Pædagogikkens idehistorie

Pædagogikkens idéhistorie er studiet af de pædagogiske ideers historie fra antikken til i dag. Det omfatter blandt andet idéer om opdragelse, undervisning, dannelse og læring.

Pædagogikkens idéhistorie omfatter hovedtrækkene i de pædagogiske idédannelser; idéer om opdragelse, undervisning, dannelse og læring; de pædagogiske institutioner; samt de kontekster, som idéerne og institutionerne og opstået og har udviklet sig inden for. Studiet omfatter også samtidsanalyse eller samtidsdiagnose af den aktuelle pædagogiske udvikling.

Studiet er tæt beslægtet med uddannelseshistorie, som det ind imellem også opfattes som en del af. Desuden har studiet berøring med generel pædagogik, uddannelsesvidenskab, pædagogisk sociologi og pædagogisk filosofi.

Historie

Den vestlige pædagogiks tænkere

Antikken til reformationen 
Den vestlige pædagogik opstod i antikkens Grækenland. Her var Platon og Aristoteles vigtige for pædagogikkens udvikling, der var knyttet til tanken om paideia. Med middelalderen blev kristendommen vigtig, og afrikaneren Augustin beskæftigede sig med den kristne pædagogik. Med renæssancen vendte den græsk-romerske tænkning tilbage. Hos tyskeren Martin Luther og med reformationen fik Augustins teologi en genoplivning, og Luther udformede sin egen protestantiske pædagogik.

16.-18.århundrede 
Johann Amos Comenius (1592-1670) regnes sommetider for grundlægger af nyere pædagogik. Han udvikler en række enestående, og i samtiden bredt anvendte, lærebøger, der benytter sprog-undervisning i latin og nationale sprog samtidig (der findes også dansk-latinske bearbejdelser af hans værker fra perioden) til den almene skoling.

John Locke udgav værket Tanker om opdragelse i 1693. Her lægger han vægt på barnets udvikling af en moralsk karakter. Al opdragelse har fire hovedformål, som er dyd, visdom, dannelse og lærdom.

Den moderne vestlige pædagogik kan siges at være grundlagt med Jean-Jacques Rousseaus (1712-1778) udgivelse af Emile i 1762. Her rettes blikket mod opdragelsen af barnet til et frit menneske. Tyskeren Immanuel Kant (1724-1804) fulgte delvist denne tanke men lagde vægt på, at barnet først måtte disciplineres.

Tyskeren Friedrich Schiller (1759-1805) udgav Om menneskets æstetiske opdragelse, der er en afhandling, som omhandler Immanuel Kants transcendentale æstetik og begivenhederne under den franske revolution.

19. århundrede 
Johann Heinrich Pestalozzi (1746-1827) var en Schweizsik pædagog, der var en anden af grundlæggerne af det 19. århundredes pædagogik. Han vil basere opdragelsen på de love, som bestemmer menneskesjælens udvikling

Den tyske pædagog Friedrich Fröbel (1782-1852) var elev af Pestalozzi og fik en stor betydning. Han mente, at det enkelte menneske skal være et efter sin individualitet harmonisk udviklet hele, der bevidst indordner sig som led i samfundet, gennem opdragelsen ført til enhed med Gud, naturen og andre mennesker. Barnet skal fra den tidligste alder udvikles metodisk, på ethvert trin modtage, hvad der passer for dets alder, og barndommen skal ikke blot betragtes som en forberedelse til livet, men som en vigtig del af selve livet.

Johann Friedrich Herbart (1776-1841) var en tysk filosof, psykolog og pædagog, som regnes for en af klassikerne inden for pædagogikken. Idet han gik ud fra et begreb om menneskets Bildsamkeit (dets evne til at lade sig danne og opdrage), forsøgte han at lægge det teoretiske grundlag for opdragelse og undervisning.

Wilhelm von Humboldt (1769-1859 ) var til gengæld en tysk naturvidenskabsmand og filosof, der fik afgørende betydning for grundlæggelsen af det moderne universitet. Humboldt-Universität zu Berlin er Berlins ældste universitet, der er grundlagt 15. oktober 1811 af Humboldt. Han lagde vægt på den almene dannelse.

20. århundrede 
Sociologen Emil Durkheim (1858-1917) var meget interesseret i uddannelse. Det skyldtes delvist, at hans arbejde bl.a. bestod i undervisningen af kommende lærere, hvilket gav ham muligheden for at forme deres pensum, så det bar præg af hans egne mål om udbredelsen af sociologien (som han selv bidrog til grundlæggelsen af). Mere overordnet var Durkheim interesseret i måden, hvorpå uddannelse kunne bruges til at forsyne franske borgere med en fælles, sekulær baggrund, der i følge andre af Durkheims analyser er nødvendig for at afværge anomien i det moderne samfund. Det var desuden i denne sammenhæng, at han forslog dannelsen af professionelle grupper som en kilde til solidaritet blandt voksne. Durkheim argumenterede for, at uddannelse har mange funktioner:

 At styrke social solidaritet.
 At vise, hvordan enkeltstående personer gennem historien på egen hånd har gjort gode ting for fællesskabet. Dette kan få individer til at føle sig som en del af en gruppe, hvilket mindsker risikoen for brud på regler og normer.
 At bibeholde sociale roller – ikke mindst, fordi skolen er et minisamfund med hierarkiog regler, hvorfor den kan lære unge at udfylde roller.
 At opretholde arbejdsdelingen.
 At fordele elever i grupper efter evner, hvilket kan lære dem at vælge arbejde efter deres evner.

Rudolf Steiner (1861-1925) var en østrigsk pædagog, der bedst er kendt som grundlægger af antroposofien og Steinerpædagogikken. Sidstes overordnede mål er at give mennesker et grundlag til at udvikle sig frit, vokse op og blive moralsk ansvarlige og sunde integrerede individer, der kan opfylde deres unikke skæbne, hvis eksistens antroposofien postulerer. I Steinervuggestuer/-børnehaver skal pædagogerne sørge for at skabe et miljø og en atmosfære, der er hjemlig og omfatter naturlige materialer, således at det så vidt muligt modvirker mediernes påvirkninger, som i denne pædagogik menes at være skadelige for børns udvikling i de tidlige år. Pædagogerne uddannes til at støtte det enkelte barns udvikling via den frie leg med simpelt legetøj.

Georg Michael Kerschensteiner (1854-1932) var en tysk pædagog, der blev én af de første, der indså betydningen af egne erfaringer i al undervisning. Han fremhævede de manuelle færdigheders værdi overfor den intellektuelle dannelse, og i fortsættelse deraf arbejdede han for opprioritering af naturvidenskaber og kunst som fag i skolen.

Anton Makarenko (1888-1939) var en russisk og sovjetisk pædagog, socialarbejder og forfatter. Han var den mest indflydelsesrige uddannelsesteoretiker i Sovjetunionen og fremmede demokratiske ideer og principper inden for uddannelsesteori og praksis. Han var leder af et opdragelseshjem for mindreårige lovovertrædere og interesserede sig for opdragelse i grupper. Hans ideer påvirkede den danske socialpædagogik.

Alfred North Whitehead (1861-1947) advarede i bogen The Aims of Education and Other Essays fra 1929 mod undervisning i døde ideer uden nogen anvendelse i det virkelige liv eller kulturen. Han fremhævede i stedet vigtigheden af fantasi og fri udvikling af ideer.

John Dewey (1859-1952) betragtes som en af de vigtigste pædagoger i historien. Han lagde vægt på, at eleverne blev uddannet i demokrati og den kritiske tænkning, der ville gavne samfundet.

Maria Montessori (1870-1952) var en italiensk læge, der er kendt for hendes pædagogiske ideer. Disse har efterfølgende spredt sig har fået stor betydning for udviklingen af moderne vestlige børnehaver. Hendes pædagogik var altovervejende naturvidenskabeligt funderet, og baseret på en opfattelse af at bøns sanser og intellekt kunne styrkes ved at tilgodese og styrke børnenes egen virksomhed og selvstændighed.

Célestin Freinet (1896-1966) var en fransk pædagog og ophavsmand til Freinet-skolerne. Skolerne bygger på selvvirksomhed og elevernes medindflydelse i en demokratisk pædagogik, og arbejdsformen er værkstedspræget.

Alexander Sutherland Neill (1883-1973) grundlagde reformskolen Sumerhill. Neill mente, at voksne ikke havde ret til at tvinge børn til at gå til undervisning. Ønsker børn undervisning skal de nok selv sige til. Børnene inddrages på skolen i en demokratisk proces.

Den tyske filosof Otto Bollnow (1903-1991) brugte indsigter fra eksistentiel filosofi til at udarbejde en nyere eksistentiel pædagogik, hvor det er eksistensen, der er i fokus for opdragelse og dannelse.

De senere år har Hannah Arendt (1906-1975) fået opmærksomhed i pædagogisk filosofi. Hun mener, at pædagogikken skal formidle mellem det gamle og det nye. Disse tanker kommer til udtryk i artiklen “The Crisis in Education” fra 1954.

Italieneren Loris Malaguzzi (1921-1994) var hovedmand bag Reggio Emilio-pædagogikken, der var elev-centreret. Det var en før-skole pædagogik.

Paulo Freire (1921-1997) var en brasiliansk pædagog og filosof. Han var en førende repræsentant for den kritiske pædagogik. Eleverne skal rustes til at bekæmpe uretfærdighed. Målet er frigørelse.

21. århundrede 
I det 21. århundrede står Martha Nussbaum står for en mere liberal tilgang, der er baseret på antik filosofi. Hendes pædagogiske filosofi er udgivet i bogen Cultivating Humanity: A Classical Defense of Reform in Liberal Education fra 1997. Her bruger hun blandt andet liberalisme til at forsvare multikulturalisme og pædagogik med fokus på race, køn og seksualitet.Gert Biesta er en hollandsk uddannelsestænker, der lægger vægt på, at eleverne ikke bare skal belæres. De skal også uddannes til en menneskelig fremtid. John Hattie er en australsk forsker, der på statistisk grundlag har lagt vægt på synlig læring, det vil sige at målene for læringen og vejen dertil bliver gjort synlige for eleverne.

Den danske pædagogiks tænkere

19. århundrede 
Nikolai Frederik Severin Grundtvig (1783-1872) var en dansk forfatter, teolog, digter, filosof, historiker, præst ved Vartov i København, titulærbiskop, filolog, skolemand og politiker. Han lægger navn til grundtvigianismen og var en af initiativtagerne til folkehøjskolen. Grundtvig mente, at undervisningen ikke skulle bygges på bøgerne men på det levende talte ord. Undervisningens indhold skulle være "historisk-poetisk", og skolen for livet skulle blive til i mødet mellem lærer og elev.

Christen Mikkelsen Kold (1816-1876) eller Kresten Kold var en dansk lærer, der var en pioner inden for højskole- og friskolebevægelsen. Han gjorde han den mundtlige fortælling til den vigtigste metode i undervisningen.

Johannes Christian Lütken (1791 –1856) var en dansk politisk forfatter og lektor, der stod for en indskrænkning af undervisningen i de klassiske sprog til bedste for naturvidenskaberne.

Johan Nicolai Madvig (1804-1886) var en dansk klassisk filolog og politiker. Hans dannelsestanker var et forsøg på at forene den klassiske historiske dannelse med den moderne, både sproglige, nationale og naturvidenskabelige dannelse.

Erna Juel-Hansen (1845-1922) var en dansk forfatter og kvinderetsforkæmper, fortaler for pædagogik og gymnastik, samt medstifter af Danmarks første børnehave. Børnehaven blev suppleret med en børnehaveklasse og fra 1876 med en pigeskole, da tiden ikke var moden til en fællesskole for piger og drenge endnu.

Hedevig Bagger (1842-1926) var seminarielærerinde og en af Danmarks første børnehavelærerinder. Hedevig Bagger var stærkt inspireret af Friedrich Fröbel, der med sine banebrydende idéer om pædagogik, var med til at forme vor tids tanker om børneopdragelse og pædagogik. I 1880 oprettede hun en af landets første børnehave (Fru Hedevig Baggers Børnehave), som pt. er Danmarks ældste, eksisterende børnehave.

20. århundrede 
Astrid Gøssel (1891–1975) var musikpædagog og arbejdede gennem mange år som bevægelsespædagog. Hun udviklede en pædagogisk metode, hun kaldte ”den ledede og motiverede bevægelsesleg”.

Knud Ejler Løgstrup (1905-1981) holdt i 1981 en forelæsning med titlen “Skolens formål”, hvor han påpegede, at skolens opgave var at oplyse tilværelsen. Det betød, at skolens formål ikke kun var forberedelse til arbejdsmarkedet.

Sofie Rifbjerg (1886-1981) var børnepsykolog, der blev den førende Montessori-pædagog i Danmark og stiftede det såkaldte ”Montessori-kursus”.

Knud Grue-Sørensen (1904-1992) var en dansk filosof og professor i pædagogik ved Københavns Universitet. Han havde en rent teoretisk tilgang til pædagogik og skrev blandt andet om opdragelse.

Jens Sigsgaard (1910-1991) var en danskpsykolog, der blev forstander for Frøbelseminariet og skrev den pædagogiske bog Frøbel og Montessori samt børnebogen Palle alene i Verden.

Aase Hauch (1916-2004) var en dansk børnehaveleder. Hun praktiserede en særlig småbørnspædagogik, der lagde vægt på at udvikle børnenes kreative og musiske evner. Sammen med sin mand skrev hun bogen Børnene i velfærdssamfundet i 1964, der viser, at samfundet har forandret sig så betydeligt, at familien ikke længere alene kan varetage opdragelsen af børnene.

Den danske skole- og uddannelsespolitiks historie 
Danmark fik 5 nye skolelove i 1814. De indebar både undervisningspligt og krav til lærere og elever. Skolens formål var at opdrage og danne eleverne til at blive retskafne og kristne samt loyale borgere.

I 1848 oprettede man under den første minister D. G. Monrad Ministeriet for Kirke- og Undervisningsvæsenet (Kultusministeriet), som fungerede frem til 1916, hvor ministeriet blev delt op i et ministerium for kirkeanliggender og tilsvarende et ministerium for undervisning.

Den første fagforening, Dansk Børnehaveråd, for pædagogisk personale, blev stiftet i 1932.

Med skoleloven fra 1937 blev det fremhævet, at skolen ikke bare skulle give kundskaber men også fremme elevernes personer. Mens skoleloven fra 1937 lagde vægt på karakterdannelse, blev der i efterkrigstiden lagt større vægt på demokratisk dannelse. Folkeskolelovens bestemmelser revideres løbende; andre større ændringer blev indført i 1958, 1975, 1993, 2004 og 2014. Et af hovedtemaerne har været delingen i niveauer; i 1958 blev delingen flyttet fra 5. klassetrin til afslutningen af 7. klassetrin, hvor eleverne blev delt i almen skolegang og realskolen. I 1975 blev realskolen nedlagt, og der gennemførtes en holddeling i alment og udvidet niveau i prøvefagene.

Siden 1953 har Grundloven fastslået, at undervisning i folkeskolen skal være gratis. I 1954 blev en ny læreruddannelseslov vedtaget af Folketinget. Undervisningsminister Julius Bomholt betegnede den som et frihedsbrev til seminarierne. Der var kun prøver i få fag, og der var gode muligheder for pædagogisk nytænkning. I 1991 vedtog Folketinget en ny lov om uddannelse af lærere til folkeskolen, som blot var en justering af principperne i den eksisternede. I 1993 besluttede man, at Undervisningsministeriet skulle fastsætte regler om formålet med undervisningen i folkeskolen.

Forsknings- og Teknologiministeriet blev oprettet i 1994, men ændrede allerede i 1994 navn til Forskningsministeriet. Forskningen ved de højere læreanstalter, der indtil 2000 hørte under Forskningsministeriet, samt Byggedirektoratet blev i 2001 samlet under det nyoprettede Ministerium for Videnskab, Teknologi og Udvikling (se Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser). Samtidig blev arbejdsmarkedsuddannelserne (AMU) overført fra Arbejdsministeriet til Undervisningsministeriet.

Forskning og formidling

Danmark

Pædagogikkens idéhistorie 
I Danmark indgår studiet i pædagogisk idéhistorie som et fag på kandidatuddannelsen i pædagogisk filosofi ved DPU. Pædagogikkens idehistorie er desuden et fag på bacheloruddannelser i uddannelsesvidenskab ved DPU. I Danmark har studiet af pædagogikkens idehistorie blandt andet været varetaget af Ove Korsgaard Jørgen Huggler samt Hans Siggaard, Lars-Henrik Schmidt og Jens Erik Kristensen.

Ove Korsgaard, Jens Erik Kristensen og Hans Siggaard udgav i 2017 storværket Pædagogikkens idéhistorie. Her gennemgås den vestlige pædagogiks idehistorie fra den græske antik og frem til i dag. Bogen indeholder til slut et overblik over nutidens pædagogiske strømninger som fx livslang læring. Ove Korsgaard står desuden bag bogen Strejftog i højskolernes idehistorie, der udkom i 2019 Han skildrer udviklingen fra Grundtvigs højskoletanker fra 1844 til i dag, og han leverer et bud på en ny vækkelse i dag. Desuden har Bent Nabe Nielsen i 2011 skrevet trebindsværket Dannelsens veje, der skildrer dannelsens idehistorie. Jørgen Lauritsen har skrevet værket Pædagogiske tænkere, der giver et indblik i centrale tænkere fra pædagogikkens idehistorie. Gerd Christensen har skrevet Individ og disciplinering, der følger det pædagogiske subjekts historie, og Jens Erik Kristensen har redigeret bogen Ideer om et universitet, der følger det moderne universitets idehistorie, og Stefan Hermann har skrevet Magt og oplysning om folkeskolens nyere idehistorie. I 2003 udkom bogen Idehistorie for de pædagogiske fag af Benedicte Pecseli og i 2016-7 Anders Dræbys tre mindre Opdragelsens filosofi, Livsduelighed som pædagogisk mål og Pædagogikkens politiske idehistorie: 1.

Et samtidshistorisk perspektiv findes i bogen Pædagogikkens to verdener af Thomas Aastrup Rømer, der ser på de aktuelle modsætninger i pædagogikkens udvikling. Bogen ser især på forholdet mellem konkurrencestat og traditionel pædagogik. Bogens tese er, at konkurrencestatens ideologi truer med at udhule pædagogikkens indhold. Det vedrører centrale begreber som begreber som kundskaber, disciplin, lærer, skole og dømmekraft. Bogen er således ikke blot idehistorisk men filosofisk i sit udsyn. Endvidere har Lars-Henrik Schmidt i 1999 udgivet bogen Diagnosis 3, der ser samtidsdiagnostisk på pædagogiske forhold som sociale forhold.

Internationalt 
Området har også fået en stor udbredelse i Norge og er blandt andet et fag på Norges Teknisk-Vitenskapelige Universitet. Norske Reidar Myhre udgav den klassiske bog Pedagogisk idehistorie i 1976, og i 2003 udgav Kjetil Steinsholt Pedagogikkens mange ansigter - pedagogikkens idehistorie. Svensk tv producerede i 2013 en tv-serie om læringens idehistorie. Serien blev også vist på dansk og norsk tv og havde syv afsnit.

Der har været flere internationale studier i pædagogikkens idéhistorie og uddannelseshistorie: Robert David Anderson udgav i 2004 bogen European Universities from the Enlightenment to 1914. Her forankrer han de europæiske universiteters historie i den bredere sociale og politiske udvikling. Alfred Tremls bog Pädagogische Ideengeschichte fra 2015 giver et komprimeret overblik over den vestlige pædagogiks idéhistorie. Bogen begynder i oldtiden og fortsætter frem til Aarhus Universitet er oprettet i 1928 som et privat initiativ under navnet Universitetsundervisningen i Jylland. Ved indvielsen den 11. september 1928 startede 78 studerende. Paul Warmington giver i Black British Intellectuals and Education fra 2014 en introduktion til den rolle, som sorte intellektuelle og lærere har spillet i Storbritanniens historie og uddannelse. Wayne Urban giver i Scholarly Leadership in Higher Education fra 2020 en idehistorisk indføring i Harvard-lederskabet under James Bryant Conant (1933-1953), hvor det placeres i det bredere internationale landskab og undersøges ud fra specifikke ledelsespolitiske spørgsmål.

De senere år er der kommet forøget interesse for kvinders uddannelseshistorie: Barbara Solomon publicerede i 1986 bogen In the Company of Educated Women: A History of Women and Higher Education in America. Her skildrer hun kvinders historie i det videregående amerikanske uddannelsessystem gennem 50 år. Katharina Rowold udgav i 2009 bogen The Educated Woman: Minds, Bodies, and Women's Higher Education in Britain, Germany, and Spain, 1865-1914. I England findes The University of Winchester Centre for the History of Women's Education (CHWE), der forsker i kvinders uddannelseshistorie.

Der er også opstået et forøget fokus på queer studier i pædagogikkens idéhistorie. Leila Rupp har derudover skrevet Understanding and Teaching U.S. Lesbian, Gay, Bisexual, and Transgender History, der viser, hvordan man kan inddrage Queer historie i undervisningen.

Store pædagogiske tænkere

Litteratur

Vestens pædagogiske hovedværker i dansk oversættelse 

 Bourdieu, Pierre (2006): "Reproduktionen : bidrag til en teori om undervisningssystemet". Hans Reitzel
 Comenius, Johann Amos (1874): “Moderskole, eller Vejledning til Børns Opdragelse og Øvelse i Hjemmet i de første sex Aar”. Kbh s.n.
 Dewey, John (2005):”Demokrati og uddannelse”. Klim
 Dewey, John (2008). “Erfaring og opdragelse”. København: Hans Reitzels Forlag
 Durkheim, Emile (2014). Opdragelse, uddannelse og sociologi. Mindspace
 Freinet, Celestin (1980): “Arbejde som pædagogisk princip. Den frie tekst”. Hans Reitzels Forlag
 Freire, Paulo (1993):”De undertryktes pædagogik”. Christian Ejlers
 Frøbel, Friedrich (1882): “Børnehaven”. NNF
 Herder, Johan Gottfried (2001): “Også en historiefilosofi til menneskehedens dannelse”. Det lille forlag

 Herbart, Johann (1980): “Pædagogiske forelæsninger i omrids”. NNF
 Kant, Immanuel (2012): “Om pædagogik”. Klim
 Kerschensteiner, Georg (1980): “Arbejdsskolen”. NNF
 Klafki, Wolfgang (2001): “Dannelsesteori og didaktik”. Århus: Klim
 Locke, John (2016):”Tanker om opdragelsen”. Klim
 Luhmann, Niklas (2006): "Samfundets uddannelsessystem". Hans Reitzels Forlag, København
 Makarenko, Anton (1988): “Vejen til livet”. Sputnik
 Montessori, Maria (1917): “Metoden. Videnskabelig Pædagogik som anvendes for Børn i Montessori-Skolerne”. V.Pio/Povl Bran
 Neill, Alexander Sutherland (1933): “Vanskelige Børn”. Hirschsprung
 Neill, Alexander Sutherland (1963): “Summerhill-skolen”. Hans Reitzels Forlag
 Neill, Alexander Sutherland (1964): “Problemlæreren”. Hans Reitzels Forlag
 Neill, Alexander Sutherland (1967): “Problemfamilien”. Hans Reitzels Forlag
 Pestalozzi, Johann Heinrich (1798): “Om Herremanden Brahe og Bønderne i Ørby”. Kbh s.n.
 Pestalozzi, Johann Heinrich (1881): “Lienhard og Gjertrud : en Bog for Folket”. Risør
 Piaget, Jean (1992): "Barnets psykiske udvikling". Hans Reitzels
 Platon (1996): "Staten": MTF
 Rousseau, Jean-Jacques (2014): “Emile”. Gyldendal
 Schiller, Friedrich (1996): “Menneskets æstetiske opdragelse”. Gyldendal
 Steiner, Rudolf (1971):” Pædagogik og erkendelse af mennesket”. Antroposofisk forlag

Den danske pædagogiks hovedværker 

 Grundtvig, N.F.S. (1838): “Skolen for Livet og Academiet i Soer borgerlig betragtet”
 Grundtvig, N. F.S. (1869): Tale ved åbningen af Marielyst Højskole 7. maj 1869
 Grundtvig, N.F.S. (1983): Statsmæssig Oplysning , udg. af K.E. Bugge & Vilhelm Nielsen. København
 Grundtvig, N.F.S. (2012): Det Danske Fiir-Kløver eller Danskheden partisk betragtet
 Gøssel, Astrid (1982): “Bogen om Gøssel: Astrid Gøssel - en bevægelsesform - en pædagogik - en arbejdsmetode”. Gyldendal
 “Børnene i Velfærdssamfundet – en radiogrundbog”, Aase Hauch og Erik Kaufmann, Fremad 1964
 Kold, Christen (2015): “Om børneskolen”. Friskolebladet , Dansk Friskoleforening. Oprindeligt udgivet som en efterladt afhandling af Kristen Mikkelsen Kold, udgivet af Harald Holm på Karl Schønbergs Forlag i 1877
 Lütken, Johannes Christian (1830): “Om almindelig Dannelse og dens Midler”, Skoleprogram Sorø
 Løgstrup, K. E. (1981): “Skolens formål”
 Madvig, J. N. (1844): ”Om Skandinavismens Forhold til den almindelige Cultur”. Et foredrag holdt i det skandinaviske Selskab den 27de januar 1844. København
 Jens Sigsgaard (1944): “Barnets Verden”. Det danske Forlag

