kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nicolai Wael

Nicolai Wael (født 10. maj 1972) er en tidligere dansk professionel fodboldspiller og nuværende fodboldtræner.

Spillerkarriere 

Nicolai Wael indledte sin professionelle karriere i FC København, hvor han aldrig fik et egentligt gennembrud.

Det store gennembrud kom i Vejle Boldklub, hvor Nicolai Wael hurtigt blev publikumsyndling og med 16 mål blandt andet var med til at sikre sølvmedaljer og UEFA Cup-deltagelse til traditionsklubben fra Nørreskoven . Sidenhen opnåede Wael også succes i klubber som Odense Boldklub, Silkeborg IF og SønderjyskE.

Nicolai Wael har spillet mange landskampe for henholdvis Danmarks U21 og Danmarks U19 landshold. Nicolai Wael spiller nu på Oldboys Landsholdet.

Waels foretrukne position var en hængende position mellem midtbanen og angrebet, hvor han med sine gode dybdeløb og placeringsevne både var målfarlig og lagde op til holdkammeraternes scoringer.

Trænerkarriere 

Efter den aktive karriere har Nicolai Wael blandt andet været assistenttræner i SønderjyskE i en årrække.

I 2009 vendte Wael tilbage til Vejle Boldklub, hvor han blev assistenttræner for den svenske cheftræner Mats Gren. Endvidere skal Wael arbejde sammen med sin gamle holdkammerat Jesper Søgaard omkring blandt andet talentarbejde. Da det ikke lykkedes for Vejle at rykke op i Superligaen i 2011 tog klubben afsked med Viggo Jensen, der havde afløst Gren i april, og forfremmede Wael til cheftræner. Den 8. januar 2013 blev Wael fyret og erstattet med Kim Brink til trods for, at klubben lå nummer to i 1. division.
Den 29. april 2013 blev det offentliggjort, at Nicolai Wael tiltræder som cheftræner for FC Fredericia, der spiller i 1. division. Den 13. april 2015 blev Wael fyret i FC Fredericia efter at holdet havde spillet 15 kampe uden at vinde og lå til nedrykning.

Referencer 

Fodboldtrænere fra Danmark
Fodboldtrænere fra Vejle Boldklub
Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Vejle Boldklub
Fodboldtrænere fra Vejle Boldklub Kolding
Skolefag

Et skolefag er et kundskabsområde, der er afgrænset og tilrettelagt for undervisning i skoler.
Udgangspunktet kan være videnskabsfag (fx historie, tysk, matematik) og håndværksfag (fx sløjd, hjemkundskab) og andre emner (fx idræt, færdselslære), som beskrives i en fagplan. Fagenes indhold er normalt resultatet af politiske beslutninger.

Undervisningen i folkeskole og gymnasium skal både være kvalificerende og almendannende, og undervisningen skal leve op til begge krav. Fagafgrænsningen kan variere. Astronomi findes som valgfag i gymnasiet, og i folkeskolen dækkes faget dels i geografi og dels i faget fysik/kemi, der er ét fag i folkeskolen, men to fag i gymnasiet. I en periode i anden halvdel af forrige århundrede var der er folkeskolefag, der hed orientering; det indeholdt elementer fra fagene historie, biologi, geografi og samfundsfag, der efterfølgende blev selvstændige fag igen. I folkeskolens 1.-6. klasse undervises der i Natur og teknik (N/T), der er sammensat af elementer fra fysik, kemi, geografi, biologi og voksen almenviden med videre, herunder det, der i tysk grundskole hedder . Det kan være at følge et brevs vej fra afsender gennem postbesørgelse til modtager, eller mælkens vej fra ko til karton på morgenbordet. – Skrivning var et selvstændigt skolefag i folkeskolen indtil slutningen af det 20. århundrede.

Skolefagene og deres afgrænsning har en lang historisk tradition bag sig. Især i gymnasiet er videnskabsorienterede læseplaner blevet en ny indfaldsvinkel, men pædagogisk-psykologisk forskning har godtgjort, at især folkeskolens mål ikke tilgodeses tilstrækkeligt ad denne vej. Det er ikke nok med boglighed, men kropslig og emotionel udvikling skal også tilgodeses gennem fag som sløjd og billedkunst. Privatskoler, der satser ensidigt på boglig faglighed, understøtter ikke begrebet om det hele menneske, der udvikles alsidigt. Samtidig med at fagkonsulenter blev til læringskonsulenter i folkeskolen i 2010'erne, blev læseplaner til læreplaner.

