kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spore (botanik)

En spore indenfor botanikken betegner almindeligvis en haploid mellemgeneration hos sporeplanter, dvs. hos så forskellige planter som alger, mosser (hornblade, levermosser og mosser) og de såkaldte karsporeplanter (bregner, ulvefodsplanter, padderokplanter).

Sporer forekommer dog i alle karplanter, dvs. også hos frøplanter, men hos frøplanterne er de hunlige sporer endospore dvs. indlejret i sporofytten (= planten) og forlader aldrig denne. Den hanlige spore hos frøplanter kaldes pollen. Man taler derfor normalt ikke om sporer i forbindelse med frøplanter, undtagen når man beskæftiger sig med den interne "mekanik" i den kønnede formering hos frøplanterne.

Udover disse betydninger optræder begrebet spore også i forbindelse med formering af svampe og bakterier. Hverken svampe eller bakterier henregnes dog i dag til planteriget og deres sporer er derfor behandlet i selvstændige artikler.
Svampespore – svarer til frø hos planter. 
Spore (bakterie) –  nogle bakteriers hvilestadium (f.eks. hos Baccillus og Clostridium).  
Også laver formerer sig med sporer.

Ordet spore kommer af det græske ord σπορα ("spora"), der betyder frø.

Cyklus 
En spore er en reproduktiv struktur tilpasset spredning og overlevelse under dårlige forhold i lange perioder. Hos frøplanterne er det dog kun hanlige sporer der spredes og kun med befrugtning for øje, dvs. der er ikke her behov for overlevelse under dårlige forhold i lange perioder. Hos frøplanterne er denne funktion overtaget af frøet, der bl.a. adskiller sig fra sporen ved at være diploid og ved ofte at have et nærings-lager indbygget, hvilket dog mangler hos frøene hos orkidéer, der i stedet benytter symbiose med visse svampe, for at spire.

Sporer er haploide, dvs. de har kun ét sær kromosomer, og encellede. Sporer produceres ved meiose i sporofytten.
(Hos karplanter er sporofytten den egentlige plante, men dette gælder ikke mosser). Herefter spredes de til omgivelserne (undtagen hos frøplanterne). Når betingelserne er passende udvikler sporen sig til en ny organisme ved mitosisk celledeling. Herved dannes en flercellet gametofyt som efter nogen tid begynder at producere gameter.

Hos frøplanterne sker meget af denne proces skjult. Hunlige sporer forbliver i sporofytten og danner frøanlæg. Hanlige sporer danner mikro-gametofytter der spredes som pollen. Disse (hanlige) mikro-gametofytter danner ved modning af pollenet hanlige gameter.

En hanlig og en hunlig gamet smelter sammen og danner en zygote, der udvikler sig til en ny sporofyt. Hos frøplanterne i form af et frø, men hos sporeplanterne i form af en ny plante der skal overleve fra starten. Sporeplanterne er derfor mere afhængige end frøplanterne, af at miljøet hele tiden har passende fugtighed, lys og næring. Dette har medført at frøplanterne har kunnet sprede sig til miljøer hvor sporeplanterne ikke – eller kun vanskeligt – kan sprede sig, og i en række tilfælde har frøplanterne også kunnet udkonkurrere sporeplanter i miljøer hvor disse ellers trives.

Se også

Noter 

Bioaerosoler
Plantemorfologi
Gammelgaard (Ketting Sogn)

Gammelgaard er en herregård i Ketting Sogn, Als Sønder Herred i Sønderborg Kommune. 

Herregården tilhørte i senmiddelalderen adelsslægten Sture (slægt). Ca. år 1500 tilhørte den brødrene Henrik og Vulf (Wolf) Sture. Vulf Stures sønnedatter Cathrine bragte den som medgift til amtmand i Sønderborg, den holstenske adelsmand Hans Blome til Seedorf. Han sælger den dog snart til sin herre, hertug Hans den Yngre. Herefter var den ejet af den sønderborgske hertugslægt, indtil det lille hertugdømme 1667 gik fallit og Gammelgaard inddraget under kronen. I 1730 overdrager Christian 6. gården til hertugen af Augustenborg, Christian August. Augustenborgerne besad Gammelgaard indtil Treårskrigen 1848-1850, hvor deres ejendomme blev inddraget under den danske krone. Gården blev 1860 overdraget til forpagteren H. T. Møller, og har siden haft skiftende ejere.

