kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kaives pagasts

Kaives pagasts er en territorial enhed i Vecpiebalgas novads i Letland. Pagasten etableredes i 1945, havde 392 indbyggere i 2010 og 364 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 117,60 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Kaive.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Taurenes pagasts

Taurenes pagasts er en territorial enhed i Vecpiebalgas novads i Letland. Pagasten havde 979 indbyggere i 2010 og 882 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 102,40 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Taurene.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Vecpiebalgas pagasts

Vecpiebalgas pagasts er en territorial enhed i Vecpiebalgas novads i Letland. Pagasten havde 1.641 indbyggere i 2010 og 1290 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 110,20 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Vecpiebalga.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Bocksbeutel

Bocksbeutel er en vinflaske i form af en flad ellipsoide. Ordet betyder gedebukkepung. Den bruges normalt til vin fra Franken i Tyskland og portugisisk vin især rosé. I sjældne tilfælde bruges den til italiensk og græsk vin.

Oprindeligt skabtes vinflasken, fordi tyskerne i 1700-tallet ville undgå forfalskninger af vin. Især vinen Würzburger Stein var udsat for forfalskning. I 1718 blev Bocksbeutel født i Würzburg og blev kendetegnet for vin fra Franken.

Den ellipseformede form gør, at flaskerne ikke ruller rundt mellem hinanden under transporten. Det ville de gøre, hvis de var runde i stedet for ellipseformede.

Referencer 

Vin
I Kissed a Girl

I Kissed a Girl er en sang af pop-sangerinden Katy Perry, skrevet af Perry, Dr. Luke, Max Martin og Cathy Dennis. den blev produceret af Dr. Luke til Perrys debutalbum One of the Boys fra 2008. Perry siger at sangen "omhandler den magiske skønhed ved en kvinde".

Hitlister

Referencer 

Singler fra 2008
Katy Perry-sange
Qurayshitter

Qurayshitter er medlemmer af stammer i den arabiske stammesammenslutning Quraysh. Blandt qurayshitterne er bl.a. umayyaderne.

Nævneværdige qurayshitter 
 profeten Muhammed

Fodnoter 

Quraysh
Liebfraumilch

Liebfraumilch eller Liebfrau(e)nmilch er en fornem vin fra Tyskland. Den har lagt navn til en type halvsød tysk hvidvin, som produceres hovedsageligt til eksport i regionerne Rheinhessen, Pfalz og Nahe. Navnet er tysk og betyder Vor Frues mælk.

Fællesbetegnelsen Liebfraumilch produceres i de fleste af Tysklands gamle vinområder. Mosel er en vigtig undtagelse.
Langt bedre halvsøde vine betegnes Spätlese eller Auslese.

Det er ikke tilladt at angive druesort på etiketten eller en mere præcis lokalitet end regionen. I realiteten er Müller-Thurgau den dominerende druesort, da den er almindelig, letavlet og vanskelig at sælge i eget navn.

Til trods for at betegnelsen Liebfraumilch forbindes med vin af dårlig kvalitet, kræver den tyske vinlov at den er på niveauet Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete (QbA) – det tredje niveau ud af fire. Den skal desuden komme fra Rheinhessen, Pfalz, Nahe eller Rheingau, og druerne skal være mindst 70 % Riesling, Silvaner eller Müller-Thurgau og skal indeholde mindst 18-40 g/L restsukker.

Hvidvin
Tolshave

Tolshave er et fredet naturområde lige syd for Jerup i Frederikshavn Kommune i Vendsyssel. Et areal på  154 hektar blev fredet i 2004, af det er ca. 88 hektar  naturarealer som mose, hede, overdrev, eng og sø. Ca. 20 hektar er bevokset med skov, og resten er agerjord. Området er samtidig EU-habitatområde, og indgår i Natura 2000-område nr. 3: Jerup Hede, Råbjerg og Tolshave Mose. Mod nord grænser området til
skov og til Kalmar Rimmer, der blev fredet i  1951. Området har været præget af rimmer og dobber, der nogle steder  har været græssede eller dyrkede,  uden at man har lavet terrænændringer, mens de andre steder er jævnet ud. 

