kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Udlicitering

Udlicitering er et begreb der dækker over det, at en offentlig institution eller privat virksomhed vælger at have en anden virksomhed til at varetage en eller flere bestemte opgaver. En udliciteringsproces foregår ved at opgaven beskrives, kommer til en budrunde, og man vurderer derefter, hvilket firma der kan udføre opgaven bedst og billigst.

Offentlig udlicitering 
Når det offentlige udliciterer, kan det ses som en tidsbegrænset eller delvis privatisering.

Det offentlige har fx udliciteret dele af trafiknettet. De vestjyske togruter blev sendt i udlicitering, hvor både DSB og Arriva bød på opgaven. Arriva vandt både den første kontrakt fra 2003 og den anden fra 2010. DSB Øresund vandt udliciteringen af Kystbanen fra 2009.

Antagelsen med offentlig udlicitering er, at borgerne udelukkende er interesseret i kvaliteten, mens måden produktet eller servicen er fremkommet på er ligegyldigt.

Se også 
Outsourcing

Erhvervsøkonomi
Kvartbølge groundplane antenne

En kvartbølge groundplane, også kaldet GP, er i korte træk en antenne, der består af et lodret element – og flere radialer, som udgør et kunstigt elektrisk ledende jordplan. En sådan antenne har typisk en impedans på omkring 36 ohm ved fødepunktet ved resonans.

Se også 
 Kvartbølge antenne

Antennetyper
Bodilprisen for bedste dokumentarfilm

Bodilprisen for bedste dokumentar/kortfilm er en filmpris ved den årlige Bodilprisuddeling, som uddeles af foreningen Danske Filmkritikere, og som har til formål at hylde den bedste dokumentar eller kortfilm i det forgangne filmår. Prisen blev uddelt for første gang i 1948 ved den første Bodiluddeling. Som med de øvrige priser ved Bodiluddelingen er dommerkomitéen ikke pålagt at skulle uddele prisen såfremt der ikke kan findes nogen værdige kandidater.

Prisen for bedste dokumentar/kortfilm har langt fra været uddelt hvert år, og blev i 2005 uddelt på bekostning af en af spillefilmskategorierne (Bedste amerikanske film eller Bedste ikke-amerikanske film).

Prismodtagere

1940'erne 
 1948 Papir og Pap er Penge værd af Ole Palsbo
 1949 -

1950'erne 
 1950 -
 1951 -
 1952 -
 1953 -
 1954 -
 1955 -
 1956 Hvor bjergene sejler af Bjarne Henning-Jensen
 1957 Ellehammer-filmen af Jørgen Roos
 1958 -
 1959 -

1960'erne 
 1960 -
 1961 Enden på legen af Theodor Christensen
 1962 -
 1963 -
 1964 Den ny virkelighed af Børge Høst
 1965 Michel Simon og PH-lys af Ole Roos
 1966 Knud af Jørgen Roos
 1967 -
 1968 Kongens Enghave af Claus Ørsted
 1969 Eftermiddagsgæsten af Peter Refn

1970'erne 
 1970 Livet er en cirkus af Per Holst
 1971 -
 1972 Livet i Danmark af Jørgen Leth
 1973 -
 1974 -
 1975 -
 1976 Dejlig er den himmel blå af Solvognen
 1977 -
 1978 Jenny af Jon Bang Carlsen
 1979 -

1980'erne 
 1980 -
 1981 Tomas - et barn du ikke kan nå af Lone Hertz
 1982 Historien om Kim Skov af Hans-Henrik Jørgensen
 1983 -
 1984 Fugl Fønix af Jon Bang Carlsen
 1985 -
 1986 Den erindrende af Jytte Rex
 1987 -
 1988 -
 1989 -

1990'erne 
 1990 -
 1991 -
 1992 -
 1993 -
 1994 -
 1995 -
 1996 Carl Th. Dreyer - Min metier af Torben Skjødt Jensen
 1997 -
 1998 -
 1999 -

2000'erne 
 2000 -
 2001 -
 2002 -
 2003 -
 2004 -
 2005 Tintin et moi af Anders Østergaard
 2006 -
 2007 Gasolin' (film) af Anders Østergaard
 2008 The Monastery af Pernille Rose Grønkjær
 2009 Burma VJ - reporter i et lukket land af Anders Østergaard

2010'erne

2020'erne

Kilder/Henvisninger 
 Bodilprisens hjemmeside
Helsingforsaftalen

Helsingforsaftalen eller Samarbejdsoverenskomst mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige, er en politisk aftale mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige, der fastlægger rammerne for det nordiske samarbejde i Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd. Aftalen trådte i kraft 1. juli 1962 og er blevet ændret gentagne gange siden, senest i 1995.

I præamblen til aftalen hedder det blandt andet, at de nordiske lande:

 vil fremme det nære fællesskab, der i kultur samt i rets- og samfundsopfattelse består mellem de nordiske folk.
 tilstræber at gennemføre ensartede retsregler i de nordiske lande i så mange henseender som muligt.
 ønsker at forny og udvikle det nordiske samarbejde i lyset af de nordiske landes udvidede deltagelse i det europæiske samarbejde.

Eksterne henvisninger 
norden.org – Helsingforsaftalen

Nordisk samarbejde
Jeton

En jeton er en farvet skive af plastic eller andet materiale der i spil angiver en bestemt værdi. Jetoner bruges i forskellige spil, fx poker, blackjack, roulette, baccarat og mahjong. Jetoner til især poker kaldes også chips (pokerchips).

Jetoner bruges som regel på casinoer til markering af indskud i stedet for rede penge.

Jetonens værdi er enten trykt på jetonen eller aftales inden spillets start. Normalt anvendes en forskellig farve jeton for hver værdi.

På et casino køber den enkelte spiller som regel jetoner inden spillets start. Efter hvert spil udbetales eventuelle gevinster af casinoet i jetoner, mens casinoet inddrager jetoner fra de spillere som har tabt. De jetoner som spilleren har tilbage når vedkommende er færdig med at spille, kan veksles til rede penge. Jetoner til turneringer i poker mv. har oftest kun pointværdi under spillet, og præmierne fordeles i et bestemt forhold til de bedst placerede spillere.

Jetoner kan også bruges til spil i hjemmet efter lignende regler, idet man dog ikke behøver at tillægge jetonerne en egentlig pengeværdi.

Formen på jetoner er oftest rund, men der findes også jetoner i andre former, så som ovale, ottekantede eller rektangulære, især til højere værdier.

Materialet er ofte plastic eller har plastic som væsentlig bestanddel. Traditionelle europæiske jetoner fremstilles ofte med perlemorseffekt, mens traditionelle amerikanske jetoner i mange tilfælde fremstilles af et leragtigt materiale med særlige kantmarkeringer. Der findes også jetoner af materialer der har keramisk karakter.

Jetoner til casinobrug kan foruden kantmarkeringer have andre sikkerhedsanordninger, fx individuel nummerering, hologrammer, markeringer der lyser op under ultraviolet lys, eller RFID (radiofrekvensidentifikation).

Eksterne henvisninger 

Poker
Kasinoer
SDK

SDK er en forkortelse for flere begreber:

 Software Development Kit, en edb-programpakke for it-udviklere.
 Sydslesvigs Danske Kunstforening grundlagt 1952 med hjemsted i Flensborg.
Træpillefyr

Træpillefyr anvendes til opvarmning.

Et træpillefyr anvender peleterede træpiller som brændsel.

For at have hvad der svarer til 1.000 liter fyringsolie skal man bruge 2.000 kilo træpiller.

Brændere
Opvarmning
Øystein Magnusson

Øystein Magnusson (født 1088, død 29. august 1123) var konge af Norge 1103 – 1123. 

