kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nordjyske Bank

Nordjyske Bank er et tidligere selvstændigt pengeinstitut og nu en del af Ringkjøbing Landbobank ved en fusion den 8. juni 2018. Nordjyske Bank er dog fortsat som et selvstændigt 'brand' med eget navn, logo og hjemmeside.

Banken blev etableret i 2002 som en fusion af Vendsyssel Bank, der blev grundlagt i 1929 og Egnsbank Nord, der blev grundlagt i 1970.

Vendsyssel Bank blev etableret under navnet Handels- og Landbrugsbanken i Hjørring og ændrede sit navn i 1977 til Lokalbanken i Hjørring. I 1999 kom banken til at hedde Vendsyssel Bank.

Egnsbank Nord blev til i 1970 ved en fusion af Frederikshavns Bank (grundlagt 1891), Sæby Bank (grundlagt 1884), Skagens Bank (grundlagt 1916) og Folkebanken for Frederikshavn og Omegn (grundlagt 1943).

I 2009 købte Nordjyske Bank Løkken Sparekasse og i 2010 fusionerede banken med Øster Brønderslev Sparekasse. Det hele blev drevet videre under navnet "Nordjyske Bank".

Den 10. oktober 2014 offentliggjorde bestyrelsen, at der var indgået aftale med Nørresundby Bank om en fusion af de to pengeinstitutter under navnet Nordbank A/S med Nordjyske Bank som fortsættende selskab. Fusionen var dog betinget af aktionærernes godkendelse, og da hovedaktionæren i Nørresundby Bank, Spar Nord, ikke støttede fusionsplanerne, blev disse midlertidigt sat i bero i november 2014. Der blev dog arbejdet videre med planerne, og pr. 1. april 2015 blev de to pengeinstitutter slået sammen under navnet Nordjyske Bank.

Nordjyske Bank var indtil fusionen med Ringkjøbing Landbobank den 8. juni 2018 noteret på Københavns Fondsbørs og ejedes af 39.000 aktionærer.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Nordjyske Banks hjemmeside
 Nordjyske Banks 125 års jubilæumsbog

Banker i Danmark
Etableret i 2002
OMX Copenhagen Mid Cap
Vestfyns Bank

Vestfyns Bank A/S var indtil 2013 en dansk lokalbank med hovedsæde i Assens og 6 fililaer på Vestfyn samt i Trekantområdet. I 2011 havde banken et resultat på 4,2 mio. kr. før skat og beskæftigede 73 ansatte. Antallet af kunder udgjorde ca. 16.500..

Banken er noteret på Københavns Fondsbørs. Administrerende direktør er Arne Jakobsen.

Banken blev i 2013  fusioneret med Svendborg Sparekasse under det fælles navn Fynske Bank.

Kilder og henvisninger 

Tidligere banker i Danmark
Ophørt i 2013
ASE

ASE, tværfaglig a-kasse for lønmodtagere og selvstændige inden for alle brancher. Oprindeligt var Ase kun for selvstændige. Deraf navnet, som var en fork. for A-kassen for Selvstændige, tidligere Arbejdsløshedskassen for Selvstændige Erhvervsdrivende. A-kassen blev grundlagt i 1976. Ase har ingen binding til religion, politiske partier eller hovedorganisationer. ASE er heller ikke medlem af brancheorganisationen Danske A-kasser.

I 2010 indledte Ase samarbejde med den faglige forening Ase Lønmodtager, som er en arbejdsmarkedsforsikring for lønmodtagere.

I 2013 indledte Ase samarbejde med Foreningen Ase Selvstændig, som er en organisation, der varetager selvstændigt erhvervsdrivendes interesser.

Siden 1977 har Ase været statsanerkendt. A-kassen var oprindeligt forbeholdt selvstændige erhvervsdrivende, men har siden 2002 også været åben for lønmodtagere grundet en lovændring samme år. Ase har omkring 145.000 medlemmer.

Ase har hovedkontor på Frederikskaj i Sydhavnen og har 11 lokalkontorer og 6 samtalesteder. I alt holder Ase møder med medlemmer på 16 forskellige adresser fordelt på hele landet. Ase udgiver medlemsbladet Ase Nyt samt en række digitale medlemsmedier.

Eksterne henvisninger 
ASE's hjemmeside 

Etableret i 1976
A-kasser i Danmark
Frode Galatius

Frode Laurids Galatius (1. november 1890 på Frederiksberg – 27. august 1977) var en dansk arkitekt, der primært har sat sit præg på Amager med bygninger i funktionalisme.

Frode Galatius var søn af Frederik Galatius. Han tog svendeprøve som tømrer 1910, arbejdede som tømrersvend 1910-1917 og tog afgang fra Det tekniske Selskabs Skole 1917. Han blev optaget på Kunstakademiet maj 1918 og gik her indtil 1924, mens han var medarbejder på tegnestuer hos forskellige arkitekter 1918-25. Fra 1926 drev han selvstændig virksomhed. Han var medlem af repræsentantskabet og kontrolkomitéen for Kreditforeningen for industrielle Ejendomme og af bestyrelsen for forsk. boligaktieselskaber.

Værker 
 Nordsjællands Bank i Helsinge (1923)
 Tilbygning til Knud Højgaards villa samt opførelse af en pavillon, Lemchesvej 19, Hellerup (1928 og 1929)
 Kirke, sygehus, præstebolig og udsalgssted i Thule (1929, sammen med Einar Rosenstand)
 Ombygning af Amagerbankens Sundbyafdeling (1930)
 A/S Høeghs Lakridsfabrikker, Rodosvej 47 (1930-1939)
 Beboelsesejendommen Filipsgaard (1931)
 Beboelsesejendommen Torvebo (1933)
 Beboelsesejendommene Grønnebo, Højdebo og Jacobsgaard, alle på Sundby Torv (1934)
 Halvhøj boligbebyggelse, Rebekkavej 7A-C, hjørnet af Judithsvej i Hellerup (1933)
 Parkbebyggelserne Søparken (1935) og Vaaren (1941) ved Backersvej og Sorrentovej
 Boligkarré Englandsvej/Lærdalsgade (1935)
 Carl F. Petersens kontor- og lagerbygning, Gammel Køgevej 65 (1935)
 Nordsjællands Bank i Gilleleje (1935)
 Eget hus, Rosavej 5, Klampenborg (1935)
 Amagerbankens søndre afdeling, Amagerbrogade 173 samt ombygning af Amagerbankens hovedafdeling, Amagerbrogade 25 (begge 1936)
 Amagerbankens Dragørafdeling og ombygning af Islands Brygge-afdelingen (1937)
 Bebyggelsen Møllelængen på hjørnet af Amagerbrogade og St. Møllevej (1939)
 Bebyggelsen Englandsvej 40/Peder Lykkes Allé (1939)
 Fabrikbygning for Glent og Co. , Vojensvej 8 (1939)
 Amagerbanens værksteds- og garageanlæg, Kastrup Station (1940, nedrevet)
 Kædehusbebyggelsen Præstebakken ved Virum Stationsvej, Virum (1947)
 Boligbebyggelsen Søgård, Gladsaxe (1950, sammen med Hoff & Windinge)
 Desuden ca. 40 mindre villaer, fortrinsvis i Sundbyerne på Amager, fx Siamvej 21-23 (1933), Italiensvej 14-16 (1934), Tyge Krabbes Vej 3 (1935), Tyge Krabbes Vej 14 (1938) og Birmavej 41 (1941)

Kilder 

 Weilbachs Kunsterleksikon 1947
 Jette Lokvig, "Frode Galatius", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Danskere i 1900-tallet
Modernistiske arkitekter
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Harald Garde

Harald Garde  (26. juni 1861 på Fejø – 28. august 1933 i København) var en dansk arkitekt.