Arealet afvandes af en kanal, der løber fra  syd mod nord gennem fredningsområdet
og løber ud i Kragskov Å. 
Kanalen opstemmes for at  sikre, at
området ikke afvandes yderligere, og at der kan foretages regulering
af vandstanden.

I Tolshave lever en af de  største bestande af den truede sommerfugleart hedepletvinge, og fredningen er i overensstemmelse med en handlingsplan for arten. Området er også  rigt på andre dagsommerfugle, og der er registreret omkring 40 arter, hvilket er halvdelen af alle dagsommerfuglearter i Danmark. 

Af fugle kan der ses natugle, grønspætte, ravn og trane.

Eksterne kilder og henvisninger 
Tolshave på Fredninger.dk fra Danmarks Naturfredningsforening
 Fredningskendelsen

Fredede arealer i Danmark
Lokaliteter i Frederikshavn Kommune
Kalmar Rimmer

Kalmar Rimmer er et fredet naturområde lige syd for Jerup i Frederikshavn Kommune i Vendsyssel. Et areal på  10 hektar blev fredet i 1951. Området ligger op til et  EU-habitatområde der indgår i Natura 2000-område nr. 3: Jerup Hede, Råbjerg og Tolshave Mose. Mod syd grænser området til Kragskov Å, og mod nord  til Jerup.

Området er  præget af rimmer og dobber med  højdeforskelle på 3-6 m; afstanden mellem rimmerne  varierer fra 10 og 20 m. Rimmerne er til forskel fra de fleste, der er præget af hede, dækket af en frodig urskovsbevoksning af krogede og lavbevoksede ege, bævreasp og røn samt engelsød, blåbær og tyttebær i bunden. Dopperne adskiller sig også fra den normale flora, idet de er relativt tørre, og bunden dækkes af bevoksninger af især  liljekonval, majblomst, hedelyng, blåbær og alm. kohvede.

Eksterne kilder og henvisninger 
Kalmar Rimmer på Fredninger.dk fra Danmarks Naturfredningsforening
 Fredningskendelsen

Fredede arealer i Danmark
Lokaliteter i Frederikshavn Kommune
Alsace Grand Cru AOC

Alsace Grand Cru er en Appellation d'origine contrôlée for vin, der produceres på 51 parceller i den franske vinregion Alsace. Grand Cru AOC blev i 1975 godkendt af INAO med udvidelser i 1983, 1992 og 2007.

Vinene stammer fra 51 udvalgte marker (lieu-dit)i Alsace AOC-regionen i 200–300 m højde. Grand Cru-vinene overholder AOC Alsace-reglerne og strengere krav: vinmarkens udbytte må højst være 65 hektoliter pr hektar, og vinen skal komme fra en enkelt af de 51 navngivne parceller af Grand Cru status, og navnet og årgangen skal fremgå af etiketten. Som regel fremgår druesorten også. Druerne Riesling, Gewurtztraminer, Pinot Gris og Muscat o.a. med få undtagelser er tilladt.

Kilder 

Vin
Alsace
Odder-Hov-banen

Odder-Hov-banen var en dansk jernbanestrækning, som privatbaneselskabet Hads-Ning Herreders Jernbane oprettede samtidig med Odderbanen, der efter nedlæggelsen af Odder-Hov strækningen fortsatte med at køre mellem Aarhus H og Odder og 9. december 2012 indgik i Aarhus Nærbane sammen med Grenaabanen.

Historie 
Odderkredsens folketingsmedlem Geert Winther stillede i 1880 forslag om en jernbane fra Aarhus til Odder og videre til Ørting, hvorfra den kunne forlænges til Gyllingnæs eller Hov, hvis der fra et af de steder blev etableret en færgerute til Sjælland. Hofjægermesteren på Rathlousdal, Emil von Holstein-Rathlou, begyndte i vinteren 1881 at bygge havn i Hov og ville tegne mange aktier i banen, hvis den kom til Hov. Så Geert Winthers forslag blev ændret til en linjeføring Aarhus-Odder-Hov, som blev vedtaget 9. maj 1882.

