kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vadefugle

Vadefugle er en gruppe af mågevadefugle, som består af fugle, der oftest søger deres føde ved kysterne eller andre vådområder. Mange vadefugle har lange ben og lange næb. De blev tidligere samlet i en enkelt underorden af mågevadefuglene kaldet Charadrii, men nyere undersøgelser har betydet, at de nu deles op i flere grupper .

De mange lavvandede kyster i Danmark giver gode betingelser for vadefugle. De kan derfor ses i store flokke, især om efteråret, når de er på vej mod syd fra deres yngleområder i bl.a. det nordlige Skandinavien.

Som ynglefugle i Danmark blev vadefuglene begunstiget gennem landbrugets etablering af enge som græsningsarealer op gennem jernalderen, vikingetiden og middelalderen vha. høslæt og moderat dræning. Inden for de sidste århundreder er dræningen dog blevet så effektiv, at engene har kunnet udnyttes til korndyrkning, hvilket har betydet en stor nedgang i antallet af ynglende vadefugle .

De fleste vadefugle lægger kun 4 æg i det ene årlige kuld. Derfor har de været sårbare overfor jagt. Grundet fredning og indføring af jagttider er mange vadefuglearter gået frem siden begyndelsen af 1900-tallet. Siden 2004 har der i Danmark kun været jagttid på dobbeltbekkasin og skovsneppe .

Noter

Kilder 
 Hans Meltofte, Jon Fjeldså, Fuglene i Danmark, Gyldendal, 2002. .
Pauke

Pauken er symfoniorkestrets ældste slaginstrument. Det er en kobberkedel belagt med et kalveskind eller plasticskind. Naturskindene (kalveskindene) ændrer klang efter vejrforhold og luftfugtighed og skal stemmes hyppigt i modsætning  pauker med plasticskind. Diameter er fra 50 til 90 cm ,og paukerne anslås med filt- eller trækøller. 

En pauke kan kun være stemt til én tone ad gangen; derfor opstilles de oftest i sæt af to til fem, som er stemt i forskellige toner. Paukerne stemmes ved hjælp af pedaler, som sætter pauken i det rigtige toneleje, hvorefter den finstemmes med et drejehåndtag. Skindet stemmes op ved hjælp af en stemmenøgle.

Under koncerten skal paukisten ofte stemme en eller flere af sine pauker om til en anden tone. Så er han nødt til at holde øret helt ned til skindet for at kunne høre sin tone, uden at den kan høres af publikum.

Historie 
De ældste pauker er ca. 4000 år gamle. De er fundet i Persien og var lavet af sten. Der er også fundet hebræiske pauker, "throph". De lå på kamelrygge, så rytteren kunne spille på den.

Kilder 

Percussion
Monterrey

Monterrey er en by i det nordøstlige Mexico. Byen er hovedstaden i delstaten Nuevo León. Med sine 2 millioner indbyggere i kommunen og over 5 millioner indbyggere i storbyområdet er Monterrey Mexicos tredjemest folkerige by.

Byen er kendt for sin industri med produktion af blandt andet stål, cement, glas og øl. Industrigiganterne Cemex og Cervecería Cuauhtémoc Moctezuma holder til i Monterrey.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Mexico
Etableret i 1596
Merida

Merida eller Mérida har flere betydninger:

Stednavne 
 Mérida (delstat) – en delstat i Venezuela
 Mérida, Filippinerne – en kommune i provinsen Leyte i Filippinerne
 Mérida, Mexico – hovedstaden i delstaten Yucatán i Mexico
 Mérida, Spanien – hovedstaden i regionen Extremadura i Spanien
 Mérida, Venezuela – hovedstaden i delstaten Mérida i Venezuela

Andre betydninger 
 Merida Cykler – taiwanesisk cykelproducent
Saint George's

Saint George's er staten Grenadas hovedstad med  indbyggere.

Referencer 

Hovedstæder i Mellemamerika
Grenada
Herbert Paul Grice

Herbert Paul Grice (født 13. marts 1913, død 28. august 1988) var en engelsk filosof og sprogforsker, der er kendt for sit arbejde omkring mening og kommunikation.