Han var gift med norske Ingebjørg Guttormsdotter. Øystein Magnusson var søn af kong Magnus Barfod. Øystein Magnusson var konge sammen med brødrene Sigurd Jorsalfar og Olav Magnusson. 

Tjek fødsels- og dødsår
Regenter af Norge
Nordmænd i 1000-tallet
Nordmænd i 1200-tallet
Den Internationale Domstol

Den Internationale Domstol (International Court of Justice, ICJ) er Forenede Nationers primære juridiske organ. Domstolen har til huse i Fredspaladset i Haag, Holland. Domstolen er også kendt som Den mellemfolkelige domstol og Verdensretten. Domstolen er en efterfølger for Den Faste Domstol for Mellemfolkelig Retspleje, som blev oprettet under Folkeforbundet.

Domstolen har til opgave at sørge for, at internationale love bliver overholdt. Domstolen kan kun optage sager, hvor parterne er stater, og kun hvis staterne selv indvilger i at være part. Staterne er som udgangspunkt forpligtet til at respektere domstolens afgørelser.

Før 1914 
I 1880'erne rejste fredsbevægelsen krav om, at stridigheder mellem staterne blev løst ved voldgift, ikke som hidtil ved krig. I Danmark var det Fredrik Bajer, der rejste kravet. Under verdensudstillingen i Paris i 1889 blev der stiftet en interparlamentarisk union. Denne forening af politikere fra mange lande støttede ønsket om voldgift. Kravet blev også rejst på en konference mellem landene i Nord- og Sydamerika i 1890.

I løbet af 1890'erne blev det folkelige krav om voldgift så stærkt, at regeringerne måtte handle. I 1899 indkaldte den russiske kejser Nikolaj II til en fredskonference i Haag. Dette møde blev fulgt op med en ny fredskonference i Haag i 1907. Et af den første fredskonferences resultater var, at Den faste voldgiftsret blev oprettet i 1901. Indtil 1914 afgjorde voldgiftsretten omkring 30 sager.

1922-1939 
Folkeforbundet vedtager i 1920, at man vil oprette Den faste domstol for mellemfolkelig Retspleje (Permanent Court of International Justice) og den begyndte at fungere i 1922.
I 1933 afgør Haag-domstolen den dansk-norske strid om Nordøstgrønland.

Efter 1945 
I FN-pagten fra 1945 blev det bestemt, at Den Internationale Domstol (International Court of Justice) skulle være ét af FN's hovedorganer. De andre hovedorganer er Generalforsamlingen, Sikkerhedsrådet, Det Økonomiske og Sociale Råd og FN-sekretariatet (generalsekretærens kontor).

Krigsforbryderdomstole 
Den internationale domstols hovedopgave er efter folkeretten at afgøre stridigheder mellem staterne, men der findes adskillige andre domstole og domstolslignende organer i Haag. De to andre mest kendte er:
 Det internationale tribunal til pådømmelse af krigsforbrydelser i det tidligere Jugoslavien som i 1993 blev nedsat af FN.
 Den Internationale Straffedomstol som i 2002 blev oprettet ved en traktat mellem en række lande.

Eksterne henvisninger 

 Det internationale tribunal til pådømmelse af krigsforbrydelser i det tidligere Jugoslavien 
 Den Internationale Straffedomstol 

Folkeret

FN
Folkeforbundet
Etableret i 1945
Haag
Internationale domstole
Den nordiske pasunion

Den nordiske pasunion blev etableret 1. juli 1954 og erstattede protokollen om pasfrihed fra 14. juli 1952. Aftalen sikrer at statsborgere i de nordiske lande kan rejse frit over grænserne i Norden uden at medbringe pas og bosætte sig i hele Norden uden at søge om opholdstilladelse.

Unionen omfattede i begyndelsen Sverige, Norge, Finland og Danmark uden Færøerne og Grønland. Island tiltrådte aftalen 1. december 1955, og Færøerne har deltaget siden 1. januar 1961.

I 1958 vedtog Danmark, Sverige, Norge og Finland overenskomsten om ophævelse af paskontrollen ved de fællesnordiske grænser. Denne omfatter fra 24. september 1965 Island, og fra 1. januar 1961 Færøerne. Aftalen gælder dog ikke de norske øer Svalbard og Jan Mayen.

Historie 

I Sverige indførtes pasunionen ved en riksdagsbeslutning den 1. juli 1954, hvilken erstattede protokollen om pasfrihed fra 14. juli 1952. Dens fuldstændige navn er Protokoll angående befrielse för nordiska medborgare från att under uppehåll i annat nordiskt land än hemlandet innehava pass och uppehållstillstånd. Den omfattede fra begyndelsen Sverige, Danmark (fraset Færøerne og Grønland), Norge og Finland. Island deltog fra den 1. december 1955 og Færøerne fra den 1. januar 1961.

Til unionen hører også overenskommelsen om Upphävande av passkontrollen vid de internordiska gränserna, som trådte i kraft den 1. maj 1958 for Sverige, Danmark (med undtagelse af Grønland og Færøerne), Finland og Norge (med undtagelse af Svalbard og Jan Mayen). Island tilsluttede sig den 24. september 1965, og Færøerne den 1. januar 1961.

Til den historiske baggrund kan påpeges, at pastvang i moderne betydning, for rejser mellem lande, først indførtes i Europa ved 1. verdenskrigs udbrud i 1914. Indtil da havde der været fuld pasfrihed i Norden, siden ældre love om rejsepas, som da eksisterede også for indenrigsrejser, blev fjernet (i Sverige i 1860).

Situation fra januar 2016 

I november 2015 genindførtes formelle personkontroller i Sverige og Norge for alle rejsende fra Danmark (og andre lande) som følge af flygtningekrisen i Europa. Ved siden af pas accepteredes også nationale identitetskort fra EU/EFTA-lande samt nordiske identitetskort eller kørekort. På grund af det fortsat høje antal af asylansøgere besluttede den svenske regering at indføre et transportøransvar med virkning fra og med den 4. januar 2016. Det indebærer, at alle busselskaber, tog- og færgerederier er forpligtet til at kontrollere at deres passagerer har gyldige id-kort med på rejse fra Danmark til Sverige. I praksis indebærer det, at personer, som ikke har id-kort, eksempelvis en stor andel af de asylsøgende, ikke kan komme til svensk territorium og søge asyl der.

Eksterne henvisninger 
 Nordisk Råd/Nordisk Ministerråd

Noter 

Nordisk samarbejde
Etableret i 1954
Gabriel

Gabriel er et drengenavn, der stammer fra hebraisk (גַּבְרִיאֵל) med betydningen "Gud er min stærke mand" eller "Gud er min styrke". I 2009 var der 634 danskere med fornavnet Gabriel. Gabriel er også et efternavn.

I de tre abrahamitiske religioner - jødedommen, kristendommen og islam - kendes ærkeenglen Gabriel, der tjener som et sendebud fra Gud. Navnet Gabriel bliver også brugt til en ærkeengel på showet Supernatural.

Navnet forekommer i varianter på andre sprog:
 גַּבְרִיאֵל , Gavriʼel eller Gaḇrîʼēl (hebraisk)
 Gabrielus (latin)
 Cebrail (tyrkisk)
 Γαβριήλ eller Gabriēl (græsk)
 جبريل, Jibrīl eller جبرائيل, Jibrail (arabisk)
 Gabri-el (aramæisk)

Kendte personer med navnet

Fornavn 
 Gabriel García Márquez, columbiansk forfatter.
 Gabriel Axel, dansk skuespiller, filminstruktør og manuskriptforfatter.
 Gabriel Jensen (lærer), dansk kommunelærer og stifter af organisationen Gabriel Jensens Ferieudflugter.
 Gabriel Jensen (maler), dansk maler.

Efternavn 
 Peter Gabriel, engelsk musiker.