Strækningsdata 
 Oprettet: 19. juni 1884
 Længde: 9,7 km
 Enkeltsporet
 Sporvidde: 1.435 mm
 Maks. hastighed: 75 km/t
 Maks. akseltryk: 12,1 t
 Nedlagt: 21. maj 1977

Standsningssteder 
(Km er fra Aarhus H)
 Odder station i km 26,5. Togene kørte til/fra Aarhus H ad Odderbanen – desuden forbindelse med Horsens-Odder Jernbane.
 Neder Randlev billetsalgssted i km 29,5. Senere station, nedrykket til trinbræt 1. juni 1969.
 Eriksminde trinbræt i km 30,8 fra 1956 ved vejen til den genoprettede efterskole.
 Bovlstrup station i km 32,1.
 Halling station i km 33,6. Senere trinbræt.
 Holsatia trinbræt i km 35,3 fra 4. juli 1949.
 Hov Station i km 36,2.

Bevarede stationsbygninger 
Alle stationsbygningerne er bevaret.

Ulykker 
 3. august 1898: Tog afsporede mellem Odder og Neder Randlev. Lokomotivet påkørte en ko og afsporede med tre vogne.

Nedlæggelsen 
Hads-Ning Herreders Jernbane havde i 1930'erne stadige underskud, så allerede dengang kom der forslag om at lave Odder-Hov banen om til landevej og køre med rutebiler. Det blev faktisk vedtaget i Odder Sogneråd og banens bestyrelse, men stødte på højlydte protester fra beboerne i Hov.

Nedlæggelsen af Odder-Hov blev besluttet igen i 1965. Staten ville betale 75% af udgiften til de nye Y-tog på Odderbanen, hvis kommunerne betalte 25% og garanterede for deres andel af driftsunderskuddet i 10 år. Det ville de to kommuner mellem Odder og Hov – Randlev-Bjerager og Gosmer-Halling – kun gå med til, hvis strækningen blev nedlagt indenfor garantiperioden. Da tiden nærmede sig midt i 1970'erne, blev der holdt protest- og diskussionsmøder, og nedlæggelsen blev udskudt til køreplanskiftet i maj 1977.

Strækninger hvor banetracéet er bevaret 
2½ km af banens tracé er bevaret og tilgængeligt som stier. Desuden blev der på noget af tracéet anlagt en ny vej, der erstattede den tidligere meget snørklede vej mellem Odder og Hov.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Odder Lokalhistoriske Arkiv 2009: En egn – et spor gennem tiden
 Niels Jensen: Danske jernbaner 1847-1972. J.Fr. Clausens Forlag 1972 , s. 86-88
 EVP (Erik V. Pedersen) med gamle billeder af stationerne

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Odder-Hov
 Danske jernbaner

Nedlagte jernbanestrækninger i Danmark
Sremski Karlovci

Sremski Karlovci (serbisk Сремски Карловци, hr: Srijemski Karlovci, hu: Karlóca) er en by og kommune i Serbien, i den autonome provins Vojvodina, der ligger på bredden af floden Donau, 8 km fra Novi Sad med et befolningstal på 8.839 i 2002.

Navn 
På serbisk er byen kendt som Sremski Karlovci (Сремски Карловци), på kroatisk som Srijemski Karlovci', på , på , på , og på . Det tidligere serbiske navn Karlovci (Карловци)'' anvendes stadigt uofficielt.

Geografi 
Byen ligger i det geografiske område Srem, men det er en del af det Sydlige Bačka okrug.