Ejere af Gammelgård 
 (ca. 1500) Henrik og Vulf Sture
 (ca. 1514-ca. 1540) Vulf Sture (eneejer)
 (ca. 1540-?) Asmus Sture (søn)
 (?) Jørgen Sture (bror)
 (?-1563) Thomas Sture (bror)
 (1563-ca. 1580) Berte Ahlefeldt (enke)
 (ca. 1580) Cathrine Sture (datter)
 (ca. 1580-1584) Hans Blome
 (1584-1622) Hertug Hans den Yngre af Slesvig-Holsten-Sønderborg
 (1622-1627) Hertug Alexander af Slesvig-Holsten-Sønderborg (søn)
 (1627-1639) Hertuginde Dorothea (enke)
 (1639-1653) Hertug Hans Christian af Slesvig-Holsten-Sønderborg (søn)
 (1653-1667) Hertuginde Anna (enke)
 (1667-1730) Kronen
 (1730-1754) Hertug Christian August 1. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg
 (1754-1794) Hertug Frederik Christian 1. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg
 (1794-1814) Hertug Frederik Christian 2. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg
 (1814-1850) Hertug Christian August 2. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg
 (1850-1860) Kronen
 (1860-1873) H. T. Møller
 (1890-1923) Clemens von Romberg
 (1923-1925) Konrad Gisbert Wilhelm von Romberg (søn)
 (1925-1950) Den danske stat
 (1950-1953) A. Stenderup Jensen
 (1953-2000) C. Jørgensen
 (2000-2011) Jens C. Jørgensen
 (2011- ?  ) Lars Staugaard Bertram

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg Kommune
Herregårde i Sønderborg Amt
New Wave (konkurrence)

New Wave eller Nye Bølge (, Novaja volna, ) er en international sangkonkurrence for unge stjerner i den lettiske by Jūrmala. Den bliver normalt holdt over 6 dage i juli; tre dage med konkurrencer, to særlige eventdage, og til sidst en dag med resultater og en afsluttende gallakoncert.

New wave er en konkurrence for unge popmusikere. Den blev startet af den russiske komponist Igor Krutoj og den lettiske pianist og komponist Raimonds Pauls i 2002, og senere styrket af den meget populære russiske superstjerne Alla Pugacheva. New Wave bliver afholdt i den lettiske kystby Jūrmala, i bydelen Dzintari. Selvom konkurrencen skal opfostre nye stjerner fra hele Europa, er det for det meste lande fra det tidligere USSR og USA der spiller en stor rolle i konkurrencen.

Vindere

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
Officiel hjemmeside 

Letland
Musikkonkurrencer
Kryptografi

Kryptografi (af græsk κρυπτός (kryptós), "skjult", og γράφειν (gráfein), "at skrive") er et hovedemne inden for kryptologien, der beskæftiger sig med hemmeligholdelse af beskeder. Kryptografi kan opdeles i tre underkategorier:

 Kryptering, kunsten at hemmeligholde information (typisk en besked), så den bliver ulæselig for tredjepart.
 Kryptoanalyse, kunsten at få fat i den hemmeligholdte information ud fra den krypterede, uden at kende krypteringsnøglen.
 Nøgledistribution, et specialemne der omfatter overførslen af krypteringsnøgler på sikker vis.

Kryptografiske algoritmer er en klasse af algoritmer der anvendes inden for kryptologien. Den vigtigste klasse af kryptografiske algoritmer er krypteringsalgoritmerne, der konverterer information til en form der er ulæselig for en trediepart. Andre eksempler på kryptografiske algoritmer er:

 Algoritmer til digitale signaturer
 Message Authentication Codes
 Hashfunktioner
 Algoritmer til vidensløse beviser

Et velanset princip inden for kryptologien er, at sikkerheden ligger i nøglen, således at krypteringsalgoritmen typisk er kendt. Dette princip er kendt fra bl.a. RSA.

 
Formelle videnskaber
Slottet i Løgum

Slottet i Løgum er en en-længet bygning lige vest for Løgumkloster Kirke i Tønder Kommune. Slottet er opført i 1614, delvis oven på et tidligere kloster, og bruges nu til Folkekirkens efteruddannelse.

Historie 
Cistercienserklosteret i Løgumkloster blev grundlagt i 1173. Ved arvedelingen mellem kong Christian 3. og hans brødre gik Løgumkloster til hertug Hans den Ældre. Klosteret overlevede i første omgang reformationen, men ved den sidste abbeds død i 1548 blev det inddraget og underlagt hertug Hans. Ved hans død overgik Løgumkloster til de gottorpske hertuger.

Slottet i Løgum blev opført i 1614 som jagtslot for hertug Johann Adolf af Gottorp. Der har også været amtsstue og retssal i bygningen. Efter Den Store Nordiske Krig inddrog Frederik 4. hertugens slesvigske besiddelser. Herefter tilhørte slottet den danske krone til krigen i 1864, hvor den preussiske stat overtog det. Efter genforeningen i 1920 blev slottet igen den danske stats ejendom.

Slottet i dag 
Slottet anvendes i dag af Folkekirkens efteruddannelsesinstitutioner Præstehøjskolen og Folkekirkens Pædagogiske Institut.

Ejere af Løgumkloster, senere Slottet i Løgum 
 (1173-1548) Cistercienserordenen
 (1548-1581) Hertug Hans den Ældre
 (1581-1586) Hertug Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp (bror)
 (1586-1587) Hertug Frederik 2. af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn)
 (1587-1590) Hertug Philip af Slesvig-Holsten-Gottorp (bror)
 (1590-1616) Hertug Johan Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp (bror)
 (1616-1659) Hertug Frederik 3. af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn)
 (1659-1695) Hertug Christian Albrecht af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn)
 (1695-1702) Hertug Frederik 4. af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn)
 (1702-1714) Hertug Karl Frederik af Slesvig-Holsten-Gottorp (søn) 
 (1714-1864) Kronen
 (1864-1920) Den preussiske stat
 (1920-) Den danske stat

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Historisk atlas: Slottet i Løgumkloster

Slotte i Danmark
Folkekirken
Løgumkloster
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Tønder Kommune
Isenvad

Isenvad er en landsby i Midtjylland med , beliggende i Isenvad Sogn ca. 5 kilometer sydøst for Ikast. I byen finder man bl.a. et nyt multihus, Isenvad Sentrum, et projekt til ca. 25 mio, som blev indviet i 2013.

Isenvad ligger i Region Midtjylland og hører under Ikast-Brande Kommune.

Med en afstand på 47 km er Isenvad den bebyggelse i Danmark, der ligger længst fra kysten.

Besættelsen 
Under besættelsen var Isenvad var en af de byer, hvor man lavede nedkastninger af våben fra britiske flyvemaskiner, da byen var lille og omringet af meget buskads, men stadig med åbne pladser til at smide forsyningerne ned på. Da opsamlerne kunne nå at rykke væk, før tyskerne kunne ankomme fra barakken i Ikast eller Christianshede, var stedet et velegnet nedkastningsområde. Forsyningerne, der blev leveret til Isenvad, blev videregivet til Churchillgruppen.

Noter

Eksterne henvisninger 
 festivad.isenvad.dk 
 www.isenvad.dk
 www.sentrum.dk
 Isenvad Skole 
 Ikast-Brande Kommne
 

Byer i Ikast-Brande Kommune
HMS Defence (1861)

Panserskibet HMS Defence og søsterskibet Resistance var mindre udgaver af den foregående Warrior-klasse. De havde svagere kanonarmering og var langsommere, og deres eneste fortrin var, at de som kortere skibe var noget mere manøvredygtige. Som en nyskabelse i forhold til forgængerne var de udstyret med vædderstævn. Navnet Defence betyder forsvar, og skibet var det tredje af fire i Royal Navy med dette navn.

Tjeneste 
Efter færdiggørelsen i 1862 gjorde Defence tjeneste i Kanalflåden til 1866, hvor det blev sendt til Plymouth til eftersyn og omarmering. Kom retur til Kanalflåden i 1868, og blev i 1869 sendt til stationen i Nordamerika for at afløse HMS Royal Alfred. Gjorde derefter tjeneste i Middelhavet fra 1871 til 1872, fulgt af et langt eftersyn i Plymouth 1872-74. Defence blev så vagtskib ved Shannon fra 1874-76, og havde yderligere en periode i Kanalflåden fra 1876-79. Den sidste tjeneste til søs var som vagtskib på Mersey-floden frem til 1885. I 1890 blev armering og maskineri fjernet, og Defence blev et flydende værksted. Navnet blev ændret til Indus I i 1898. Blev hugget op i Plymouth i august 1935.

Litteratur 
 Roger Chesneau and Eugene M. Kolesnik, ed., Conway's All The Worlds Fighting Ships, 1860-1905, (Conway Maritime Press, London, 1979), 

Slagskibe fra Storbritannien
Den Hellige Teresas ekstase

Den Hellige Teresas ekstase (Skt. Teresa i ekstase) er den centrale marmorgruppe i et skulpturelt kompleks af Giovanni Lorenzo Bernini til Cornaro-kapellet i Santa Maria della Vittoria i Rom. Det er et af den højromerske baroks skulpturelle mesterværker.

Skulpturgruppens motiv er en episode, som den spanske karmeliternonne, mystiker og reformator Teresa af Ávila beskrev i sin selvbiografi. En engel viste sig for hende og gennemborede hendes hjerte med et spyd.

Galleri

Kilder 
Howard Hibbard, Bernini.

 Bernini biography  (click on "Ecstasy of St. Teresa")

Eksterne henvisninger 

 St Teresa of Avila: the piercing of her heart, Aug 26 – Optional Memorial 
 smARThistory: Ecstasy of Saint Teresa, Cornaro Chapel, Rome 

Skulpturer
Rom
Kristen kunst
888 Holdings

888 Holdings er en online gambling gruppe grundlagt i 1997, der tilbyder online poker, online kasino, sportsspil, live betting, bingo online og bløde spil. Virksomheden har sit hovedkvarter på Gibraltar og er ejet af det London Stock Exchange noterede aktieselskab 888 Holdings plc. som er på FTSE 250 Index.

Historie 
Firmaet blev anlagt af Avi og Aaron Shaked, og Shay og Ron Ben-Yitzhak i maj-måned 1997 som Virtual Holdings Limited. Casino-on-Net blev lanceret på dette tidspunkt, og et administrativt center blev grundlagt i Antigua. I 2002 blev Reef Club Casino og Pacific Poker lanceret. I 2003 flyttede det administrative center til Gibraltar. Det blev for første gang registreret på London Stock Exchange i år 2005. Brødrene Avi og Aaron Shaked ejede ca. 50% af firmaet igennem familiens opsparingsfonder. Et andet par af brødre, Shay og Ron Ben-Yitzhak, administrerer ca. 11 procent igennem en opsparingsfond.

Henad slutningen af 2006 annoncerede Ladbrokes og 888.com at de forhandlede om en fusion. I april-måned 2007 annoncerede firmaerne dog, at på grund af ændringer i skattelovene i Storbritannien, og frygt for juridiske handlinger fra den amerikanske regeringm at projektet blev droppet.

I marts måned 2007 annoncerede 888 dets køb af Bingo firmaet af Globalcom Limited med samlet beløb på $43,4 mio. kontant.

Spillere i USA 
Den 2. oktober 2006 annoncerede 888 Holdings, at det havde suspenderet deres forretning med amerikanske kunder med henvisning til Unlawful Internet Gambling Enforcement Act of 2006 der var blevet vedtaget af den amerikanske kongres tre dage tidligere. Den 14. august 2007 udbedte US Department of Justice om at selskabet skulle betale skat af al deres profit, der var skabt i USA.

Sider 
Firmaet opererer under et spille licens skænket af Gibraltars regering. Under vilkårene af spille licenset ejer og opererer Cassava Enterprises et par spillesider heriblandt:

888sport 

888sport er 888's sports betting brand. Online bookmakeren blev lanceret i marts måned 2008. Indsats kan placeres på en række af forskellige begivenheder, for det meste sportsbegivenheder.

888casino 

888casino er et online casinosite, der drives af 888 Holdings. Den blev grundlagt i 1997 og er baseret i Gibraltar. Det er ét af de ældste internetcasinoer. I 2013 blev 888casino det første eksklusive onlinecasino, der fik licens i USA.

888poker 

888poker, tidligere Pacific Poker, er 888 Holdings pokersite. Siden blev lanceret i juli 2002.

Sponsor 
Siden 2004, har 888.com æret hovedsponsor for Middlesbrough Football Club, med 888.com navnet på klubbens striber, men det blev udskiftet i august måned 2007. For nylig blev 888.com gruppen hovedsponsor for Sevilla Football Club. I 2006, blev 888.com hovedsponsor af World Snooker Championship men afsluttede 5-år kontrakten i august måned 2007 kun efter tre år.

888 er sponsor for 888ligaen, de Mænds Håndbold League i Danmark.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 888 i Danmark 
 888 Holdings internationale hjemmeside 

Gamblingvirksomheder
It-virksomheder
Virksomheder fra Gibraltar
Etableret i 1997
Erik Rosenkrantz

Erik Rosenkrantz er navnet på flere personer:
 Erik Rosenkrantz (1612-1681) til Rosenholm – dansk gehejmeråd
 Erik Axelsen Rosenkrantz til Landting, Glimmingehus og Ørupgård (1516-1591) – dansk adelsmand
 Erik Nielsen Rosenkrantz (ca. 1447 – ca. 1505) – dansk professor
 Erik Ottesen Rosenkrantz (1427-1503) til Bjørnholm (nuv. Høegholm) – dansk adelsmand
 Erik Ottesen Rosenkrantz (1519-1575) til Valsøgård, Arreskov og Kjærstrup – dansk rigsråd

Erik
X Factor 2008 (Danmark)

X Factor 2008 var 1. sæson af den danske udgave af det britiske talentshow X Factor, der havde premiere den 4. januar 2008 på DR1. X Factor 2008 havde Thomas Blachman, Lina Rafn og Remee som dommere samt Lise Rønne som vært.

Martin Hedegaard vandt finalen mod Laura Kjærgaard den 28. marts 2008, hvor de begge sang "The 1", skrevet af Brinck.

Finalister 
 – Vinder
 – Andenplads
 – Trejdeplads
 – Udstemt

Live shows

Statistik 
Farvekoder:

Live shows

Uge 1 (8. februar) 
 Tema: Hits fra Tjeklisten

Dommerne stemte ud
 Thomas: Søren og Anne
 Lina: Lisa
 Remee: Søren og Anne

Uge 2 (15. februar) 
 Tema: Filmhits

Dommerne stemte ud
 Thomas: RaiDen
 Lina: Frederik
 Remee: Frederik

Uge 3 (22. februar) 
 Tema: Disco

Dommerne stemte ud
 Thomas: Vocaloca
 Remee: RaiDen
 Lina: RaiDen

Uge 4 (29. februar) 
 Tema: Syng Dansk

Dommerne stemte ud
 Thomas: Vocaloca
 Lina: Lisa
 Remee: Lisa

Uge 5 (7. marts) 
 Tema: BigBand

Dommerne stemte ud
 Thomas: VocaLoca
 Lina: Basim
 Remee: VocaLoca

Uge 6 (14. marts) 
 Tema: Anne Linnet og Elvis Presley
 Gæsteoptræden: Shayne Ward ("No U Hang Up")

