbejde med et folkevalgt provstiudvalg. Provstiudvalget består af provsten og et antal lægmedlemmer, der er valgt af provstiets menighedsråd. Provstiudvalget er altså delvist, indirekte folkevalgt. Provstiudvalget fører tilsyn med menighedsrådene i økonomiske og administrative anliggender.

En af provstiudvalgets vigtigste opgaver er at godkende menighedsrådenes budgetter og ud fra dem fordele den kirkeskat, der opkræves i kommunen mellem de forskellige sogne. Heraf følger også, at provstiudvalget i mange tilfælde bliver den myndighed, som må foretage prioritering af større anlægsarbejder ved de forskellige kirker og præstegårde inden for provstiet eller kommunen.

Kommunalreformen
I forbindelse med Strukturreformen i 2007 blev provstigrænserne ændret. Det blev tilstræbt at skabe sammenfald mellem provstigrænser og kommunegrænser, hvor dette var muligt. Der er dog fortsat kommuner, der er så store, at de rummer flere provstier, men det er her hensigten at etablere ét fælles provstiudvalg med ansvar for budget og regnskab. Enkelte kommuner er dog også efter reformen så små, at nogle provstier fortsat omfatter to eller flere kommuner. 

Der er i alt 103 provstier i den danske folkekirke pr. 2021. Et provsti omfatter typisk ca. 20 sogne, men antallet svinger meget fra sogn til sogn.

Undtagelser
Enkelte sogne er delt mellem to kommuner. Sådanne sogne vil typisk være delt mellem to provstier. Et eksempel på sådan et sogn er Blovstrød sogn. Folkekirkemedlemmer i sådanne sogne betaler den kirkeskat, der er pålignet af prostiudvalget i bopælskommunen.

Eksterne henvisninger 
Kommissorium (i PDF-format)

Referencer
Disko

Disko (Grønlandsk Qeqertarsuaq den store ø) er navnet på en ø i det vestlige Grønland. Med et areal på 8.578 km² (lidt større end Sjælland, Lolland og Møn tilsammen) er den en af de 100 største øer i verden. Øen ligger ca. 100 km fra fastlandet, den er omkring 160 km lang, dens middelhøjde er 975 meter og dets højeste punkt er 1.919 meter over havet. Qeqertarsuaq (dansk navn Godhavn) er den største by på øen. Ca. 35 kilometer nord for Godhavn ligger øens eneste beboede bygd Kangerluk. De ca. 20 indbyggere lever af jagt og fiskeri.
Indtil 1972 var der ved Qullissat på den nordøstlige del af øen en kulmine. Efter lukningen af minen blev beboerne 1972 forflyttet til byen Qeqertarsuaq på sydkysten af øen  og til Ilulissat på  grønlands vestkyst.

Store dele af øen består af høje, stejle basaltfjelde skabt af vulkansk aktivitet for 25-65 millioner år siden. 

Ligesom fastlandet har Diskoøen også været isdækket. Den sydligste del af denne iskappe består af en gletsjer ved navn Lyngmarksbræen, som er et populært turistmål, da det er et af de få steder i Vestgrønland, hvor man kan køre på hundeslæde om sommeren.

På Disko ligger Arktisk Station, som drives af Københavns Universitet. Her foregår forskning indenfor arktisk flora, fauna og landskabsudvikling.

Historie 
Ved Qeqertarsuaq er der fundet spor af eskimoer fra Dorset-kulturen.

Ifølge nedskrevne kilder besøgte Erik den Røde øen mellem 982 og 985.

Øer i Grønland
Qeqertalik Kommune
Hældningskoefficient

En hældningskoefficient, et hældningstal eller blot en hældning er indenfor den analytiske plangeometri et udtryk for hvor stejl en ret linje er i forhold til akserne i det koordinatsystem den er indtegnet i.

På illustrationen til højre ses bl.a. en blå linje med hældningstallet : Følger man linjen fra venstre mod højre, kommer man  enheder opad for hver 1 enhed man bevæger sig mod højre, illustreret ved den lille trekant nederst til venstre.

Beregning af hældningstallet 
Kender man koordinaterne  og  til to punkter langs linjen, kan man også beregne linjens hældningstal ud fra formlen

Tallet  er det samme tal, som indgår i linjens ligning, til beskrivelse af en ret linje i et koordinatsystem, nemlig

Ortogonalitet 
 

Den grønne linje danner en ret vinkel (dvs. en vinkel på 90 grader) med den blå: Hvis den blå linjes hældningstal er , vil den grønne linje have et hældningstal der er lig med 

Dette gælder, idet to linjer står vinkelret på hinanden, hvis produktet af deres hældninger er . Man taler i denne sammenhæng ofte om, at to linjer er ortogonale.

Vinkelberegning 
Man kan omregne mellem en linjes hældningstal og den vinkel θ den danner med koordinatsystemets -akse, idét

Se også 
 Differentialregning – Matematisk bestemmelse af hældningen i et punkt, for en kurve som ikke nødvendigvis er en ret linje.

Analytisk geometri
Forholdstal