Eksterne henvisninger 

Byer i Serbien
Karlowitztraktaten

Karlowitztraktaten blev undertegnet den 26. januar 1699 i Sremski Karlovci (en by i det nuværende Serbien) som afslutning på Den store tyrkiske krig 1683-1697, hvor den osmanniske side var blevet besejret i slaget ved Zenta. Traktaten markerer afslutningen på den osmanniske kontrol over store dele af Centraleuropa og begyndelsen på det Osmanniske Riges stagnationsfase. Med traktaten etablerede det Habsburgske monarki sig som den dominerende magt i Central- og Sydøsteuropa.

Efter en to-måneders forhandlinger mellem det Osmanniske Rige og Den hellige liga, en koalition af Det Tysk-romerske Rige, Den polsk-litauiske realunion, Republikken Venedig og Zar-rusland, blev en traktat undertegnet den 26. januar 1699. Det Habsburgske monarki fik kontrol over de osmanniske provinser Egir og Varad samt meget af Budin-provinsen, de nordlige dele af Temeşvar-provinsen og dele af Bosnien-provinsen.

Fyrstendømmet Transsylvanien forblev nominelt uafhængigt, men blev udlagt direkte styre af østrigske guvernører.

Venedig sikrede de meste af Dalmatien og Morea (Peloponneshalvøen i det sydlige Grækenland). Polen-Litauen fik igen kontrollen over Podolien, mens Osmannerne bevarede kontrollen over Beograd.

Der var ikke enighed om Den hellige grav, selv om det blev diskuteret i Karlowitz. Traktaten afsluttede ikke krigen mellem Osmannerriget og Rusland, der først blev afsluttet ved Konstantinopeltraktaten i 1700.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Polens historie
Litauens historie
Rumæniens historie
Serbiens historie
Republikken Venedig
Østrigs historie
Osmanniske Rige
Ungarns historie
Rusland i 1600-tallet
Begivenheder i 1699
Fredsaftaler
Terroir

Terroir kommer af ordet terre, der betyder jord. Det var oprindeligt en fransk term inden for vin, kaffe og te, der angav de særlige kendetegn, som geografi, geologi og klimaforhold på en bestemt lokalitet prægede bestemte sorter med. Landbrugsarealer i samme område deler samme jordbund, vejrforhold og dyrkningsteknikker, som alt sammen bidrager til høstens unikke kvaliteter. Den samme druesort kan dyrket i forskellige regioner således frembringe meget forskellige vine.

Begrebet terroir er grundlaget for AOC-systemet for franske vine, som har været forbillede for appellation- og vinlove over hele Jorden.

I sin kerne rummer det forestillingen om, at jorden, hvorpå druerne gror, indgyder dem en unik kvalitet, som er særlig for den pågældende region. Der har været stor uenighed i vinindustrien om, hvor stor indflydelse terroir har, og hvor grænserne for begrebet går.

Jordens beskaffenhed skyldes utallige forhold. Basis er det langsomt forvitrede grundmateriale, som kan bestå af f.eks. granit, skifer og kalksten. Kemiske, fysiske og biologiske processer har også stor betydning. Således består en levende jordbund bl.a. af svampe, alger og bakterier, men sammensætningen af denne mikroflora er helt særlig fra sted til sted. Endvidere består jorden af mikrofauna, herunder orme, skjolddyr, mider og insekter, som f.eks. løsner jorden og giver den luft. Stenenes mineraler udvaskes og blandes med jorden. Ved mineralsk og organisk gødning tilføres bl.a. kvælstof, fosfor, calcium og magnesium. Udsættes høsten for overdosering af gødning, risikerer man, at terroir-effekten helt forsvinder. Gødningen skal derfor tilpasses ikke alene planten, men også jordbunden. Dette kan gøres ved at tilføre komposteret, organisk materiale, som indeholder de fornødne næringsstoffer. Jordbundens særegne gær- og bakterieflora præger også den senere gæringsproces, hvilket skyldes gærsvampe, der sidder på drueskallerne. Jo mere jordbundens mikroorganismer kan arbejde uhindret, jo mindre behøver man senere tilsætte indkøbte gærsvampe og bakterier i gæringsprocessen, og jo tydeligere vil terroir-effekten være.

