kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bremen

Bremen er en by i det nordvestlige Tyskland med  indbyggere. 

Byen er hovedbyen i delstaten Bremen. Bremen er over 1200 år gammel og var gennem historien en af de mest fremtrædende af Hansestaderne. Den ligger ved Wesers udløb i Nordsøen ca. 125 km fra Hamburg og 70 km fra Bremerhaven.

Historie 

Byen Bremen nævnes i historieskrivningen første gang i formen Bremun (på latin Brema) i år 787, da Karl den Store oprettede et stift på stedet. I 1186 fik byen kejserlige privilegier, og i 1246 fastlagdes valgregler til byens råd.

Efter mange år i Hanseforbundet fik byen i 1400-tallet status som uafhængig bystat. Reformationen fandt grobund i byen, og i 1618 erklærede byen og bystaten den reformerte kirke som statsreligion.

Efter en række krige mod bl.a. Sverige blev Bremen i 1700-tallet underlagt Huset Hannover og som en konsekvens af Napoleonskrigene blev byen en del af det franske rige. I 1815 erklærede Wienerkongressen byen for fri by og medlem af Det tyske forbund. I 1871 blev byen og bystaten indlemmet i Det tyske kejserrige.

I 1937 udskiltes Bremerhaven fra Bremen. Under 2. Verdenskrig blev byen bombet af de allierede, bl.a. på grund af rustningsindustri, flyfabrik og skibsværfter. De amerikanske styrker okkuperede byen i 1945, og Bremen og Bremerhaven blev en amerikansk enklave i et Nordtyskland, som var besat af briterne. I 1949 blev Bremen en delstat i Vesttyskland med byen Bremen som delstatens hovedby.

Seværdigheder 
I Bremen findes seværdigheder:
 Det gotiske rådhus (er på UNESCOs Verdensarvsliste)
 Rolandstatuen (er på UNESCOs Verdensarvsliste)
 Domkirken
 Stadsmusikanterne fra Bremen (statue på torvet)
 Böttcherstrasse
 Kvarteret Schnoor

Erhvervsliv 
Eftersom floden Weser er sejlbar for store skibe, har Bremens havn stor betydning. Bremen og den nærliggende Bremerhaven er Tysklands næststørste eksporthavn kun overgået af Hamborg og har stadig en stor værftsindustri. Det store tyske rederi Norddeutscher Lloyd, der blev stiftet i 1857 med hovedkontor i Bremen, fik op i gennem sidste halvdel af 1800-tallet og i begyndelsen af 1900-tallet en stor betydning for byens udvikling.

Bremen er en stor industriby med bilindustri, rumfart og fly. Bryggeriet Beck's, der er Tysklands største øleksportør, har hovedkontor i Bremen.

Venskabsbyer 
  Dalian, Kina (1985)
  Gdańsk, Polen (1976)
  Bratislava, Slovakiet (1989)
  Riga, Letland (1985)
  Izmir, Tyrkiet (1995)
  Haifa, Israel (1988)
  Rostock, Tyskland (1987)
  Yokohama, Japan
  Windhoek, Namibia (2001)

Personer fra Bremen 
 Adam af Bremen
 Horst-Dieter Höttges
 James Last

Referencer

Eksterne henvisninger 

 spor fra anden verdenskrig i Bremen 
 Bremen Turistkontors hjemmeside  – på dansk

 
Hanse
Frie rigsstæder
Ronja Røverdatter (film)

Ronja Rövardotter er en svensk film fra 1984, instrueret af Tage Danielsson. Filmen er baseret på Astrid Lindgrens bog Ronja Rövardotter fra 1981.

Hovedpersonen Ronja er en pige på ca. 10 år. Man følger hende to somre og en vinter. Hun er datter af en røverhøvding, og historien handler om, hvordan hun bliver mere selvstændig og gør oprør mod sin far.