Drengenavne
Efternavne
Hebraiske ord og vendinger
Dorking

Dorking er en mindre by i Surrey, England, beliggende ca. 40 km syd for London. Byen har ca. 17.000 indbyggere og hører til regionen South East England. Byen er administrationsby for Mole Valley district.

Eksterne henvisninger

Byer i England
Surrey
Ullstorp

Ullstorp er en landsby, hørende til Araslövs församling i Kristianstads kommun, Skåne län, Sverige. Den havde i år 2000 57 indbyggere.

Byer i Kristianstads kommun
Dunaújváros

Dunaújváros er en industriby i det centrale Ungarn, ca. 60km syd for Budapest. Byen, som ligger ved Donaus bred, har  indbyggere. Dunaújváros blev bygget i 1950'erne og hed indtil 1961 Sztálinváros, som en hyldest til Josef Stalin.

Byen er i dag en af Ungarns vigtigste industribyer og huser bl.a. stålværket Dunaferr med dets tilhørende tophåndboldklub af samme navn.

Referencer

Henvisninger 

Byer i Ungarn
Kevlar

Kevlar er et mærkevare ejet af DuPont og bruges om et materiale lavet af syntetiske fibre af poly-paraphenylen terephthalamid, som er konstrueret af para-aramid-fibre. Kevlar blev opfundet af den polsk-amerikanske kemiker Stephanie Kwolek i 1965. Hun var en del af en forskningsgruppe i den amerikanske virksomhed DuPont og det blev kommercielt tilgængeligt i 1971.

Kevlar er 5 gange stærkere end stål med samme masse men er også fleksibelt og komfortabelt.

Kevlar bliver ofte brugt til skudsikre veste, hjelme, samt isolering af pansrede eller skudsikre køretøjer.

Eksterne henvisninger 

 
 Aramids
 Kevlar – Design Dictionary. Illustrated article about Kevlar
 Matweb material properties of Kevlar
 
 Kevlar 
 Kevlar in body armor
 Synthesis of Kevlar 
 Aberfeldy Footbridge over the River Tay 
 Kevlar  på Plastics Wiki

Kunstfibre
DuPont
Værnemidler
Tekstilfibre
Agerhønen

Agerhønen er titlen på en novellesamling af Martin A. Hansen med tolv noveller. 

Agerhønen er også titlen på den første novelle i samlingen. Den beskriver en mystisk begivenhed fra Martin A. Hansens barndom, som har gjort stort indtryk på ham. Egentlig en lille begivenhed, men den kunne betragtes som et tegn fra de højere magter, om ikke at miste modet.
Familien var meget fattig, men forældrene prøvede at holde facaden.
"De havde skjult det i Pænhed saa længe, at Musene nu sagde op og ikke vilde komme i det Spisekammer længer." Familien levede af byggrød, dag efter dag.
Midt i en snestorm, mens familien sidder sammen, "hørte de et dumpt Slag paa Yderdøren." Det viser sig at være en lille agerhøne, der var fløjet mod døren og blev dræbt. Den lille familie holder et højtideligt festmåltid, der styrker deres sammenhold.

Der er flere af novellerne, der refererer til Martin A. Hansens egne erfaringer i barndommen eller fortællinger fra hans familie. Novellerne er stærkt præget af tidsånden og nogle er tung læsning, især for yngre læsere. De kan bedre forstås, når man ser dem i sammenhæng med Martin A. Hansens livsforløb og hans dagbogsnotater.

Noveller i samlingen 
 Agerhønen
 Uglen
 Bogen
 Morgenstunden 
 Offer 
 Høstgildet 
 Ventesalen 
 Martsnat 
 Soldaten og pigen
 Fædrene 
 Fuglene 
 Manden fra Jorden

Novellesamlinger
Land Rover Lightweight

Land Rover Lightweight (1968 – 1983) 88"

Lightweight udkom i både IIA og III udgave, og var tiltænkt militær anvendelse.

Grundidéen i lightweight modellerne var at de på meget kort tid kunne strippes for ekstra vægt, hvilket var nødvendigt for at kunne blive transporteret af tidens helikoptere. En samlet lightweight vejer mere end en standard model.

Lightweight modellerne er meget populære blandt Land Rover enthusiaster.

Lightweight
Offroadere
Biler introduceret i 1968
Biler fra 1960'erne
Biler fra 1970'erne
Biler fra 1980'erne
Tanasøen

Tanasøen eller Tsäna er Den Blå Nils kilde og den største sø i Etiopien. 

På Gorgora-halvøen i den nordlige del af Tanasøen er der et mindesmærke for den italiensk-abessinske krig.

Reference 

Søer i Afrika
Etiopiens geografi
V8-motor

V8 er betegnelse for en motortype med 8 cylindre, i to vinklede rækker, og med en fælles krumtap.

Motortypen har den fordel at den kræver et mindre motorrum end en motor, hvor de 8 cylindre er på en lang række, og den bruges i alt fra sportsvogne og firehjulstrækkere til lastbiler og både. V8 bliver ofte brugt i biler i luksusklassen, da bla lyden er bedre men brændstof forbruget er oftest også større, end ved brug af de konventionelle rækkemotorer.

Eksterne henvisninger 

Stempelmotorkonfigurationer
Novell

Novell, Inc. (udtale: ) er et amerikansk softwarefirma, der blandt andet står bag netværksstyresystemet Novell NetWare og Linux operativsystemet SUSE. Virksomheden omsatte for 850 mio. USD i 2010 og beskæftigede 3.600 medarbejdere. Hovedsædet er beliggende i Provo i Utah.

Novell blev grundlagt i 1979 og har specialiseret sig i software til virksomheder, der bidrager til øget produktivitet og sikrere arbejdsmiljø. I lokalområdet har Novell været instrumentel i opbygningen af Utah Valley som et område, der har fokus på teknologi og softwareudvikling. 

Gennem mange år har konkurrencen med særligt Microsoft været hård. I august 2003 købte Novell virksomheden Ximian, der udvikler open source-programmer som e-mailprogrammet Evolution og .NET-udviklingsmiljøet Mono.  November samme år købte Novell SUSE, der udvikler Linux-distributionen af samme navn.

Ekstern henvisning 
Novell Danmarks hjemmeside

Etableret i 1979
 
Selskaber noteret på NASDAQ
Amsterdam Airport Schiphol

Amsterdam Airport Schiphol (Luchthaven Schiphol), der ligger 17,5 km sydvest for Amsterdam, i kommunen Haarlemmermeer, er Hollands hovedlufthavn og en af Europas største lufthavne.

Schiphol var oprindeligt fra begyndelsen af 1900-tallet en militær flyvebase, men var stort set med fra starten, da den civile luftfart blev indledt.

I 1951 åbnede Fokker en fabrik i nærheden. I dagtimerne består Schiphol af 6 landingsbaner – den seneste blev indviet i 2003, mens en syvende er på tegnebrættet.

Der findes en stor passagerterminal, som dog er opdelt i tre haller. Her er der ligeledes planer om en udvidelse.

På grund af den tætte flytrafik i lufthavnen, har flere mindre firmaer valgt at foretage deres landinger på mindre flyvepladser, som f.eks. i Groningen, Rotterdam, Eindhoven eller Maastricht.

Schiphol er hovedlufthavn for flyselskabet KLM, samt dets datterselskaber Transavia og Martinair.
 

Lufthavne i Nederlandene
Haarlemmermeer
Airport Schiphol
Hønsefugle

Hønsefugle (latin: Galliformes) er en orden inden for fuglene med knap 300 kendte arter, herunder erhvervsmæssigt vigtige arter som de forskellige kalkuner, fasaner og høns. Hønsefuglene er udbredt over hele verden på nær Antarktis. De fleste er standfugle, dog er fx vagtlen en trækfugl, der overvintrer i Afrika.