Vin
Kaffe
Geografi
Geologi
Klima
Katrinedal

Katrinedal kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Katrinedal (Kundby Sogn) – en bebyggelse i Kundby Sogn, Holbæk Kommune
 Katrinedal (Them Sogn) – en bebyggelse i Them Sogn, Silkeborg Kommune
Rue

Rue kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Rue (Skibet Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Skibet Sogn, Vejle Kommune
 Rue (Nordfyns Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Vigerslev Sogn, Nordfyns Kommune
 Se også
 Rue McClanahan – amerikansk skuespiller
Vinding

Vinding kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Vinding (Ådum Sogn) – en bebyggelse i Ådum Sogn, Ringkøbing-Skjern Kommune
 Vinding (Vejle) – et sogn i Vinding Sogn, Vejle Kommune
 Vinding (Silkeborg Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Vinding Sogn, Silkeborg Kommune
 Vinding (Herning Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Vinding Sogn, Herning Kommune
Schweiziske nationalpark

Den Schweiziske nationalpark (tysk: Schweizerischer Nationalpark, fransk: Parc National Suisse, italiensk: Parco Nazionale Svizzero, rætoromansk: Parc Naziunal Svizzer) ligger i kantonen Graubünden i den østlige del af Schweiz mellem Zernez, S-chanf, Scuol og Fuornpasset , dvs. i Engadindalen nær grænsen til Italien.

I 2011 er den den eneste nationalpark i Schweiz, men der er planer om at skabe flere andre. Den har et areal på 174.2 km², og den er det største, beskyttede område i landet. Parken blev grundlagt på den schweiziske nationaldag, den 1. August 1914. Det gør den til én af de tidligste nationalparker i Europa.

Det er ikke tilladt at forlade vejene i parken, eller at lave åben ild og heller ikke at overnatte derinde, bortset fra ophold i vandrerhytten Chamanna Cluozza midt i området. Ligeledes er det forbudt at forstyrre dyr og planter og at tage noget som helst med sig ud af parken. Hunde har ikke adgang, end ikke hvis de er i snor.

I Zernez findes et besøgscenter. Vejen gennem parken fører over Fuornpasset (tysk: Ofenpass) til Sydtyrol i Italien.

Vigtige bjergtoppe 
 Piz da l'Acqua
 Piz Chaschauna

Billedserie 
Alle fotos af Hansueli Krapf

Se også 
 Nationalpark

Eksterne links 
 Nationalparkens officielle hjemmeside – her på , men der findes også versioner på fransk, italiensk, rhæto-romansk og engelsk.

Nationalparker i Europa
Nationalpark
Nationalpark
Nyland (flertydig)

Nyland kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Nyland (Ho Sogn) – et areal i Ho Sogn, Varde Kommune
 Nyland (Marstal Sogn) – et areal i Marstal Sogn, Ærø Kommune
 Nyland (Emmerlev Sogn) – en bebyggelse i Emmerlev Sogn, Tønder Kommune
 Finland
 Nyland (finsk Uusimaa) er et landskap i Finland
Drustu pagasts

Drustu pagasts er en territorial enhed i Raunas novads i Letland. Pagasten havde 969 indbyggere i 2010 og 854 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 156,70 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Drusti.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Raunas pagasts

Raunas pagasts er en territorial enhed i Raunas novads i Letland. Pagasten havde 3.039 indbyggere i 2010 og 2603 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 152,40 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Rauna.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Dunikas pagasts

Dunikas pagasts er en territorial enhed i Rucavas novads i Letland. Pagasten etableredes i 1919, havde 749 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 210,50 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Sikšņi.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Rucavas pagasts

Rucavas pagasts er en territorial enhed i Rucavas novads i Letland. Pagasten havde 1.249 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 238,10 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Rucava.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Snoop Dogg's Hustlaz: Diary of a Pimp