Han var uddannet fra Oxford, og arbejdede der frem til 1967, hvor han flyttede til University of California, Berkeley.

Han blev officielt pensioneret i 1979; men fortsatte med at undervise til det sidste.

Paul Grice er kendt for sin opstilling af de to begreber: Konventionel implikatur og Konversationel implikatur, hvor han blandt andet introducerer sine fire maksimer for forståelse.

Hans arbejde er samlet i bogen:
 Studies in the Way of Words, (1989), 

Filosoffer fra Storbritannien
Sprogvidenskabsfolk
Viken (Norge)

Viken eller Vika er et historisk navn for området omkring Oslofjorden i dagens sydøstlige Norge og dele af vest-Sverige. Der har været spekulationer om ordet viking skulle betyde "person fra Viken". I vikingetiden var danske konger meget interesserede i Viken og der er grund til at tro at danskerne ejede jord i området.

Vikingetid
Oslos geografi
Managua

Managua er Nicaraguas hovedstad og har  indbyggere. Byen er også den største i Mellemamerika. Den ligger ved Managua-søens sydlige bred. I 1855 blev Managua gjort til landets hovedstad, en status der havde skiftet mellem byerne León og Granada. 

Managua blev ødelagt af jordskælv og ildebrand den 31. marts 1931, og igen ved ildebrand i 1936. Den 23. december 1972 blev byen alvorligt beskadiget af et jordskælv, der kostede flere end 10.000 mennesker livet. Efterfølgende, da den internationale hjælp til genopbygningen nåede frem, tog dikatator Somoza og hans tropper angiveligt pengene og skjulte dem for offentligheden eller anvendte selv pengene. Derfor er byens centrum, der blev ødelagt af jordskælvet, aldrig blevet genopbygget og er den dag i dag halvtomt. Dette var en medvirkende årsag til at Sandinisterne tog magten i Nicaragua i 1979. 

I dag er Managua en ejendommelig by, der hverken har gadenavne eller adresser. Efter jordskælvet i 1972 voksede byen organisk, i stedet for at bruge penge på at opsætte dyre gadeskilte. Adresser skrives som "to karreer efter den parkerede bil, mit hus er malet mørkeblåt".

I 1998 blev Managua beskadiget af orkanen Mitch.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Worldpress.org: A City of 2 Million Without a Map – engelsksproget artikel om byens manglende adresser og kortlægning

Byer i Nicaragua
Hovedstæder i Mellemamerika
Managua-søen

Managua-søen (også kendt som Xolotlán-søen) er en sø i det mellemamerikanske land Nicaragua. Den er omkring 65 km lang og 25 km bred.

Søen er alvorligt forurenet, delvis af virksomheden Kodak som smed kviksølv i den i 1950'erne. Nogle af byen Managuas beboere bor stadig ved søens bredder og spiser fisk derfra. De kender til forureningen, men har på grund af fattigdom ingen anden måde at få mad på.

Under orkanen Mitchs hærgen i 1998 steg vandstanden tre meter på fem dage, hvilket ødelagde mange huse, der lå ved søbredden.

Via en flod er søen forbundet med Nicaragua-søen.

Nicaragua
Søer i Nordamerika
Managua
Vingummi

Vingummi er en sliktype fremstillet af vand, sukker, glukose, smagsstof, farvestof og gelatine. Stivelse kan bruges i stedet for gelatine. Det gør vingummien lidt mere sej, men gummiagtig. Ofte er vingummi overfladebehandlet med olie/voks. Sukkerfrit vingummi kan laves ved erstatte sukker og glukose med polyoler som fx sorbitol.

Vingummi er forholdsvis billigt slik og indeholder kun vin i specialprodukter på Bornholm.

Vingummien blev opfundet af englænderen Charles Gordon Maynard i London i 1909.

Mange firmaer laver den; fx Haribo (vingummibamser) og Katjes vingummi.

