kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Wat Arun

Wat Arun (thailandsk: วัดอรุณ, Daggryets tempel) er et buddhistisk tempel (wat) i Bangkok, Thailand. Templet ligger i Bangkok Yai distriktet på floden Chao Phrayas vestlige bred. Templets fulde navn er Wat Arunratchawararam Ratchaworamahavihara (วัดอรุณราชวรารามราชวรมหาวิหาร).

Arkitektur 

Det mest bemærkelsesværdige ved Wat Arun er den centrale prang (et tårn efter khmer-traditionen). Stejle trin fører op til de to terrasser. Højden er angivet af forskellige kilder til mellem 66,80 m og 86 m. Hjørnerne er markeret med 4 mindre satellit-pranger. Prangerne er dekoreret med konkylier og stykker af porcelæn, som tidligere blev anvendt som ballast af både, der ankom til Bangkok fra Kina. Rundt om fundamentet af prangerne er der forskellige figurer af antikke kinesiske soldater og dyr. Over den anden terrasse er der fire statuer af hinduguden Indra ridende på Erawan.

Ved flodbredden er der seks pavilloner (sala) i kinesisk stil. Pavillonerne er opført af grøn granit og har tilknyttet landgangsbroer.

Ved siden af prangerne er ordinationssalen med et billede af Niramitr Buddha, der siges at være designet af kong Rama 2. Den forreste indgang til ordinationssalen har et loft med et spir i midten, og det er dekoreret med farvet keramik og stukarbejde med indlagt farvet porcelæn. Der er to figurer af dæmoner eller tempelvogtere foran.

Templets historie 

Templet blev bygget på den tid, da Thailands hovedstad var Ayutthaya, og det blev tidligere kaldet Wat Makok (Oliventemplet). I den efterfølgende periode, da Thonburi var hovedstad, ændrede kong Taksin navnet til Wat Chaeng.

Templet var i en kort periode hjemsted for Emerald Buddha, som dog blev flyttet til Wat Phra Kaew i 1784.

Den senere kong Rama 2. ændrede navnet til Wat Arunratchatharam. Han restaurerede templet og udvidede den centrale prang. Arbejdet blev afsluttet af kong Rama 3. Det var kong Rama 4., der gav templet sit nuværende navn Wat Arunratchawararam.

Som et tegn på nye tider blev den første vestlige person, Sean Patrick fra USA, i 2005 officielt præsteviet.

Mytologi 
Den centrale Prang symboliserer bjerget Meru fra den indiske religiøse verden. Satelitprangerne er indviet til vindenes gud Phra Phai. Dæmonerne ved indgangen er fra Ramayana. Den hvide figur hedder Sahassateja og den grønne Tasakanth.

Eksterne henvisninger 

 Wat Arun

Bangkok
Buddhistiske templer
Korvetten Dagmar

Korvetten Dagmar var en dansk skruekorvet, der løb af stablen fra Orlogsværftet den 1. november 1861. Skibet sejlede en del togter til Middelhavet og Dansk Vestindien. Sidstnævnte sted var det udstationeret i fem vintre, før det i 1886 gennemgik en hovedreparation. Fra 1887 og frem til det udgik af flåden den 5. juli 1901 fungerede skibet som skoleskib og gjorde adskillige Middelhavstogter, blandt andet deltog det i fejringen af 400-året for Vasco da Gamas opdagelse af søvejen til Indien i 1898. 
Skibet ophuggedes i 1901, men dets takkelage blev i 1909 brugt til Fregatten Jylland.

Henvisning 
 Larsen, Kay. Vore Orlogsskibe fra Halvfemserne til nu, Nyt Nordisk Forlag, 1932.

Korvetter fra Danmark
Samarbejdsprincippet

Samarbejdsprincippet (engelsk: The Cooperative Principle) er opfundet af den engelske filosof og sprogforsker Herbert Paul Grice (13. marts 1913 – 28. august 1988). 
Terminologien henviser til vores måde at bruge sproget på, og siger at modtageren af en meddelelse altid vil prøve at forstå, det afsender siger. Dette er fundamentalt for al sprogbrug. 
På denne baggrund etablerer Grice sin teori om implikatur, der forklarer hvordan modtager er i stand til at forstå hvad afsender mener.

