kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Chrétien (månekrater)

Chrétien er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den franske matematiker og astronom Henri Chrétien (1870 – 1956).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Chrétienkrateret ligger stik syd for Mare Ingenii, som er et af de få månehave på Månens bagside. Krateret ligger midt mellem Garavitokrateret mod vest-sydvest og Oresmekrateret mod øst-nordøst. Disse er begge noget mindre end Chrétien.

Karakteristika 
Kraterets mest specielle kendetegn er dets kraterbunds lave albedo, der giver det den samme mørke tone som Mare Ingenii mod nord. Det irregulære satellitkrater "Chrétien C", som deler den lige og snævre nordøstlige rand med Chrétien, er også dækket af denne mørke, basaltiske lava. Chrétiens ydre rand er af irregulær form, da adskillige andre satellitkratere er trængt ind i dets sider. Det mest bemærkelsesværdige af disse er "Chrétien S" over den sydvestlige rand og "Chrétien W", som er forbundet med den nordvestlige rand.

I den nordlige rand findes et brud, som fører til en lille, irregulær slette. Dette område er dækket af det samme nye lavalag, som dækkede Chrétiens kraterbund. I den sydlige ende har den indre væg en bred, uregelmæssig overflade, og den beskadigede væg buler udad på dette sted.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Chrétienkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cichus (månekrater)

Cichus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den østlige rand af Palus Epidemiarum, og det er opkaldt efter den italienske astronom Franceso D.S. Cichus (1257 – 1327).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Cichuskrateret har næsten kontakt med randen af den lavaoversvømmede kraterrest Weiss lige mod nordøst.

Karakteristika 
Kraterranden er kun lidt nedslidt, omend krateret "Cichus C" ligger over dens sydvestlige del. Dele af den indre væg falder i terrasser, og den vestlige side er noget bredere end den østlige. På kraterbunden ligger der flere små højderygge. En stråle fra det klare Tychokrater mod sydøst passerer tangentialt lige nordøst for kraterranden.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cichuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

7

Kratere på Månen
Clairaut (månekrater)

Clairaut er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den franske matematiker Alexis C. Clairaut (1713 – 1765).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Direkte syd for Clairautkrateret ligger Maurolycuskrateret, og mod sydøst ligger Barociuskrateret. Endelig ligger Cuvierkrateret mod sydvest.

Karakteristika 
Krateret er blevet eroderet og beskadiget af senere nedslag, særlig i den sydlige halvdel. Satellitkrateret "Clairaut A" ligger over den sydøstlige rand. Den sydlige rand er blevet ændret af flere små kratere, herunder "Clairaut B'. På kraterbunden mod sydøst ligger det lille krater "Clairaut C", og i dens nordlige del ligger et sammensluttet kraterpar som kaldes "Clairaut D". "Clairaut E"' er forbundet med ydersiden af den nordvestlige rand.

Clairauts indre vægge er blevet ramt af nedslag, så de nu danner en uafbrudt skråning ned mod bunden, der er forholdsvis flad, i hvert fald hvor den ikke er mærket af nedslag. Der findes en mindre indadgående bule langs den væg mod vest-nordvest.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Clairautkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Clark (månekrater)

Clark er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter de amerikanske astronomer Alvan Clark (1804 – 1887) og Alvan Graham Clark (1832 – 1897).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Clarkkrateret ligger midtvejs mellem den større bjergomgivne slette Van der Waals mod syd og krateret af samme størrelse Pizzetti mod nord.

Karakteristika 
Krateret har en smal indre væg og derfor en bred kraterbund. Randen er nogenlunde cirkulær, men eroderet visse steder. Der ligger et lille krater over den sydlige rand, og et par småkratere findes langs den nordøstlige kam. Der er en mindre udadgående bule langs væggens vest-sydvestlige side. Kraterbunden er mærket af et antal småkratere, men ellers uden særlige træk og mangler en central top.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Clarkkrateret har følgende satellitkratere:

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Clausius (månekrater)

Clausius  er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den sydvestlige del af Månens forside og er opkaldt efter den tyske fysiker Rudolf J.E. Clausius (1822 – 1888).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Clausiuskrateret ligger i det lille mare Lacus Excellentiae. Det er helt omsluttet af maremateriale, idet dog det meget lille satellitkrater "Clausius A" ligger lige nord for.