Eksterne henvisninger 

Gummiagtigt slik
Villeneuve-d'Ascq

Villeneuve-d'Ascq er en by i Frankrig. Byen har 65.000 indbyggere. I byen ligger et af verdens førende tekniske universiteter Universitet Lille I.

Byen huser det berømte kunstmuseum Lille Métropole Musée d'art moderne, d'art contemporain et d'art brut.

Eksterne henvisninger 

 Hjemmeside om byen

Byer i Nord
Messinastrædet

Messinastrædet (Italiensk: Stretto di Messina) er et smalt stræde mellem den østlige del af Sicilien og den sydlige del af Calabrien på det italienske fastland. Strædet forbinder det Tyrrhenske Hav med det Ioniske Hav og er på det smalleste sted 3,1 km bredt og har en maksimal dybde på 250 m.

Strædet er karakteriseret ved kraftige tidevandsstrømme, der er årsag til et unikt marint økosystem. Tidevandsstrømmene skaber i den nordlige ende af strædet de naturlige strømhvirvler, som bl.a. er ophav til myten om Skylla og Charybdis i græsk og romersk mytologi. Står man på Calabriens kyst og kigger mod Sicilien kan man undertiden opleve det optiske fænomen fatamorgana.

Geologi 
Strædet ligger i et meget tektonisk aktivt område og rammes ofte af jordskælv. Den 28. december 1908 udløstes jordskælvet i Messina 1908 i dybet under strædet, og omkring 72.000 mennesker på Sicilien og i Calabrien omkom.

Infrastruktur

Færgedrift 

Der er færgeforbindelse mellem byerne Messina (på Sicilien) og Villa San Giovanni, der ligger ca. 12 km nord for Reggio di Calabria (hovedby i provinsen Calabrien). Færgen overfører også togene fra hovedstrækningen Napoli-Palermo. Desuden er der en hydrofoilbåd forbindelse mellem Messina og Reggio di Calabria.

Broprojektet 
Der har i årtier været diskuteret og arbejdet på at opføre en bro over strædet. I starten af det nye årtusinde så det ud til endelig at blive til noget, indtil Romano Prodis regering i 2006 lagde projektet dødt. I marts 2009, under Silvio Berlusconis regering, blev projektet trukket frem igen og revideret. Man ansøgte EU om støtte på 1,3 mia. EUR. ud af en samlet anlægssum på 6,1 mia. EUR. Broen skulle være 3,3km lang og 60m bred og skulle bæres af to pyloner på 382m. Brodækket skulle bestå af en firesporet motorvej og en dobbeltsporet jernbane, samt nødspor og fortov.
Den 3. november 2012 indgik en af Beijings store fonde China Investment Corporation (CIC) og det kinesiske ingeniørfirma China communication and construction company (Cccc) i projektet. Broen forventes at stå klar i 2016.

Elforsyning til Sicilen 
I 1957 udspændte man en 150kV (senere udvidet til 220kV) højspændingsforbindelse over strædet, båret af 232 m høje stålpyloner. Forbindelsen blev i 1985 erstattet af et undersøisk kabel med en transmissionskapacitet på 1000MW, men pylonerne står stadig, og er beskyttede som historiske monumenter.

Kilder 

Stræder (farvand)
Middelhavet
Italiens geografi
Sicilien
Calabrien
Messina
Tutuila

Tutuila er en vulkansk ø og med 135 km² den største ø i  Amerikansk Samoa. Hovedstaden Pago Pago ligger på øen, hvis højeste punkt er Matafao.

2007 levede der 57.600 mennesker på Tutuila. Hovedindtægtskilderne er tørring af kokosnøddernes hvide plantekød (kobra), fiskeri og håndværk. Øst for Tutuila ligger øen Aunuʻu.

1722 blev øen kendt af europæerne, da hollænderen Jakob Roggeveen opdagede den og gav den navnet „Tienhoven“ efter sit ledsagerskib Tienhoven.

Ekstern henvisning 

 Map of Tutuila Island American Samoa Islands 

Øer i Oceanien
Øer i USA
Amerikansk Samoa
Schecter Guitar Research

Schecter Guitar Research er en fabrikant af guitarer.

Serier 
Schecter fremstiller følgende serier af guitarer: 

 C-Serien
 S-Serien
 00-Serien
 PT-Serien
 Tempest-Serien
 Hellcat-Serien
 Ultra-Serien
 Banshee-Serien
 Hellraiser-Serien
 Blackjack-Serien
 Omen-Serien
 Damien-Serien
 Aviaton-Serien

Herudover findes der også serier af guitare med dobbelt gribebræt, 7-strenget og baritones.

Kunstnere 

En del kendte, såvel som mindre kendte, kunstnere bruger Schecter elektriske og akustiske guitarer, samt basser, herunder:

 Jerry Horton (Papa Roach)
 Prince
 Tommy Lee
 Jeff Loomis (Nevermore)

Guitarproducenter
Musikinstrumentproducenter fra USA
Slik

Slik eller søde sager er konfekture, der indeholder sukker som en primær ingrediens. 
Der er forskellige grundtyper af slik.

Typiske grundtyper af slik er:
Bolsjer
Chokolade
Karamel
Konfekt
Lakrids
Vingummi
Dragé

Eksterne henvisninger
EC Series (ESP)

EC Series fra ESP er en serie af guitarmodeller. Designmæssigt minder de om Gibson og Epiphones Les Paul-model, men dog med en anden headstock (hoved) og EMG Active pickuppers som sikre en meget mere aggresiv lyd i forhold til Gibsons Les Paul model. deres vægt varierer mellem hinanden, men ingen af de nye modeller er tungere end Gibsons

Guitarmodeller
LTD Standard Series

LTD Standard Series er en serie af guitarmodeller fra ESP. Serien omfatter bl.a.:

 EC Series
 Viper Series
 F Series
 EX Series
 M Series
 H Series
 MH Series
 AX Series
 Hybrid Series

Guitarmodeller
Howard Benson

Howard Benson  (født 1956) er en amerikansk producer inden for musikbranchen. Han har bl.a. ageret producer for bandet Papa Roach.

Musikproducere fra USA
Højovn

En højovn bruges ved udvinding af råjern. Ved meget høj temperatur foregår en reduktionsproces, som frigør den kemisk bundne ilt fra jernmalmen. Et højovnsanlæg er fra 80 til 100 meter højt. Selve højovnen er ca. 35 meter høj og har en diameter på 16-18 meter. Et transportbånd fører råmaterialer op til toppen af højovnen.

Da der i toppen af højovnen er et tryk på 250 kilopascal må påfyldningen ske via en sluse, så de forbrændingsgasser, der opstår ved processen, ikke slipper ud. Forbrændingsgasserne opsamles og føres via et støvfilter til en forvarmeovn og bruges til at opvarme den luft, der medgår til forbrændingsprocessen. Den forvarmede luft indblæses i højovnen via et ringformet rør, der er monteret med 20-40 vandkølede dyser.

Sinter, koks og kalksten fyldes i ovnen via en sluse (der findes to metoder til af fylde en højovn, en med to klokker (bell) og en med en karrusel (bell-less)). Råmaterialerne tørres og forvarmes øverst i ovnen og reduktionsprocessen starter. Mens reduktionsprocessen er i gang bliver der dannet store mænger kulmonooxid (CO). Jernmalmen afgiver sin oxygen (ilt) til kulmonxiden og der dannes kuldioxid (CO2). Midt i ovnen ved ca. 1100º celsius er reduktionsprocessen slut.

Ved 1500º celsius smelter jernet, og der opløses store mængder kulstof, og flydende råjern bliver dannet. Det flydende råjern synker ned mod bunden. I indblæsningszonen når temperaturen op mod 2300º celsius, hvilket er nok til at siliciumilte (SiO2) og manganilte (MnO) befries for ilt af kulstoffet i koksene.

Der dannes en let smeltelig slagge, som beskytter jernet, når det passerer indblæsningszonen på vej mod bunden. Da slaggen har en mindre vægtfylde end jern, vil den automatisk lægge sig oven på det smeltede jern og kan tappes ud gennem et højereliggende hul. De dannede slagger bliver brugt i vejbyggeri m.m. og tidligere også som gødning.

Højovne danner giktgas som affaldsprodukt.

Se også 
 Hittit
 Jern
 Jernlegering
 Jernmalm
 Smedejern
 Støbejern
 Stål

Ovne
Ildsteder
Industri
829



Begivenheder

Personer

Se også 
 829 (sang) – en sang af Papa Roach.

29
Myremalm

Myremalm er en rødbrun jernholdig malm, der findes i forskellige former i hele Skandinavien og Nordeuropa. Fra ca. 500 f.Kr. til ca. 1600 e.Kr. har det været anvendt til jernudvinding her i landet. Fra middelalderen har den hårde malm været anvendt som bygningsmateriale, og i dag kan man stadig se malmblokke i bl.a. Sankt Jacobi Kirke i Varde og Højby Kirke i Odsherred. Navnet myremalm er afledt af det fællesnordiske mýrr, der betyder et større vådområde med tørvebund og vandhuller, hvor grundvandet står tæt på jordoverfladen. Som navnet antyder, finder man ofte malmen nær åer, kær og moser. I Danmark findes malmen dog primært som bænke af hårde blokke ved åbrinker og på flade fugtige jorder.

Forekomster 
Myremalm findes i Danmark primært i Midt- og Vestjylland. Betingelserne for dannelse af myremalm er stort set kun til stede vest og syd for hovedopholdslinjen, altså i den del af landet, der lå blottet under sidste istid. De tre største forekomster ligger på Tinglev hedeslette, i Midtjylland og omkring Storåen. Der findes kun ubetydelige myremalms-forekomster på Fyn, Sjælland og øerne.

Dannelse 
Myremalm dannes ved udvaskning og opløsning af jern i form af ferroioner (Fe+2) fra jernholdige mineraler i jorden. Denne udvaskning er betinget af en stor nedbørsmængde, en lav pH-værdi og et lavt iltniveau i jorden. Det jernholdige vand strømmer mod grundvandet og mod nærmeste å, hvor grundvandet kommer stadig nærmere jordoverfladen. Når det jernholdige vand kommer i kontakt med luftens ilt, sker der en oxidation af de opløste jern+2 ioner til jern+3 ioner, der ikke er vandopløselige. Hvis de rette fysiske betingelser for udfældning er til stede, dannes lag af myremalm i jorden på disse steder. 

Myremalm er en fællesbetegnelse for en række kemiske forbindelser, af hvilke de vigtigste er den rødbrune ferrihydrit 5Fe2O3·9H2O, den gulbrune goethit α-FeOOH og den orange lepidocrocit γ-FeOOH. Herhjemme findes også forekomster af jerncarbonatet siderit Fe(II)CO3.
I dansk myremalm findes der også ofte betydelige mængder mangan, der oxideres og udfældes i jorden på omtrent samme måde som jern. Myremalm indeholder ofte mere end 10 % mangan, og enkelte malme indeholder mere mangan end jern. Den særlig manganholdige malm kendes på en mørk gråsort farve i modsætning til den jernrige, der er rødbrun. Desuden indeholder myremalm vekslende mængder af sand, lermineraler, svovl og fosfor.

Se også 
 okker
 rust
 jernets historie

Geologisk aflejring
Jernalder
Skandinavisk jernalder
Metaller
Caca Bonita

Caca Bonita er en ep udgivelse fra Papa Roach i 1995. Båndet havde kun to numre, hvoraf den ene var "Dirty Cut Freak", der også er at finde på Old Friends From Young Years fra 1997. Caca Bonita blev dog trods sin størrelse, betragtet væsentligt bedre end Potatoes for Christmas af bandet selv.