International litteratur om pædagogikkens idéhistorie og uddannelseshistorie 

 Anderson, Robert David (2004): “European Universities from the Enlightenment to 1914”. Oxford University Press.
 Begley, Ronald B. & Joseph W. Koterski (2005/9): “Medieval Education”. Fordham University Press
 Benner, Dietrich & Jürgen Oelkers (2004): “Historisches Wörterbuch der Pädagogik”. Darmstadt: Wiss. Buchges.
 Blankertz, Herwig (1982): "Die Geschichte der Pädagogik. Von der Aufklärung bis zur Gegenwart, Wetzlar". Büchse der Pandora. 
 Boyd, William & Edmund J. King (1964): “The History of Western Education”. London : Adam & Charles Black
 Böhm, Winfried (2004): "Geschichte der Pädagogik". München, 
 Bowen, James. A History of Western Education: Vol 3: The Modern West, Europe and the New World (2 vol 2003). vol 1 Orient and Mediterranean 2000 B.C.-A.D. 1054
 Butts, R. Freeman (1955): “A Cultural History of Western Education: Its Social and Intellectual Foundations”. McGraw
 Connell, W. F. (red.) (1981): “A History of Education in the Twentieth Century World”. Global coverage
 Cook, T. G. (1974): “The History of Education in Europe”. Beekman Pub, 
 Cremin, Lawrence A. American Education: The Colonial Experience, 1607–1783 (1970); American Education: The National Experience, 1783–1876. (1980); American Education: The Metropolitan Experience, 1876-1980 (1990); standard 3 vol detailed scholarly history
 Cubberley, Ellwood Patterson (1920): “ The History of Education: Educational Practice and Progress Considered as a Phase of the Development and Spread of Western Civilization”. Houghton Mifflin Co.
 Efland, Arthur (1990): “A History of Art Education: Intellectual and Social Currents in Teaching the Visual Arts”. TCP
 Harney, K. & H. H. Krüger (1997): “ Einführung in die Geschichte von Erziehungswissenschaft und Erziehungswirklichkeit”. 2. Auflage. Leske + Budrich, Opladen, .
 Hoyer, Timo (2015): "Sozialgeschichte der Erziehung. Von der Antike bis in die Moderne". Wissenschaftliche Buchgesellschaft Darmstadt
 Koerrenz, R. & K. Kenklies & H. Kauhaus & M. Schwarzkopf (2017): “Geschichte der Pädagogik”. Paderborn: Schöningh
 Lawson, John & Harold Silver (2013): “A social history of education in England”. Routledge
 McCulloch, Gary (2011): “The Struggle for the History of Education”. Focus on Britain
 Palmer, Joy A. et al. (red.) (2002). “Fifty Major Thinkers on Education: From Confucius to Dewey”. Routledge
 Palmer, Joy A. (red.) (2002). “Fifty Modern Thinkers on Education: From Piaget to the Present Day”. Routledge
 Reble, Albert (1993): “Geschichte der Pädagogik“. 17. Auflage. Klett-Cotta, Stuttgart, .
 Reese, William J. (2005): “America's Public Schools: From the Common School to No Child Left Behind”. Johns Hopkins University Press
 Rowold, Katharina (2009): “The Educated Woman: Minds, Bodies, and Women's Higher Education in Britain, Germany, and Spain, 1865-1914” (Routledge Research in Gender and History). Routledge
 Rupp, Leila (2014): “Understanding and Teaching U.S. Lesbian, Gay, Bisexual, and Transgender History (The Harvey Goldberg Series for Understanding and Teaching History)”. University of Wisconsin Press
 Solomon, Barbara (1986): “In the Company of Educated Women: A History of Women and Higher Education in America”. Yale University Press
 Purvis, June (1991): “A history of women's education in England” Open University
 Sturt, Mary (2013): “The education of the people: A history of primary education in England and Wales in the nineteenth century”. Routledge
 Thelin, John (2014): “Essential Documents in the History of American Higher Education”. Johns Hopkins University Press
 Thelin, John (2019): “A History of American Higher Education”. Johns Hopkins University Press
 Tolley, Kim (2014): “The science education of American girls: A historical perspective”. Routledge
 Treml, Alfred (2005): “Pädagogische. Ideengeschichte . Ein Überblick”. Verlag W, Kohlhammer.
 Urban, Wayne (2020): “Scholarly Leadership in Higher Education: An Intellectual History of James Bryan Conant”. Bloomsbury
 Wardle, David (1970): “English popular education 1780-1970”. Cambridge UP
 Warmington, Paul (2014): “Black British Intellectuals and Education: Multiculturalism's hidden history”. Routledge

Norsk og svensk litteratur om pædagogikkens idéhistorie og uddannelseshistorie 

 Andolf, Göran (1972): “Historien på gymnasiet: Undervisning och läroböcker 1820–1965”. Stockholm: Esselte
 Axelsson, Thom (2007): “ Rätt elev i rätt klass: Skola, begåvning och styrning 1910–1950”. Linköping: Linköpings universitet
 Egidius, Henry (2001): “ Skola och utbildning i historiskt och internationellt perspektiv”. Stockholm: Natur & Kultur
 Englund, Tomas (1986): “ Samhällsorientering och medborgarfostran i svensk skola under 1900-talet”. Uppsala: Uppsala universitet
 Englund, Tomas (1993): "Utbildning som ”Public Good” eller ”Private Good” – svensk skola i omvandling?" Uppsala: Uppsala universitet
 Gerger, Torvald (1978): "Utbildning och samhälle: Elevrekryteringen till folkskolan under 1800-talet och till högre skolsystem under 1940-. 1950- och 1960-talen". Stockholm: Stockholms universitet.
 Harrie, Anna Johnsson (2009): "Staten och läromedlen: En studie av den svenska statliga förhandsgranskningen av läromedel 1938–1991". Linköping: Linköpings universitet
 Lindmark, Eva (2007): "Läroplaner och andra styrdokument före 1970". Stockholm: Stockholms universitetsbibliotek
 Lundahl, Lisbeth (1989): "I moralens, produktionens och det sunda förnuftets namn: Det svenska högerpartiets skolpolitik 1904–1962" . Lund: Lunds universitet
 Marklund, Sixten" (1980-5): "Skolsverige 1950–1975 I–IV ". Stockholm: Skolöverstyrelsen/Liber
 Markussen, Ingrid & Kari Telste (red.)(2005): "Bilder av den gode oppveksten gjennom 1900-tallet". Novus Forlag
 Myhre, Reidar (1976). ”Pedagogisk idéhistorie”. Fabritius
 Richardson, Gunnar (2004): "Svensk utbildningshistoria: skola och samhälle förr och nu" Lund: Studentlitteratur
 Sandin, Bengt (1986): "Hemmet, gatan, fabriken eller skolan – folkundervisning och barnuppfostran i svenska städer 1600–1850". Lund: Arkiv förlag
 Sandström, Carl Ivar (1991): "Utbildningens idéhistoria: Om samhällsförändringarnas inflytande på undervisningens mål och idéinnehåll genom tiderna i Sverige och utlandet ". Stockholm: Svensk facklitteratur.
 Schüllerqvist, Bengt (2002): "En lärares bildningsgång: En biografisk studie av ideal, tradition och praxis i svensk läroverksmiljö". Uppsala: Uppsala universitet
 Steinsholt, Kjetil (2013): “Pedagogikkens mange ansikter”. Nota
 Straume, Ingrid (red.) (2013): “Danningens filosofihistorie”. Gyldendal, Oslo
 Tingsten, Herbert (1969): "Gud och fosterlandet: studier i hundra års skolpropaganda". Stockholm: Norstedts