Uddannelse 
I tømrerlære i Hillerød, elev af Chr. V. Nielsens Tegneskole og på Teknisk Institut, optaget på Kunstakademiet maj 1878, med afgang maj 1885, konduktør hos Albert Jensen i flere år.

Udstillinger 
Charlottenborg 1887, Paris 1889.

Bygninger 
Blegdamsmøllen i København, præstegård i Stavreby, stationsbygninger ved Kalvehavebanen (1897).
Garde overtog senere Københavns Stukfabrik og holdt derefter helt op at virke som arkitekt.

Kilde 
 Weilbachs Kunsterleksikon 1947

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Erhvervsfolk fra Danmark
Albert Gjellerup

Albert Rudolph Gjellerup (11. februar 1845 i Roholte – 7. oktober 1935 i København) var en dansk arkitekt.

Albert Gjellerup var søn af præsten Carl Adolph Gjellerup (1808-1860) og Sara Elisabeth født Behrendt (1812-1852). Han er dermed – gennem faderens andet ægteskab i 1854 – halvbror til den noget yngre Karl Gjellerup, senere Nobelprismodtager i litteratur.

Ved sin ældste brors hjælp kom han i lære hos en tømrermester Blom i København, blev efter tre år ­svend, og gik siden på Kunstakademiet. Han blev optaget på Kunstakademiet i den almen forberedende klasse i november 1864 og var elev indtil juni 1869. 

Et udkast til en kirke til Trinitatis nordre Sogn fik i 1869 førstepris en en konkurrence, og i 1876 vandt han også en førstepris i en konkurrence om tegning af et hospital til Kolding. Han forestod siden opførelsen heraf (1878-80). Siden stod han bag flere offentlige og private bygninger især i provinsen. Han udstillede på Charlottenborg 1869 og 1884.

Han blev i 1874 gift med sin kusine Susanne Marie Elisa­beth Høffding, en datter af grosserer Niels Frederik Høffding og Martha Erasmine født Gjellerup, en søster til Gjellerups far.

Han udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling 1869 og 1884.

Bygninger 
 2 skolebygninger i Nakskov
 Lollands Spare- og Laanebanks bygning, Nakskov (1874)
 Amtssygehuset i Kolding (1. præmie 1876, opført 1878-1880), epidemibygning samme sted (1894-1895)
 Amtssygehus i Vejle (1889-1891)
 Projekt: Kirke i Trinitatis nordre Sogn, København (1. Præmie 1869)

Kilder 
 Weilbachs Kunsterleksikon 1947
 Nakskov Købstads historie (1938) side 153-55, C.C. Haugner. 

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Historicistiske arkitekter
Carl Einar Glahn

Carl Einar Glahn (født 26. november 1884 i Nykøbing Falster, død 13. september 1971) var en dansk arkitekt. Hans fader var arkitekten Henrik Christopher Glahn.

Glahn var en af de mange unge arkitekter, der arbejdede for Anton Rosen på Landsudstillingen i Århus i 1909, hvor de nye arkitekturstrømninger med det klassiske, danske hus blev introduceret i "Stationsbyen" som forløber for Bedre Byggeskik-bevægelsen. Glahns arbejde tog udgangspunkt i det gode håndværk og det enkle, traditionelle byggeri. Han var influeret af de klassicistiske arkitekturidealer, som han adlød til langt op i 1920erne.

Han blev senere del af funktionalismen, der fik sit gennembrud i 1930erne med bl.a. Glahns bygninger til den store udstilling i 1933, Nordjysk Kunststævne, der var produceret sammen med arkitekten Carlo Odgård og tegneren Viggo Vagnby.

Uddannelse 
I tømrerlære hos faderen H.C. Glahn, afgang fra Teknisk Skole, København, 1904, Kunstakademiet 1904-1914, medarbejder hos Emil Jørgensen 1903-1907, hos Anton Rosen 1908-1910, konduktør hos Hother A. Paludan ved Aalborg Kommunehospital 1911-1913.

Udstillinger 
Charlottenborg 1942 (Bladhus for Aalborg Amtstidende, sammen med Preben Hansen). 
Hverv: Medlem af Overnævnet i Huslejesager for Ålborg Amt 1919-1922.

Bygninger 
 Villa "Ønskehuset" Kong Christians Alle 44, Aalborg (1933, sammen med Carlo Odgård). 
 Aalborg Garnisonssygehus (1918)
 Kapel i Assens (1923)
 Alderdomshjem i Nørre Tranders
 Hittebørnshjem i Nørresundby (1924)
 Villa, Rafns Allé 11, Aalborg (1926)
 Bygning for Nordjyllands Redningskorps, Aalborg (1928)
 Aalborg Diskontobanks filialer i Løgstør, Skørping og Dronninglund (1928)
 Tilbygning til Aalborg By og Omegns Sparekasse, Østerå-Nytorv, Aalborg (1931)
 Nordjysk Udstillings-Bygning (1933, sammen med Carlo Odgård, Aalborgtårnet bevaret)
 Kamillianerklinikken, Kastetvej, Aalborg (1939-41)
 Tårn på Skt. Ansgar Kirke, København (1943)
 Udvidelse af skole i Hirtshals (1958, s.m. Niels Jørgen Dam og Kjeld Dirckinck-Holmfeld)

Desuden adskillige villaer i Aalborg og omegn.

Kilder 
 Weilbachs Kunsterleksikon 1947
 Weilbachs Kunsterleksikon 1994

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra Nykøbing Falster
Danskere i 1900-tallet
Nyklassicistiske arkitekter
Carl Einar
Henri Glæsel

Henri Carl August Glæsel (19. marts 1853 i Nymølle, Søllerød – 12. juli 1921) var en dansk arkitekt, byrådsmedlem og statsinventarie-inspektør, bror til Edvard Glæsel.

Henri Glæsel var søn af fabrikbestyrer, senere sekretær ved de jyske jernbaner Julius August Glæsel (1813-1874) og Henriette Danchell (1831-1915). Han var i snedkerlære, dimittent fra C.V. Nielsens Tegneskole optaget på Kunstakademiet i oktober 1871, besøgte dette til januar 1874 og oktober 1876 til april 1878, studerede derefter på École nationale supérieure des Beaux-Arts, Paris. Han udstillede på Rådhusudstillingen 1901.

Fra 1888 var Glæsel inspektør og -sekretær for Statsinventarie-kommissionen, der var ansvarlig for alt indbo i de statslige og kongelige bygninger. Han var desuden formand for Dansk Arkitektforening fra 1918 til sin død og medlem af Frederiksberg Kommunalbestyrelse 1901-1904.

Han var gift med Ingeborg Glæsel, født Fritsche (1865-1947). Sammen havde de datteren Karen Glæsel (1890-1978), der blev kvindesagsforkæmper.

Han var Ridder af Dannebrogordenen, modtog Dannebrogordenens Hæderstegn og var desuden ridder af Æreslegionen, af Græske Frelserorden, af Mecklenborgske Husorden af den Vendiske Krone, af den Russiske Skt. Stanislaus Orden og af Siamesiske Krone Orden.

Værker 
 Magasin du Nord, Kongens Nytorv, København (1893-94, sammen med Albert Jensen)
 Tuborgs Fabrikker samt direktørboligen Hvide Villa, Strandvejen 48-50, Hellerup (1902-03, alt nedrevet 1963 og 1998 på nær bryghuset, der er ombygget)
 Herregårdene Vanås, Jordberga og Havgård i Skåne
 Grosserer Christian Tetzen-Lunds villa i Julebæk (fra 1958 Hjemmeværnets Politikompagnis Skole, nedbrændt 1963 og nedrevet)

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910
 Weilbachs Kunstnerleksikon 1947

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Medlemmer af Frederiksberg Kommunalbestyrelse
Formænd for Dansk Arkitektforening
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Historicistiske arkitekter
Riddere af Æreslegionen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Embedsmænd fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Andreas Dobert Kalleberg

Andreas Dobert Kalleberg  (15. oktober 1772 – 9. november 1827) var en dansk arkitekt. 

Kalleberg forsøgte 1810 at blive agreeret, men hans tegning: Et Forum for kong Frederik VI blev forkastet. 1811 søgte han en ledig lærerstilling ved Kunstakademiet, men fik den ikke, ej heller blev han 1819 stiftskonduktør i Ålborg, skønt Kunstakademiet anbefalede ham som en ved rejser, dannet, såre kyndig, smagfuld og praktisk brugbar artist. I stedet ernærede han sig som tømrermester, indtil C.F. Hansen i 1820 ansatte ham som kongelig bygningskonduktør ved Christiansborg. I 1823 søgte han at blive bygningsinspektør i Slesvig og 1826 at blive slotsbygningsforvalter, men opnåede ingen af disse stillinger.

Uddannelse 
Lærte tømrerhåndværket og gennemgik Kunstakademiet, vandt den lille sølvmedalie 1794, den store 1796 og den lille guldmedalie 1799 (Et søkadetakademi).

Rejser 
1804-1807 sammen med arkitekt J. L. Thrane til Italien, hvor de i Rom kom til at stå Thorvaldsen nær.

Udstillinger 
Charlottenborg 1807 (en concertsal) og 1824 (prospekt af colonnaden).

Embeder og hverv 
Bygningskonduktør ved Christiansborg 1820.

Kilde 
 Weilbachs Kunsterleksikon 1947

Arkitekter fra Danmark
Mogens Therkildsen

Mogens Benno Therkildsen født 15. marts 1940 i Struer er en tidligere dansk fodboldmålmand. Han spillede 19 landskampe for Danmarks fodboldlandshold.

Therkildsen var førstemålmand for Odense Boldklub i perioden 1963-1973, og vandt DM i 1977, hvor han spillede seks kampe. Herefter var det slut og en vis Lars Høgh blev nu første målmand i de næste 24 år.

Eksterne henvisninger 
 Landsholdsprofil 
 OL-profil 
 Kendt lærer siger stop Fynsstiftidende 11. oktober 2002

Karriere 
 Allested IF 
 Odense Boldklub
 Flensborg
 Odense Boldklub
 Humble/Sydlangeland BK
 Sydslesvig 06 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Odense Boldklub
Personer fra Struer
Bryggeriet Vendia

Bryggeriet Vendia var et tidligere dansk bryggeri, som blev dannet på en stiftende generalforsamling den 22. maj 1883 på Hjørring Rådstue, Hjørring med brænderiejer Thomas P. Olesen som formand, en post han bestred i 36 år.

Bryggeriets formål var at producere hvidt- og bayersk øl.

Bryggeriet bygninger blev opført og færdiggjort samme år som den stiftende generalforsamling fandt sted og udført efter tegninger af den københavnske arkitekt Borch.

I 1964 bliver bryggeriet overtaget af Ceres Bryggerierne i Århus. Bryggeriets officielle navn var nu Ceres Bryggerierne Hjørring A/S.

I 1989 valgte Ceres Bryggerierne at samle produktionen i Århus, dermed lukkede det mere end 100 år gamle bryggeri i Hjørring.

Slagord for bryggeriets produkter i 1934 
 VENDIA ØL var godt før – Nu er VENDIA ØL af en standard, en renhed, en finhed i smagen, som er uovertræffelig – Naar bedre øl kan brygges – engang med tiden – saa vil VENDIA brygge det – men først maa der opfindes endnu bedre tekniske hjælpemidler end de, som VENDIA – først af alle danske bryggerier – har installeret i dag.
  
