kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Megalodon

Megalodon (Carcharodon megalodon) er en meget stor forhistorisk haj. Den antages af nogle at være en slægtning til vore dages hvidhaj (Carcharodon carcharias), mens andre forskere afviser den teori. Det antages normalt, at megalodonen levede for omkring 20 millioner år siden, og frem til for omkring 1,2 millioner år siden.

Megalodon betyder kæmpe-tand, og netop tænderne er det eneste vidnesbyrd vi i vore dage har om dette gigantiske rovdyrs eksistens. Da hajer er bruskfisk forstenes skelettet ikke. Tænderne ligner – bortset fra størrelsen – hvidhajens, og derfor kan man ud fra tænderne kalkulere den teoretiske størrelse og udseendet på denne forhistoriske rovfisk. Hvidhajen bliver omkring 6,5 meter lang, og vejer op til 3,5 tons. Der er dog fanget enkelte eksemplarer, der overstiger disse mål en smule, men det hører absolut til sjældenhederne. Vore dages hvidhaj har tænder, der bliver op til 4-5 cm, mens man finder fossiliserede megalodon-tænder – især i amerikanske floder – på op til 15 cm. Dette antyder, når man anvender hvidhajen som sammenligningsgrundlag, at megalodonen har kunnet blive omkring 20-22 meter lang, og veje 30-40 tons. Populært taler man illustrativt om et lokomotiv med en mund fuld af slagterknive. Vel at mærke en mund hvori en voksen mand ville kunne stå oprejst. Flere og flere forskere betvivler dog slægtskab med hvidhajen, og de mest accepterede rekonstruktioner af megalodonen fastsætter dens længde til 12-15 meter.

I dag findes der megalodon-tænder fra en række forskellige geografiske lokaliteter; som sagt flest i USA, men også i den øvrige verden. I Danmark er fundet to tænder, ved Gram og ved Horsens. De er alle forstenede i større eller mindre grad. Visse menes at være op imod 100 mio. år gamle, mens andre sandsynligvis ikke er ældre end 100.000 år eller mindre. Den præcise datering er dog stadig debatteret.

Dette giver næring til den tanke, at megalodonen muligvis stadig kunne eksistere i verdenshavene i dag. Et så stort og veludviklet rovdyr må anses for at være finpudset evolution og ville på store havdybder, hvorom vores viden stadig er begrænset, ikke have store problemer med at finde føde, fx i form af hvaler og store blæksprutter.
Hajer har ingen svømmeblære som andre fiskearter, og de må derfor konstant bevæge sig for ikke at synke til bunds. Når en haj dør, synker den til bunds i havet, og døde dyr vil derfor ikke skylles op på stranden. Der er heller ikke set bidemærker efter megalodonen på dets potentielle byttedyr, hverken på hvalkadavere eller dyr som undslap. De fleste anser derfor teorien om Megalodons overleven til i dag for meget usandsynlig.

Hajer
Forhistoriske dyr
Kryptider
Grundlovsforhør

I Kongeriget Danmark kan politiet tilbageholde en person der er mistænkt for en forbrydelse i op til 24 timer. Inden 24 timer skal personen fremstilles i et grundlovsforhør, hvis politiet ønsker at opretholde tilbageholdelsen. Denne regel er garanteret af Danmarks Riges Grundlov og er til for at beskytte borgerne mod vilkårlige fængslinger. Den blev indført med Danmarks første grundlov (i 1849), og er bevaret stort set uforandret gennem alle senere revisioner af grundloven.

Ved et grundlovsforhør stilles den sigtede for en dommer, som skal tage stilling til politiets ønsker om tilbageholdelse. Grundlovsforhøret kan ende på fire måder:

 Den sigtede får anholdelsen opretholdt for at give politiet tid til at substantiere sigtelsen. Opretholdelsen kan ske i op til 3x24 timer, hvorefter dommeren skal tage stilling til varetægtsfængsling.
 Den sigtede kan blive varetægtsfængslet, hvis dommeren mener, der ligger begrundet mistanke for sigtelsen, og hvis visse omstændigheder er opfyldt (paragraf 762 i retsplejeloven). Typisk varetægtsfængsles der for at forhindre den mistænkte i at modarbejde efterforskningen.
 Den sigtede bliver sat fri, hvis dommeren ikke mener der foreligger begrundet mistanke, eller hvis retsplejelovens bestemmelser ikke tillader varetægtsfængsling i den pågældende situation.
 Sagen afgøres som en tilståelsessag. En sådan afgørelse kaldes en straksdom.