Snoop Dogg's Hustlaz: Diary of a Pimp er en mixet Hardcore porno og Hiphop video med musik af rapperen Snoop Dogg, produceret af Hustler Video. Vidoen var også produceret, co-produceret og præsenteret af ham, selvom at han ikke optræder i nogen sexscener. I filmen krediteres Snoop under tilnavnet "Snoop Scorsese". Den blev udgivet i 2002, et år efter at Snoop Dogg var blevet færdig med udviklingen af hans mixet hip hop pornofilm Snoop Dogg's Doggystyle. I filmen er Snoop vært for en fest med mere end 40 pornostjerner. Han spiller rollen som en alfons, som klæder sig ud i outrerede outfits, og overtaler en sippet journalist at blive en af hans piger. Det blev den bedst amerikanske pornografiske film i 2003.

Medvirkende 
 Snoop Dogg som The Doggfather
 Chelsea Blue som Lana Gammons
 Mark Ashley
 Billy Banks
 Chaze
 Tony Eveready
 Nikki Fairchild
 Manuel Ferrara
 Steve Hatcher
 Dominico
 India
 Darren James
 Rome Knight
 Leo
 Monique
 Mr. Marcus
 Brian Pumper
 Rafe
 Marty Romano
 Taylor St. Clair
 Valentino
 Karin McSqueely
 John West
 Jason Zupala
 Ice La Fox
 Kiwi (pornostjerne)
 Shyla Stylez
 Dee
 Brittany Skye

Priser og nomineringer 
 2004 AVN Award winner – 'Top Selling Release of the Year' 
 2004 AVN Award winner – 'Best Ethnic-Themed Release – Black' 
 2004 AVN Award nominee – 'Best Non-Sex Performance, Film or Video' for Chelsea Blue

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 
 
 Snoop Dogg's Hustlaz – Diary of a Pimp på Adult Film Database 

Pornofilm
Amerikanske film fra 2002
Film instrueret af Snoop Dogg
Snoop Dogg-musikvideoer og DVD
Snoop Dogg
Mostvægt

En Mostvægt er et måleinstrument, der angiver mostens sukkerindhold. Den hvide most vejes på en særlig vægt lige efter presningen. Ved rød most tages en prøve fra gæringstanken. En mostvægt eller refraktometer anvendes. Målestokken er rent vand, som har en densitet på 1. Jo mere sukker mosten indeholder, jo tungere er den. Man anvender særlige tabeller til at bestemme forholdet mellem alkoholstyrke, sukkerindhold og den præcise vægt. En hvid most kræver 17 gram sukker for at opnå 1 volumenprocent alkohol, hvorimod en rød most kræver 18 gram, hvilket skyldes, at sidstnævnte most rummer flere faste stoffer.

Ønologi
Vinavl
Riesling

Riesling er en hvid druesort, som sandsynligvis stammer fra den vilde druesort Vitis vinefera silvestris, der voksede i skovene i Oberrhein. Riesling er en aromatisk druesort, der fremstår blomsteragtig, næsten parfumeret og med megen syre. Den bruges til tørre, halvsøde og søde hvidvine – også mousserende. Den lagres sjældent på egefade. Til 2004 var Riesling en af de tyve mest dyrkede sorter med 48.700 hektar (og med stigende tendens). Den var som regel på "top tre listen" over de store hvide sammen med chardonnay og sauvignon blanc. Riesling er en sort med tydelig terroir-effekt.

Riesling er dyrket i Tyskland siden det 11. århundrede, men blev først udbredt i det 17. og 18. århundrede. De bedste resultater opnås i tempererede, kølige klimazoner. Druen modner sent og frembringer både vine, der skal drikkes unge og friske, og komplekse og koncentrerede vine med en utrolig evne til at ældes samt dessertvine. Riesling er god til Spätlese og Auslese, da den har evnen til at beholde sin syre ved tiltagende modenhed.