Udseende 
Størrelsen på hønsefugle varierer fra den lille kinesiske dværgvagtel (Excalfactoria chinensis) på 12,5 centimeter og omkring 30 gram til den 10 gange større vilde kalkun (Meleagris gallopavo) fra Nordamerika, som kan blive omkring 1,2 meter lang og veje op til 14 kilo.

Hos hønsefuglene er hovedet lille og ofte med nøgne hudpartier, der både kan skifte form og farve alt efter deres sindsstemning. Næbbet er kort, men kraftigt og stærkt hvælvet. Kroppen er forholdsvis tung, hvilket sammen med ret korte vinger gør flugten klodset og støjende. Hannen er oftest væsentligt større end hunnen. Fjerdragten kan også være forskellig mellem de to køn, med hannen som den mest farvestrålende, mens hunnen er bedre camoufleret i brune og grålig farvenuancer, hvilket er en fordel, når hunnen oftest alene udruger æggene og fører ungerne. Benene er høje og kraftige, med fødder, der er velegnede til at skrabe i jorden. Bagtåen er svagt udviklet og højt placeret.

Levevis 

Føden består oftest af bær, frø eller grønne plantedele. Insekter og andre smådyr har især betydning som ungernes føde. Hønsefuglenes yngleforhold kan være meget forskellig fra art til art, fx er fasanen polygam, agerhønen monogam og hos urfuglen findes promiskuitet.

Ungerne er stærkt udviklede ved klækningen og forlader reden, så snart de er tørre. Det varer heller ikke længe, før de første svingfjer udvikles, således at ungerne hurtigt er i stand til at flyve over kortere afstande.

Klassifikation 
Hønsefuglene deles i fem familier, hvor Phasianidae er den største med 180 arter fordelt på 52 slægter:
 Tallegallahøns (Megapodiidae).
 Perlehøns (Numididae).
 Tandvagtler (Odontophoridae).
 Fasanfugle (Phasianidae).
 Hokkoer (Cracidae).

Kilder/eksterne henvisninger 
 Knud Paludan (red. Hans Hvass), Danmarks Dyreverden, 2. udgave, 1978, bind 6, side 277. .
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). . Arkiveret
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2012.
Jelena Isinbajeva

Jelena Isinbajeva (  ; født 3. juni 1982 i Volgograd) er en russisk stangspringer.

Jelena Isinbajeva var den første kvinde der kom over 5 meter i stangspring. Hun har sat 28 verdensrekorder i stangspring, udendørs senest ved Weltklasse i Zürich, 28. august 2009 med højden 5,06 meter. Hun besad også tidligere verdensrekorden i indendørs stangspring, 5,01 meter, sat i februar 2012.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside  
 Biografi med resultater, iaaf.org

Personer fra Volgograd
Stangspringere fra Rusland
Ekko af et skud

Ekko af et skud er en dansk film fra 1970.
Manuskript og instruktion Erik Frohn Nielsen efter en roman af Erik Aalbæk Jensen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ole Ishøy
Brigitte Kolerus
Inger Rauf
Jørgen Mydtskov
Hardy Rafn
Niels Vigild
Jørgen Weel
Annemette Svendsen

Eksterne henvisninger 
 

Film baseret på bøger
Danske film fra 1970
Øjeblikket

Øjeblikket er en dansk film fra 1980, skrevet og instrueret af Astrid Henning-Jensen.

Medvirkende
Ann-Mari Max Hansen
Søren Spanning
Lisbeth Movin
Helle Merete Sørensen
Geert Vindahl
Bjørn Ploug
Poul Thomsen
Hardy Rafn
Asger Bonfils
Aksel Erhardsen
Else Petersen
Lene Vasegaard
Pia Ahnfelt-Rønne
Margrethe Koytu
Bodil Lindorff
Søren Sætter-Lassen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1980
Film instrueret af Astrid Henning-Jensen