<blockquote>

Kilder og henvisninger

Frihedsberøvelse
Retsvæsen
Jura
Straffeproces
Danmarks Riges Grundlov
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Tændsnor

Tændsnor (populært lunte), også kaldet langsomtbrændende tændsnor, anvendes til antændelse af almindelige detonatorer og kanonslag.

Tændsnoren er ca. 6 mm tyk. Yderst er der et sort eller brunligt vandfast plastlag. Inderst er en kerne af fint sortkrudt, der er beviklet med en garnomspinding.

Brændtiden er ca. en centimeter i sekundet. Tændsnor leveres i pakker med 7,4 meter. De første 15 cm afskæres med en skarp kniv og smides ud (der kan være trængt fugt ind i kernen), herefter opmåles 30 centimeter, hvor man tager tid på hvor lang tid der går fra antændelsen og til at gnisten kommer ud i den anden ende (lad være med at holde på tændsnoren under tidtagningen, den bliver så varm at plastiklaget deformeres). Tiden fra antændelse og til gnisten sprænger fra den anden ende skal være over 30 sekunder, normalt ligger den mellem 31 – 35 sekunder. Tid divideres med længden = sekunder/cm.

Sprængstoffer
Militær

en:Fuse (explosives)
no:Lunte
Detonator

En detonator anvendes til at antændelse af tænd- og sprængladning samt til antændelse af sprængsnor. Detonatoren kan så at sige konvertere en detonation i noget meget følsomt sprængstof til en detonation i et sprængstof, som er meget mindre følsomt for ydre påvirkninger.

Opbygning 

Detonatorer kan groft opdeles i to typer, elektriske og ikke-elektriske. De forekommer i både ældre og nyere udformninger.

Ældre typer detonatorer består ofte af en aluminiumshylse, der er lukket i den ene ende. I hylsen ligger der lidt pentrit(PETN) og lidt blyazid (et typisk eksempel er 1,1 og 0,9 g). Disse ældre typer er meget følsomme og skal håndteres med største forsigtighed.

Nyere typer er opbygget som NPED(Non Primary Explosives Detonator) og består af en aluminiumshylse, der er lukket i den ene ende. I hylsen findes en primær og en sekundær sats, begge oftest fremstillet af pentrit. Disse typer er ikke specielt følsomme overfor ydre påvirkninger.

Virkemåde 
Ældre type:
Fra en tændsnor eller en indbygget el-glødetråd sendes en gnist/stikflamme ind i detonatoren, som antænder den primære sats, blyazidsatsen, der herefter detonerer, hvilket bringer den sekundære ladning, pentritladningen til at detonere. Sidstnævntes detonation er så kraftig at chokbølgen derfra bringer det omgivende sprængstof til at detonere.

Nyere type:
Fra en tændsnor, en nonel-slange eller en el-glødetråd sendes en gnist/stikflamme ind i detonatoren, hvorved den primære pentritsats antændes. Den første del af pentritsatsen er placeret i et acceleratorrør, der får forbrændingen til at accelerere til en detonation, der bringer den sekundære pentritladning til detonation. Sidstnævntes detonation er så kraftig at chokbølgen derfra bringer det omgivende sprængstof til at detonere.

Sprængstoffer
Militær
University of Pennsylvania

University of Pennsylvania er et amerikansk universitet grundlagt i 1740 af Benjamin Franklin og dermed et af USA's ældste universiteter, idet de tidligere grundlagte uddannelsesinstitutioner i USA havde karakter af såkaldte "Colleges". Det ligger i Philadelphia, Pennsylvania og er et af de såkaldte Ivy League-universiteter.

Det anses for at tilhøre eliten blandt de amerikanske universiteter, og særligt universitetets business school (Wharton), juridiske fakultet og sygeplejeskole anses for at være af høj standard.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 University of Pennsylvania 

 
Etableret i 1740
Chiba

er en by i Japan. Byen ligger på sydkysten af øen Honshu ved Tokyobugten og er en forstad til Japans hovedstad Tokyo. Den har  indbyggere og er hovedby i Præfekturet Chiba.

Referencer

Eksterne henvisninger

 
Havnebyer i Japan
Fribordsdæk

Fribordsdæk, er det øverste gennemgående dæk på et skib, med faste lukkemidler.

Skibsterminologi
Daltons lov

Daltons lov er fremsat i år 1801 af den engelske videnskabsmand John Dalton (1766 – 1844).

Daltons lov foreskriver at det totale tryk i en (ideal)gasblanding er lig med summen af partialtryk fra de gasser, der er i blandingen.

Ptotal = P1 + P2 + P3 + ... + Pn

Se også 
 Boyles lov

Fysik
Jinn

Jinni el. Djinni (pl.: jinn, anvendes på dansk både i ental og flertalsform) (arabisk: jinni, جن") er den danske betegnelse for et arabisk sagnvæsen, som optræder både i den præislamiske religion og i islam. Navnet hentyder til noget som er skjult, usynligt, fjernt eller udskilt.

Blandt arkæologer, der beskæftiger sig med Mellemøsten, betegnes afbildninger af alle guddommelige væsner på lavere niveau end Gud som en djinni.

Historie

Djinn i præislamisk religion 
I den tidligste semitiske periode var en djinni en ånd fra forsvundne folk fra forne tider. De optrådte kun om natten, og forsvandt straks når solen stod op, og de kunne ændre form så de lignede dyr eller blive usynlige, og de blev anset for at være ansvarlige for sygdomme.

Araberne beskrev djinn som ildvæsner, selvom de også blev opfattet som en slags dæmoner.

Djinn i Islam 
I Islam beskrives en djinn som et væsen med fri vilje, skabt ud af ild af Allah. I koranen bliver djinn nævnt flere steder, og Sura 72 omhandler specifikt djinn.

Djinn minder om mennesker, på den måde at de har evnen til at være gode eller onde, de gifter sig, spiser og dør. Samtidigt er de normalt usynlige for mennesker, kan skifte form, besidder langt større styrke og lever meget længere. Djinn kunne dog blive kontrolleret af magi, indtil Gud ophævede magien på jorden for årtusinder tilbage.
For at forklare djinn på en mere forståelig måde, kan man forklare det således, "de lever i et parallelt univers sammen med os, dog kunne det lag imellem os og den anden verden alligevel brydes" (magi).

Ifølge Koranen havde kong Salomon (Suleiman) også djinn i sin hær, han besad nemlig evnen til at tale med alle væsner, og der i blandt også djinn.

Djinn i vestlig kultur 
Efter oversættelsen af Aladdin fra Tusind og en Nat, er djinn i vesten mest kendt som lampens ånd, der opfylder ønsker for den, som gnider på den.

Som ofte staves det Genie, hvilket til dels kan tilskrives Disneys Aladdin, efter det engelske "Genie in a lamp".

Litteratur 
 al-Ashqar, Dr. Umar Sulaiman (1998). The World of the Jinn and Devils. Boulder, CO: Al-Basheer Company for Publications and Translations.

Eksterne link 
 Hvad er djinn?
 Djinn og former af djinn

Islam
Sagnfigurer
Dæmoner
Hejrer

Hejrer (Ardeidae) er en familie af fugle i ordenen Pelecaniformes. Den omfatter vore hjemlige ynglefugle fiskehejre, rørdrum og sølvhejre, mens nogle få andre arter til tider besøger landet. Der findes 67 arter af hejrer i verden.

Arter i Danmark
Arter af hejrer, der er truffet i Danmark:
 Rørdrum (Botaurus stellaris)  – sjælden ynglefugl
 Amerikansk rørdrum (Botaurus lentiginosus)  –  megen sjælden besøgende
 Dværghejre (Ixobrychus minutus)  –  megen sjælden besøgende
 Nathejre (Nycticorax nycticorax)  –  megen sjælden besøgende
 Tophejre (Ardeola ralloides)  –  megen sjælden besøgende
 Kohejre (Bubulcus ibis)  –  megen sjælden besøgende
 Silkehejre (Egretta garzetta)  –  sjælden besøgende
 Sølvhejre (Ardea alba)   – meget sjælden ynglefugl, ualmindelig besøgende
 Fiskehejre (Ardea cinerea)  –  almindelig ynglefugl
 Purpurhejre (Ardea purpurea)  –  megen sjælden besøgende

Slægter 
Slægter i familien Ardeidae:
 Zonerodius
 Tigriornis
 Tigrisoma
 Agamia
 Cochlearius
 Zebrilus
 Botaurus (Rørdrummer)
 Ixobrychus
 Dupetor
 Gorsachius
 Nycticorax
 Nyctanassa
 Butorides
 Ardeola
 Bubulcus
 Ardea (Store hejrer)
 Pilherodius
 Syrigma
 Egretta

Noter

Kilder 
 http://hejresiden.olehnielsen.dk
Umbro

UMBRO er et engelsk brand indenfor beklædning, sko og udstyr til fodbold. Grundlagt i 1920 i Wilmslow (England) som Humphrey Brothers Clothing. Skiftede i 1924 navn til UMBRO – en sammentrækning af det tidligere navn, Humphrey Brothers.

UMBRO er bl.a. tøjsponsor for Esbjerg fB, Boldklubben Skjold og B 1913.

Den 23. oktober 2007 blev det annonceret, at Umbro har accepteret at blive opkøbt af Nike for £285 mio. (omkring 3 mia. kr.).

Eksterne kilder/henvisninger 

 UMBRO

Sportsudstyrsproducenter fra Storbritannien
Beklædningsvirksomheder fra Storbritannien
Beklædningsmærker
Drivhus

Et drivhus er en bygning i glas eller plastik til "drivning" (dvs. hurtigere vækst) af grøntsager, frugt og blomster. Formålet med et drivhus er at skabe et miljø for planterne inde i huset, hvor der er varmere end i det åbne miljø udenfor. Strålevarmen fra Solen kan uhindret passere husets glas- eller plastic-flader, og varmer jord, planter og andre ting indenfor op, så de udsender lidt varmestråling. Denne "sekundære" varmestråling har en anden og længere bølgelængde end strålingen fra Solen, og derfor kan den ikke så let passere drivhusets vægge og loft. Derfor ophobes denne varmeenergi inde i huset.

Den passive opvarmning ved opsamling af varmeenergi er dog kun sjældent tilstrækkelig, og derfor er drivhuse i dag altid forsynet med udstyr til kunstig opvarmning. Små, uopvarmede glashuse bør derfor egentlig kaldes væksthuse.

Visse gasarter i atmosfæren, herunder de menneskeskabte, har samme egenskaber overfor varmestråling som drivhusets glas eller plastic — se drivhuseffekt.

 
Bygninger, konstruktioner og anlæg
Landbrugsbygninger
Boyles lov

Boyles lov (også kaldet Boyle-Mariottes lov) foreskriver, at produktet af tryk og volumen er konstant for en idealgas, forudsat at temperatur og stofmængde er konstant.

Det gælder altså, at

hvor 1 er starttilstanden, og 2 er sluttilstanden.
Loven kan også skrive som

hvor det ses, at tryk og volumen altså er omvendt proportionale.

Loven blev fremsat i år 1662 af den irske videnskabsmand Robert Boyle (1627-1692).

Eksempel 
En gas har et volumen på 2 L og et tryk på 1 atm. Den sammenpresses nu, så dens volumen bliver 1 L. Da

må det nye tryk være:

En halvering i volumenet forårsager altså en fordobling i trykket.

Se også 
 Daltons lov

Kildehenvisninger 

Termodynamik
Skader Kirke

Skader kirke er sognekirken i Skader Sogn, der hører under Århus Stift og er beliggende i Syddjurs Kommune og Sønderhald Herred. Kirken ligger 18 kilometer sydøst for Randers.

Skader Kirke fungerede i 2006 som DR-Kirken, dvs. den kirke, som DR sendte gudstjeneste fra hver søndag i 2006.

Eksterne henvisninger 

 Skader Kirke  hos Nordens Kirker
 Skader Kirek hos KortTilKirken.dk

Kirker i Syddjurs Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Randers Amt
Brutalisme

Brutalisme eller 'Nybrutalisme' er et begreb indenfor moderne arkitektur, som blev udmøntet ca. 1950 af den svenske arkitekt, Hans Asplund, og taget op i England fra 1954 til beskrivelse af Le Corbusiers sene arkitektur og de værker af britiske arkitekter, der var påvirket af ham. Brutalismen er en arkitektur, som er kendetegnet ved rene, geometriske bygningsdele, ved brugen af stål, glas og frem for alt en upudset beton, som kendetegnes af ujævnheder og aftryk af forskallingen (béton brût). Brutalismens blomstringstid lå i årene mellem 1953 og 1967, og Smithdon High School i Hunstanton, Norfolk, anses som det første brutalistiske bygningsværk. Det blev tegnet i 1949 og fuldført i 1954 under ledelse af arkitekterne Peter og Alison Smithson.

Brutalismen som arkitektonisk stilart var forbundet med en utopisk, social ideologi, som designerne støttede sig til. Der er meget få eksempler på vellykkede samfund i og mellem de brutalistiske bygninger, og det blev medvirkende til stilartens og ideologiens manglende popularitet.

Især Ludwig Mies van der Rohe og Le Corbusier blev retningsgivende for brutalismen på internationalt plan, mens det i Danmark var arkitektfirmaet Friis og Moltke som blev den væsentligste repræsentant for retningen. Se f.eks. konferencecentret Scanticon Århus (Nu Handelsfagskolens Kursuscenter), Skjoldhøjkollegiet og Hotel Lakolk på Rømø. Også Eva og Nils Koppel producerede brutalistiske huse i samarbejde med Gert Edstrand og Poul Erik Thyrring, f.eks. Schou-Epa-huset ved Nørrebro Station og Panum Instituttet.

Vikingeskibshallen - der huser de fem verdensberømte Skuldelevskibe, blev i 1997 fredet. Dette har givet anledning til debat, eftersom Nybrutalisme ikke af alle anses for kultur som er værd at bevare.
Filminstruktøren Paul Verhoeven valgte i 1990 at optage Sci-Fi klassikeren 'Total Recall' i visse bydele Mexico City præget af byens vækst, eftersom der var mange eksempler på metropol opført i nybrutalisme. Dette gav filmen et særligt futuristisk look som samtidigt var meget dystopisk. Kulisser til opførelse af studieoptageler, blev ligeledes bygget i samme stil.

Ekstern henvisning 

Stilperioder
Ardea

Ardea er en slægt af hejrer.

Arter 
 Stor blåhejre, Ardea herodias
 Fiskehejre, Ardea cinerea
 Goliathejre, Ardea goliath
 Cocoihejre, Ardea cocoi 
 Hvidhalset hejre, Ardea pacifica 
 Sorthovedet hejre, Ardea melanocephala 
 Askegrå hejre, Ardea humbloti 
 Hvidbuget hejre, Ardea insignis 
 Malajhejre, Ardea sumatrana 
 Purpurhejre, Ardea purpurea 
 Sølvhejre, Ardea alba eller Casmerodius albus
 Sorthvid hejre, Ardea picata eller Egretta picata
 Gulnæbbet hejre, Ardea intermedia eller Egretta intermedia 
 Østlig silkehejre, Ardea eulophotes eller Egretta eulophotes

Kilder 
 http://hejresiden.olehnielsen.dk/oversigt.htm 

Hejrer
Anaximenes

Anaximenes (på græsk: Άναξιμένης) fra Milet (født ca. 585 f.Kr., død ca. 525 f.Kr.) var en græsk jonisk naturfilosof, sansynligvis en af Anaximanders disciple.

"Alt er luft" 
Han påstod af elementet luft, med dets varierende indhold, dets universale tilstedeværelse, dets vage associationer med fænomenet liv og død, er kilden til alt som eksisterer. Alt er luft med forskellige grader af densitet eller massefylde og under indflydelse af varme, som ekspanderer, og kulde som får ting til at trække sig sammen, det ophøjer adskillige faser af eksistens. Processen er gradvis og finder sted i to retninger, som kulde og varme dominerer. På denne måde blev en bred skive af jord formet, flydende i en altomsluttende luft. Lignende kondensationer formede solen og stjernerne; og deres brændende status af disse himmellegemer bunder i deres hastiged. Han påstår:

"Ligesom vores sjæl, som består af luft, holder os sammen, ligeså omslutter vejrtrækning og luft hele verden"

Det der får de tre miletiske filosoffer Thales, Anaximander og Anaximenes til at stå ud er, at det teoretiske menneske er blevet en realitet. Denne tankegang har i sin grundlæggende form bevæget sig væk fra den mythologiske tænkning og ind i den teoretiske tænkning. Fremover handler det om at forklare det universelle og det generelle. Med tanken kan man nu nærme sig alt i universet. Dette har især influeret den pythagoræiske skole

Referencer 
 Ernst Blochs Leipzig-forelæsninger: Den antikke græske filosofi  af Morten Hansen

Eksterne henvisninger 

Oldgræske filosoffer
Førsokratikere
Københavns Amt (før 1970)

Københavns Amt bestod oprindeligt af Sokkelund og Smørum Herreder, samt en del af Ølstykke Herred (som i 1800 blev lagt til Frederiksborg Amt). 

I 1808 blev det hidtidige Roskilde Amt lagt under Københavns Amt. I 1842 blev de delvist adskilt igen som to amtskredse med hver deres amtsråd men med fælles amtsmand. Ved Kommunalreformen i 1970 blev de skilt helt ad som henholdsvis Københavns Amt og Roskilde Amt.

I det danske nummerpladesystem havde Københavns Amt bogstavet A fra 1903 til 1958, og da systemet i dette år blev omlagt, fik Frederiksberg AA, Nordre Birk AH, Søndre & Amager Birk AR, Roskilde AT & AV og Køge AY, medens Haslev, der egentlig var en del af Sorø Amt, men som politimæssigt hørte under Københavns Amt, fik tildelt kombinationen AZ.

Amtmænd 
 1793 – 1799: Christian Ludvig Scheel-Plessen (sad fra 1773)
 1800 – 1802: Johan Henrik Knuth
 1802 – 1810: Frederik Hauch (17. januar 1809 blev Roskilde Amt henlagt under Københavns Amt)
 1810 – 1816: Werner Jasper Andreas Moltke
 1816 – 1821: Christopher Schøller Bülow (dispenseret fra embedet 1818, fradømt embedet ved Højesteret)
 1821 – 1831: Frederik von Lowsow (konstitueret 1818-21)
 1831 – 1845: Frederik Julius greve Knuth
 1845 – 1847: Henrik greve Moltke
 1847 – 1859: Peter Tetens
 1860 – 1872: Carl Frederik Simony
 1915 – 1932: Christian Emil Anker Ammentorp
 1935 – 1952: Kresten Haugen-Johansen

Se også 
 Kirker i Københavns Amt

Kilder 
 Sogn-Herred-Amt , på Dis-Danmark
 
 Trap Danmark 4. udgave 1920

Noter 

Danmarks amter (1793-1970)
Ækvivalent luft dybde

Ækvivalent luft dybde er et begreb der bruges inden for dykning med nitrox og trimix. Ækvivalent luft dybde kendes også under navnene ækvivalent nitrogen dybde og ækvivalent narkotisk dybde. Ækvivalent luft dybde forkortes til ÆLD eller EAD efter det engelske "equivalent air depth".

ÆLD er et udtryk for den narkotiske effekt (nitrogennarkose)man bliver påvirket af ved dykning med kvælstofholdig gas. Ved at anvende en gas med reduceret kvælstofindhold (nitrox eller trimix) vil man opnå en mindre påvirkning af nitrogennarkose end hvis man havde anvendt atmosfærisk luft som åndemiddel på det pågældende dyk.

Hvor
EAD er den ækvivalente luft dybde i meter.
FN2 er kvælstof indholdet (0,XY)
D er dykkedybden i meter

Ved et trimix dyk til 45 meter med trimix 21/35 (21 % ilt, 35 % helium og 44 % kvælstof) er den ækvivalente luft dybde:

Det vil sige at en dykker der er på 45 meter og indånder trimix 21/35 er lige så påvirket af nitrogennarkose som en dykker der indånder atmosfærisk luft på 20,6 meter.

Specielt ved nitroxdykning 
Den ækvivalente luft dybde er specielt velegnet til nitroxdykning. Her er det muligt at regne sin ÆLD ud og så dykke efter en luft dykketebel/dekompressionstabel. 

Hvis man dykker med en nitrox32 (EAN32) på 29 meters dybde så har man en ÆLD på 24 meter, derfor kan man dykke efter en luft dykketabel/dekompressionstabel på 24 meter.

Se også 
Trimix 
Nitrox 
Nitrogennarkose 
Teknisk dykning

Dykning
Esbjerg Idrætspark

Esbjerg Idrætspark er den samlede betegnelse for en række idræts- og fritidsfaciliteter som hovedsageligt er placeret på Gl. Vardevej i Esbjerg. Parkens faciliteter er ejet af Esbjerg Kommune, men administreres og drives af den selvejende institution Sport & Event Park Esbjerg (SEPE). SEPE driver også et antal faciliteter som ikke formelt er en del af Esbjerg Idrætspark, hvoraf nogle er placeret i tilknytning til denne, mens andre ligger i udkanten af og i Esbjergs opland.

Administrationen er lokaliseret i Idrættens Hus ligeledes på Gl. Vardevej, hvor forskellige foreninger og organisationer også er beliggende.

Svømmestadion Danmark 
Svømmestadion Danmark er Danmarks største badeland. Opført i 1996.

 Badelandet omfatter bl.a. et lavvandet område, et bølgebassin, en modstrømskanal og omfatter en rutsjebane, som er 6 meter høj og 54 meter lang.
 Romersk Bad indeholder bl.a. et 45 graders dampbad, en 50 graders soft-sauna, en 90 graders finsk sauna, 38 graders spa samt et 15 grader koldt bassin og et 34 grader varmt bassin.
 Konkurrencebassinet er et 50 meter langt og 25 meter bredt bassin, som kan deles op i tre bassiner: et 25 meter konkurrencebassin, et midterbassin med mulighed for forskellige vanddybder (0,9 m – 1,2 m – 1,40 m eller 2,0 m) samt et springbassin. Udspringsområdet er placeret ved konkurrencebassinet (springbassinet), hvor der er 1- og 3-metervipper samt et 5 meter højt springtårn.

Svømmestadionet omfatter udover selve bassinerne en café samt en nyopført separat wellness-afdeling.

Flere klubber er tilknyttet stedet, bl.a. Danmarks største svømmeklub West Swim.

I april 2007 afsatte Esbjerg Kommune penge til at udvide med et nyt mindre bassin til motionshold som vandaerobics.

I august 2020 indviedes flere nye vandrutsjebaner, udvidelsen betegnes som den største opgradering siden opførelsen.

Se også 
 Blue Water Arena
 Blue Water Dokken
 Granly Hockey Arena
 Esbjerg Cykelbane
 Esbjerg Atletikstadion
 Esbjerg forenede Boldklubber

Referencer

Eksterne henvisninger 
 SEPE's informationsside om Esbjerg Idrætspark 
 SEPE's idrætsanlæg 
 Svømmestadion Danmarks websted 
 Ombygningsblog, Blue Water Arena 

Idrætsanlæg i Danmark
Fodboldstadioner i Danmark
Idrætspark
Etableret i 1955
Idrætspark