Karakteristika 
Kraterranden i Clausius er lav og skarp og har en let oval form, så det er længst i retningen nord-syd. Kraterbunden er blevet oversvømmet af basaltisk lava og er derfor jævn og uden særlige landskabstræk, men med en mørkere overflade, som svarer til overfladen i det omgivende mare.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Clausius krateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Clavius (månekrater)

Clavius er et af det største nedslagskratere på Månen. Det ligger syd for det fremtrædende Tychokrater i det forrevne sydlige højland på Månens forside, hvor det er det tredjestørste krater. Det er opkaldt efter den tyske matematiker Christoph Klau (1537 – 1612).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Claviuskrateret ligger nær en række fremtrædende krater: Scheiner mod vest; Blancanus mod sydvest; Maginus mod nordøst og Longomontanus mod nordvest. Rutherfurdkrateret ligger helt inden for den sydøstlige rand, mens Porterkrateret ligger over den nordøstlige kratervæg. Det mindre krater "Clavius L" ligger over den vestlige rand, og "Clavius K" bryder gennem den vest-sydvestlige rand.

Karakteristika 
På grund af dets placering ved Månens sydlige rand får perspektivisk forkortning Claviuskrateret til at synes aflangt, når det ses fra Jorden. Det kan på grund af sin store størrelse ses med det blotte øje. Det viser sig som en tydelig indskæring i terminatoren omkring 1-2 dage efter, at Månen er i første kvarter. Krateret er et af de ældre på måneoverfladen og menes dannes i nectarianperioden for omkring 4 milliarder år siden. Trods sin alder er krateret imidlertid ret godt bevaret, men i forhold til sin størrelse har det en ret lav ydre væg, og det er stærkt nedslidt og arret af småkratere. Randen hæver sig ikke særligt over det omgivende terræn, så krateret er fremtræder som en forsænkning med vægge. Randens indre side er bakket og indskåret med de stejleste dele i den sydlige ende, og den varierer i bredde. Randen beskrives som havende et lidt polygonalt omrids.

Kraterbunden danner en konveks slette, som er mærket af nogle interessante nedslagskratere. Mest bemærkelsesværdig blandt disse er en buet kraterkæde, som begynder med Rutherfurd mod syd, og som buer over bunden imod urets retning i en række, hvis diameter bliver mindre og mindre. I rækkefølge efter størrelse med det største først benævnes disse kratere Clavius D, C, N, J og JA. Denne række af kratere med aftagende størrelse bruges ofte af amatørastronomer, som ønsker at teste opløsningen af deres små teleskoper.

Kraterbunden har bevaret en formindsket rest af en central bjergtop, som ligger meller "Clavius C" og "N". Bunden er ret glat og sammen med de centrale toppes lave højde antyder det, at den nuværende kraterbund er dannet nogen tid efter det oprindelige nedslag.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Claviuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

= Eksterne henvisninger 
=

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cleomedes (månekrater)

Cleomedes er et fremtrædende nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordøstlige del af Månens forside og er opkaldt efter den græske astronom Cleomedes (ukendt fødsels- og dødsdato, måske i 1. århundrede f.Kr.).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Cleomedeskrateret ligger nord for Mare Crisium. Det er omgivet af ujævnt terræn med mange nedslagskratere. Det irregulære Tralleskrater trænger ind i dets nordvestlige rand. Mod øst ligger Delmottekrateret og nord for Cleomedes findes en triplekraterrække, hvor Burckhardtkrateret ligger i midten.

Karakteristika 
Kraterets ydre væg er stærkt nedslidt og eroderet, særlig langs den sydlige del. "Cleomedes C"-krateret ligger over den syd-sydvestlige rand. Kraterbunden er næsten flad, men nord for kratermidten er der en lille central højdeformation, som danner en retliniet højderyg i retning nord-nordøst. Der er adskillige bemærkelsesværdige småkratere i bunden, herunder et par overlappende kratere lige inden for den nordvestlige rand.

Rillen Rima Cleomedes krydser den nordlige kraterbund og løber mod sydøst fra den nordvestlige rand. Den deler sig i to grene i den sydøstlige ende.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cleomedeskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cleostratus (månekrater)

Cleostratus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den nordvestlige rand og er opkaldt efter den græske astronom Cleostratus (? – ca. 500 f.Kr.) På grund af dets placering får perspektivisk forkortning Cleostratur til at synes særdeles aflangt, når det ses fra Jorden.
 
Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Cleostratuskrateret ligger nordøst for Xenophaneskrateret og vest-sydvest for det fremtrædende Pythagoraskrater.

Karakteristika 
Kraterranden er blevet afrundet efter stadige nedslag, så krateret nu bare er en forsænkning i overfladen omgivet af en eroderet forhøjning. Et par små kratere ligger over den sydvestlige rand og er del af en kort kraterkæde, som løber mod vest. Langs kammen på den sydlige rand findes en lineær højderyg. Satellitkrateret "Cleostratus E" er forbundet med randen i nordvest og trænger lidt ind i den indre kratervæg. Kraterbunden er flad og næsten uden særlige landskabstræk, og der er kun få småkratere i overfladen.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cleostratuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Clerke (månekrater)

Clerke er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den Månens forside og er opkaldt efter den engelske astronom Agnes M. Clerke (1842 – 1907).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1973. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Littrow B".