Medvirkede 
 Hanna Zetterberg – Ronja
 Dan Håfström – Birk
 Börje Ahlstedt – Mattis
 Lena Nyman – Lovis
 Allan Edwall – Skalle-Per
 Per Oscarsson – Borka
 Tommy Körberg – Lill-Klippen
 Med Reventberg – Undis
 Björn Wallde – Sturkas
 Rune Andersson – Turre
 Claes Janson – Tjorm
 Henry Ottenby – Knotas
 Ricky Bruch – Labbas

Eksterne henvisninger 
 

Svenske film fra 1984
Film baseret på værker af Astrid Lindgren
Bogdan Deoniziak

Boguslaw "Bogdan" Deoniziak (født 1968 i Polen) er en tidligere dansk atlet, som var medlem af Fredensborg AK, Viby IF og Sparta Atletik. Han vandt fem individuele danske mesterskaber i hækkeløb.

Deoniziak som i Polen løb for Bałtyk Gdynia i Gdynia fik dansk indfødsret 1994 og var på det danske landshold samme år.

Danske mesterskaber 
  1994  110 meter hæk 14,34w  
  1993  110 meter hæk 14,40   
  1993  400 meter hæk 52,19 
  1991  110 meter hæk 14,32  
  1991  400 meter hæk 53,11  
  1990  400 meter hæk 51,99  
  1990  110 meter hæk 14,37   
  1989  60 meter hæk inde 8,19

Personlige rekorder 
 110 m hæk: 13,9h 1993  
 200 m hæk: 24,09 1993              
 400 m hæk: 51,46 1994

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Bogdan Deoniziak 
 Statletik.dk – Profil Jacek Zerzut

Hækkeløbere fra Danmark
Hækkeløbere fra Polen
Atleter fra Sparta Atletik
Atleter fra Viby IF
Anny - en gatepiges roman

Anny – en gatepiges roman er et norsk romantisk filmdrama fra 1912. Filmen havde præmiere 9. november 1912 i Cordial kino i Oslo.

Handling 

Den smukke Anny, som får arbejde i en cigarbutik, oplever at en kendt grossist blive betaget af hende og tilbyder hende arbejde i sin manufakturforretning. Anny er lidt ængstelig, men tager imod tilbuddet – mest for at undgå sin fordrukne far.

Der opstår snart et forhold mellem Anny og grossisten, og hun brænder alle broer til sit tidligere liv og lader sin letsindighed tage over. Anny har ingen følelser for grossisten og finder sig en ny ven. Hun får så grossistens søn til at stjæle farens nøgler, så hun kan røve hans pengeskab.

Tyveriet bliver opdaget, og der bliver et voldsomt opgør mellem far og søn som ender med at sønnen går med til at forsvinde til Amerika. Sønnen prøver at begå selvmord med gift og bliver bragt hjem. Efter lang tids sygdom kommer han sig og bliver tilgivet af sin far.

De gode tider er slut for Anny, hun er for stedse kommet i uføre og synker dybere og dybere ned i elendighed.

Roller 
 Anny – Julie Jansen-Fuhr
 Grossisten Willmann – Johan Andersson
 Grossistens kone – Gunlaug Lund
 Sønnen – Waldemar Zwinge
 Snap, bankkasserer – Eugène Bech
 Annys venninde – Aagot Gundersen
 Annys mor – fru Zwinge
 Annys far – Ole Brun Lie
 Doktoren, bogholderen og butikskunden – Kolbjørn Skjefstad

Kilder 
 Filmen i Norge – Norske Kinofilmer gjennom 100 år, Ad Notam Gyldendal 1995, red. Braaten/Holst/Kortner

Eksterne henvisninger 
  

Norske film fra 1912
Stumfilm fra Norge
Sort-hvide film fra Norge
Romantiske film fra Norge
Dramafilm fra Norge
Romantiske dramafilm
Norsksprogede film
Avnbøl Station

Avnbøl Station er en tidligere station i landsbyen Avnbøl på Sønderborgbanen i Jylland. Den åbnede i forbindelse med banens åbning den 15. juni 1901 sammen med banens øvrige stationer. 

Avnbøl Station blev nedrykket til status som trinbræt i 1966 og fra 1974 gjorde togene ikke længere holdt her.

Selve stationsbygningen blev solgt til private i 1971 og eksisterer stadig.

Nedlagte jernbanestationer i Danmark
Stationer på Sønderborgbanen
Stationer i Sønderjylland (i Danmark)
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg Kommune
Ephraim Magdalus Møller

Ephraim Magdalus Møller (20. august 1819 i Skagen – 20. marts 1895 i København) var en dansk jurist og kreditforeningsdirektør.

Møller var ansat på Sæbygård godskontor 1836-37 og dernæst på herredskontoret i Hjørring 1837-39. Han blev exam.jur. 1840 og boede i København 1840-44. 1844 vendte han tilbage til Jylland som by- og herredsfuldmægtig i Holstebro og konstitueret by- og herredsfoged i samme by 1847-48. Han kom så til Lemvig, hvor han også var by- og herredsfuldmægtig 1848-49 for så at blive fuldmægtig ved Ringkøbing Amt 1851. Møller var prøveprokurator ved underretterne i Ringkøbing Amt fra 1856 og prokurator i Ribe Stift fra 1858.

Han nedsatte sig derefter som sagfører i Ringkøbing 1858. To år efter var han medstifter af Den vest- og sønderjydske Kreditforening, og i 1874 forlod han sin sagførerpraksis for at blive direktør for kreditforeningen, hvilket han var frem til 1888. I mellemtiden havde han fået koncession på anlæg og drift af Silkeborg-Herning Jernbane 1874. Banen blev sat i drift 28. august 1877.

E.M. Møller blev kammerråd 1860, Ridder af Dannebrog 1875 og etatsråd 1885. Møller købte 1888 landstedet Store Mariendal i Hellerup, hvor han tilbragte sine sidste år. Han døde i 1895. Han havde stiftet et legat: Etatsraad E.M. Møller & Hustrus og Døtres Familielegat.

Hans indsats for den jyske kreditforening er emnet for en biografi om ham, udgivet 1919 af C.A. Clemmensen: Etatsraad E. Møller. Den vest- og sønderjydske Kreditforenings Stifter. 1819 – 18.august – 1919. Et Mindeskrift. 1919.

Han er begravet på Holmens Kirkegård.

Kilder 
 Om E.M. Møller 
 Etatsråd E.M. Møller og hans efterslægt. Biografi og efterslægtstavle udarbejdet af Esbjørn Hiort

Eksterne henvisninger 

Riddere af Dannebrog
Prokuratorer fra Danmark
Byfogeder fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Legatstiftere fra Danmark
Kreditforeningsdirektører fra Danmark
Personer fra Skagen
Advokater fra Danmark
Herredsfogeder fra Danmark
Daniel Adzer

Daniel Jensen Adzer (17. januar 1731 i København – 3. april 1808 sammesteds) var en dansk medaljør.

Daniel Adzer var af sønderjysk æt og søn af smeden Jonas Jensen Adzer, en slægtning af smeden Daniel Preisler, der var brandmajor i København under den store brand 1728. Han blev guldsmedsvend og lagde sig derpå efter medaljørkunsten. Det lykkedes ham at komme til Paris, hvor han uddannedes af gode lærere, og senere til Rom, hvor han var sammen med C.F. Harsdorff, billedhuggeren Simon Stanley og andre, og hvorfra han i 1764 kom tilbage til Danmark. 1766 blev han medlem af Kunstakademiet i København på en medalje over dettes præses grev A.G. Moltke. I den følgende snes år udførte Adzer stemplerne til en stor del større og mindre medaljer, blandt hvilke kan nævnes medaljen på Frederik 5.’s død, medaljen pro meritis, medaljerne over J.H.E. og A.P. Bernstorff osv. Adzer var en flittig og duelig kunstner, men hans arbejder står dog tilbage for Magnus Gustavus Arbiens i henseende til åndfuld opfattelse og kunstnerisk smag. Han havde adskillige gange uheld med sine stempler, således med dem til medaljerne på Moltke og på arveprins Frederiks giftermål; det ene stempel til denne sidste sprang i hærdningen, hvis årsag Adzer i skrivelse af 23. juni 1774 klager sig fortvivlet for Akademiets direktør Wiedewelt og beder ham "have Medlidenhed med en bedrøvet og sorrigfuld Medaljør, som er den usleste Dyr, der kan være til paa Jorden". Efterhånden blev Adzer forglemt og fortrængt af andre og yngre kræfter og hensad i i sin medlemsbolig i øverste stokværk på Charlottenborg næsten uden sysselsættelse. Hans indtægter, som aldrig havde været rundelige, vare som en følge heraf i den sidste snes år af hans liv meget små, og ved sin død 4. april 1808 efterlod han sin enke Christiane Frederikke født Schæffer, datter af en ruineret snedker, i nød og trang, så at Akademiet måtte anbefale hende til kongens nåde. Adzers bror J.L. Jensen Adzer var K.L. Rahbeks lærer; hans datter Cathrine giftede sig ind i familien Bügel.

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Kilder 

 
 

Medaljører fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Hofkunstnere fra Danmark
Medlemmer af Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster
Hemmeligheden (film fra 1912)

Hemmeligheden er en norsk stumfilm fra 1912, som regnes som gået tabt.

Filmen var en dramafilm hvor en ung dame fra en kystby kommer sammen med en kunstmaler fra Paris. De starter et forhold, og hun får en datter. Den unge dame Elise bliver skilt og kaster barnet overbord, mens hun sejler med et dampskib til Norge. Da hun kommer hjem, bliver hun gift med løjtnanten Almeng. Det viser sig så, at barnet hun smed overbord ikke omkom, men blev fundet af et fiskerpar, som adopterete barnet. En dag møder Elise og løjtnanten fiskeren, og Elise bryder sammen og fortæller sin mand historien om, hvad der skete. Løjtnanten tager først sagen alvorligt, men da han ser hvor ulykkeligt det har gjort Elise, går han til fiskeren og henter sin hustrus datter, og lover at behandle hende, som om det var hans eget barn.

Eksterne henvisninger 
 

Norske film fra 1912
Stumfilm fra Norge
Film i sort-hvid
Dramafilm fra Norge
Kortfilm fra Norge
Norsksprogede film
Ronja Røverdatter (flertydig)

Ronja Røverdatter har flere betydninger:

 Ronja Røverdatter – svensk børnebog fra 1981 af Astrid Lindgren.
 Ronja Røverdatter (film) – svensk film baseret på bogen fra 1984 af Tage Danielsson
 Ronja Røverdatter (musical) – musical baseret på bogen.
 Sanzoku no Musume Roonya - japansk animeserie baseret på bogen fra 2014.
Carl Frederik Holm

Carl Frederik Holm (1822 i København – 1890) var en dansk gørtler og bronzestøber, der har støbt en række kendte skulpturer i anden halvdel af 1800-tallet.

Han var søn af snedker, kgl. opsynsbetjent ved politiet Peter Frederik Holm (1785-1860) og Sophie Margrethe født Poulsen (1790-1875) og yngre bror til kgl. kapelmusikus og balletrepetitør Vilhelm Holm (1820-1886).

Holm havde værksted i Gammel Mønt i København og supplerede senere dette med endnu et støberi på Nørrebro på hjørnet af Dagmarsgade og Thorsgade.

Holm har bl.a. støbt H.W. Bissens Den tapre Landsoldat i Fredericia (1851) og Bissens buste af H.C. Ørsted (original i marmor fra 1850).

I støberiet på Nørrebro støbtes J.A. Jerichaus statue af H.C Ørsted, der blev opsat i Ørstedsparken og afsløret i 1876, August Saabyes H.C. Andersen-statue til Kongens Have 1880, og Niels Juels bronzestatue udført af billedhuggeren Th. Stein og placeret i Holmens Kanal 1881. Carl Frederik Holm har også udført støbearbejdet til Ivar Huitfeldt-monumentet, der blev placeret på Langelinie i 1886 og modelleret af F.E. Ring. Niels Ebbesen-statuen i Randers er også udført af Holm 1882 efter skulptur af Ring.

Han var gift med Juliane Mulwad.

Kilder 
 V.A. Falbe-Hansen, Danmarks Statistik, bind 2, København: G.E.C. Gad 1887, s. 627. Online
 Opslag i folketællingen fra året 1850
 Vilhelm Holms biografi i Dansk Biografisk Leksikon.
 

Gørtlere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Fabrikanter fra Danmark
Personer fra København
Mads Agesen

Mads Agesen (født 17. marts 1983) er en dansk tidligere fodboldspiller og nuværende sportschef i fodboldklubben Viborg FF.

Karriere 
Agesen skiftede i sommeren 2008 til 1. divisionsklubben FC Fredericia, efter at han senest havde spillet for Aarhus Fremad. I Fredericia blev han efter en tid anfører for holdet.

AC Horsens 
På transfervinduets sidste dag i sommeren 2010, ét år før Agesens kontrakt med FC Fredericia udløb, blev han solgt til superligaklubben AC Horsens. Her underskrev han en kontrakt der var gældende til 30. juni 2013. Mads Agesen debuterede for Horsens og i superligaen 12. september 2010, da han spillede hele kampen i AC Horsens 3-2 sejr på udebane over AaB på Aalborg Stadion. I den første sæson blev det til tretten kampe i Superligaen, hvor af de elleve var fra start.

I sommeren 2011 fik Agesen en alvorlig skade i det ene knæ, og han spillede ikke en turneringskamp før 12. marts 2012, da han gjorde comeback i en udekamp mod FC Midtjylland, ved at spille kampens sidste 28 minutter.

Da AC Horsens rykkede ud af Superligaen efter sæsonen 2012/13 fik Agesen en uheldig rolle. I en af de afgørende kampe mod slutningen af sæsonen blev Agesen udvist for voldsom adfærd mod SønderjyskE-spilleren Lasse Vibe, som Agesen mente filmede i straffesparksfeltet. Agesen valgte derfor at puffe Vibe i brystkassen, hvor bolden var langt væk, hvilket han modtog et rødt kort for af dommeren Kenn Hansen. AC Horsens var på dette tidspunkt foran 1-0, men endte med at tabe kampen 2-4.

Randers FC  
I januar 2013 offentliggjorde Superligaklubben Randers FC at man fra sommeren 2013 havde indgået en tre-årig aftale med Agensen.

Han fik sin debut i Superligaen den 4. august 2013, da han erstattede Nicolai Brock-Madsen i det 83. minut i en 3-1-sejr over F.C. København.

Han blev i maj 2015 opereret for sportsbrok. Måneden efter forlængede han sin kontrakt frem til 2018. Han spillede sin første kamp i Superligaen efter sin skade den 16. september 2015 med fuld spilletid i et 3-0-nederlag til F.C. København.

Den 13. april 2018 blev det offentliggjort, at Agesen stoppede karrieren efter 2017-18-sæsonen i en alder af 35 år. Målet var i sin sidste tid i klubben at bidrage til, at Randers FC forblev i Superligaen, hvilket lykkedes.

Viborg FF 
Den 11. marts 2023 blev det offentliggjort, at Mads Agensen blev ansat som sportschef i fodboldklubben Viborg FF .

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Mads Agesen – superligastatistik på danskfodbold.com
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra AC Horsens
Fodboldspillere fra Randers FC
Fodboldspillere fra FC Fredericia
Fodboldspillere fra Aarhus Fremad
Fodboldspillere fra Thisted FC
Aasiaat Museum

Aasiaat Museum er et lokalhistorisk museum i byen Aasiaat, som ligger ved Diskobugten på vestkysten af Grønland. 

Museet blev etableret i 1978, i forretningsmanden Frederik Lynges hus som blev bygget i 1932. I 2002 blev museet flyttet til den gamle kolonibestyrerbolig fra 1860. Den første bygning musset havde var et laget. 

Museet har også 3 andre bygninger. En bygning fra 1938 som fungerer som kølelager for skinddragter, et pakkhus fra 1941 og et torvhus, som blev sat op i 1998 med et traditionelt grønlandsk interiør fra 1800-tallet. Pakhuset bruges indtil videre som lager, men er tiltænkt til at blive et fiskerimuseum. 

Vestgrønland, og specielt området rundt om diskobugten, har været befolket af det tidligste kulture i Grønland, som Saqqaq-kulturen og Thule-kulturen. Museets hovedfokus er lokalhistorie med særlig fokus på disse tidlige kulturer.

Eksterne henvisninger 
 Museets hjemmeside  

Museer på Grønland
Museer etableret i 1978
Qeqertalik Kommune
Ammassalik Museum

Ammassalik Museum er et kulturhistorisk museum, som ligger i Tasiilaq i det sydøstlige Grønland.

Museet åbnede i den 31. august 1990, og er dermed et af Grønlands yngste museer. Det ligger i den gamle kirke i byen. Museet har åbent året rundt.

Foruden udstilinger med østgrønlandske kunst- og kulturgenstande som masker, dragter, redskaber, tupilaq-figurer med mere, er der også udstillet malerier af lokale kunstnere. Et tørvehus blev bygget ved siden af museet i 1993. 
Museumsleder fra 1990 - 1992: Jan Vejle.
Museumslederen i perioden år 2009-2016: Carl-Erik Holm.

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside
 NUNATSINNI KATERSUGAASIVIIT KATTUFFIAT (NUKAKA) Sammenslutningen af museer i Grønland - NUKAKA - Forside (museum.gl)
 Sammenslutningen af lokalmuseer i Grønland (NUKAKA) (arkiveret)

Museer på Grønland
Museer etableret i 1990
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sermersooq Kommune
Qorlortorsuaq

Qorlortorsuaq er Grønlands største vandfald. Ved vandfaldet ligger en boplads med samme navn og med ca. 13 indbyggere. 

Vandfaldet driver et vandkraftværk, som blev taget i brug i 2007. Kraftværket giver en samlet effekt på 7,2 MW. Energien fra vandkraftværket forsyner både Qaqortoq og Narsaq.

Kilder 

Grønlands geografi
Vandfald
Kujalleq Kommune
John F. Hansen

John F. Hansen var en dansk atlet og medlem af Frederiksberg IF. Han vandt det danske meterskab i højdespring tre år i træk fra 1948-1950.

Danske mesterskaber 
  1950 Højdespring 1,80
  1949 Højdespring 1,85
  1948 Højdespring 1,85
  1947 Højdespring 1,85
  1946 Højdespring 1,85
  1945 Højdespring 1,80

Eksterne henvisninger/kilder 
 DAF i tal – John F. Hansen 
 FIFs Historie gennem 100 år 

Højdespringere fra Danmark
Atleter fra Frederiksberg IF
Poul Neble Jensen

Poul Neble Jensen, født 1931, er en dansk atlet og medlem af Akademisk Idrætsforening. Han vandt det danske meterskab i højdespring 1951.

Danske mesterskaber 
  1951 Højdespring 1,85
  1950 Højdespring 1,80

Eksterne henvisninger/kilder 
 DAF i tal – Poul Neble Jensen

Højdespringere fra Danmark
Atleter fra Akademisk Idrætsforening
Sven Fosbo

Sven Fosbo (født 1940) var en dansk atlet og medlem af IF Gullfoss. Han vandt det danske meterskab i vægtkast fem år i træk fra 1963-1967.

Danske mesterskaber 
  1960 Kuglestød 14,00
  1960 Vægtkast 15,81
  1961 Kuglestød 14,06
  1961 Vægtkast 17,20
  1962 Vægtkast 17,41
  1963 Vægtkast 18,46
  1963 Kuglestød 14,05
  1964 Vægtkast 17,44
  1965 Vægtkast 18,28
  1966 Vægtkast 18,00
  1967 Vægtkast 18,73

Eksterne henvisninger/kilder 
 DAF i tal – Sven Fosbo

Vægtkastere fra Danmark
Atleter fra IF Gullfoss
Kuglestødere fra Danmark
DHF's Landspokalturnering 2004

DHF´s landspokalturnering i 2004 var den 41. udgave af DHF's Landspokalturnering.