Se også 
 Mening – Pragmatik

Litteratur 

Grice, Paul (1975). "Logic and conversation". In Syntax and Semantics, 3: Speech Acts, ed. P. Cole & J. Morgan. New York: Academic Press. Reprinted in Studies in the Way of Words, ed. H. P. Grice, pp. 22–40. Cambridge, MA: Harvard University Press (1989) 
Cameron, D. (2001). Working with Spoken Discourse. London: Sage Publications.

Eksterne henvisninger 
"Implicature", section 2: Gricean Theory i Stanford Encyclopedia of Philosophy

Retorik
Principper
Lunner

Lunner er både en kommune og en by i Viken fylke i Norge. Administrationscenteret, Roa, ligger 55 km nord for Oslo, 67 km syd for Gjøvik og 30 km vest for Gardermoen. Kommunen grænser i nord til Gran, i øst til Nannestad, i syd til Nittedal og Oslo, og i vest til Ringerike og Jevnaker. Gjøvikbanen og Bergensbanen går gennem kommunen med centralt knudepunkt i Roa.

Areal og befolkning 
Lunner kommune er den sydligste af kommunene i Oppland fylke og tilhører regionen Hadeland, som består af kommunene Gran, Jevnaker og Lunner. Omkring 77 % af arealet er dækket af skov, 9% er dyrket mark og kornarealet udgør ca. 71% af det dyrkede areal. Resten er byer og vand. De største arbejdspladser i Lunner er Lunner kommune med ca. 460 årsværk og Solhaugen Miljøhjem Non Profit AS med ca. 80 ansatte. Lunner Almenning med datterselskaper har ca. 25 ansatte. Lunner Almenning ejer ca. 1/3 af kommunens areal. De fleste indbyggerne i Lunner kommune bor i byerne Harestua, Grua, Roa og Lunner. Andre, mindre steder er Stryken, Bjørgeseter, Oppdalen, og Grindvoll

Historie 
Det store Vestbyfundet fra yngre bronzealder blev fundet ved gården Vestby i Lunner kommune. Dette er i dag udstillet i Historisk museum i Oslo.

I 1500-tallet blev der brudt jernmalm i fjeldet i Gruaområdet. Blymalm blev brudt i 1600-tallet frem til midten af 1800-tallet.
zinkforekomster er brudt fra 1880'erne frem til nedlæggelsen af al grubevirksomhed i 1927.
Nyseter gruber hvor zinken blev hentet ud, bruges i dag ved rundvisninger for Hadeland Bjergværksmuseum.

Seværdigheder 
 Lunner kirke, en norsk middelalderkirke i sten med indlagt glasgulv over den gamle tårnfod
 Hadeland Bjergværksmuseum
 Solobservatoriet på Harestua

Personer fra Lunner
Victor Lind (1940-), kunstmaler

Kilder og henvisninger 

Byer i Viken
Kommuner i Viken
Laurits Jensen (bokser)

Laurits Jensen (født 25. juli 1946, død 1. juni 2020) er en tidligere dansk bokser i letmellemvægt.

Som amatør boksede Laurits Jensen for bokseklubben Randers AC. Han vandt det jyske mesterskab i letmellemvægt i 1971 og 1973 og blev dansk mester i klassen i 1973. Samme år blev han udtaget til europamesterskaberne i amatørboksning, der blev afholdt i Beograd i det daværende Jugoslavien. Ved EM vandt Laurits Jensen sin første kamp med dommerstemmerne 3-2 over tyrkeren Durmus, men han var ikke i stand til at stille op til den efterfølgende kvartfinale og udgik herefter af turneringen. Efter EM blev Laurits Jensen professionel hos Mogens Palle sammen med sin klubkammerat Poul Knudsen.