Druesorter
Natura 2000-område nr. 4 Hirsholmene, havet vest herfor og Ellinge Å's udløb

Natura 2000-område nr. 4 Hirsholmene, havet vest herfor og Ellinge Å's udløb er en naturplan under det fælleseuropæiske Natura 2000-projekt. Planområdet er både ramsarområde, habitatområde og fuglebeskyttelsesområde og har et areal på 9.533 hektar. Det består hovedsageligt af åbne havområder med undersøiske sten- og boblerev, samt øer, holme og skær; På
fastlandet omkring udløbet af Elling Å, er strandenge, klitter,
overdrev og ferske enge. En 1,5 km lang strækning ved stranden er fredet til rekreative formål.. Et større havområde omkring Hirsholmene, og ned forbi byen Frederikshavn er ligeledes fredet . Hirsholmene er desuden udlagt som naturreservat.

Revene omkring Hirsholmene (som er toppen af dem) har
en i Danmark enestående forekomst af makroalger (tang), både i mængde
og artsantal. Her findes også de specielle ”boblerev”, som er undersøiske søjler opstået ved at mikroorganismer kittes sammen med sand til sandsten, på steder hvor forskellige gasser fra undergrunden
frigives. De rummer et rigt koralrevslignende dyreliv med farvestrålende organismer. På Hirsholm er landets største ynglekoloni for Splitterne og en stor hættemågekoloni.

På fastlandet huser engene omkring Ellinge Å's udløb en isoleret, bestand af den sjældne sommerfugl hedepletvinge, og i Elling Å er der fund af både bæklampret- og havlampret samt laks. I klitterne findes enkelte kloner af ansvarsarten nikkende kobjælde, og på engene langs åen findes bestande af de rødlistede bakke-gøgelilje og kødfarvet gøgeurt.
Området indeholder desuden en bestand strandtudse.

Natura 2000-planen er vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne
og Naturstyrelsen skal udarbejde bindende handleplaner, som skal sikre
gennemførelsen af planen.
Natura 2000-planen er koordineret med vandplan 1.1 Nordlige Kattegat, Skagerrak.

Natura 2000-området ligger i Frederikshavn Kommune

Udpegningsgrundlag for Fuglebeskyttelsesområde nr. 11 
 Splitterne
 Fjordterne
 Havterne
 Tejst

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Kilder og henvisninger 

 Kort over området
 Naturplan
 Naturplanen 2016-2021
 Basisanalyse 2016-2021

Natura 2000-planer
Lokaliteter i Frederikshavn Kommune
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
EU-habitatområder i Danmark
Ramsarområder i Danmark
Hirsholmene
Klaus Lykke

Klaus Lykke  (født 15. september 1982) er en tidligere professionel fodboldspiller fra Danmark.

Han har tidligere spillet i B93, Akademisk Boldklub og FC Helsingør.

Karriere 
I januar transfervinduet 2014 skiftede Klaus til 2. divisionsklubben FC Helsingør på en aftale, som løb frem til sommeren 2015.

I 2016 blev han en del af amatørfodboldholdet FC Græsrødderne.

Eksterne henvisninger 

 Spillerprofil hos AB 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Akademisk Boldklub
Fodboldspillere fra B.93
Fodboldspillere fra FC Helsingør
Fodboldspillere fra FC Græsrødderne
Azov

Azov (, tidligere blev byen kaldt Tana, Azak og Azak-Tana) er en by, der siden 1708 (med nogle afbrydelser) har tilhørt til Rusland. Byen er det administrative center for Azovdistriktet i Rostov oblast. Befolkningstallet er 82.882(2010).

Azov ligger ved floden Don, 7 km før dens udløb i Taganrogbugten i det Azovske Hav. Byen har siden oldtiden haft en vigtig strategisk beliggenhed, hvilket har haft en stor indflydelse på dens historie.

Byen blev indtaget af Zar-Rusland fra det Det Osmanniske Rige første gang under Azovfelttogene i 1696.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Rostov oblast