Henvisninger 
 Den Store Danske Encyklopædi, bind 17, København 2000.
Oslo Lufthavn, Fornebu

Oslo Lufthavn, Fornebu blev åbnet 1. juni 1939 og 7. oktober 1998 tog det sidste fly af sted fra Fornebu.

Fornebu-ulykken skete 30. januar 1973. Et SAS fly af typen Douglas DC-9-21 afbrød et take off. Ingen omkom, eller fik fysiske skader.

20. januar 1984 blev Arne Treholt anholdt i Oslo lufthavn, Fornebu, anklaget for spionage som Sovende Spion.

Oslo Lufthavn, Fornebu blev nedlagt 8. oktober 1998 og erstattet af Oslo Lufthavn, Gardermoen.

Efter nedlæggelsen af lufthavnen huser det tidligere lufthavnsområdet boliger, Telenor Arena og næringsvirksomhed.

Eksterne henvisninger 

Lufthavne i Norge
Lufthavn, Fornebu
Etableret i 1939
Ophørt i 1998
Bærum
Nedlagte lufthavne
Lemvig-Thyborøn Håndbold

Lemvig-Thyborøn Håndbold er en håndboldklub, der kommer fra Lemvig. Klubben spiller i den bedste danske herre håndboldrække Herrehåndboldligaen, efter oprykningen fra 1. division i foråret 2018.

Lemvig-Thyborøn Håndbolds licens hører til moderklubben Lemvig Nissum Håndbold, der blev stiftet helt tilbage i 1969, under navnet NNFH Lemvig. Senere blev der oprettet en professionel eliteafdeling for det bedste herrehold, der først gik under navnet Lemvig Håndbold, og senere altså Lemvig-Thyborøn Håndbold.

Spillertrup 2023/24 
Klubben har følgende spillere i sæsonen 2022/23:

Tidligere sæsoner 

Endelig placering efter op/ned.spil i parentes.

Største navne i LTH 
Nicolaj Øris Nielsen, Klaus Thomsen, Jannick Green, Heino Holm Knudsen, Søren Nørgård, Rasmus Porup, Joakim Hykkerud, Andreas Holst

Referencer

Ekstern henvisning 
 Klubbens hjemmeside

DHF.dk

Håndboldklubber i Danmark
Håndbold
Hjemkundskab

Hjemkundskab er et skolefag, der tidligere hed husgerning og kaldtes bl.a. skolekøkken og madlavning. Det er et folkeskolefag, der oprindelig kun var for piger, men efter skoleloven af 1975 blev det også for drenge, der tidligere måtte nøjes med et kursus i ungdomsskolen. Fra 2014 skiftede faget navn til madkundskab. 

Faget indeholder madlavning, kostplanlægning, sundhed, hygiejne, vask, strygning, rengøring og andre aspekter af husførelse.  Undervisningen har dels været varetaget af linjefagsuddannede lærere, dels af faglærere og i mangel af kvalificerede lærere også af andre.

Tanken om skolekøkken (kvindelig husgerning, huslig økonomi) opstod i i 1880'erne samtidigt med sløjd og kvindelig håndgerning, og der blev netop anvendt tillægsordet »kvindelig«. De første danske skolekøkkener kom først i 1897. I 1899 begyndte Statens Kursus til Uddannelse af Skolekøkkenlærerinder i regi af Statens Lærerhøjskole, i 1900 fastsattes kursets varighed til ti måneder, og i 1904 fik kurset eget lokale i Lærerhøjskolens bygning Odensegade 14. Undervisningen omfattede en teoretisk, en praktisk og en pædagogisk del. Fra 1922 indførtes praktik i uddannelsen, og den foregik i Københavns Kommune, der i mellemtiden var blevet velforsynet med skolekøkkener; en snes år tidligere var kun omkring fem skoler med i starten af »huslig økonomi«.

