kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klynge

En klynge er en unøjagtig mængdebetegnelse.

For at være en klynge skal der normalt være flere elementer, end man umiddelbart kan overskue, men ikke så mange at de indgår i den normale flokbetegnelse. En klynge huse er ikke rigtigt nok til at kunne kaldes en by. En klynge træer er for få til at udgøre en skov.

I andre sammenhænge bruges begrebet en klynge om virksomheder eller organisationers sammenhørighed. Man taler om industriklynger, når virksomheder inden for en bestemt industri er stærkt repræsenteret i et givent område (klassisk klyngeteoriopfattelse). Forstår man en klynge lidt bredere, er en klynge det felt, hvor udvikling, innovation og vækst skabes. I dette felt hersker der kaos, relationer eksisterer på tværs af brancher, industrier og teknologier. Disse klynger er Complekse Adaptive Systemer (CAS). Verdens største og mest omtalte og undersøgte klynge er Silicon Valley i Californien. I Silicon Valley findes et meget innovativt miljø, som stammer fra dels den militære forskning, som findes i området, fra virksomheden Hewlett-Packard (HP) samt universitetet Stanford. Kendte virksomheder, som i dag har slået sig ned i Silicon Valley, er Apple, Google, YouTube og især virkomheder beslægtet med IT. I Danmark er klynger emne for diskussion, fordi klynger kan være løsningen på at skabe regionale vækstområder. Silicon Valley strækker sig over et meget stort areal. 

I statistikkens verden kan en klynge forstås som en samling af celler (en celle er en del af Det danske Kvadratnet)som i højst mulig grad ligner hinanden. Cellerne klynges med det formål at få udleveret information om alder, indkomst, beskæftigelse osv. fra Danmarks Statistik, og metoden anvendes typisk i forbindelse med geostatistisk analyse af den slags som bl.a. Geomatic – center for geoinformatik foretager.

Klyngehuse er en byggeform, hvor husene ligger lige så tæt som rækkehuse, men ikke i lige rækker.

Ord og vendinger
Face off (ishockey)

Face off eller faceoff er den måde som en ishockeykamp sættes i gang på.

Når kampen starter og efter stop i spillet sættes spillet i gang igen ved at de to centre stiller sig overfor hinanden som det ses på billedet. De øvrige spillere skal indtage en position udenfor face off-cirklen. Dommeren vil så kaste pucken hårdt ned i isen på den røde face off-plet og derved er kampen i gang.

Såfremt face off'et sker et sted på banen hvor der ikke er en fysisk face off cirkel gælder der stadig en imaginær cirkel som de øvrige spillere skal holde sig udenfor indtil dommeren slipper pucken.

De spillere der tager face off'et vil typisk forsøge at rage pucken bagud til en af holdets backer og på den måde få kontrol over pucken.

Se også 

Ishockey
Købmand

Købmand er betegnelsen for en person som lever af handel, ofte som selvstændig erhvervsdrivende. En købmand producerer således ikke selv varer, men opkøber og videresælger varer, og lever af differencen mellem indkøbspris og salgspris. 

Der findes flere forskellige typer af købmænd:
 Købmænd indenfor engroshandlen – også kaldet handelsmænd eller grossister – som typisk opkøber hos producenten og videresælger.
 Købmænd indenfor detailhandlen – som typiske opkøber hos en grossist og videresælger til slutbruger. 

Betegnelsen "købmand" bruges oftes indenfor detailhandlen, om en selvstændig erhvervsdrivende i en dagligvarehandel/kolonialhandel

På tysk bruges ordet Kaufmann (købmand) i meget bredere betydning. En speditør er en Speditionskaufmann (eller Kauffrau v./hunkøn), en bankmand er en Bankkaufmann mv.

En urtekræmmer er en person eller forretning der handler med kolonialvarer.

Eksterne henvisninger

Se også 
 Kommis
 Supermarked

Stillingsbetegnelser
Face off

Face off kan henvise til flere artikler:

 Face off (Ishockey) – den måde som en ishockeykamp sættes i gang på
 Face/Off – film fra 1997 af instruktøren John Woo, med John Travolta og Nicolas Cage.

Se også
 In My Lifetime, Vol. 1 – andet album fra Jay-Z, med nummeret Face Off
 Floorball – en form for "indendørs hockey", spillet startes med en face-off
South Side United

Southside United (SSU) er en gruppe hooligans med tilknytning til fodboldholdet Brøndby IF.

SSU blev grundlagt i 1992 og var i 2008 stadig en aktiv del af fanscenen i Brøndby IF. Under SSU fandtes ungdomsfraktionen Blue Front, som ikke eksisterer længere. I 2008 kunne Southside United og Blue Front samle op mod 150 personer til kampe mod F.C. København.

Se også 

 Hooliganisme i Danmark

Referencer 

Sport i Brøndby
Fodboldkultur
For Your Eyes Only

For Your Eyes Only (Strengt fortroligt) er en britisk actionfilm fra 1981. Filmen er den tolvte i EON Productions serie om den hemmelige agent James Bond, der blev skabt af Ian Fleming. Dele af handlingen stammer fra novellerne For Your Eyes Only og Risico i Flemings novellesamling For Your Eyes Only, men også Live and Let Die er repræsenteret.

I den foregående film Moonraker havde Bond været en tur ude i verdensrummet, men med denne film ønskede man at få ham ned på jorden igen i enhver forstand. Historien skulle være mere simpel og realistisk, og uden at det nødvendigvis var hele verdenen, der var i fare. Desuden skulle Bond gøre mere brug af sine evner end af hjælpemidler. Endvidere blev der skabt realistiske scenerier i stedet for de omfattende interiørscener, serien ellers var blevet kendt for.

Plot 
Et britisk efterretningsskib synker ud for den albanske kyst, med efterretningsapparatet ATAC om bord. En marinarkæolog sættes til at lokalisere vraget, men bliver myrdet. Bond sættes til at finde morderen og den, der hyrede ham. Sporene peger mod to konkurrerende græske smuglere, men hvem af dem er til at stole på?

Crew 
 Producent: Albert R. Broccoli og Michael G. Wilson
 Manuskript: Richard Maibaum og Michael G. Wilson
 Instruktør: John Glen

Medvirkende 
 Roger Moore – James Bond
 Topol – Milos Columbo
 Carole Bouquet – Melina Havelock
 Julian Glover – Aristote Kristatos
 Desmond Llewelyn – Q
 Lynn-Holly Johnson – Bibi Dahl
 Cassandra Harris – Lisl von Schlaf
 Michael Gothard – Emile Leopold Locque
 John Wyman – Erich Kriegler
 Jill Bennett – Brink
 John Moreno – Luigi Ferrara
 Walter Gotell – General Gogol
 Geoffrey Keen – Britisk forsvarsminister
 Lois Maxwell – Moneypenny

I indledningssekvensen ender Bond med at dræbe en skaldet skurk i en kørestol. Personen er hverken navngivet eller krediteret men blev spillet af John Hollis og dubbet af Robert Rietti. Personen minder en del om Blofeld fra tidligere film, der imidlertid ikke kunne bruges officielt, fordi Eon Productions og Kevin McClory lå i strid om rettighederne til figuren. Scenen kan ses som en hilsen fra producenten Albert R. Broccoli om, at han ikke havde brug for figuren. Ifølge instruktøren John Glen skulle publikum dog selv drage deres konklusioner.

I de elleve foregående film havde Bernard Lee spille Bonds chef M. Han afgik imidlertid ved døden 16. januar 1981, før han kunne gennemføre sine scener. I respekt for ham undlod man at lade en anden overtage rollen men fordelte hans scener mellem stabschefen Bill Tanner og forsvarsministeren, idet man sagde, at M var på ferie.

Tre måneder efter premieren kom det frem, at en af Gonzales' piger oprindelig var en mand, der havde fået foretaget en kønsskifteoperation, hvilket vakte en del opmærksomhed. Der var tale om den britiske model Caroline Cossey (oprindeligt Barry Cossey).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

James Bond-film
Britiske film fra 1981
Actionfilm fra Storbritannien
Film baseret på bøger
Engelsksprogede film
Salten Langsø

Salten Langsø er en smal, langstrakt, cirka 6 km lang sø på omkring 308 hektar. 
Søen har en gennemsnitsdybde på 4,5 meter og en maksimumdybde på 12 meter. 
Den gennemløbes af Salten Å og er dermed en del af Gudenå-systemet. Søen ligger næsten gemt i skovområdet mellem Gammel Rye, Addit og Salten. 

