kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Yttriumoxid

Yttriumoxid, også kendt som yttria, er . Det er et luftstabilt, hvidt faststof. Yttriumoxid anvendes ofte som startmateriale indenfor både materialevidenskab og uorganiske forbindelser.

Yttriumforbindelser
Oxider
Røntgenmikroskop

Et røntgenmikroskop er et mikroskop, der anvender røntgenstråler i stedet for almindeligt lys. Røntgenstråling har en kortere bølgelængde end almindeligt lys, og røntgenmikroskopi giver derfor andre muligheder end af traditionelle mikroskoper og elektronmikroskoper. 

Mikroskoper
Raketdyse

En raketdyse er en type dyse (normalt en de Laval), der anvendes i raketmotorer til at udvide og accelerere de forbrændingsgasser, der produceres ved at afbrænde drivmidlet således at udstødningsgassen forsvinder ud af dysen ved hypersonisk hastighed.

Eksterne henvisninger 
 Det danske firma Force Technology , professionel producent af raketdyser

Raketteknik
Honeycomb-spejl

Et honeycomb-spejl er et stort spejl, der normalt anvendes som hovedspejl i astronomiske spejlteleskoper, hvis spejlflade understøttes af en ribbet struktur, der ligner en bikage (engelsk: "honeycomb"). Dette design giver en passende rigiditet til ultra-høj præcisionsoptik, samtidig med at det reducerer spejlets vægt. Den reducerede vægt tillader mindre, lettere støtte- og kontrolstrukturer, hvilket gør konstruktionen af teleskopet billigere. Begrebet kan også henvise til spejle, der udgøres af et koordineret sæt af individuelle sekskantede spejle.

Fodnoter 

Spejle
Vejrsatellit

En vejrsatellit er en type satellit, som benyttes til observation af Jordens atmosfære. Information fra disse satellitter anvendes blandt andet ved vejrudsigter, til studier af klima og til kortlægning af sne- og isforhold. Vejrsatellitter er en underkategori af jordobservationsatellitter med miljøopgaver, men kategoriseringen af satellitter som relevante for enten "vejr" eller "miljø" er underordnet, da de benyttes til mere eller mindre de samme formål. Den største forskel på disse er at vejrsatellitter fokuserer på atmosfæren, mens miljøsatellitter oftest fokuserer på jordoverfladen.

Meteorologi
Jordobservations-satellitter
Reguleringssystem

Et reguleringssystem, reguleringskredsløb, reguleringskreds, styrekredsløb er indenfor ingeniørvidenskab en enhed, eller en gruppe af enheder, der håndterer, kommanderer, instruerer eller regulerer andre enheder eller systemers opførsel. SRO-anlæg anvendes indenfor industriel produktion til at kontrollere udstyr eller maskiner.

Der findes to almindelige klasser af reguleringssystemer, åben løkke-reguleringssystemer og lukket løkke-reguleringssystemer. I åben løkke-systemer genereres output på basis af input. I lukket løkke-systemer tages nuværende output med i beregningerne, og der foretages rettelser på basis af feedback. Et lukket løkke-system kan også kaldes et feedback-reguleringssystem.

Dårlige eller defekte reguleringssystemer kan udvise kaos.

Eksempler på systemer som typisk anvender reguleringssystemer:
 Spændingsforsyninger og strømforsyninger
 Switch-mode-strømforsyning
 Laderegulator
 Vekselretter
 Elektronisk forstærker
 Servomekanisme
 Momentnøgle - reguleringssystemet melder eller sikrer mod for højt drejningsmoment på bolte og skruer.
 Dørpumpe - sikrer for det meste at en dør lukker (på en ønsket måde).
 radiostyret ur - bl.a. urets tid styres via radiobølger fra et centralt atomur.
 Automation
 Fartpilot
 Autopilot - indeholder mange reguleringssystemer.
 Dampmaskine - anvendte fysiske reguleringssystemer til at styre omdrejningshastigheden.
 3D-printer - indeholder mange reguleringssystemer.
 Robot - indeholder mange reguleringssystemer.
 Robotstøvsuger
 Robotplæneklipper
 Flyvemaskine - indeholder mange reguleringssystemer
 Motoriseret køretøj - indeholder mange reguleringssystemer
 Rumsonde - indeholder mange reguleringssystemer

Se også 
 Reguleringsteknik
 Kybernetik - er en teori om reguleringsmekanismer i dyr, mennesker og maskiner.

Robotik
Systemer
Automatik
Affyringsstyresystem

Et affyringsstyresystem er et antal komponenter, der arbejder sammen, normalt en kanondata-computer, en prædiktor og radar, som er designet til assistere et våbensystem i at ramme sit mål. Det udfører samme opgave som en menneskelig artillerist, men forsøger at være hurtigere og mere præcis.

Se også
 Ildleder

Skydevåben
Marstein Station

Marstein Station (Marstein stasjon) er en tidligere jernbanestation, der ligger ved landsbyen Marstein i Rauma kommune på Raumabanen i Norge. 

Stationen blev åbnet sammen med den sidste del af banen fra Verma til Åndalsnes 30. november 1924. Fra starten var den betjent for ekspedition af tog, passagerer og gods, men 6. januar januar 1938 blev den nedgraderet til holdeplads, der var kun var betjent for ekspedition af passagerer og gods, og 1. januar 1964 blev den nedgraderet til trinbræt. 29. maj 1988 ophørte betjeningen med persontog, og 27. maj 1990 blev stationen nedlagt officielt. 31. maj 1992 fik den imidlertid igen status af station med tilhørende stationsbestyrer. Den fik dog ikke persontrafikken tilbage men fungerer i stedet som krydsningsstation med to 314 m lange spor. Desuden bruges den til at formindske blokafstanden mellem Åndalsnes og Bjorli.

Stationsbygningen er opført i gulmalet træ efter tegninger af NSB Arkitektkontor ved Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Raumabanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1924
Jernbanestationer i Møre og Romsdal
Romsdalshorn Station

Romsdalshorn Station (Romsdalshorn stasjon eller Romsdalshorn stoppested) var en jernbanestation, der lå ved fjeldet Romsdalshorn i Rauma kommune på Raumabanen i Norge. Stationen blev åbnet som holdeplads sammen med den sidste del af banen 30. november 1924. Den blev gjort ubetjent 15. juni 1953, og 30. oktober 1964 blev den nedgraderet til trinbræt. Betjeningen med persontog ophørte 29. maj 1988.

Stationsbygningen er tegnet af Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad ved NSB Arkitektkontor. Den er tegnet i nyklassicistisk stil men inspireret af den mere nybarokke, nationalromantiske stil fra stationsbygningerne på Dovrebanen.

I 2005 blev stationsbygningen flyttet til Horgheim, hvor den blev restaureret. Bygningen står ved den store rasteplads under fjeldvæggen Trollveggen og lige ved jernbanen men fungerer ikke som station. Årsagen til flytningen var at Europavej E136 skulle føres gennem Romsdalen og lige gennem stationsområdet. Romsdalshorn Station er et vigtigt kulturhistorisk minde om trafikken i Møre og Romsdal.

Kilder 
 Hjørungnes, Berge; Aassve, Anne-Grethe; Bryn, Knut; Waatvik, Anita K. 2005. Kulturminnevern gjennom 30 år. Fortidsminneforeningen, Romsdal avdeling. side 52.

Eksterne henvisninger 

Stationer på Raumabanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1924
Ophørt i 1988
Jernbanestationer i Møre og Romsdal
Verma Station

Verma Station (Verma stasjon) er en tidligere jernbanestation, der ligger i landsbyen Verma i Rauma kommune på Raumabanen i Norge.

Stationen blev åbnet 25. november 1923 og fungerede som midlertidig endestation indtil færdiggørelsen af Raumabanen året efter. Den blev nedgraderet til trinbræt 1. juni 1970, og 29. maj 1988 ophørte betjeningen med persontog. Den fungerer dog stadig som krydsningsstation med to 335 m lange spor.

Stationsbygningen, der er opført i gulmalet træ, er tegnet af NSB Arkitektkontor ved Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad. Oprindeligt havde stationen desuden remise og drejeskive.

Eksterne henvisninger

Litteratur

Noter 

Stationer på Raumabanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1923
Jernbanestationer i Møre og Romsdal
Åndalsnes Station

Åndalsnes Station (Åndalsnes stasjon) er en jernbanestation, der er den nordlige endestation for Raumabanen, og som ligger i byen Åndalsnes i Rauma kommune i Norge. Stationen består af flere spor med to forskudte perroner og en havneterminal, der ejes af Rauma kommune. Den grå stationsbygning er opført efter tegninger af Gudmund Hoel og Arvid Sundby og huser turistkontor, kiosk, ventesal og bagagebokse.

Stationen blev åbnet sammen med den sidste del af banen fra Verma 30. november 1924. 

Om sommeren kører der turisttog mellem Bjorli og Åndalsnes som supplement til regionaltogene.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 

Stationer på Raumabanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1924
Jernbanestationer i Møre og Romsdal
Cykling under sommer-OL 2016 – Holdforfølgelse (damer)

Banecyklingens holdforfølgelse for damer ved sommer-OL 2016 blev afholdt i Rio Olympic Velodrome på dagene 11. august – 13. august.

Resultater

Kvalifikation

Runde 1

Finalerne

7./8. pladsen

5./6. pladsen

Bronzefinalen

Finalen 

Holdforfølgelse (damer)
Sintring

Ved sintring bliver løse korn eller partikler i et kornet materiale (f.eks. pulvermateriale) bundet sammen, så der kommer større stykker af sammenhængende korn. Sammenbindingen kan ske ved smeltning af kornoverfladen eller ved sammengroning gennem diffusion. Sintring foregår som oftest under tryk eller ved brug af varme. Det anvendes som produktionsmetode i industrisektoren.

Sintring af metaller bruges især ved produktionen af tungtsmeltelige metaller som wolfram og wolframkarbid (til henholdsvis glødelamper og skæreværktøjer), hårde metallersom wolfram- og titankarbid, porøse legeringer som lag og filtre af bronze, pseudolegeringer som kobber-grafit, magnetiske materialer og komplicerede maskindetaljer som tandhjul.

Sintring sker naturligt i sne, når overfladen på snekrystaller smelter og fryser igen. I de tilfælde vil snekrystallerne være bundet sammen af små "isbroer".

Teknik
Sne
Protonisering

Protonisering er inden for kemi betegnelsen for en overførsel af en hydron (proton eller hydrogenion, H+) til et atom, et molekyle eller en ion. Ved overførsel af en hydron til et stof omdannes stoffet til sin korresponderende syre. Her er angivet nogle eksempler:

 Protonisering af vand ved hjælp af svovlsyre:

 Protonisering af isobuten under dannelse af en carbokation:

 Protonisering af ammoniak ved hjælp af hydrogenklorid under dannelse af ammoniumklorid:

Protonisering er en fundamental kemisk reaktion og et trin i mange støkiometriske og katalytiske processer. Nogle ioner og molekyler kan undergå mere end én protonisering og kaldes da polybasiske, hvilket er tilfældet for mange biologiske makromolekyler. Protonisering og deprotonisering finder sted i de fleste syre-basereaktioner; de to begreber er centrale for de fleste teorier om syre-base-reaktioner. En Brønsted-syre er defineret som et kemisk stof, der kan protonisere andre stoffer (afgive H+). Ved protonisering af et stof øges stoffets masse og ladning med 1. Protonisering og deprotonisering af et molekyle eller en ion medfører en ændring af mange af molekylets eller ionens egenskaber: polaritet, reduktionspotential, optiske egenskaber mv. Protonisering er tillige et essentielt trin i visse analytiske metoder som f.eks. elektrospray-massespektrometri (ESI-MS).

Protoniserings- og deprotoniseringshastighed 
Protoniseringer sker typisk hurtigt, bl.a. fordi hydroner har høj mobilitet i mange opløsningsmidler. Hastigheden af en protonisering afhænger af hydrondonorens syrestyrke; en base protoniseres langsommere af en svag syre end af en stærk syre. Hastigheden af en protonisering eller deprotonisering kan især være langsom, når reaktionen medfører store strukturelle ændringer i et molekyle.

Reversibilitet og katalyse 
En protonisering er for det meste reversibel. I nogle tilfælde kan protonisering dog resultere i f.eks. irreversibel isomerisering. cis-Alkener kan omdannes til trans-alkener i tilstedeværelse af en katalytisk mængde af et protoniseringsreagens. Mange enzymer, f.eks. serinhydrolaserne, virker ved hjælp af mekanismer, der indebærer reversibel protonisering af substratet.

Referencer

Se også 
 Syrestyrkekonstant
 Deprotonisering
 Vands autoprotolyse

Syre-base-kemi
Skrumpehoved

Et skrumpehoved er et specielt fremstillet menneskehoved der bliver anvendt til trofæ, ritualer eller handelsmuligheder.

Populær kulturen
 I Harry Potter og Fangen fra Azkaban, lagde Lenny Henry stemme til "Dre Head", som er et jamaicansk skrumpehoved som optræder ombord på den magiske bus; Natbussen.

Trofæer
Ritualer
Sankt Goarshausen

Sankt Goarshausen (forkortet St. Goarshausen) er en by på højre bred af Rhinen (Mittelrhein) i Rhein-Lahn-Kreis i den tyske delstat Rheinland-Pfalz.

Sankt Goarshausen er kendt for sin centrale placering langs den "Romantiske Rhin", som blev optaget på UNESCOs Verdensarvsliste juli 2002. Der er to slotte på klipperne over byen, Burg Katz (“Katteborgen”), som tidligere hed "Burg Neu-Katzenelnbogen", og Burg Maus (“Museborgen”). Burg Katz ejes af en privat japaner, og den er ikke åben for besøgende. Fra Burg Maus er der god udsigt ud over byen og herfra kan man også se ruinerne af Burg Rheinfels på klippen over søsterbyen Sankt Goar på den anden side af Rhinen. Den berømte Lorelei klippe ligger lidt længere oppe ad floden på samme bred.

Byens økonomi er baseret på turisme og produktion af vin.

Seværdigheder 
Der er oprettet et besøgscenter ved Lorelei klippen, som er den væsentligste seværdighed.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 Sankt Goarshausens officielle hjemmeside 
 om distriktet Loreley, med kort

Noter 

Byer i Rheinland-Pfalz
Algeriet ved sommer-OL 2016

Algeriet skal konkurrere ved sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, Brasilien fra 5. til 21. august 2016. Dette vil være nationens trettende OL i træk ved sommer-OL, med undtagelse af sommer-OL 1976 i Montreal grundet afrikansk boykot.

Medaljer

Medaljevinderne

Svømning

Resultater

Referencer 

2016
Lande ved sommer-OL 2016
2016
Quetta-angrebet august 2016

Quetta-angrebet var et terrorangreb som skete den 8. august 2016, hvor terrorister angreb et regeringshospital i Quetta i Pakistan med en selvmordsbombe og skydning, som resulterede i mindst 93 døde mennesker og mere end 50 sårede. På hospitalet lå liget af advokat Bilal Anwar Kasi, præsident for Balochistan Bar Association. En del tilhængere og advokater har derfor været samlet på hospitalet. Kasi blev dræbt af ukendte gerningsmænd. Flere forskellige islamiske terrororganisationer har taget ansvaret for angrebet, blandt andet Jamaat-ul-Ahrar og Islamisk Stat.

Referencer 

Begivenheder i 2016
Terrorhandlinger i Pakistan
Holstenniendorf

Holstenniendorf er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Schenefeld i den nordvestlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Holstenniendorf ligger omkring 15 km nordvest for Itzehoe. Kielerkanalen går gennem kommunen, og i Hohenhörn er der en bilfærge over kanalen. Besdorfer Bach, der løber ud i Holstenau løber gennem kommunen.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Kaisborstel

Kaisborstel er en kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Schenefeld i den nordvestlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Kaisborstel ligger omkring 10 km nord for Itzehoe ved motorvejen A23. Vandløbet Pöschendorfer Graben løber gennem kommunen. Den lille kommune har ingen by, kun spredt bebyggelse.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Olympiske flygtningehold ved sommer-OL 2016

Det olympiske flygtningehold (Refugee Olympic Team) deltog ved sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro i Brasilien. I marts 2016 erklærede præsidenten for Internationale Olympiske Komité (IOC) Thomas Bach, at IOC ville vælge fem til ti flygtninge til at konkurrere ved OL i Rio, i forbindelse med den "verdensomspændende flygtningekrise", hvoraf flygtningekrisen i Europa var en fremtrædende del.

Deltagere

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
Flygtninge
Individuelle olympiske udøvere under OL
Danmarks fanebærere ved OL

Danmarks fanebærere ved OL indeholder samtlige idrætsudøvere som har båret Dannebrog under åbningsceremonierne til sommer- og/eller vinter-OL.

Fanebærere

1. Rudolf Andreas Kraft var holdleder for gymnastikholdet. Rudolf Andreas Kraft bar under åbningsceremonien sort bånd over skulderen som minde om den nyligt afdøde danske konge Christian 9., der var far til den græske Georg 1.
2. Danmark deltog ikke i Ishockeyturneringen og Kund Tønsberg indgik ikke i den officielle danske delegation.

Se også 
Danmark ved OL

Referencer 

Fanebærere ved OL
Olympiske fanebærere efter land
Niklas Larsen

Niklas Larsen (født 22. marts 1997) er en dansk professionel cykelrytter, der kører for . Han konkurrerer i landevejscykling og i banecykling.

Karriere 
Niklas Larsen var med til at vinde bronze ved OL i Rio de Janeiro i 2016 og bronze ved VM i banecykling, holdforfølgelse i 2016. Han blev dansk juniormester i enkeltstart i 2014.

Det danske hold havde (uden Niklas Larsen) sat verdensrekord i 4.000 m holdforfølgelsesløb ved VM i 2020 og var favoritter ved OL 2020 i Tokyo (afholdt i 2021). Holdet bestod af Frederik Rodenberg, Lasse Norman Hansen, Rasmus Lund Pedersen og Niklas Larsen, satte da også olympisk rekord i tidskørslen med 3.35,014 minutter og var derfor klar til semifinalen. I semifinalen kørte danskerne mod Storbritanniens hold, og danskerne var klart hurtigst. Da briternes tredjemand også måtte slippe sine holdkammerater, indhentede danskerne ham, men Rodenberg, som førte på det tidspunkt, så ikke briten og kolliderede med ham. Efter en del forvirring endte danskerne med at kvalificere sig til finalen, da de havde indhentet briternes tredjemand. Finalen stod mod Italien, der havde forbedret verdensrekorden i deres semifinale, fik en tæt afgørelse, hvor begge hold var under italienernes verdensrekord fra dagen forinden, og Italien tog guldet i tiden 3.42,032, mens danskerne kørte på 3.42,198 og vandt sølv.

Referencer

Eksterne henvisninger  

 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 2016
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 2020
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2016
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2020
Olympiske sølvmedaljevindere fra Danmark
Olympiske bronzemedaljevindere fra Danmark
Danmark Rundt-vindere
Søren Vie Clausen

Søren Vie Clausen (født i 1977) er en dansk fodboldtræner. Han har en A-træneruddannelse og er desuden også uddannet folkeskolelærer. Siden den 24. oktober 2014 har han arbejdet som assistenttræner i Vejle Boldklub. Han blev dog allerede tilknyttet klubben den 1. august 2013, hvor han blev ansat som træner for klubbens U/19 hold. I foråret 2017 var han kortvarigt assistenttræner i FC Roskilde.

Referencer 

Fodboldtrænere fra Vejle Boldklub
Fodboldtrænere fra Danmark
Flemming Jensen (advokat)

Flemming Jensen er en dansk advokat. Han er indehaver af "Advokatfirmaet Flemming Jensen", som holder til i Herning. Han har desuden sin gang i fodboldverdenen, hvor han bl.a. indtrådte som bestyrelsesformand for fodboldklubben Vejle Boldklub i juli 2016. Han har tidligere siddet som bestyrelsesmedlem i fodboldklubben FC Midtjylland.

Referencer 

Vejle Boldklub
Advokater fra Danmark
Fodboldledere fra Danmark
USA's fanebærere ved OL

USA's fanebærere ved OL indeholder samtlige idrætsudøvere som har båret USA's flag under åbningsceremonierne til sommer- og/eller vinter-OL.

Fanebærere

Referencer 

Fanebærere ved OL
Olympiske fanebærere efter land
Blekingsk

Blekingsk er en sydsvensk eller østdansk dialekt, som tales i Blekinge. Der kan skelnes mellem det egentlige Blekingemål i Bregne, Medelsted og Øster Herred, Listermålet i Lister Herred og det nyere Karlskronamål. Listermålet og dialektområdet vest for Mörrumsån hører nærmest til den skånske dialekt. 