Mænd

1/8-finaler 
Otte hold fra Jylland og otte hold fra Østdanmark (inkl. Fyn) havde kvalificeret sig til 1/8-finalerne.

1/4-finaler 
Her deltog de otte vinderhold fra 1/8-finalerne

Semifinaler 
Her deltog de fire vinderhold fra kvartfinalerne

Finale 
Her deltog de to vinderhold fra semifinalerne. Finalen blev spillet i NRGi Arena i Århus.

Kvinder

1/8-finaler 
Otte hold fra Jylland og otte hold fra Østdanmark (inkl. Fyn) havde kvalificeret sig til 1/8-finalerne.

1/4-finaler 
Her deltog de otte vinderhold fra 1/8-finalerne

Semifinaler 
Her deltog de fire vinderhold fra kvartfinalerne

Finale 
Her deltog de to vinderhold fra semifinalerne. Finalen blev spillet i NRGi Arena i Århus.

Kilder 
 Resultater for mænd
 Resultater for kvinder
 Pokalvindere gennem tiderne, mænd 
 Pokalvindere gennem tiderne, kvinder 

2004
Håndbold i 2004
Håndbold i 2003
Søren Corneliussen

Søren Corneliussen (født 1940) var en dansk atlet og medlem af IF Gullfoss. Han vandt det danske meterskab i vægtkast tre år i træk fra 1960-1962.

Danske mesterskaber 
  1962 Vægtkast 18,37
  1961 Vægtkast 18,19
  1960 Vægtkast 17,89
  1960 Hammerkast 53,93

Eksterne henvisninger/kilder 
 DAF i tal – Søren Corneliussen

Atleter fra IF Gullfoss
Hammerkastere fra Danmark
Edgar Wendelboe

Edgar Wendelboe (født 1935) var en dansk atlet og medlem af Skovbakken og IF Gullfoss. Han vandt det danske meterskab i hammerkast 1961.

Danske mesterskaber 
  1968 Hammerkast 52,46
  1967 Hammerkast 54,69
  1966 Hammerkast 53,93
  1966 Vægtkast 16,96
  1965 Hammerkast 54,84
  1963 Hammerkast 52,85
  1962 Hammerkast 52,76
  1962 Vægtkast 16,54
  1961 Hammerkast 53,64
  1961 Vægtkast 16,33
  1959 Hammerkast 52,79
  1959 Vægtkast 15,14
  1956 Hammerkast 46,23

Personlig rekord 
 Hammerkast : 56,77 København 11. juli 1965

Eksterne henvisninger/kilder 
 DAF i tal – Edgar Wendelboe

Atleter fra Skovbakken
Atleter fra IF Gullfoss
Hammerkastere fra Danmark
Helge Fals

Helge Fals (født 29. april 1931 på Amager, død 3. december 2021) var en dansk læge og tidligere atlet medlem af IF Gullfoss. Han vandt det danske meterskab på 400 meter 1951. I perioden fra 1968 til 1996 fungerede han som olympisk læge for skiftende danske OL-hold. Han var endvidere læge ved de københavnske seksdagesløb, for det danske landshold i håndbold og arbejdede for døveidrætten.

Helge Fals var far til DRs tv-vært Dorte Fals.

Danske mesterskaber 
  1952 400 meter 50,4
  1952 200 meter 22,9
  1951 400 meter 51,0
  1949 Længdespring 6,57
Danske juniormesterskaber -20 år
  1951 400 meter 50,4
Danske ungdomsmesterskaber 17-18 år
  1949 100 meter 11,5

Personlige rekorder 
 Længdespring: 6,98 1950

Eksterne henvisninger/kilder 
 "Officielle Efterretninger" og "DAF i tal" 

Sprintere fra Danmark
Atleter fra IF Gullfoss
Læger fra Danmark
Personer fra Amager
Længdespringere fra Danmark