Der har været mange husholdningsskoler til unge pigers uddannelse. Til uddannelse af husholdningslærerinder kom der i 1901-05 tre husholdningsseminarier. Af dem findes Suhrs og Ankerhus endnu.

I begyndelsen af 1900-tallet var faget kvindelig husgerning beskrevet med følgende indhold: Hygiegne (renlighed og orden), økonomi (sparsommelighed og effektivitet), ernæring (hvad og hvordan man burde spise).

I 2015 skiftede faget navn til madkundskab. Lærerne er samlet i Foreningen for Madkundskab.

Henvisninger 
 »Statens Uddannelse af Skolekøkkenlærerinder« af inspektrice frk. Thyra Hansen. Kort historie frem til 1933 i Dansk Skole-Stat, bind 1, side 147-48, København 1933.

 Hjemkundskab i 100 år af Ellen Thisted, februar 2001.

 Suhrs Husholdningsseminarium 

 Ankerhus Husholdningsseminarium 

Folkeskolefag
Peter O'Toole

Peter O'Toole (født 2. august 1932 i Connemara i Irland, død 14. december 2013 i London, England) var en skuespiller, født i Irland, men opvokst i den engelske by Leeds. Han begyndte som teaterskuespiller og var ganske ukendt da han slog igennem som hovedrolleindehaver i succesfilmen Lawrence of Arabia i 1962. For denne rolle blev han nomineret til en Oscar, men uden at vinde den. Peter O'Toole blev nomineret til otte Oscars, men blev aldrig tildelt en Oscar for nogen af sine roller. I 2003 fik han dog tildelt en Æres-Oscar for sit mange-årige filmarbejde. Han trådte ind på scenen til filmtemaet til Lawrence of Arabia og modtog sin Æres-Oscar af Meryl Streep.

Han døde den 14. december 2013, efter lang tid med sygdom.

Eksterne henvisninger

Fodnoter 

Skuespillere fra Irland
Briter i 1900-tallet
Briter i 2000-tallet
Irere i 1900-tallet
Irere i 2000-tallet
Oscar-nominerede skuespillere
Færdselslære

Færdselslære er et folkeskolefag, der ikke har tillagt selvstændige timer. Undervisningen varetages normalt af klasselæreren som en integreret del af den øvrige undervisning. 

I Den Blå Betænkning (Undervisningsvejledning for folkeskolen) fra 1960 står der om færdselslære: »I henhold til folkeskolelovens § 17, stk. 5, skal færdselslære efter undervisningsministerens nærmere bestemmelse indgå i undervisningen i hovedskolen.«

Undervisningens formål er børnenes sikkerhed i trafikken, og de skal derfor undervises i færdselsregler og færdselstavler, så de kan færdes sikkert i trafikken.

Den Blå Betænkning er nu historie; men undervisningsområdet færdselslære består fortsat, dog uden separat timetal.

Folkeskolefag
Elchingen

Elchingen er en kommune i Landkreis Neu-Ulm i Regierungsbezirk Schwaben i den tyske delstat Bayern.

Geografi 
Kommunen ligger ca. 7 km øst for Ulm/Neu-Ulm ved floden Donau i Mittelschwaben.

Inddeling 
De tre bydele er:

Historie 

I 1294 solgte Konrad von Plochingen, Elchingen (det nuværende Unterelchingen) til Cistercienserklosteret Salem, som beholdt besidelsen til Sekulariseringen i 1802 . Med Reichsdeputationshauptschluss 1803 kom Ober-, Unterelchingen og Thalfingen til Bayern. Kort inden, 29. August 1802, havde bayerske tropper besat området ved Ulm.

Oberelchinger Klosters blev grundlagt af benediktinerordenen i begyndelsen af det 12. århundrede. Ved en brand i 1395 mistede man alle autentiske dokumenter så en invielsesdag 15. august 1128 kan ikke bevises. Nach Stifterwillen zogen die ein.

Elchingen er kendt fra Slaget ved Elchingen under Napoleonskrigene: 14. oktober 1805 besejrede Napoleons tropper under kommando af Marschall Ney en østrigsk hær, og var starten på nederlaget for den østrigske armé. Nogle dage derefter begyndte belejringen af Ulms, hvor Karl Mack von Leiberich til sidst måtte kapitulere. Elchingens navn er derfor at finde på indersiden af Triumfbuen i Paris.

For regionen betød Napoleons sejr enden på Østrig herredømme, og en ny opdeling af området mellem Württemberg og Bayern.

Den nuværende kommune Elchingen opstod i forbindelse med områdereformen i 1978 ved en sammenlægning af Thalfingen, Oberelchingen og Unterelchingen.

Trafik 
Elchingen ligger ved „Autobahnkreuz Ulm/Elchingen“ hvor motorvejene A8 krydser A7.

Elchingen ligger ved jernbanen Ulm-Aalen, den såkaldte Brenzbahn.
Banegården Thalfingen åbnede i 1875
Banegården Unterelchingen åbnede i 1875
Trinbræt i Oberelchingen
Strækningen hører under Donau-Iller-Nahverkehrsverbundes (DING).

Eksterne henvisninger 

 Die Geschichte des Klosters auf der Website der Pfarrgemeinde 

Mittelschwaben
Holzheim (Neu-Ulm)

Holzheim er den næststørste by i Regierungsbezirk Schwaben i den tyske delstat Bayern. Den er en del af Verwaltungsgemeinschaft Pfaffenhofen an der Roth.

Geografi 
Holzheim ligger i Region Donau-Iller in Mittelschwaben.
Ud over Holzheim ligger i kommunen landsbyen Neuhausen.

Nabokommuner

Eksterne henvisninger 

Mittelschwaben
Faaborg HK

Faaborg HK er en håndboldklub fra Faaborg. Klubben spillede i 2010/2011-sæsonen i 1. division. Klubben deltog i 2010 i oprykningspillet til ligaen, men sluttede på en fjerde- og dermed  sidsteplads i kvalifikationsspillets pulje 1 med en sejr, en uafgjort og fire nederlag – og må dermed blive i 1. division. Klubben går fra 2011/12 sammen med HC Odenses herrer i HC-Fyn.

Tidligere resultater

Kilder 
 Diverse undersider på infosport.dk 
 Oversigten over trænere og ledere på klubbens hjemmeside 
 Dehn træner Faaborg

Ekstern henvisning 
 Klubbens hjemmeside 

Håndboldklubber i Danmark
HK
SV Austria Salzburg

Sportverein Austria Salzburg er en østrigsk fodboldklub fra byen Salzburg.

Historie 

Klubben blev stiftet i 2005 af "Violett-Weiß" (Violet-Hvid), som bestod af fans fra det tidligere SV Austria Salzburg, som blev stiftet i 1933 og købt af Red Bull-selskabet i 2005. 

Red Bull ændrede stadionnavn, klubfarver og logo på klubben, sådan at det stemte overens med Red Bulls navn, logo og farver. De forsøgte at slette det gamle SV Austria Salzburgs historie og identitet, og de ville starte en ny klub op. De såkaldte Violet-Hvide ønskede at bevare klubbens 72 år gamle traditioner, imodsætning til Red Bull, som hævdede, at de havde oprettet en helt ny klub. Den 7. oktober 2005 registrerede de Violet-Hvide deres gamle klubs originale navn "SV Austria Salzburg" og det gamle klubemblem. De Violet-Hvide dannede dermed en helt ny klub, men med den gamle klubs farver og logo. De trådte ind i 2. Klasse Nord, som er den syvende bedste række i østrigsk fodbold i 2006-07-sæsonen.

Klubbens bedrifter
 1. Landesliga: Vinder 2010
 2. Landesliga: Vinder 2009
 1. Klasse Nord: Vinder 2008
 2. Klasse Nord A: Vinder 2007

Eksterne henvisninger
 Klubbens officielle hjemmeside

Fodboldklubber i Østrig
Salzburg
Fanejede fodboldklubber
Etableret i 2005
EM i strandhåndbold

Europamesterskaberne i strandhåndbold er afviklet siden 2000, og mesterskaberne er alle arrangeret som fælles stævner for mænd og kvinder.

Mænd

Kvinder

Kilder 
European Handball Federation  
Sports123 – Beach handball  

 
Etableret i 2000
Strandhåndbold
Colombelles

Colombelles er en kommune i departement (Frankrig)|departementet Calvados i regionen Basse-Normandie i det nordvestlige Frankrig.

Geografi 
Colombelles er en forstad til Caen, som ligger 6 km øst for byen.

Historie 

Den første bosættelse i området ved Colombelles kan spores tilbage til den yngre stenalder

Den første skrevne henvisning til Colombelles stammer fra 11. århundrede og findes på kvindeklosteret i Caen.

I 1909 købte Auguste Thyssen sletten ved landsbyen, som på daværende tidspunkt havde under 200 indbyggere. Her grundlagde han Société des hauts-fourneaux de Caen og byggede et stort stålværk.

I 1944 blev byen og fabrikken alvorligt beskadiget af bombardementerne under slaget om Caen. Den gamle by blev dårligt nok ramt af bomber, men byens slot brændte.

Den 5. november 1993 lukkede stålværket. Den gamle fabriksgrund er senere blevet renset. Det gamle køletårn står der stadig. På grunden er der opstået et centrum for levnedsmiddelindustri,

Referencer

Eksterne kilder 

 Historien om Colombelles 
 Kommunens hjemmeside
 Les Suédoises du Calvados 

Byer i Calvados
Den afrikanske farm

Den afrikanske Farm (eng. Out of Africa) er et memoireværk af Karen Blixen. Hun udgav det under pseudonymet Isak Dinesen 6. oktober 1937 i Danmark og samme år i Storbritannien; samt i USA i 1938). Det handler om de 17 begivenhedsrige år fra 1914 til 1931, hvor Karen Blixen drev en kaffefarm ved bjerget Ngong i Kenya, der dengang indgik i Britisk Østafrika. Værket udgør samtidig en lyrisk meditation over hendes liv og levned fra kaffeplantagen, såvel som en hyldest til nogle af dem, der rørte hendes liv der. Værket giver et levende øjebliksbillede både af  afrikanernes og kolonisternes liv i Kenya under det Britiske Imperium, og naturen og landskabet i det kenyanske højland. Karen Blixen skrev oprindelig bogen på engelsk med titlen Out of Africa og genskrev den efterfølgende på dansk. Karen Blixen fortalte om bogens tilblivelse:

Kapitler

Kamante og Lullu 
 Farmen ved Ngong
 Et Kikuyu Barn
 Den Indfødte i Nybyggerens Hus
 En Antilope

Et Vaadeskuds Historie 
 Vaadeskuddet
 I Reservatet
 Wamai
 Wanyangerri
 En Kikuyuhøvding

Gæster paa Farmen 
 De store Danse
 En Gæst fra Asien
 Somali-Kvinderne
 Gamle Knudsen
 En Flygtning sover paa Farmen
 Mine Venner paa Farmen
 En Kavaler som Nybygger
 Vinger

Af en Emigrants Dagbog 
 Vildmarken kom Vildmarken til Hjælp
 Ildfluerne
 Livets Veje
 Esas Historie
 Iguanerne
 Farah og Købmanden i Venedig
 Eliten i Bournemouth
 Om Stolthed
 Okserne
 Om de to Racer
 En Safari i Krigstid
 Swaheli-Regning
 Jeg slipper dig ikke, før du velsigner mig
 Måneformørkelsen
 Negre og Vers
 Om det tusindaarige Rige
 Kitosh' Historie
 Nogle afrikanske Fugle
 Pania
 Esas Død
 Negre og Historie
 Jordskælvet
 George
 Kejiko
 Girafferne rejser til Hamborg
 I Menageriet
 Rejsefæller
 Naturforskeren og Aberne
 Karomenja
 Pooran Singh
 En mærkelig Hændelse
 Papegøjen

Farvel til Farmen 
 Strenge Tider
 Kinanjuis Død
 Graven i Højene
 Farah og jeg sælger ud

Anmeldelse 
Forfatter Tom Kristensen anmeldte Den afrikanske farm i dagbladet Politiken den 6. oktober 1937.

Filmatisering 
Den amerikanske filmproducer Sydney Pollack instruerede i 1985 en filmatisering af værket med titlen Mit Afrika (eng. Out of Africa).