Omgivelser 
Clerkekrateret ligger nær den østlige kant af Mare Serenitatis i midten af rillesystemet Rimae Littrow, der har navn efter Littrowkrater mod øst.

Karakteristika 
Krateret er næsten cirkulært og skålformet med en forholdsvis høj albedo. I en dal mod sydøst ligger landingsstedet for Apollo 17- missionen.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Coblentz (månekrater)

Coblentz er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske astronom og fysiker William W. Coblentz (1873 – 1962).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Coblentzkrateret ligger syd for det meget større Bolyaikrater.

Karakteristika 
Krateret har bevaret en cirkulær rand, men den er nedslidt af senere nedslag, især i den sydlige ende, hvor der er en irregulær åbning i randen. Kraterbunden er uden særlige landskabstræk bortset fra adskillige småkratere.

En højderyg løber fra den nordvestlige rand i Coblentz og slutter sig til den sydlige rand af Bolyai. Der findes adskillige pletter med mørkt materiale (lav albedo) lige syd og sydvest for Coblentz.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cockcroft (månekrater)

Cockcroft er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den engelske atomfysiker og nobelprismodtager John D. Cockcroft (1897 – 1967).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Cockcroftkrateret ligger nordøst for det større Fitzgeraldkrater og sydøst for Evershedkrateret.

Karakteristika 
Kraterrande er nedslidt og eroderet af senere nedslag. Satellitkrateret "Cockroft N" trænger ind i den syd-sydvestlige rand. Der ligger små kratere langs randen mod sydøst, øst og nord-nordvest, og der ligger et lille krater langs den østlige indre væg. Kraterbunden er ujævn nogle steder, især i den sydlige halvdel, og den er mærket af mange små og meget små kratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cockcroftkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Collins (månekrater)

Collins er et meget lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den sydlige del af Mare Tranquillitatis og er opkaldt efter den amerikanske astronaut Michael Collins (født 1930).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Sabine D".

Omgivelser 
Collinskrateret ligger omkring 25 km nord for Apollo 11´s landingssted. Krateret er det centrale medlem af en række på tre kratere, som er navngivet til ære for besætningen på Apollo 11. Omkring 15 km mod vest-nordvest ligger landingsstedet for Surveyor 5 månesonden.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Colombo (månekrater)

Colombo er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside mellem Mare Fecunditatis mod øst og Mare Nectaris mod vest. Det er opkaldt efter den italienske opdagelsesrejsende Christoffer Columbus (ca. 1446 – 1506).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Colombokrateret ligger syd for Gocleniuskrateret og nordvest for Cookkrateret.

Karakteristika 
Colombos rand er cirkulær, omend dog lidt indskåret mod nordvest, hvor "Colombo A" trænger lidt ind i dets indre. Den indre kratervæg er asymmetrisk, da den er meget smal mod nord og nordvest og bredere mod sydøst. Randen er noget eroderet, og der ligger adskillige meget små kratere langs den indre væg mod sydøst.Det lille satellitkrater "Colombo B" ligger over den syd-sydvestlige rand.

Kraterbunden i Colombokrateret er næsten jævn og er blevet delvis dækket af lava. Overfladen har lavere albedo end den omgivende overflade og har den samme mørke farvetone som maret mod øst. I bundens midte er der en halvcirkelformet formation af fire centrale toppe, hvilket ligner resterne af en stor bjergmasse. Den konkave side af formationer vender mod nordvest.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Colombokrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Compton (månekrater)

Compton er et fremtrædende nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter de amerikanske fysikere, nobelprismodtageren Arthur H. Compton (1892 – 1962) og Karl T. Compton (1887 – 1954).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Comptonkrateret ligger øst for Mare Humboldtianum og sydvest for den bjergomgivne slette Schwarzschild. Sydøst for Compton ligger det stærkt eroderede Swannkrater.

Karakteristika 
Krateret er i store træk cirkulært med en bred, irregulær ydre rand, hvor bredden varierer betragteligt. Dele af de indre vægge har terrasser, som danner brede hylder ned ad kanten. Inden for væggen er kraterbunden blevet dækket af lavastrømme på et tidspunkt i fortiden. Denne overflade har lavere albedo end omgivelserne og har altså en lidt mørkere farvetone.

I kraterets midte er der en bjergformation, som udgør den centrale top. Denne formation er omgivet af en ring af bakker, som ligger i en halvcirkel i kraterets vestlige halvdel med en radius, der er omkring halvdelen af den indre vægs. Disse bakker danner takkede spidser gennem den lavadækkede overflade og ligger med uregelmæssige mellemrum mellem sig.

I kraterbunden er der desuden en del snævre riller indenfor ringen af bakker. De ligger særligt i den nordvestlige del af bunden. Bortset fra et lille, skålformet krater nær den østlige rand indeholder bunden kun få småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Comptonkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen