Metropolitanskolen

Metropolitanskolen var et gymnasium i Danmark, der senest lå i Struenseegade på Nørrebro i København. Gymnasiet blev grundlagt i 1209 af Peder Sunesen, der var biskop i Roskilde. I 800 år udviklede den sig fra katolsk klosterskole til latinskole og eliteskole for samfundets spidser til at blive et gymnasium. I sine sidste år fik skolen økonomiske problemer, så i 2010 fusionerede Metropolitanskolen med Østre Borgerdyd Gymnasium og dannede det nye gymnasium Gefion Gymnasium. Metropolitanskolen er landskendt fra Hans Scherfigs filmatiserede roman Det forsømte forår.

Historie 
Vor Frue Skole eller Domskolen lå ved Frue Plads. Skolen og Vor Frues Kapitel fik i fællesskab ansvaret for at uddanne gejstlige. Eleverne hed i middelalderen "peblinge", af gammeldansk pæpling, egentlig "lille præst". Peblingesøen skal have fået sit navn, fordi de første metropolitanere badede i søen. Senere blev skolens elever kaldt "disciple".

Skolen lå i 1377 nord for Frue Kirke tæt ved Nørregade, men lå i 1468 - 1807 syd for kirken, mellem det nuværende Dyrkøb og Skindergade. Ved reformationen kom skolen under magistratens varetægt, og Københavns tre sognekirker - Vor Frue, Helligåndskirken og Skt. Nicolai - forpligtede sig i 1548 til at bidrage til dens istandsættelse og vedligehold. Skolemesteren blev også pålagt at lede kirkesangen i Frue Kirke sammen med en hører. Fra reformationen og 200 år frem blev skolen regnet for en fattigskole. Det ændrede sig i 1797, da den blev forsøgsskole. Den nye skolereform skulle afprøves, og kun en lille udvalgt skare af elever fik lov til at blive. Det ændrede sig igen i 1801, hvorefter eleverne ikke mere skulle synge i kirken. I stedet blev forældrene afkrævet skolepenge. Dermed blev den også en skole for det bedre borgerskab.

Under Københavns brand i 1728 brændte skolen ned, men var allerede genopført i 1731. Den nye bygning var grundmuret og vendte ud mod Frue kirkegård. Foruden skolestuer var der værelser for hørerne, mens rektor og konrektor fik en særskilt bolig ud mod Skindergade. Under Københavns bombardement i 1807 blev skolen igen ødelagt, og undervisningen foregik frem til 1808 i Vajsenhuset, derefter i Trinitatis præstegård i Kannikestræde. I 1811 påbegyndtes en ny skolebygning i Fiolstræde for enden af Frue Plads. Denne bygning blev indviet 23. april 1816 i nærvær af Frederik 6., 132 disciple og lærerkorpset; men den var kun beregnet for 100 elever, og efter indførelsen af matematisk-naturvidenskabelig retning i 1871 og nysproglig i 1903 voksede elevtallet og pladsbehovet. Mulighed for udvidelse fandtes ikke, så i 1938 flyttede skolen til en bygning i Struenseegade, der havde huset Femmers Kvindeseminarium og senere Hans Egedesgades Skole, der blev nedlagt, da Metropolitanskolen flyttede ind. Efter gymnasiets nedlæggelse overtog Det frie Gymnasium bygningen i Struenseegade og oprettede en ekstra filial der.

I 1802 fik skolen navnet Kjøbenhavns Latinske Cathedralskole. Det førte til protester fra Roskilde Katedralskole, da begge skoler lå i Sjællands Stift, og der kun måtte være én katedralskole i hvert stift. Som et kompromis fik skolen ved kongelig resolution af 19. september 1817 sit sidste navn: Metropolitanskolen. I 2009 fejrede skolen 800 års jubilæum. Men i 2010 var det slut, da den blev sammenlagt med Østre Borgerdyd Gymnasium som Gefion Gymnasium.

Skolen er nok bedst kendt gennem Hans Scherfigs bidende satiriske roman, Det forsømte forår der udkom i 1940. Skolen var kendt som en institution rettet mod eliten - den absolut øvre middelklasse og borgerskabet - og ikke mindst skulle den være en drengeskole. I 1860 udtalte skolens rektor, Birch: "Navnlig i Overgangsalderen, d.v.s. i alderen mellem det 14. og 18. Aar behøver den unge Kvinde, for at de hende ejendommelige Organer kunne udvikle sig sundt og naturligt til, visse regelmæssigt anstrengende Arbeider, som en Skole, hvis hele Ordning er truffen med Drengens Fysiske Udvikling for Øre, ikke vil kunne indrømme hende. Forsømmelse af det i denne Henseende Fornødne, vil efter Lægers Vidnesbyrd udsætte hende for høist alvorlige Farer, for mangehaande Sygdomme: Svækkelse i de vigtigste Livsfunktioner og Udygtighed til at opfylde hendes Fremtids Bestemmelser." Først i 1923 fik skolen en kvindelig elev, Olga Geertzen - 50 år efter, at kvinder havde fået adgang til universitetet.

I sine seneste år var skolens grundlag et helt andet, og man formåede at åbne og ændre den i takt med tiden. I 2009 blev skolen hårdt ramt af nye finansieringsmodeller, der tilgodeså de gymnasier, der hurtigst bragte flest elever frem til studentereksamen. Skolen fik svært ved at tiltrække elever og få økonomien til at løbe rundt. I slutningen var den kendt som et af de danske gymnasier, der havde den højeste andel af andengenerationsindvandrere.

Vigtige årstal 
 1209 formodes oprettet sammen med Vor Frue Kirkes kapitel, og kaldes Domskolen eller Vor Frue Skole
 1246 nævnes en rektor Toti ved skolen
 1377 skolen lå nord for Vor Frue Kirke ved Nørregade
 1468 skolen lå syd for Vor Frue Kirke mellem nuværende Dyrkøb og Skindergade
 1807 skolen ødelagdes under bombardementet i starten af september, midlertidig undervisning i Vajsenhuset og senere Trinitatis præstegård
 1816 den 23. april indviedes den ny skolebygning i Fiolstræde øst for Vor Frue Kirke, tegnet af C.F. Hansen
 1817 ved kongelig resolution 19. september 1817 fik skolen navnet Metropolitanskolen
 1923 piger fik adgang til den klassisk-sproglige linje
 1938 flyttede til Struenseegade 50 i en bygning tegnet af Alf Cock-Clausen
 1955 piger fik adgang til den nysproglige linje
 1957 piger fik adgang til den matematisk-naturvidenskabelige linje
 1986 overtoges fra 1. januar af Københavns Kommune
 2007 gjordes fra 1. januar til en selvejende institution under staten
 2009 skolen havde 800 års jubilæum. Dette fejredes d. 4. september ved et arrangement på Københavns Universitet
 2009 udgav Post Danmark to frimærker tegnet af Roald Als i anledning af skolens 800 års jubilæum
 2010 skolen fusionerede med Østre Borgerdyd Gymnasium. Det nye navn er Gefion Gymnasium

Kendte studenter 

 1650 Poul Hansen Ancher (1629-1697)
 1650 Henrik Møinichen (1631-1709)
 1656 Niels Stensen
 1659 Henrik Harder (1642-1683)
 1681 Niels Ebbesen Aagaard (1664-1718)
 1687 Niels Foss (1670-1751)
 1720 Johannes Valeur (1700-1771)
 1722 Matthias Hviid (1703-1759)
 1739 Jens Schielderup Sneedorff
 1756 Abraham Kall (1743-1821)
 1764 Peder Hansen (1746-1810)
 1771 Christian Knudsen (1752-1813)
 1772 Laurids Smith (1754-1794)
 1773 Grímur Jónsson Thorkelin (1752-1829)
 1776 Jørgen Mandix (1759-1835)
 1777 Frederik Stoud (1759-1823)
 1784 Jens Michael Hertz (1766-1825)
 1794 Peter Thonning (1775-1848)
 1804 Hans Astrup Fleischer (1785-1846)
 1804 J.J. Dampe (1790-1867)
 1807 Frantz Gotthard Howitz (1789-1826)
 1807 Christian Ferdinand Wilse (1790-1860)
 1808 Just Mathias Thiele
 1809 Henrik Nicolai Clausen
 1809 Conrad Mathias Lunding
 1810 Andreas Gottlob Rudelbach (1792-1862)
 1811 Peder Hjort
 1812 |Carl Bernhard
 1812 Gustav Adolph Dichman (1795-1853)
 1815 Nicolai Christian Levin Abrahams (1798-1870)
 1815 C.A.H. Muus (1796-1885)
 1815 Hans Mathias Velschow (1796-1862)
 1817 Henrik Hertz (1797-1870)
 1817 Peter Vilhelm Jacobsen (1799-1848)
 1817 Carl Adolph Thortsen (1798-1878)
 1818 C.F.L. Mourier (1800-1880)
 1818 Christian Tiemroth (1799-1888)
 1819 Carl Wilhelm Elberling (1800-1870)
 1820 Carl Nicolai Petersen (1802-1876)
 1820 Frederik Ulrik Timm (1801-1860)
 1821 Frederik August Esbensen (1802-1872)
 1821 Carl Mundt (1802-1873)
 1821 Christian Pløyen (1803-1867)
 1824 Otto Müller (1807-1882)
 1825 Adolph Frederik Bergsøe (1806-1854)
 1825 L.S. Fallesen (1807-1840)
 1826 A.F. Bremer (1810-1857)
 1826 Ludvig Daniel Hass (1808-1881)
 1827 Frederik Christian Bornemann (1810-1861)
 1827 Hans Lassen Martensen
 1828 Anton Ludvig Arnesen (1808-1860)
 1828 Frantz Johannes Hansen (1810-1852)
 1828 Jens Christian Sigismund Neve (1810-1875)
 1833 Peter Christian Lund (1833-1891)
 1834 Johan Frederik Hagen (1817-1859)
 1834 W.J.A. Ussing (1818-1887)
 1837 J.C. Hostrup
 1837 Kristian Mantzius
 1838 Odin Wolff Tidemand (1822-1897)
 1840 Peter Tamm Julius Benzon-Buchwald (1821-1877)
 1840 Albert Leth (1822-1884)
 1840 Christian Listov (1821-1893)
 1842 Frederik Dahl (1822-1920)
 1843 Johannes Forchhammer (1827-1909)
 1843 Abraham Kall Rasmussen (1824-1901)
 1843 Carl Wolf Josef Nathanael Wallick (1825-1888)
 1844 Frederik Dreier (1827-1853)
 1846 Carl Grove (1828-1895)
 1846 Christian Severin Henrichsen (1829-1883)
 1846 Frantz Howitz (1828-1912)
 1846 Conrad Müller (1830-1904)
 1848 Harald Krabbe (1831-1917)
 1848 C.F. Ricard (1830-1908)
 1849 Hans Dahl (1830-1921)
 1849 Frederik Trier (1831-1898)
 1851 Michael Rosing (1830-1904)
 1853 Jens Koefoed (1832-1913)
 1853 Carl Lange (1834-1900)
 1854 |Adam Hauch (1836-1914)
 1854 Henrik Scharling (1836-1920)
 1855 Rasmus Holm (1836-1899)
 1855 Ernst Trier (1837-1893)
 1857 Carl Thrane (1837-1916)
 1857 Jacob Scavenius (1838-1915)
 1857 Charles Arnold de Fine Skibsted (1839-1902)
 1859 Pietro Krohn (1840-1905)
 1859 Vilhelm Richter (1840-1911)
 1859 Vilhelm Topsøe (1840-1881)
 1860 Peter Brock (1842-1906)
 1860 Peter Wilken Heiberg (1840-1920)
 1860 Johan Krohn (1841-1925)
 1860 Emil Poulsen (1842-1911)
 1860 Sophus Vind (1842-1913)
 1861 Georg Bricka (1842-1901)
 1861 Viggo Hørup (1841-1902)
 1861 Peter Jerndorff (1842-1926)
 1861 C.F. Tiemroth (1842-1905)
 1861 Sophus Vedel (1842-1920)
 1862 Gustav Hansen (1843-1912)
 1862 Oscar Alexander Ræder (1844-1877)
 1863 |André Lütken (1843-1916)
 1863 Georg David Sigismund Neve (1845-1926)
 1863 Johannes Steenstrup (1844-1935)
 1864 C.F. Bricka (1845-1903)
 1865 Holger Drachmann (1846-1908)
 1865 Niels Lassen (1848-1923)
 1865 Gustav Stemann (1845-1929)
 1866 Hjalmar Rafn (1848-1919)
 1866 Erik Skram
 1867 Axel Liebmann (1849-1876)
 1867 Erik Schiødte (1849-1909)
 1868 J.J. Voigt (1850-1922)
 1869 Karl Gustav Brøndsted (1851-1945)
 1869 Thor Lange (1851-1915)
 1869 Severin Lauritzen (1850-1924)
 1870 P.E. Lange-Müller (1850-1926)
 1871 Christian Gram (1853-1938)
 1871 Gustav Philipsen (1853-1925)
 1871 Harald Westergaard (1853-1936)
 1872 Frederik de Jonquières (1854-1925)
 1872 Carl Michelsen (1853-1921)
 1873 G.L. Grove (1855-1911)
 1873 Bjørn Stephensen (1855-1940)
 1873 Henry Ussing (1855-1943)
 1874 Georg Garde (1856-1945)
 1874 Hjalmar Hammershaimb (1856-1923)
 1874 Vilhelm Rievers (1855-1919)
 1875 R.S. Gram (1857-1936)
 1875 Carl Ussing (1857-1934)
 1876 Holger Begtrup (1859-1937)
 1876 Rudolph Sophus Bergh (1859-1924)
 1876 Lauritz Kolderup Rosenvinge (1858-1939)
 1876 Alfred Lehmann (1858-1921)
 1876 Hans Henrik Schou (1858-1932)
 1877 Otto Liebe (1860-1929)
 1877 Frederik Wolff (1859-1932)
 1878 Einar Christiansen (1861-1939)
 1878 Adolphe Clément (1860-1933)
 1879 Hans Olrik (1862-1924)
 1880 Christian Frederik Knuth (1862-1936)
 1881 Viggo Lachmann (1864-1928)
 1881 Axel Olrik (1864-1917)
 1881 N.V. Ussing (1864-1911)
 1882 Ivar Berendsen
 1882 Valdemar Vedel
 1883 Lorenz V. Hinrichsen (1865-1929)
 1883 Eyvind Olrik (1866-1934)
 1884 Oscar Madsen (1866-1902)
 1884 I.C. Sundberg (1866-1935)
 1884 Henrik Vedel (1867-1932)
 1884 Johannes Østrup (1867-1938)
 1884 Vagn Aagesen (1866-1939)
 1885 Johannes Bock (1867-1953)
 1885 Holger Ehrencron-Müller (1868-1953)
 1885 Christian Lerche (1868-1957)
 1885 H.U. Ramsing (1868-1946)
 1886 Julius Clausen (1868-1951)
 1886 Hans Munch-Petersen (1869-1934)
 1887 Tycho Jessen (1870-1921)
 1887 Johan Ludvig Nathansen (1870-1922)
 1888 Herman Bing (1871-1966)
 1888 Frederik Torm (1870-1953)
 1889 Kong Christian X (1870-1947)
 1889 Folmer Hansen (1872-1958)
 1889 Poul Heegaard (1871-1948)
 1889 Axel Ramm (1870-1944)
 1889 Viktor Rubow (1871-1929)
 1890 C.F. Jarl (1872-1951)
 1890 Otto von Munthe af Morgenstierne (1871-1945)
 1890 Herluf Zahle (1873-1941)
 1890 Chr. Hasselbalch (1873-1960)
 1891 Johannes Hørring (1874-1954)
 1891 Johannes Mollerup (1872-1937)
 1891 Axel Rubow (1873-1940)
 1892 Lorenz Bergmann (1875-1966)
 1892 Tommy Bonnesen (1873-1935)
 1892 Ejnar Hertzsprung (1873-1967)
 1892 Kay Hirsch (1873-1935)
 1892 Ernst Kaper (1874-1940)
 1892 Otto Reedtz-Thott (1872-1927)
 1892 Hjalmar Thuren (1873-1912)
 1892 C.W. Westrup (1874-1958)
 1895 Christian Rimestad (1878-1943)
 1895 Harald Seidelin (1878-1932)
 1895 Peter Wegener (1877-1956)
 1896 Arthur Henriques (1878-1958)
 1896 Christian Axel Jensen (1878-1952)
 1896 Paul Westergaard (1878-1958)
 1897 D.B. Adler (1879-1932)
 1897 Niels Bjerrum (1879-1958)
 1897 C.L. David (1878-1960)
 1897 Erland Thaulow (1879-1972)
 1897 K.A. Wieth-Knudsen (1878-1962)
 1897 C.I. Scharling (1879-1951)
 1898 Christian Kirchhoff-Larsen (1880-1965)
 1898 Christian Tiemroth (1879-1956)
 1899 L.S. Fridericia (1881-1947)
 1899 Mario Krohn (1881-1922)
 1899 Erik Sommerfeldt (1882-1969)
 1900 Andreas Boje (1882-1966)
 1900 Paul Ramm (1882-1977)
 1900 Torben Spang-Hanssen (1882-1965)
 1901 Christen Borch (1883-1972)
 1902 Johan Bülow (1885-1945)
 1902 Knud Krabbe (1885-1961)
 1902 S.H. Mygind (1884-1970)
 1902 Espern Spang-Hanssen (1884-1972)
 1904 Henry Ussing (1886-1954)
 1904 Hubert Wichfeld (1886-1979)
 1905 Carl Otto Henriques (1887-1966)
 1905 Vincent Næser (1888-1968)
 1905 Leo Swane (1887-1968)
 1906 Svend Dahl (1887-1963)
 1907 Svend Borberg (1888-1947)
 1907 E. C. L. Dons (1889-1949)
 1907 Mogens Fenger (1889-1956)
 1907 Ernst Frigast (1889-1968)
 1907 Svend Garde (1889-1973)
 1907 Johannes Gravesen (1889-1972)
 1907 Poul Grønvold (1889-1947)
 1907 Victor Hansen (1889-1974)
 1907 Knud Herforth (1889-1943)
 1907 Herbert Jerichow (1889-1967)
 1908 |Allan Heilmann (1890-1976)
 1908 Johannes Wolf (1890-1959)
 1909 Henning Kehler (1891-1979)
 1909 Otto Kierulff (1891-1981)
 1909 Ejnar Krenchel (1891-1965)
 1909 Skat Hoffmeyer (1891-1979)
 1909 Erik H. Schack (1889-1973)
 1910 Kaj Birket-Smith
 1911 Carl Juel (1894-1981)
 1911 Svend Rehling (1893-1957)
 1912 Morten Borup (1894-1989)
 1912 Victor Hermansen (1894-1960)
 1913 Flemming Dahl (1896-1976)
 1914 Helge Topsøe-Jensen (1896-1976)
 1914 Emil Wissum (1896-1976)
 1915 Erik Kofoed-Hansen (1897-1965)
 1915 (Carl Erik) Soya (1896-1983)
 1916 Svend Aage Andersen (1897-1980)
 1917 Victor Schiøler (1899-1967)
 1918 Henrik Brockenhuus-Schack (1900-1990)
 1919 Kjeld Abell (1901-1961)
 1919 Stephan Hurwitz (1901-1981)
 1919 Tage Kjær (1901-1976)
 1919 Eggert Adam Knuth (1901-1980)
 1919 Niels Krabbe (1901-1975)
 1919 Carl Popp-Madsen (1900-1973)
 1919 Franz Sodemann (1901-1990)
 1921 Hal Koch (1904-1963)
 1921 Torben Anton Svendsen (1904-1980)
 1921 Poul Vedel (1902-1991)
 1922 Mogens Fog (1904-1990)
 1922 Otto Melchior (1904-1945)
 1922 Arne Munch-Petersen (1904-1940)
 1923 K.E. Løgstrup (1905-1981)
 1923 Frederik Schyberg (1905-1950)
 1923 Jørgen Trolle (1905-1985), højesteretspræsident.
 1924 Jens Bing (1906-1980)
 1924 Piet Hein (1905-1996)
 1924 Svend Heineke (1906-1995)
 1924 Hans Scherfig (1905-1979)
 1924 Tage Wedel-Heinen (1906-1981)
 1924 Mogens Zieler (1905-1983)
 1925 Henrik Abrahams (1907-1984)
 1925 Henning Holck-Larsen (1907-2003)
 1925 Alfred Wassard (1906-1990)
 1926 Stig Iuul (1907-1969)
 1926 Dietrich Anselmo Wieth-Knudsen (1908-1990)
 1926 Johannes Clemmesen (1908-2010) 
 1928 Nils Schiørring (1910-2001)
 1929 Niels Helweg-Larsen (1911-2008)
 1930 Georg Heggum (1909-2001)
 1931 William Michelsen (1913-2001)
 1931 Bjarne With Paulson (1912-1996)
 1931 Ole-Christian Permin (1913-1995)
 1931 Peter Godfred Ramm (1913-1985)
 1932 Vagn Hoffmeyer Hoelgaard (1913-1988?)
 1932 Hans Puggaard (1914-1986)
 1932 Edvin Tiemroth (1915-1984)
 1933 K.B. Andersen
 1933 Svend Asmussen
 1933 C.J. Becker (1915-2001)
 1935 Ebbe Wolfhagen (1916-2000)
 1937 Jørgen Jacobsen (f. 1919)
 1938 Andreas Rehling (1920-1988)
 1942 Erik Balling
 1942 Sten Hegeler
 1942 Bjørn Watt Boolsen
 1943 Anne Chaplin Hansen (f. 1924)
 1945 Holger Friis Johansen (1927-1996)
 1946 Erik Bent Hansen (1927-2002)
 1946 Jørgen Reenberg
 1946 Iørn Piø (1927-1998)
 1947 Poul Jørgensen (1928-2015)
 1948 Karsten Friis Johansen (1930-2010)
 1948 Christian Thodberg
 1949 Georg S. Geil (1930-1996)
 1949 Knud Hertling
 1951 Ole Bang
 1952 Jørgen Fog (1934-2013)
 1952 Preben Thomsen (1933-2006)
 1954 Frans Lasson (1935-2009)
 1954 Virtus Schade (1935-1995)
 1955 Niels Eilschou Holm (1937-2016)
 1955 Jørgen Sonnergaard (1936-2021)
 1956 Dorte Bennedsen (1938-2016)
 1956 Johannes Møllehave (1937-2021)
 1956 Aino Kann Rasmussen (f. 1937)
 1958 Henning Christophersen (1939-2016)
 1958 Karsten Fledelius (f. 1940)
 1960 Peter Johannes Erichsen (f. 1941)
 1960 Bettina Heltberg (f. 1942)
 1960 Dorrit Willumsen (f. 1940)
 1961 Søren Kjørup (f. 1943)
 1961 Kjeld Møllgård (f. 1942)
 1961 Lotte Wæver (f. 1942)
 1962 Henrik Stub
 1963 Søren Vinterberg
 1963 Hannah Nydahl (f. Christiansen 1946)
 1965 Nils Overgaard Andersen (f. 1947)
 1965 Leo Bjørnskov (f. 1946)
 1966 Lars-Henrik Olsen
 1977 Morten Stig Christensen
 1978 Pia Gjellerup
 1981 Jens Skou Olsen
 1984 Mads Mikkelsen
 1985 Lars Mikkelsen
 1986 Anette Støvelbæk
 1992 Gustav Hansen
 1992 Camilla Stockmann
 1995 Katrine Lester (f. 1976)

Ledelse (rektorer) 

 1246 Toti
 -
 1577-1582 Niels Krag
 1638-1646 Søren Pedersen Kalundborg
 1698-1705 Søren Glud
 -
 1777-1803 Skúli Thorlacius
 -
 1844-1871 Bonaparte Borgen
 1871-1882 Frederik Christian Carl Birch
 1882-1885 Lorentz Andreas Christian Bergmann
 1885-1902 Valdemar Antonius Bloch
 1902-1918 Hjalmar Rafn
 1918-1921 Oluf Krag
 1921-1927 Karl Hude
 1927-1940 Julius Nielsen (1874-1940)
 1942-1945 Vilhelm Lorenzen (konstitueret)
 1945-1952 Henrik Bang (1882-1964)
 1952-1967 Karl Nielsen (1906-1967)
 1967-1992 Frans Handest (1927-2018)
 Sidste rektor før fusionen: Hans Lindemann

Noter

Litteratur 
 C.A.S. Dalberg & P.M. Plum, Metropolitanskolen gennem 700 Aar, Gyldendals Forlag, København, 1916.
 Hvilket forår : 800 år – et Danmarksbillede set gennem Metropolitanskolen : fra Danmarks fineste skole til et gymnasium i brændpunktet på nutidens Nørrebro. Redaktør: Hans Lindemann et al. København 2009.

Eksterne henvisninger 
 Metropolitanskolen – Officiel hjemmeside
 Metroannekset  – Skolens hjemsted fra 1816 til 1938
 Politiken.dk  – Om taksameterordningens betydning for Metropolitanskolen
 Arkivoversigt – Skolebygningens tidligere anvendelse

 
Etableret i 1209
Ophørt i 2010