Mod nord ligger Rye Sønderskov og Højkol Skov med stejle, skovklædte skrænter ned mod søen. Syd for søen er et område  præget af skov, hede, mose og småsøer. Her blev i 1935 anlagt en privat flyveplads, som man stadig kan se rester af; den blev under 2.verdenskrig overtaget af tyskerne og efter krigen i en periode anvendt som flygtningelejr.

214 hektar  langs søens  nord-, øst- og sydbred blev   fredet 1982  med henblik på at sikre det enestående landskab omkring, og  udsigter over Salten Langsø.

Se også 
 Flygtningelejren Rye Flyveplads
 Salten Langsø Skovdistrikt

Eksterne henvisninger 

 Turbeskrivelse  – rundt om søen
 Rye Flyveplads 

Søer i Silkeborg Kommune
Fredede arealer i Danmark
Begrebet Angest

Begrebet Angest er en bog af den danske filosof Søren Kierkegaard. Den udkom 17. juni 1844, fire dage efter Philosophiske Smuler og hører til blandt de mest læste filosofiske værker.

I bogen analyserer Kierkegaard angstens betydning som drivkraft i mennesket og dens virkninger. Bogen behandler menneskers forhold til det farlige i dem selv gennem angst. For Kierkegaard er angsten ikke blot en manifestation af en syg, neurotisk sjæl, selv om den kan være det. Angsten er et direkte udtryk for, at mennesket er åndeligt bestemt. Mennesket er en syntese af ånd, sjæl og legeme, og angsten er en manifestation af den åndelige side. Forsåvidt er angst et udtryk for den kvalitative forskel på dyr og mennesker. At være angst skal ingenlunde forstås udelukkende som noget negativt. Der er forskel på det godes angst, som er angst for det onde, og det ondes angst, som er angst for det gode. Den onde angst kaldes dæmonisk angst. Men også det gode kan være angst, nemlig angst for det onde. I denne forstand er, når det gode kommer for tæt på det ondes mulighed, angsten som en åndelig bevægelse et sundhedstegn, et forsvarsværn, ligesom en feber er et tegn på kroppens naturlige forsvar mod en infektion.

Kierkegaard analyserer begrebet angest dialektisk, og det er næppe muligt at nærme sig det på andre måder. Angestens indre dialektik udtrykker han f.eks. således: Angest er sympatetisk antipatie og antipatetisk sympatie.

Alene "Begrebet Angest" ville have været nok til at gøre ham verdensberømt. Der er i verdenslitteraturen ingen forfatter, som bare tilnærmelsesvis formår at redegøre for begrebet angst, som han har gjort. Hvad mere er, så er Kierkegaards fundament for analysen beretningen om syndefaldet i Paradisets have altså et dogmatisk grundlag, hvorpå det er lykkedes ham at beskrive, hvad ingen før eller siden har formået.

Søren Kierkegaards skrifter
Filosofiske skrifter
Hanstedgård

Hanstedgaard er en gammel kongsgård, som går tilbage til 1231. Gården ligger Hansted Sogn i Horsens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1695.

Ejere af Hanstedgård 

 (1231-1585) Kronen
 Omkring 1286 Rane Jonsen
 (1585-1616) Kjeld Brockenhuus
 (1616-1633) Edel Ulfeldt gift Brockenhuus
 (1633-1648) Johan Kjeldsen Brockenhuus
 (1648-1662) Hedvig Bille gift (1) Brockenhuus (2) Pogwisch
 (1662-1664) Henning Pogwisch
 (1664) Erik Johansen Brockenhuus
 (1664-1684) Peder Hansen Hovenbeck
 (1684-1697) Anders Jensen Thonboe / Dorothea Hansdatter Lottrup gift Thonboe
 (1697-1711) Dorothea Hansdatter Lottrup gift Thonboe
 (1711-1904) Stiftelsen Handsted Hospital
 (1904-1910) Theodor Otto Harries
 (1910-1914) Steffen Svendsen
 (1914-1924) Enke Fru Marie Svendsen
 (1924-1960) N. A. Have
 (1960-1963) Enke Fru Have
 (1963-1984) Horsens Kommune
 (1984-2021) Mogens Rossau Holm Jensen
 (2021-) Brigitta Lauge de Neergaard & Emil Poulsen Vang