Dialekten varierer lidt fra vest til øst, men typiske fællestræk er pluralisendelser på -er (i stedet for -or i rigssvensk). Kendetegnende er også en mere almindelig brug af diftonger (lige som i det skånske dialekt). I modsætning til skånsk har blekingemålet bevaret udtalen p, t og k efter lange vokaler (i stedet for b, d og g som på skånsk og listermålet). Blekinge hørte til Danmark indtil 1658, derfor er ordforrådet stadig præget af dansk. Eksempler er bøge, bøke (bokskog på svensk), låmme, pia, dæka” (ficka), meet, möet, myet (mycket), pude, puta (huvudkudde), neg (kärve), trua (hota).

Litteratur 
 Niels Åge Nielsen: Dansk dialektantologi, Hernov 1978

Danske dialekter
Svensk sprog
Aluminiumsulfat

Aluminiumsulfat er en kemisk forbindelse med den kemiske formel Al2(SO4)3. Det er opløseligt i vand, og anvendes hovedsageligt som flokkuleringsmiddel ved rensning af drikkevand og spildevand, samt ved papirfremstilling.

Fodnoter 

Sulfat
Sulfater
Molekylærstråleepitaksi

Molekylærstråleepitaksi (forkortet MBE, fra engelsk: Molecular Beam Epitaxy) er en epitaksimetode til tyndfilm-deposition af monokrystaller. Det blev opfundet i slutningen af 1960'erne på Bell Telephone Laboratories af J. R. Arthur og Alfred Y. Cho. MBE anvendes bredt i fremstillingen af halvlederenheder, heriblandt transistorer til mobiltelefoner og WiFi.

Fodnoter 

Kemi
Anne Dsane Andersen

Anne Dsane Andersen (født 10. november 1992 i Randers), nu Anne Dsane Jessen, er en dansk roer, der ved OL i Rio 2016 sammen med sin makker Lærke Berg Rasmussen debuterede ved OL og vandt bronze i deres bådtype, toer uden styrmand. Hun stiller op for Roklubben Kvik.

Sportskarriere 
Anne Dsane Andersen voksede op i Aalborg, og hun begyndte på foranledning af en folkeskolelærer at ro i den lokale klub Roklubben Ægir i 2006. Her viste hun snart sit talent og vandt året efter junior-DM i dobbeltfireren sammen med tre klubkammerater samt sølv i dobbeltsculler.

Da hun flyttede til Brønshøj, begyndte hun at ro i Kvik, og her roede hun blandt andet dobbeltsculler sammen med Fie Udby Erichsen, og parret vandt DM i denne bådtype i 2014.

Hun blev relativt tidligt af roforbundet sat sammen med Lærke Berg Rasmussen i fireren og i dobbeltsculler. I 2014 skiftede parret til toer uden styrmand. En fjerdeplads ved VM 2015 gav Danmark en OL-billet, som parret senere fik tildelt.

Som debutanter ved OL var Andersen og Rasmussen ikke på forhånd blandt medaljekandidaterne fra Danmark, men parret kvalificerede sig først sikkert videre til semifinalen fra det indledende heat, hvilket blev fulgt op af en sejr i deres semifinaleheat og dermed sikring af plads i finalen. Her lå parret længe placeret som nummer to efter de suveræne britiske forhåndsfavoritter, Helen Glover og Heather Stanning, men mod slutningen af løbet blev Andersen og Rasmussen indhentet af newzealænderne, Genevieve Behrent og Rebecca Scown, og endte med at få bronze, hvilket var markant bedre end målsætningen om mindst en niendeplads.

Privatliv 
Mellemnavnet Dsane har Andersen efter sin farfar, der stammer fra Ghana.

Noter

Eksterne henvisninger og kilder 
Hjemmeside for Anne Dsane Andersen og Lærke Berg Rasmussen

Roere fra Danmark 
Olympiske roere fra Danmark
Personer fra Randers
Olympiske medaljevindere i roning 
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2016
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 2016
Olympiske bronzemedaljevindere fra Danmark
Dentalmateriale

Dentalmateriale er særligt fremstillet komposit materiale, designet til brug i tandpleje. Der findes mange forskellige former for dentalmaterialer, og deres egenskaber varierer afhængig af hvad de skal bruges til. Blandt eksempler er tayndfyldning (heriblandt kroner og broer), endodontisk materiale (brugt ved rodbehandling), aftryksmaterialer, protesemateriale, tandimplantater og mange andre.

Odontologi