Uge 7 (21. marts) 
 Tema: James Blunt og frit valg hos dommerne
 Gæsteoptræden: James Blunt ("Carry You Home")

Uge 8 (28. marts) 
 Tema: Seernes valg, frit valg hos deltagerne og singlen: "The 1"

Referencer 

Begivenheder i 2008
2008 (Danmark)
Elisabeth Rosenkrantz

Elisabeth Rosenkrantz (2. december 1654 – 9. december 1721) var en dansk adelsdame og godsejer.

Hun var datter Erik Rosenkrantz til Rosenholm og Mette Pallesdatter Rosenkrantz. Da moderen døde, da Elisabeth var 11 år gammel i 1665, kom hun da i huset hos sin moster, Birgitte Pallesdatter Rosenkrantz, der var gift med Christen Skeel "den rige" på nabogodset Gammel Estrup.

Ved mosterens død i 1677 vendte hun hjem til Rosenholm, hvor hun tilbragte et par år med faderen og dennes nye hustru, Margrethe Krabbe. Her fik hun sig en bejler i naboherremanden Knud Gyldenstierne til Møllerup. De blev trolovet, og han byggede en ny hovedbygning på Møllerup for at give sin brud en standsmæssig bolig. Brylluppet stod 21. juni 1682 på Rosenholm.

I hendes ligprædiken står, at "han gjorde sig lystig hver dag og udviklede sig i hendes kærlighed". Men den ægteskabelige lykke blev dog kort, da han døde efter kun 15 ugers ægteskab, 6. oktober samme år. Datteren Hilleborg Gyldenstierne fødtes knap 9 måneder senere. Efter 14 år som enke på Møllerup giftede hun sig igen 1696 med generalmajor Joachim Schack til Sneumgård. Han døde 4 år senere, hvorefter Elisabeth forblev enke resten af sine dage.

Ved stedmoderen Margrethe Krabbes død i 1716 arvede Elisabeth slægtens stamsæde, Rosenholm Slot. De to godser efterlod hun ved sin død 1721 til sit eneste barn, datteren Hilleborg.

Elisabeth Rosenkrantz ligger begravet i Feldballe Kirke.

Elisabeth
Godsejere fra Danmark
Ganløse

Ganløse ligger i Nordsjælland og er en by med . Byen befinder sig i Egedal Kommune og tilhører Region Hovedstaden.

Ganløse by ligger i Ganløse Sogn i Ølstykke Herred (Frederiksborg Amt), i Frederikssund Provsti (Helsingør Stift). Ganløse lå 1970-2006 i Stenløse Kommune.

Debattøren Kathrine Lilleør var sognepræst i Ganløse Sogn indtil 2014.  Hendes efterfølger er Malene Buus Græser.

Byen har bl.a. en bager, en skole, en mølle, en dyreklinik, et lægehus, et supermarked, et pizzeria, samt Ganløse Kro.

Historie 
Ganløse landsby bestod i 1682 af 20 gårde, 2 huse med jord og 16 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 831,9 tønder land skyldsat til 193,77 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Ganløse lå indtil omkring 1960 uden for den fremadskridende byudvikling i tilknytning til hovedstaden, men i Partiel Byudviklingsplan nr. 4 for Københavns-egnen fra 1960 blev det forudset, at byen ville blive inddraget i byudviklingen. Baggrunden herfor var en række udstykninger i de foregående år samt forhandlinger mellem sognerådet i Slagslunde-Ganløse Kommune og byudviklingsudvalget den 4. september 1958 om mulig byudvikling. Ganløse var på daværende tidspunkt delvist kloakeret af private selskaber, og en del af det planlagte byudviklingsområde endte i inderzone, mens resten endte i mellemzone "velegnede til en udvidelse af byen". I betænkningen blev det skønnet, at der lå 125 boliger i den daværende bebyggelse og var plads til yderligere 140 boliger i inderzonen og 240 i mellemzonen, i alt 380 svarende til et skønnet indbyggertal på 1.140.