Eksterne henvisninger 
 Dansk Center for Herregårdsforskning: Hanstedgård , hentet 19. juli 2016
 Hanstedgaards hjemmeside inkl. gårdbutik

Herregårde i Horsens Kommune
Herregårde i Skanderborg Amt
Ruin

En ruin er et ødelagt bygningsværk.

Bygninger, der rammes af jordskælv, brand, bombenedslag eller misligholdes, vil ligge i ruiner til de fjernes eller sættes i stand.

Bygninger, der er gået af brug, er tidligere langsomt faldet sammen, til der kun ligger en ruin tilbage. Da forfaldet i høj grad skyldes, at der ikke har været behov for bygningen længere, er det først i nyere tid, hvor man har været bevidst om historien, at mange ruiner er blevet fredet eller istandsat.

I perioder med et nostalgisk syn på antikken blev der bygget "kunstige ruiner", der aldrig har været i brug. På tysk findes ordet Ruinenempfindsamkeit (= ruinfølsomhed), Ruinensehnsucht (= ruinlængsel), Ruinenlust (= ruinlyst) om ruinromantikken.

Stendhal anbefalede betragtning af ruiner som "en ufattelig intens glæde". En fransk kunstmaler fra 1700-tallet Hubert Robert fik tilnavnet "Robert de Ruines" pga. sin glæde ved at male ruiner. I England vakte hans samtidige Joseph Gandy opsigt ved at male Bank of England med taget raset sammen. 

"Ruin" kan i overført betydning bruges om økonomi. En person, et firma eller et land kan være ruineret eller bankerot (ude af stand til at betale enhver sit), og et liv kan ligge i ruiner efter sygdom og kærestesorger.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg
Gene Kelly

Eugene Curran Kelly (født 23. august 1912, død 2. februar 1996), bedre kendt som Gene Kelly, blev født i Pittsburgh, Pennsylvania. Han var en amerikansk danser, skuespiller, sanger, filminstruktør, filmproducer og koreograf. Kelly var kendt for sin energiske og atletiske dansestil, sit gode udseende og at de karakterer han spillede var de "gode". Mest kendte film er En Amerikaner i Paris fra 1951, Singin' in the Rain fra 1952 og Solen Stod Stille (Inherit the Wind) fra 1960.

Kildehenvisning 

 
 American Masters: Gene Kelly

Eksterne henvisninger 
 

Filmproducere fra USA
Skuespillere fra USA
Sangere fra USA
Dansere fra USA
Personer fra Pittsburgh
Amerikanere i 1900-tallet
Emmy-vindere
Hollywood Walk of Fame
Oscar-nominerede skuespillere
Ridder af Ærelegionen
Spids nøgenhat

Spids nøgenhat, Psilocybe semilanceata (på engelsk Liberty Cap) er den næst-stærkeste hallucinogene svamp i Europa. Spises den, opnås kraftige hallucinationer. Disse ophører nogle timer efter, alt efter dosering. Grunden til dette er svampens indhold af omkring 2.5 ‰ af stoffet psilocybin.

Hatten er 1-2 cm i diameter, spids kegle- eller klokkeformet, har en lille papil og purpurbrune lameller. Stokken hvidlig og skør.

Spids nøgenhat vokser på fugtige marker og græsplæner, i særdeleshed på de kreaturgræssede.

Se også 
 Spids Nøgenhat - dansk band opkaldt efter svampen.

Eksterne henvisninger 

Bladhat-ordenen
Euforiserende stoffer
Svampe i Danmark
Lillerup

Lillerup er en lille herregård, hvis historie går helt tilbage til 1499. Lillerup ligger sydøst for Østbirk, ca. 4 km Øst for Stenbjerg Station. Gården ligger i Østbirk Sogn i Horsens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1825.

Lillerup Gods er på 187 hektar

Ejere af Lillerup 
 (1499-1512) Forskelige ejere
 (1512-1581) Peder Christensen Skram
 (1581-1601) Niels Pedersen Skram
 (1601-1603) Elisabeth Nielsdatter Skram gift Bille
 (1603-1608) Espe Bille
 (1608-1610) Elisabeth Nielsdatter Skram gift Bille 
 (1610-1630) Jacob Ulfeldt
 (1630-1656) Birgitte Brockenhuus gift Ulfeldt
 (1656-1663) Corfitz Jacobsen Ulfeldt
 (1663-1670) Kronen
 (1670-1678) Peter Hansen
 (1678-1680) Anna Elisabeth Petersdatter Hansen
 (1680-1683) Vilhelm baron Gyldenkrone
 (1683) Regitze Sophie Vind gift (1) Gyldenkrone (2) Juel
 (1683-1700) Jens Juel
 (1700-1714) Jørgen baron Gyldenkrone
 (1714-1715) Vibeke Dorothea Frederiksdatter von Gersdorff gift (1) Gyldenkrone (2) von Pentz
 (1715-1720) Gotfred von Pentz
 (1720-1724) Frederik von Gersdorff
 (1724-1726) Edel Margrethe Krag gift von Gersdorff
 (1726-1728) Jørgen Grabow
 (1728-1732) Lucie Hedvig von Levetzow gift Grabow
 (1732-1765) Hans Rudolf Jørgensen Grabow
 (1765-1772) Margrethe Øllegaard Rantzau gift Grabow
 (1772-1775) Frederik Christopher greve Trampe
 (1775-1777) Jørgen Ditlev Frederiksen greve Trampe
 (1777-1784) Casper Peter Rothe
 (1784-1787) Edel Katrine Severine Soelberg gift Rothe
 (1787-1797) Ulrik Christian von Schmidten
 (1797-1804) Anders Kruuse / Erik Christian greve Hoppe
 (1804-1812) Peter von Paulsen
 (1812-1821) Henrik Møller
 (1821-1823) Enkefru Paulsen
 (1823-1828) Johan Peter Friedrich "Fritz" von Paulsen
 (1828-1830) V.T. Scheuermann
 (1830) Enke Fru Scheuermann
 (1830-1840) H.C. Søltoft
 (1840-1859) J.L. von Halle
 (1859-1873) Johannes Friis
 (1873-1890) Hans Christian Brodersen
 (1890-1935) Axel Viggo Holm
 (1935-1944) Forskellige ejere
 (1944-1957) Anders Jensen Overgaard og Henry André Friis
 (1957-1990) Henry André Friis
 (1990-2006) Mads Bjørn Jensen
 (2006-) Martin Mogensen

Herregårde i Horsens Kommune
Herregårde i Skanderborg Amt
Lethenborg

Lethenborg er dannet i 1830 af Peter Herschend til Herschendsgave. Lethenborg ligger 7,5 km nordøst for Hovedgård Station. umiddelbart vest for landevejen Horsens-Århus. Gården ligger i Hylke Sogn i Skanderborg Kommune.

Lethenborg er på 96 hektar

Ejere af Lethenborg 
 (1830-1853) Peter Herschend nr2
 (1853-1881) Emilie Fischer gift Herschend
 (1881-1893) Peter Herschend nr3
 (1893-1922) Peter Bojsen
 (1922-1936) E.P. Bojsen
 (1936-1970) C.E. Nielsen
 (1970-1999) Uffe Nielsen Lethenborg
 (1999-2000) Erik Duus Jørgensen
 (2000-2001) Jens Windahl Jensen
 (2001-)Else Windahl Jensen

Herregårde i Skanderborg Kommune
Herregårde i Skanderborg Amt
Power Nine

Power Nine (også kaldet P9-sættet) er en samlet betegnelse for de ni bedste, dyreste og mest effektive kort i samlekortspillet Magic: The Gathering. P9-kortene er kun udgivet i serierne Alpha, Beta og Unlimited.

Følgende kort er en del af P9 sættet:

 Ancestral Recall
 Black Lotus – det mest eftertragtede kort. Black Lotus bryder tempoet i Magic, da den er gratis at spille på bordet, og kan ofres for 3 mana. I tur 1 kan man således have 4 mana til rådighed til at spille kort for, hvor man normalt kun har 1 mana.
 Mox Emerald
 Mox Jet
 Mox Pearl
 Mox Ruby
 Mox Sapphire
 Time Walk 
 Timetwister

Magic: The Gathering
Kærestesorger (film)

Kærestesorger  er navnet på en film, der er instrueret og skrevet af Nils Malmros. John Mogensen er medforfatter på manuskriptet. Filmen er blandt andet optaget på Viborg Katedralskole og ganske ekstraordinært over en tre-årig periode, så filmens store persongalleri reelt bliver tre år ældre. Den fik premiere 13. marts 2009.

Filmen er en selvstændig opfølger til Malmros' klassiker Kundskabens træ, og følger en gruppe unge igennem deres gymnasietid. Malmros har beskrevet den som en film om gymnasieungdommen og det at blive voksen i et borgerligt miljø i starten af 1960'erne. En film der kredser om tiden, hvor man drømmer om at opleve de store følelser samtidig med, at man er bange for at binde sig.

Synops 
Jonas og Agnete er på mange måder hinandens modsætninger, da de allerede i 1.g bliver kærester på Viborg Katedralskole i 1960'ernes Danmark. Jonas er den charmerende dreng, der er vellidt af alle, både kammerater og lærere, men som ikke er videre arbejdsom i skolen. Agnete, derimod, er en akademisk ambitiøs og begavet pige, som til gengæld ikke er særlig moden i livets andre forhold og som tynges af et anspændt forhold til sin familie. Trods deres umiddelbare forskelle er de stærkt draget af hinanden, og de gør meget for at få det til at fungere – men det er ikke altid nok. Deres tid sammen fra 1. til 3. G byder på alt fra forelskelse, jalousi, kærestesorger til utroskab og deres venner; Toke, Birger og Liselotte, vikles alle på den ene eller anden måde ind i Jonas og Agnetes turbulente forhold.

Modtagelse 
Filmen fik lunkne anmeldelser af de danske filmkritikere. 
Anmeldelsernes point lå fra 3 til 4 ud af 6 mulige for Berlingske Tidende, Politiken, Kristeligt Dagblad, Ekstra Bladet og DR Filmland.

Simone Tang vandt prisen for som Bedste Kvindelige Skuespiller ved Shanghai International Festival i 2009.

Relation til virkeligheden 

I forbindelse med Kærestesorger blev dokumentarfilmen Filmfaderen – et portræt af Niels Malmros optaget med tilrettelæggelse af Allan Høyer.
I denne film afsløres det at figuren Toke er inspireret af samme person fra virkeligheden som Helge-figuren i Kundskabens Træ, og Nils Malmros påstår at det er "rivalen der to gange i træk hugger min pige".
Dokumentarfilmen viser også Nils Malmros give foredrag om filmen/virkeligheden.
Ydermere træder virkelighedens Helge/Toke frem som viser sig at være Niels Holm-Nielsen.
Han udtalte sig i Høyers' dokumentarfilm, hvor han kritiserede Malmros:

Medvirkende

Eksterne henvisninger 
 
 Kærestesorger på Facebook
 Fanside dedikeret til Kundskabenstrae og Kærestesorger

Henvisninger 

Danske film fra 2009
Dramafilm fra Danmark
Dansksprogede film
Film instrueret af Nils Malmros
Løvbjerg Supermarked

Løvbjerg Supermarked A/S er en dansk supermarkedskæde i Jylland og på Fyn. Kæden har rødder tilbage til 1926. I 1959 blev det til en egentlig kæde, som i dag rummer 15 butikker.

Historie 
Løvbjerg startede med en lille købmandsforretning i Torsted ved Horsens, som Christian Løvbjerg åbnede i 1926. I 1959 etableredes en egentlig kæde, da Christians to sønner, Knud Løvbjerg og Carsten Løvbjerg, åbnede Jyllands første supermarked på Torvet i Silkeborg. Det var en kæmpe succes og brødrene åbnede forretninger flere steder i Jylland og som nogle af de første startede de i slutningen af 1960'erne små discountbutikker under navnet Prisa. I 1994 indledte Løvbjerg og Rema1000 i Norge et samarbejde, der betød, at alle Prisa-butikkerne og flere af Løvbjerg-butikkerne blev konverteret til Rema1000-butikker. De største Løvbjerg-butikker blev dog i selskabet Løvbjerg Supermarked A/S. Efter 10 år blev Løvbjerg-familiens andel af Rema1000 i Danmark solgt til Rema1000 i Norge, og familien koncentrerede sig herefter udelukkende om de tilbageværende Løvbjerg-butikker.

Senest har kæden åbnet butikker i Aabenraa, Frederikshavn og Fredericia, og kæden består i dag af 16 butikker.

Butikker

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Løvbjergs hjemmeside
 Løvbjerg Krøniken  (historie)

Supermarkedskæder i Danmark
Etableret i 1926
Store Borupgård

Store Borupgård er gennem tiderne dannet af landsbyen Borup. Gården ligger i Kattrup Sogn i Horsens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1869.

St. Borupgård Gods er på 294 hektar.

Ejere af St. Borupgård 
 (1593-1767) Kronen
 (1767-1771) Lars Bang
 (1771-1798) Jens Overbye
 (1798-1800) Jens J. Engerslev
 (1800-1816) Christian Frederik Juul
 (1816-1838) Mikkel Roedsted
 (1838-1852) Niels Christian Mikkelsen Roedsted
 (1852-1856) C. N. Monberg
 (1856-1867) Johan Lange
 (1867-1896) Bendt lensgreve von Wedell
 (1896-1916) Søren Peter Pedersen
 (1916-1922) Jens Pedersen Munkedal
 (1922-1940) N. R. Møller
 (1940-1943) A. Møller-Enggaard
 (1943-1948) Taarnholm A/S
 (1948-1951) G. Madelung / P. Bendtsen / K. Haslund / B. Høyer-Kruse
 (1951-1972) Boy Høyer senior 
 (1972-1998) Boy Høyer junior
 (1998-) Lars Boy Høyer

Herregårde i Horsens Kommune
Herregårde i Skanderborg Amt
Unsuk Chin

Unsuk Chin (født 1961 i Seoul) er en koreansk komponist.

Hun studerede klaver og komposition hos Sukhi Kang ved Seouls Universitet og sidenhen fra 1985 i Hamborg hos György Ligeti. Hun fik sit gennembrud 1994 med værket 'Akrostichon-Wortspiel' for sopran og ensemble som eksperimenterer med sprog og musik. 

Hun vandt i 1985 den Internationale Gaudeamus konkurrence for komponister og modtog i 2004 en Grawemeyer Award for sin violinkoncert.

Komponister fra Korea
Komponister fra Tyskland
Personer fra Seoul
Pave Cornelius

Pave Cornelius (død 253) var pave i den romersk-katolske kirke og blev kåret som helgen. Han blev valgt som pave i marts 251 i en periode, hvor den romerske kejser Decius ikke var så aktiv med forfølgelserne af de kristne. Hans valg blev modarbejdet af Novatian, som fastholdt synspunktet om, at ikke engang paverne kunne forlade alvorlige synder som mord, utroskab og frafald fra kristendommen, men at disse kun kunne forlades ved dommedag. Cornelius mente modsat, at paverne kunne forlade disse alvorlige synder. Med støtte fra Cyprianus vandt hans tilhængere striden, og han blev valgt som pave. Novatian flygtede fra Rom, men hans tilhængere dannede en sekt (novatianisme), der blev betragtet som kættersk af resten af kristenheden.

Af Cyprianus' skrifter, der bakkede op om Cornelius, fremgår det, at den romersk kirke på det tidspunkt havde 155 gejstlige og forsørgede omkring 1.500 enker og fattige.

Efter to års regering, mens Trebonianus Gallus var kejser, blev Cornelius forvist til Centuricellae (Civitavecchia), hvor han døde. Han fejres sammen med Cyprianus 16. september. Dette var dog ikke hans dødsdag, idet han døde i juni 253.

Eksterne henvisninger 

 

Paver