Spor 
Side A:
 "Gerber"

Side B:
 "DIRTYcutFREAK"

Album fra 1995
Papa Roach
Redskabsbrug

Redskabsbrug er anvendelse af objekter i en arbejdsopgave, f.eks. til at knuse en nød (med en sten).

Kognition 

Redskabsbrug kræver sædvanligvis en avanceret forståelse for redskabers dynamik.
Hvis f.eks. en gren bliver brugt til at fægte med, kræver det en dynamisk og adaptiv inddragelse af grenen i kropsskemaet, idet grenen midlertidig bliver en slags forlængelse af armen.
Denne avancerede forståelse kræver en vis intelligens, og derfor ses redskabsbrug oftest kun hos højerestående dyr.

Der er en række andre elementer af kognition der anses for vigtige for kompleks redskabsbrug,
såsom øje-håndkoordination, finmotorisk kontrol, årsagsræsonnement, imitering og sprog.

Redskabsbrug hos fortidsmennesket 

De forskellige tidsperioder benævnes ofte efter de dominerende materialer der blev brugt til redskaber (dvs. fundne forarbejdede redskaber): stenalder, bronzealder og jernalder.

Nogle af de ældste forarbejdede stenredskaber er fundet ved Gonafloden i Etiopien. Disse er blevet dateret som 2,5–2,6 millioner år gamle.
Andre gamle fund er fra Hadar.
Vest for Turkana-søen i Kenya er også fundet gamle stenredskaber:
Fra fundstederne Lokalalei 1 og Lokalalei 2C findes dateringer til omkring 2,34 millioner år før vor tid. Denne tidligste fase af forhistorisk tid kaldes Olduwan, og fortidsmennesket Homo habilis var den første type af fortidsmennesket der var i stand til at konstruere redskaber. Men også slægten Australopithecus har sandsynligvis gjort det samme.

Redskabsbrug hos dyr 

Redskabsbrug er observeret hos en lang række dyr: Jane Goodall observerede i 1960 at chimpanser fra Gombe i Tanzania brugte græsstrå til at fiske termitter fra deres bo.
Siden da er chimpanser også observeret i Fongoli og Assirik i Senegal med denne teknik, og man har set chimpanser der brugte en række andre redskaber.
For eksempel kan chimpanser i Ugalla i Tanzania bruge redskaber til at grave efter føde.
Man har endda set chimpanser tilvirke spyd som de kunne bruge til jagt.
Desuden tyder arkæologiske undersøgelser i Panin i Elfenbenskysten på at chimpanser allerede for 4300 år siden kunne behandle sten.

Redskabsbrug hos mere simple aber som f.eks. makakaber er også set.
Individer fra delfin-arten øresvinet bruger svampe i forbindelse med jagt, og visse fugle, f.eks. krager, kan bruge grene som redskaber.
Spættefinken fra Galapagos-øerne bruger kaktustorne til at prikke edderkopper og insektlarver ud af træers bark.
Den nykaledoniske krage kan også konstruere redskaber der passer til opgaven.
Således er en sådan krage filmet i færd med at bøje et stykke wire.
Denne type krage kan også bruge flere forskellige redskaber efter hinanden til at løse en opgave.

Redskabsbrug blandt dyr er mest tilknyttet måder til at få fat i føde, men vildtlevende gorillaer er set i færd med at bruge en gren til at teste vanddybden.

Dyr i fangeskab kan også bruge redskaber.
Chimpansen "Sultan" er blevet observeret af blandt andet professor Wolfgang Köhler i færd med at sætte to bambusrør sammen og bruge redskabet til at nå bananer.

Henvisninger 
 Krage konstruerer redskab, engelsk-sproget artikel og video.

Noter 

Kognitionspsykologi
Teknologi
Old Friends From Young Years

Old Friends From Young Years er det amerikanske nu metal-band Papa Roach debutalbum, som blev udgivet i 1997. Old Friends From Young Years er stilmæssigt meget anderledes end andre albums fra Papa Roach. Men det at ændre stil fra album til album, er også en ting der har kendetegnet Papa Roach gennem det meste af deres karriere.