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 Den afrikanske Farm  på Litteratursiden.dk 
 Fotografier af værkets førsteudgave  på Fedpo.com 
 Den afrikanske Farm  på Sparknotes.com 

Litteratur i 1937
Bøger af Karen Blixen
Gengældelsens Veje

Gengældensens Veje (eng. The Angelic Avengers) er en introspektiv kriminalroman af Pierre Andrézel (pseudonym for Karen Blixen), udgivet den 2. september 1944 under den tyske besættelse af Danmark (udgivet i England i marts 1946, og i januar 1947 i USA).

Karen Blixen, der har betegnet Gengældelsens Veje som sit forfatterskabs illegitime barn, vedkendte sig først romanen i et interview i Rom i 1956.

Politisk sammenhæng 
De rædsler, som de to unge og uskyldshvide engelske heltinder oplever i Gengældelsens Veje, ses som en politisk allegori på nazismen og den tyske besættelsesmagt.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 Gengældelsens Veje  på Litteratursiden.dk
 Per Munkholms analyse af Gengældelsens Veje på Kb.dk
 Gengældelsens Veje på Gyseren.dk

Krimier
Litteratur i 1944
Bøger af Karen Blixen
Longues-sur-Mer

Longues-sur-Mer er en kommune i departementet Calvados i regionen Basse-Normandie i det nordvestlige Frankrig.

Geografi 
Kommunen ligger ved Den engelske kanal med 65 meter høje skrænter ned til kysten. Longues-sur-Mer ligger i Bessin området, 6,5 km fra Bayeux.

Histoire 
Som led i den tyske Atlantvold byggedes et kanonbatteri i Longues-sur-Mer. Det kunne beskyde en del af invasionskysten på D-dag 6. juni 1944, og det blev kraftigt bombarderet inden landgangen. Efter hårde kampe overgav de tyske tropper i batteriet sig om morgenen den 7. juni 1944.

Seværdigheder 
 De tyske kanonbatterier i Atlantvolden
 Klosteret Sainte-Marie de Longues, grundlagt i 1168 med kirke fra 13. århundrede.
 Sognekirken Saint-Laurent, omtalt i 12. århundrede, genopbygget i 17. århundrede efter sammenlægning af de tre sogne Longues, Marigny og Fontenailles.
 Saint-Laurent kirken i Marigny, 12.-13. århundrede
 Saint-Pierre kirken i Fontenailles 12. århundrede, ødelagt under bombardementerne i 1944, fortsat ruin.

Eksterne kilder 
 Longues-sur-Mer på l'Institut géographique national 

Byer i Calvados
Argences

Argences er en kommune i departementet Calvados i regionen Basse-Normandie i det nordvestlige Frankrig.
Argences ligger 15 km fra Caen. Indbyggerne kaldes Argençais.

Historie 
I 989 gav hertug Richard 1. af Normandiet klosteret i Fécamp sognene Mondeville og Argences. Herefter blev Mondeville forvaltet som et kirkeligt len af baroniet i Argences.

I hertugtiden var vinene fra Argences berømte.

Eksterne kilder 
 Argences på l'Institut géographique national

Noter 

Byer i Calvados
Cabourg

Cabourg er en kommune i departementet Calvados i regionen Basse-Normandie i det nordvestlige Frankrig.

Geografi 

Cabourg er en normannisk by, som ligger mellem Caen og Deauville. Den ligger ved "blomsterkysten". Byen ligger ved Den engelske kanal og har kystklima.

Historie 

I 1793 boede der i Cabourg kun 165 indbyggere. I det 19. århundrede voksede indbyggertallet til 718 i 1866. Efter en stilstandsperiode i 1870'erne voksede indbyggertallet kraftigt da byen blev et fashionabelt sted at bo. Jernbanen gjorde Normandiet tilgængelig for ferierende, og der blev bygget hoteller og store villaer i en ny bydel, der var formet som en halvcirkel med Kasinoet og Grand Hotel fra 1908 i centrum. Mellem 1881 og 1936 fordobledes indbyggertallet fra 1.014 til 2.095 og det nåede et højdepunkt i 1946 med 3.479. Efter et kraftigt fald nåede indbyggertallet i 1999 op over dette niveau.