Laurits Jensen debuterede som professionel den 6. december 1973 mod italieneren Lorenzo Nardillo med en pointsejr. I sin tredje kamp vandt Laurits Jensen over den italieneren Giampaolo Piras, der i sin karriere præsterede kun at vinde 4 ud af 76 kampe. Laurits Jensen blev den 5. september 1974 matchet mod ireren Pat McCormack, der på tidligere besøg i Danmark havde besejret Børge Krogh, Jørgen Hansen og Erkki Meronen. McCormack havde inden kampen netop vundet det britiske mesterskab i letweltervægt, og Laurits Jensen inkasserede karrierens største sejr, da han vandt kampen på teknisk knockout i 2. omgang. Laurits Jensen besejrede endvidere franskmanden Francis Vermandere, der kort forinden havde været fransk mester i letmellemvægt. 

Laurits Jensen led sit eneste nederlag i karrieren, da han blev stoppet i 3. omgang af tyskeren Wolfgang Gans den 6. maj 1975 i Holstebrohallen. Kampen blev Laurits Jensens sidste.

Laurits Jensen fik 9 kampe, hvor af de 8 blev vundet (3 før tid) og 1 tabt.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Randers Atlet Clubs historie 
 Omtale på Lionheart-boxing.dk

Mandlige boksere fra Danmark
Implikatur

Implikatur er en terminologi opfundet af den engelske filosof og sprogforsker Herbert Paul Grice (13. marts 1913 – 28. august 1988). Implikatur er den underliggende eller underforståede mening i en ytring. 
Grice opererer med to former for implikatur: 
 Konventionel implikatur og 
 Konversationel implikatur.

I forbindelse med konventionel implikatur etablereres forståelse af sproget i sig selv. Konventionel implikatur er altså uafhængig af konteksten fx:
 Jeg læser bøger, men er klog.
I eksemplet instruerer man om en modsætning mellem de to sætninger, og dermed ligger meningen altså i sproget. I denne sammenhæng behøver modtager altså ikke at inddrage konteksten for at forstå sætningen.

I forbindelse med konversationel implikatur er det derimod netop konteksten, der er afgørende for forståelsen af budskabet. Samarbejdsprincippet fordrer at modtager prøver at forstå, hvad afsender siger. Dette etablerer Grice fire maksimer for:
 
 Kvantitet: Giv så præcise informationer som muligt. Sig hverken for meget eller for lidt.
 Kvalitet: Sig sandheden, og videregiv ikke information du mangler bevis for.
 Relation: Giv så relevant information som muligt.
 Måde: Undgå uklare og tvetydige ytringer, og giv så korte og velordnede meldinger som muligt.

Overtræder afsender disse maksimer, vil modtager altid prøve at lede efter grunden til, at maksimen bliver overtrådt. Modtager vil altså forstå en overtrædelse af en maksime som en ny betydning. Det er fx det der gør sig gældende i forbindelse med ironi, hvor i hvert fald kvalitetsmaksimen vil blive overtrådt.

Retorik
Filosofi
Nord-Aurdal

Nord-Aurdal er en kommune i Innlandet fylke i Norge. I 2019 havde den 6.434 indbyggere. Den grænser i nordøst til Gausdal og Nordre Land, i øst til Etnedal, i sydøst til Sør-Aurdal, i sydvest til Gol, i vest til Hemsedal, og i nordvest til Vestre Slidre og Øystre Slidre. Højeste punkt er Djuptjernkampen der er 1.325 moh. Kommunen er også et prestegjeld i Valdres provsti af Hamar bispedømme.

Kommunen ligger i Valdres i det centrale Syd-Norge, mellem Hallingdalen, Gudbrandsdalen og nordre del af Land.

Areal og befolkning 
De fleste nordaurdøler bor i Fagernes (administrativt centrum), Leira, Aurdal, Skrautvål, Ulnes, Vestringsbygda og i Tisleidalen.

Byen Aurdal var administrativt centrum for den tidligere Aurdal kommune.

Geografi 

Kommunens våbenskjold viser en stiliseret Gentiana Nivalis (Latin).

De største søer er Tisleifjorden, Ølsjøen, Strondafjorden (delt med Vestre Slidre), Aurdalsfjorden og Steinsetfjorden (delt med Etnedal). Elven Tisleia kommer fra Tisleifjorden og løber ind i Ølsjøen, og ud af denne løber Åbjøra (reguleret) til Aurdalsfjorden. Valdres danner kilderne til Begnavassdraget, og elven Begna løber gennem store dele af dalen. Den fører hoveddelen af tilløbet til Strondafjorden og har udløb fra denne til Aurdalsfjorden. Derfra løber elven sydøstover til Sperillen.

Højeste punkt i kommunen er Duptjernkampen med en højde på 1325 meter over havet. Omtrent 50% af kommunen ligger over 900 meter over havet. Kommunens laveste punkt er 410 meter over havet.

Nord-Aurdal måler 52.4 km fra nord-syd og 43.3 km fra øst-vest.

Severdigheder 
 Valdres Folkemuseum

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Nord-Aurdal på kort  fra Kulturnett.no

Kommuner i Innlandet
Kommuner i Oppland
18. maj-urolighederne

18. maj-urolighederne (1993) henviser til de begivenheder der udspillede sig på Nørrebro i København om aftenen d. 18. maj 1993 efter folkeafstemningen om Edinburgh-aftalen. Under gadekampe mellem politiet og uromagere begyndte politiet for første gang i fredstid at skyde mod demonstranter og mindst 113 pistolskud blev affyret, hvilket resulterede i at 11 borgere efterfølgende blev behandlet for skudsår.

Begivenhederne er også blevet berømte for at en betjent 2 gange med få sekunders mellemrum beordrer: 

Urolighederne resulterede i at 80 politibetjente blev såret.

Baggrund 
2. juni 1992 havde afstemningen om Maastricht-traktaten resulteret i et nej og de danske politikere var derfor gået i gang med at finde en løsning på det problem som nej'et betød. Dette resulterede i Edinburgh-aftalen, der gav Danmark de 4 forbehold i forhold til traktaten. Denne nye afstemning betød at mange nej-sigere følte sig "snydt" fordi man ikke ville godtage deres stemme, men i stedet forsøgte at få et ja. Den nye afstemning blev fastsat til 18. maj året efter.

Den 22. april anmeldte Antifascistisk Aktion (AFA) en demonstration til gennemførelse 18. maj på Blågårds Plads. Politiet antog at demonstrationen ville gå mod Christiansborg og koncentrerede derfor deres indsats i dette område.

På Nørrebro, hvor der havde været et stort antal nej-sigere i 1992, havde man på Blågårds Plads opsat en storskærm, hvor man fulgte med i resultatet af afstemningen. De 27 betjente, der på grund af demonstrationsanmeldelsen var udstationeret på pladsen, overværede den fredelige demonstration og da resultatet begyndte at pege på et ja, ebbede festlighederne ud. Betjentene opfangede ikke nogle farlige signaler fra gruppen og blev derfor sendt hjem ved 21-tiden.

Efterspillet 
I dagene efter godtages politiets udlægning af begivenhederne og demonstrationen fordømmes og politiets brug af våben forsvares. Dog gennemføres der flere demonstrationer i dagene efter og venstrefløjen tager bl.a. kontakt til Amnesty International. Efter pres fra forskellige lokalpolitikere og organisationer beslutter justitsminister Erling Olsen sammen med regeringen d. 25. maj, at der skal gennemføres en uvildig undersøgelse af begivenhederne. Undersøgelsen skal gennemføres af rigsadvokat Asbjørn Jensen, der dog i første omgang prøver at undgå dette hverv.

Dette bliver dog kun den første af i alt seks undersøgelser i løbet af de følgende syv år. De første 5 undersøgelser – to fra politiet selv, to fra Rigsadvokaten, og en fra ombudsmanden – kritiseres for ikke at være grundige eller uvildige nok.

1996-undersøgelsen 

Der udpeges derfor i 1996 3 jurister til en kommission, der er fire år om en ny undersøgelse og først er færdig den 28. august 2000.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Tema  på dr.dk
 Artikel i Pågaden.dk
 Resume: UNDERSØGELSE AF NØRREBROSAGEN fra Politiforbundet
 Lov om undersøgelse af Nørrebrosagen 

Begivenheder i 1993
Uroligheder i København
København i 1900-tallet
Kontroverser omhandlende politiet
Museer i København og Omegn

Museer i København og Omegn er et museumssamarbejde mellem omkring 70 museer i københavnsområdet. Samarbejdet blev oprettet i august 2003 på initiativ af Museumsrådet for København og Frederiksberg. Formålet med samarbejdet er at udbrede kendskabet til museernes samlinger ved at synliggøre museerne og at markedsføre dem på nye måder.

Museer i samarbejdet 
 Amagermuseet 
 Arbejdermuseet
 Bakkehusmuseet
 Ballerup Museum
 Bank- og Sparekassemuseet
 Botanisk Museum og Centralbibliotek
 Botanisk Have
 Kunsthal Charlottenborg
 Cirkusbyens Museum
 Cisternerne
 Dansk Arkitektur Center
 Dansk Jagt- og Skovbrugsmuseum
 Dansk Jødisk Museum
 Dansk Skolemuseum
 Davids Samling
 Den Frie Udstillingsbygning
 Den Hirschsprungske Samling
 Den Kongelige Afstøbningssamling
 Det Kongelige Bibliotek 
 Det Nationale Fotomuseum
 DieselHouse
 Dragør Museum
 Esrum Kloster
 Frederiksborg Slot
 Frilandsmuseet
 Frihedsmuseet
 Greve Museum
 Heerup Museum
 Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre
 Kroppedal
 Kunstforeningen GL STRAND
 Kunstindustrimuseet
 Københavns Museum
 Køge Skitsesamling
 Medicinsk Museion
 Musikmuseet
 Nationalmuseet
 NaturMedicinsk Museum
 Nikolaj Kunsthal
 Nivaagaards Malerisamling
 Nordatlantens Brygge
 Ny Carlsberg Glyptotek
 Overgaden - Institut for Samtidskunst
 Politihistorisk Museum
 Post & Tele Museum
 Revymuseet
 Rundetaarn
 Spejdermuseet Holmen
 Statens Museum for Kunst
Statens Naturhistoriske Museum
 Storm P.-Museet
 Teatermuseet 
 Thorvaldsens Museum
 ToldSkat Museum 
 Værløse Museum
 Zoologisk Museum
 Zoologisk Have 
 Øresundsakvariet

Ekstern henvisning 
Portal for museer i København

 
Københavnske seværdigheder
Modalitet

Modalitet er et sprogligt begreb, og handler om, hvordan afsender 'mærker' sin meddelelse. Man opdeler traditionelt modalitet i to typer: Epistemisk modalitet (der handler om viden) og deontisk modalitet (der handler om pligt og tilladelse). Det kan eksemplificers i:
 Du må ikke gå!
hvor der er tale om deontisk modalitet, da må udtrykker, at det ikke er tilladt at gå.
I:
 Han må være hjemme nu
er der tale om epistemisk modalitet, da må udtrykker talerens vurdering af, at situationen Han er hjemme er sandsynlig. Det er altså ud fra konteksten, man skal finde ud af, hvilken type modalitet der er tale om. 

Epistemisk og deontisk modalitet kan hver især deles op i mulighed og nødvendighed. 
Under deontisk modalitet hører tilladelse og pligt (obligation, tvang), som henholdsvis repræsenterer deontisk mulighed og nødvendighed. Under epistemisk modalitet hører mulighed og sandsynlighed, som henholdsvis repræsenterer epistemisk mulighed og nødvendighed.

Med tiden har visse lingvister også udviklet andre begreber til at klassificere modale udtryk. Bybee, Perkins og Pagliuca opdeler modalitet i fire typer: 
“Agent-oriented” modalitet bruges til at beskrive interne eller eksterne omstændigheder i forhold til agentens udførelse af den handling udtrykt i hovedprædikatet. Den type dækker over obligation, nødvendighed, evne, ønske, hensigt, villighed og “root” mulighed.
“Speaker-oriented”modalitet udtrykker, at taleren pålægger eller påtvinger nogle omstændigheder på høreren. Den dækker over direktiver (ordrer, forbud, anmodninger osv.) og tilladelse.
Epistemisk modalitet som dækker over mulighed, sandsynlighed, udledet sikkerhed og kontrafaktualitet.
Subordinerende modi som for eksempel konjunktiv.

Referencer 

Retorik
Gennaker

En gennaker - også kaldet en ballonklyver - er i skibsterminologi en form for sejl.

Ordet "gennaker" er en sammensætning af genua og ordet for spiler, spinnaker. Gennakeren er også ganske bogstaveligt en mellemting mellem disse to sejltyper, da den kan defineres som en flad spiler eller en hul genua. Derudover kaldes det også en asymmetrisk spiler.

Gennakeren er den nemmeste form for spiler at sejle med. Ved tur- og familiesejlads er den nem at have at gøre med, da der ikke findes nogen spilerstage, der kan komme i vejen under en bomning. Desuden vil uoverlagte bomninger undgås, da det ikke er muligt at sejle plat læns med en gennaker. Med gennakeren skal vinklen til vinden helst være mellem 115°-155°. Agter man at sejle læns med gennakeren , kan den spiles med en spilerstage som en normal spiler.

En gennaker kan både findes liggende i en pose som en spiler, eller siddende på forstaget som en rullegenua.

Skibsterminologi
Nord-Fron

Nord-Fron i Gudbrandsdalen er en kommune i Innlandet fylke i Norge. Den grænser i nord til Sel, i øst og syd til Sør-Fron, i sydvest til Øystre Slidre og i vest til Vågå. Højeste punkt er Heimdalshøe  der er 1.843 moh.

Areal og befolkning 
Nord-Fron havde i 2019 5.720 indbyggerer. De fleste af kommunens indbyggere bor i Vinstra, Kvam og Skåbu.

Historie 
Kommunen blev oprettet i 1857 ved en deling af den tidligere Fron kommune i Sør- (Syd) og Nord-Fron. Kommunene blev siden lagt sammen fra 1966 og skilt på ny i 1977.

Folk fra Nord-Fron

 Hallvard Lie († 1995), litteraturhistoriker (Vinstra)
 Ola O. Røssum († 2012), stortingsmand (Sp) 1969-1981 (Kvam)
 Grete Berget († 2017), politiker, regeringsmedlem 1991-1996  (Vinstra)
 Helge Stormorken, læge og forsker († 2019)
 Ingar Sletten Kolloen (1951-), redaktør og forfatter (Kvam)
 Geir Helgemo (1970-), professionel bridgespiller (Vinstra)
 Kjersti Stenseng (1974-), politiker, partisekretær (Kvam)
 Kjetil Jansrud (1985-), alpin skiløber, voksede op på Vinstra

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Nord-Fron på kort  fra Kulturnett.no
 Historiske fotografier fra Nord-Fron 1880-1927

Kommuner i Innlandet
Kommuner i Oppland
John A. Garraty

John Arthur Garraty (1920 – 19. december 2007) var en amerikansk historiker og biograf. Han var tidligere præsident for Society of American Historians og var den tidligere Gouverneur Morris Professor Emeritus of History ved Columbia University. Han har blandt andet skrevet high school-historiefagbogen The American Nation og American National Biography.

Eksterne henvisninger 
 Redaktører på American National Biography 

Historikere fra USA
Ansatte ved Columbia University
Faglitterære forfattere fra USA
Nørgaards Højskole

Nørgaards Højskole ligger i Bjerringbro i Jylland med kort afstand til Viborg og Århus. Nørgaard Højskole blev i 1955 grundlagt af Arne og Johanne Nørgaard, som havde lejet sig ind i den gamle gymnastikskole af Den jydske Haandværkerskole i Hadsten. Skolen flyttede til sin nuværende lokalitet i 1972. Forstander fra 2003 og frem til den 31. december 2018 er Vibeke Hundborg (født 1952) fra Randers. Forstander fra 1. januar 2019 til i dag er Karen Friis (født 1974).

Nørgaards Højskole er en af landets største almene folkehøjskoler med mere end 110 dobbeltværelser, masser af moderne faciliteter fordelt på mere end 10.000 kvadratmeter. Skolen tilbyder linjefag i rytmisk musik, outdoor, adventuresport, kunst, keramik, bæredygtighed, dans, media-maker og skuespil.