Spor 
 "Intro" – 0:28
 "Orange Drive Palms" – 4:53
 "Liquid Diet" – 4:19
 "Grr Brr" – 4:14
 "I Sed U Fuk N Die" – 4:16
 "Dirty Cut Freak" – 2:45
 "Living Room" – 4:14
 "829" – 4:35
 "Peewagon" – 4:43
 "Hedake" – 5:20
 "Shut Up N Die (reprise)" – 2:33
 "Thanx" – 5:50
 "Track 13" – 1:54

Debutalbum fra 1997
Papa Roach
Giktgas

Giktgas er et biprodukt fra reduktionen af jernmalm med koks til jern i højovne. Der er en del brændbare bestanddele i giktgassen. Tidligere lukkede man al gassen ud i luften og intet af den blev udnyttet andre steder.

Nu til dags renses gassen for støv. Ca. ¼ af gassen bruges til at forvarme luften til højovnen. Det sker ved, at gassen bliver ført ind i Cowperforvarmeren (luftforvarmer), hvor gassen brænder og derved opvarmer de stablede sten.

Resten af gassen bliver brugt til at lave elektricitet og til andre formål som opvarmning i stålværkets produktion. På den måde er der intet af giktgassen, der går til
spilde, og man opnår et resursespild på 0%.

Kemi
Energi
Gasser
Theodor W. Adorno

Theodor Ludwig Wiesengrund Adorno (født 11. september 1903 i Frankfurt, død 6. august 1969) var en tysk filosof, musikkritiker, æstetik-teoretiker og komponist.

Adornos filosofi er blandt de mest indflydelsesrige i det 20. århundrede og tilhører Frankfurterskolens kritiske teori. Hans tænkning er dialektisk og samfundskritisk, og kunsten (særligt musikken og litteraturen) står som et centralt stofområde, der fylder det meste af hans værk. Nazismen og holocaust er en vedvarende anstødssten for hans arbejde, og har præget ham afgørende i retning af pessimisme. Blandt hovedværkerne er Oplysningens dialektik (med Max Horkheimer), Minima moralia og Ästhetische Theorie.

Adorno har karakteriseret sig selv: "Kunstner og musiker som udgangspunkt, og besjælet af en trang til at gøre regnskab over kunsten og dens muligheder i dag, i hvilket også det objektive melder sig – anelsen om utilstrækkeligheden i den naive, æstetiske væren i lyset af den samfundsmæssige tendens."

Biografi 
Hans far var en jødisk vinhandler (som havde konverteret til katolicismen), og hans mor en sangerinde fra Italien med efternavnet Calvelli-Adorno.

Adorno studerede ved universitetet i Frankfurt og afleverede en afhandling om Husserl i 1924. Det var her, han indledte sit mangeårige venskab med Max Horkheimer. Senere studerede han komposition hos Alban Berg i Wien, men vendte tilbage til Frankfurt for at studere videre, da karrieren som komponist var besværligere end først antaget. Han knyttede faglige og personlige venskaber med Walter Benjamin og Ernst Bloch.

I 1930'erne blev det stadigt vanskeligere at være intellektuel under nazismen. Frankfurts studenteravis Discus afslørede Adornos mislykkede forsøg på at samarbejde med nazismen i 1933, hvor han havde håbet at lykkes ved at anvende sin mors efternavn Adorno i stedet for sin fars åbenlyst jødiske efternavn Wiesengrund. Som hans venner – deriblandt Hannah Arendt – så det, var det mest nedværdigende ved sagen, at han, en halvjøde efter loven, ikke først havde diskuteret sagen med dem.  I 1934 flyttede han til London og blev tilknyttet Oxford Universitet. Han giftede sig med Gretel Karplus i London i 1937.

Litteratur på dansk 

 Horkheimer, Max & Theodor W. Adorno (1993): “Oplysningens dialektik”. Gyldendal

Referencer 

Filosoffer fra Tyskland
Tyskere i 1900-tallet