Seværdigheder 

 Grand Hôtel de Cabourg
 Kasinoet, udvidet i 2006-2007.
 Les bains de Cabourg ved Marcel Proust promenaden.

Venskabsbyer 
 Atlantic City, USA
 Bad Homburg vor der Höhe, Tyskland
 Salcombe, Storbritannien
 Spa, Belgien
 Mayrhofen, Østrig
 Coire, Schweiz
 Mondorf-les-Bains, Luxembourg
 Terracina, Italien
 Jurmala, Letland
 Bromont, Canada
 Oussouye, Senegal
 Castro-Urdiales, Spanien

Notes et références

Eksterne kilder 

 Cabourg.net, byen officielle hjemmeside
 Cabourg, side om praktiske og turistmæssige forhold 
 Cabourg.com, uafhængig side 
 Cabourg på l'Institut géographique national 
 Fodboldklubben As Cabourg

Byer i Calvados
Øksnebjerg

Øksnebjerg har flere betydninger:
 Øksnebjerg (Assens) – en bebyggelse i Gamtofte Sogn, Assens Kommune
 Øksnebjerg (Holsteinborg Sogn) – en bebyggelse i Holsteinborg Sogn, Slagelse Kommune
 Øksnebjerg (Understed Sogn) – et areal i Understed Sogn, Frederikshavn Kommune

Se også 
 Slaget ved Øksnebjerg
 Øksnebjerg Mølle
 Øksnebjergstenen
Erhvervsakademi

Et erhvervsakademi er en institution, der kan tilbyde kortere videregående uddannelser (erhvervsakademiuddannelser) og mellemlange videregående uddannelser (professionsbachelorudddannelser) inden for fagområder, som:

 Byggeri (byggekoordinator og bygningskonstruktør)
 Design (designteknolog, design og business)
 IT (datamatiker, IT-teknolog, webdesigner, multimediedesigner)
 Jordbrug (jordbrugstekknolog)
 Laboratorieteknik (Laborant)
 Teknik (Produktionsteknolog, automationsteknolog, el-installatør ,VVS-installatør)
 Økonomi (Logistikøkonom, Finansøkonom, serviceøkonom m.fl.)
 samt internationale uddannelser inden for disse områder.
Erhvervsakademierne tilbyder også deres uddannelser som deltidsuddannelser (akademiuddannelser og diplomuddannelser).

Historie 
Erhvervsakademierne blev udskilt fra erhvervsskolerne ved lov i 2008. I 2010 var alle erhvervsakademier selvstændige institutioner og med lovændringen i 2013 blev bindingen til professionshøjskolerne fjernet. Erhvervsakademierne skal tilbyde uddannelser indenfor det teknisk-merkantile område (dvs. til den private sektor) hvor professionshøjskolerne skal fokusere på den offentlige sektors behov for lærere, pædagoger, sygeplejersker m.fl. Samtidigt fik erhvervsakademierne en forpligtelse til at udføre anvendt forskning, som skal komme studerende og virksomheder til gode 

Der er i dag 8 rene erhvervsakademier: Erhvervsakademi Sydvest, Erhvervsakademi Dania, Erhvervsakademi Kolding (IBA), Erhvervsakademi Midtvest, Erhvervsakademi Sjælland, Erhvervsakademiet Aarhus, Erhvervsakademiet Copenhagen Business (Cphbusiness) og Københavns Erhvervsakademi (KEA). De 8 erhvervsakademier har desuden en fælles afdeling for digital efteruddannelse og blended learning kaldet Smart Learning (juridisk sorterer Smart Learning under Erhvervsakademiet Copenhagen Business). Tre professionshøjskoler tilbyder endvidere uddannelser på erhvervsakademiernes område.

Eksterne henvisninger 
 Danske Erhvervsakademiers hjemmeside danskeerhvervsakademier.dk 
 Lov om erhvervsakademier www.retsinformation.dk  (retsinformation)
 Lov om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser  (retsinformation)
 Erhvervsakademier på Uddannelses- og Forskningsministeriets hjemmeside ufm.dk 

 Erhvervsakademi- og professionsbacheloruddannelser , www.uvm.dk, 
 Smart Learnings hjemmeside www.smartlearning.dk

Noter 

Uddannelsesinstitutioner i Danmark