Ganløse havde 496 indbyggere i 1960 og 707 indbyggere i 1965. og i 2018 var det det danmarks 196. største by

Noter

Litteratur 
 Betænkning vedrørende Partiel Byudviklingsplan nr. 4 for Københavns-egnens byudviklingsområde afgivet den 1. februar 1960 af det af boligministeren den 2. juli 1957 nedsatte byudviklingsudvalg for Københavns-egnen; Betænkning nr 231, 1960
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 Lis Weise: Efterstillet adjektiv i danske stednavne (Navnestudier udgivet af Institut for Navneforskning Nr. 8); Akademisk Forlag, København 1969
Nicolas Appert

Nicolas Appert (født 17. november 1749 i Châlons-en-Champagne, Champagne, død 3. juni 1841 i Massy) var en fransk opfinder af konserves.

Kilder 
 Jean-Paul Barbier Nicolas Appert inventeur et humaniste, éd. Royer, Paris, 1994.

Eksterne henvisninger 

Opfindere fra Frankrig
Franskmænd i 1700-tallet
Franskmænd i 1800-tallet
JetBlue Airways

Jetblue Airways er et amerikansk lavpris-flyselskab, som driver en del indenrigsruter i USA, men også udenrigsruter til bl.a. de Caribiske øer. Selskabet blev stiftet i 1999 af David Neeleman og har dags dato hovedkvarter i Forest Hill og hub i New Yorks John F. Kennedy International Airport

Flåde 
JetBlue har pr. 2008 følgende flåde:

Eksterne henvisninger 

Flyselskaber fra USA
Virksomheder i New York City
Det Kongelige Danske Geografiske Selskab

Det Kongelige Danske Geografiske Selskab blev oprettet i 1876 og har som formål at fremme kendskabet til Jorden og dens beboere og udbrede interessen for geografisk videnskab. Selskabet arrangerer 6 årlige møder med foredrag om geografiske emner, udgiver Geografisk Tidsskrift og et årsskrift, og har en væsentlig andel i bibliotek og læsesal ved Institut for Geografi og Geologi, Københavns Universitet.

Selskabet uddeler:
 Hans Egede Medaillen
 Galathea Medaillen

Kilder 
 Sofus Christiansen, De første 125 år – Et rids af Det Kongelige Danske Geografiske Selskabs historie 1876-2001, Det Kongelige Danske Geografiske Selskab, 2005. .

Eksterne henvisninger 
 Selskabets hjemmeside 

Geografiske selskaber og institutioner
Etableret i 1876
Hans Egede Medaillen

Hans Egede Medaillen gives som belønning for fremragende ydelser i den geografiske videnskabs tjeneste af Det Kongelige Danske Geografiske Selskab og tildeles "fortrinsvis for geografiske Undersøgelser og Forskninger i Polarlandene".

Det Kongelige Danske Geografiske Selskabs Egede Medaille i sølv er indstiftet på generalforsamlingen den 28. april 1916. Tegninger og overslag til medaljen blev fremlagt og vedtaget i rådsmødet den 2. december dette år og bestyrelsen bemyndiget til at sætte medaljen i produktion. På grund af 1. verdenskrig og deraf følgende mangel på materialer til stempler blev den først klar til uddeling i 1919. Medaljen er modelleret af kgl. hofgravør S. Lindahl, udgifterne afholdt af Hjerl-Fonden og udførelsen foretaget i kgl. hofjuveler August Thomsens etablissement.

Modtagere

Referencer

Kilde 
 Tidsskift.dk modtagere 1921 til 1992 
 Tidsskift.dk modtagere i 1996

Etableret i 1916
Videnskabspriser fra Danmark