Blandt højskolens mange undervisningsfaciliteter kan nævnes fotostudie, musikstudie, rytmiske øvelokaler, to foredragssale og en multisal til dans, musik, events og fester med op til 450 personer. Boldhal, moderne fitnesscenter og yoga-studio. Nybygget multiværksted (2020) på 233 m2. til bl.a. keramik, Art-studio på 250 m2, beachvolley, petanquebaner, krolfbane, golfsimulator, flere opholdstuer og fællesrum med dagblade, spil, bordtennis og poolbord. Outdoormiljø med 12 meter højt multitårn til klatring, rappelling, teambuilding. Mountainbikes, kanoer, kajakker, biathlon og rulleski. Stor spisesal, hvor der serveres moderne og sund kost. Skolen har det økologiske mærke. Som elev på Nørgaards Højskole har man i mange fag også adgang til faciliteterne hos skolens nabo Bjerringbro Idrætscenter med bl.a. kunstgræsbane, padelcenter, stadion, boldhaller, tennisbaner, nordisk wellness og svømmehal.   

Nørgaards Højskoles tilbyder en række korte kurser der er en kombination af almen højskole med livsoplysning, folkeoplysning, specifik emneundervisning og fællesskab. Emnerne spænder lige fra musik, kor, golf, bridge, maleri, keramik, MTB, padel, patchwork, familiehøjskole, det levende køkken, wellness til ølbrygning og meget mere.       

Nørgaards Højskole fik i 2012 installeret et solcelleanlæg på ca. 138 kwh., hvilket er det største anlæg på en dansk folkehøjskole. I 2018 havde anlægget allerede produceret mere end 124 MWH, hvilket svarer til reduktion i CO2 udledning på ca. 48 tons.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Nørgaards Højskole

Folkehøjskoler i Danmark
Bjerringbro
Snakefinger

Philip Charles Lithman (17. juni 1949 – 1. juli 1987), der optrådte under kaldenavnet Snakefinger (på grund af hans specielle spilleteknik), var en engelsk musiker, sanger og sangskriver. Han spillede flere instrumenter, men var bedst kendt for hans guitar- og violin-spil og hans samarbejde med The Residents.

Diskografi

Chilli Willi & the Red Hot Peppers 
 Kings of the Robot Rhythm (Revelation LP, 1972)
 Bongos over Balham (Mooncrest LP, 1974)
 I'll Be Home (opsamling med sjældne optagelser) (Proper Records CD, 1996)

Snakefinger 
 "The Spot" (Ralph 7", 1978)
 Chewing Hides the Sound (Ralph LP, 1979)
 Greener Postures (Ralph LP, 1980)
 Manual of Errors (Ralph LP, 1982)
 Against the Grain (Ralph LP, 1983)
 Snakefinger's History of the Blues: Live in Europe (Rough Trade LP, 1984)
 Snakefinger's Vestal Virgins: Live in Chicago (Ralph cassette, 1986)
 Night of Desirable Objects (Ralph LP, 1987)
 Snakefinger: A Collection (East Side Digital CD, 1988)
 Philip Charles Lithman aka Snakefinger (UWEB CD, 1993)

Medvirken på The Residents albums 
 "Baby Sex" (Ikke-udgivet; recorded 1971)
 "Satisfaction" (Ralph 7", 1976)
 Fingerprince (Ralph LP, 1977)
 Duck Stab/Buster & Glen (Ralph LP, 1978)
 Eskimo (Ralph LP, 1979)
 Diskomo (Ralph EP, 1980)
 The Commercial Album (Ralph LP, 1980)
 The Tunes of Two Cities (Ralph LP, 1982)
 Residue of the Residents (Ralph LP, 1983)
 Title in Limbo (Ralph LP, 1983)
 The Thirteenth Anniversary Show (Flere live-optagelser), 1985-1987)
 Stars & Hank Forever: The American Composers Series (Ralph LP, 1986)

Samarbejde med The Club Foot Orchestra 
 Wild Beasts (Ralph LP, 1986)

Eksterne Henvisninger 
 Biografi på RzWeb 
 Komplet diskografi på RzWeb 
 The Snakefinger page på residents.com 

Musikere fra England