Dansk litteratur om pædagogikkens idéhistorie og uddannelseshistorie 

 Agatz, Grethe (2003): “Vi rytmede vi sang vi dansede: da Grethe Agatz startede den rytmiske musikopdragelse i børnehaverne”. Dansk Pædagogisk Historisk Forening
 Andersen, Birthe (1971). "Adelig opfostring. Adelsbørns opdragelse i Danmark 1536-1660." Selskabet for Skole- og uddannelseshistorie
 Andersen, Leo og Katrin Hjort (1975): "Den danske folkeskoles udvikling frem til 1958". Århus: Fagtryk
 Andersen, Peter Østergaard og Thomas Ellegaard (red.) (2007): "Klassisk og moderne pædagogisk teori". Hans Reitzels Forlag
 Appel, Charlotte og Ning de Coninck-Smith (2015): “Dansk skolehistorie 1-5”. Aarhus Universitetsforlag
 Bayer, Søs og Jens Erik Kristensen (red.) (2015): “Pædagogprofessionens historie og aktualitet 1-2”. U Press
 Bendz, Henrik Carl (1994): "Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskoles oprettelse 1856-1858. En dagbog". Udg. Ivan Katic. Viby Sj.
 Braad, Karen et al. (2005): “Seminariet i to århundreder. Læreruddannelsens historie”. Selskab for skolehistorie
 Bredsdoff, Morten (1969): "Læsestykker til Den Danske Folkeskoles Historie". Gyldendal
 Bugge, Knud Eyvin (1961): "Theologi og Pædagogik historisk belyst". GAD
 Bugge, Knud Eyvin (1965): "Skolen for livet : studier over N.F.S. Grundtvigs pædagogiske tanker": GAD
 Bugge, Knud Eyvin (1979): "Vi har rel'gion : et skolefags historie 1900-1975". NNF
 Bugge, Knud Eyvin (1981): “Pædagogiske grundideer”. København: Berlingske
 Christensen, Gerd (2008): “Individ og disciplinering: det pædagogiske subjekts historie”. Roskilde: Samfundslitteratur
 Engberg, Hanne (1985): "Historien om Christen Kold". København: Gyldendal
 Enoksen, Ivan (1996): “Folk&Fag – træk af pædagogfagets historie”. Børn&Unge.
 Fischer, Ulla & Ole Henriksen (2002): “Ni pionerer i dansk pædagogiks historie”. Dansk Pædagogisk Historisk Forening
 Fischer, Ulla (2011): “Et liv med Montessori: Dagmar Carstens fortæller om barndom og arbejdsliv”. Dansk Pædagogisk Historisk Forening
 Grue-Sørensen, Knud (1959): "Opdragelsens historie". Gyldendal
 Hermann, Stefan (2006): "Magt og oplysning". Unge Pædagoger
 Hovgaard Jakobsen, Kate (2001): “Den verdslige sygeplejerskeuddannelse ved Københavns Kommunehospital 1876. Et Bourdieu-studie af uddannelsens opkomst og konstituering”. Århus: Skriftserie fra Danmarks Sygeplejerskehøjskole
 Jessen, Johannes (1950): ”Præstø Amts skolehistorie indtil 1950”. Historisk Samfund for Præstø Amt
 Kampmann, Tage m.fl. (1989): "Et folk kom i skole. 1814-1989". Kbh. Danmarks Lærerhøjskole
 Kampmann, Tage (1991): "Kun spiren frisk og grøn : læreruddannelse 1945-1991". Odense Universitetsforlag
 Kampmann, Tage (1992): "Skolegang i Hellerup 1924-1936 og cykelvikar i Gentofte 1940-1943 : i skolehistorisk perspektiv". Odense Universitetsforlag
 Kampmann, Tage (1995): "Et jævnt og muntert liv. Seminarieliv i 1950erne". SUF
 Korsgaard, Ove (1997): “Kampen om lyset : dansk voksenoplysning gennem 500 år”. Gyldendal
 Korsgaard, Ove (2012). “N.F.S. Grundtvig”. DJØF Forlag
 Korsgaard, Ove (2012): “Kampen om folket: Et dannelsesperspektiv på dansk historie gennem 500 år”. Gyldendal
 Korsgaard, Ove mfl (2017): “Pædagogikkens idéhistorie”. Aarhus: Aarhus Universitetsforlag. 1. Udgave
 Korsgaard, Ove (2019):”Strejftog i højskolernes idehistorie”. Folkehøjskolernes Forening
 Larsen, Børge Riis (1991). "Naturvidenskab og dannelse. Studier i fysik- og kemiundervisningens historie i den højere skole indtil midten af 1800-tallet". Selskabet for Skole- og uddannelseshistorie
 Larsen, Inger L. E. (2003): “Som den gode børnehave - om de første kommunale børnehaveklasser i København og Herlev”. Dansk Pædagogisk Historisk Forening
 Lauridsen, Søren K.: Børn og daginstitutioner i 180 år. Dansk pædagogisk Forum 2014
 Lauritsen, Jørgen (2006): “Pædagogiske tænkere. Nogle idéhistoriske holdepunkter”. Semiforlag
 Markussen, Ingrid (1977). "En landsbylærer ser tilbage". Selskabet for Skole- og uddannelseshistorie
 Nielsen, Bent Nabe (2011):” Dannelsens veje 1-3”. Klim
 Grothe Nielsen, Beth (1986): “Anstaltbørn og børneanstalter gennem 400 år”. SOCPOL
 Nordenbo, Sven Erik (1984): "Bidrag til den danske pædagogiks historie". Kbh., Museum Tusculanum
 Nørr, Erik (1975): "Faget Religion i sidste halvdel af det 19. århundrede". Selskabet for Skole- og uddannelseshistorie
 Pecseli, Benedicta (2003): “Idehistorie for de pædagogiske fag”. Gyldendal
 Pedersen, Johannes (1961): "Fra friskolens og bondehøjskolens første tid: striden paa Hindsholm ved Kerteminde i 1850'erne". Gad
 Plant, Peter (2009): “Dansk uddannelses- og erhvervsvejledning 1886- 2009” 2. udg. (SE vejledningsbibliotek). Fredensborg
 Rantorp, Jette (2000): “16 tanker om barndom. Fra Rousseau til Broström”. Kbh: FOA - Fag og Arbejde
 Rasmussen, Henning (1998): “Kirkesanger og landsbyorganist. Om den seminarieuddannede lærer som kirkemusikalsk medarbejder gennem 200 år”. Selskabet for Dansk Skolehistorie
 Rifbjerg, Sofie (1966): “Træk af den moderne opdragelses historie”. Gyldendal
 Rømer, Thomas Aastrup (2015): “Pædagogikkens to verdener”. Aalborg: Aalborg Universitetsforlag
 Schacht, Asger Rosenstand (1971). "En praktisk mellemskole. Bidrag til en skolereforms historie". Selskabet for Dansk Skolehistorie
 Schmidt, Lars-Henrik (2007): “Diagnosis 3”. AUF
 Sørensen, S. P. (1942): “Vebbestrup skole gennem 200 år”. Arden B
 Tuxen, Jette og Ole Tuxen (1978). "Vejen til universitetet". Selskabet for Skole- og uddannelseshistorie
 Vejleskov, Hans (1997): “Den danske børnehave, Studier om myter, meninger og muligheder”. Skrifter fra Center for Småbørnsforskning nr. 8, DLH. Kroghs Forlag A/S
 Vestergaard, Anette (2004): “Børneopdragelse gennem 100 år.” Gyldendal
 Vinther, Margit (2008): “Musik og bevægelse - en helhed: Om mit arbejde ud fra Astrid Gøssel og Bernhard Christensens ideer”. Dansk Pædagogisk Historisk Forening
 Vogensen, Christian (2001): “Soldater på skolebænk. Forsvarets Civilundervisning 1952-1973”. Selskabet for Dansk Skolehistorie
 Bertha Wulff (1955). “Tidehverv og personligheder i opdragelsens historie”. Aug. Olsens Boghandel, Hellerup

Kilder 

Pædagogik
Uddannelsesvidenskab