 Lad VENDIA være Deres favorit – Det er ikke en pligt, men et kompliment til Deres forstaaelse af virkelig kvalitet. 
 Kun det bedste af det bedste faar lov til at bære en VENDIA etikette…

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Eksterne henvisninger 
 Bryggeriets historie
 Bryggeriet Vendia på vendsysselwiki

Tidligere bryggerier i Danmark
Danske virksomheder etableret i 1883
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Hjørring
Ophørt i 1989
Vendia

Vendia henviser til forskellig artikler:
 Vendia In Hafnia FF – fodboldklub for nordjyder bosat i København
 Bryggeriet Vendia – tidligere bryggeri i Hjørring
Center for Offentlig Kompetenceudvikling

Center for Offentlig Kompetenceudvikling (COK) er en dansk lærings- og konsulentvirksomhed, der tilbyder kompetenceudvikling og efteruddannelse til den kommunale og regionale sektor. COK er ejet af de danske kommuner, som udøver deres ejerskab gennem Kommunernes Landsforening.

Blandt COKs kurser og uddannelser kan nævnes Kommunomuddannelsen, Sundhedskommunomuddannelsen, DOL - Den Offentlige Lederuddannelse, Kattegat-forløb for nyvalgte kommunalpolitikere og en lang række kurser målrettet politikere, ledere og medarbejdere i kommuner og regioner.

COK har kursussteder og kontorer i Aalborg, Aarhus, Vejen, Odense, Næstved og København.

Historie 

COK er grundlagt i 2003 som en fusion mellem Dansk Kommunalkursus (grundlagt 1967), Kommunomuddannelsen og 14 regionale undervisningscentre. I dag beskæftiger COK ca. 60 ansatte inden for udvikling og administration og har flere end 1.000 tilknyttede undervisere. COK er en selvstændig og selvfinansieret forening, der som datterselskab til Kommunernes Landsforening (KL) er ejet af de danske kommuner.

Ekstern henvisning 
 Center for Offentlig Kompetenceudviklings hjemmeside

Konsulentvirksomheder i Danmark
KL
Etableret i 2003
Anton Radziwiłł

Fyrst Anton Heinrich (Antoni Henryk) Radziwiłł, 12. hertug af Nieśwież og (siden 1813) 11. hertug af Ołyka (født 13. juni 1775 i Vilnius, død 7. april 1833 i Berlin) var en polsk og preussisk politiker, storgodsejer og komponist.

Mellem 1815 og 1831 var han statholder i Storhertugdømmet Posen, der formelt havde en vis autonomi under preussisk herredømme, men i praksis gennemførtes en voldsom germanisering.

Han var gift med Louise af Hohenzollern, og var far til Elisa Radziwill. Det radziwillske palæ i Berlin blev efter 1871 indrettet som rigskancelli for Otto von Bismarck.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Polen
Politikere fra Preussen
Komponister fra Tyskland
Personer fra Vilnius
Gedeøje

Aegilops (Gedeøje) er en slægt af enårige græsser med ca. 25 arter, der er udbredt i Middelhavsområdet, Mellemøsten og derfra videre ind i Centralasien og Kina. Flere arter er naturaliserede i Nordamerika. Det er tuedannende planter med en vækstform, der som regel er opret. Bladskederne er spaltet næsten helt ned til bladfæstet. Bladpladen er sædvanligvis flad. Småakset er kompakt og cylindrisk, lancetformet eller ægformet. Kromosomtal = 7

Flere af arterne har stor, historisk, landbrugsmæssig og genetisk interesse, da de har indgået i de krydsninger, der førte frem til de moderne hvedetyper (som f.eks. Durum-Hvede, Emmer, Spelt og Brød-Hvede). Desuden kan de stadig krydses med hvede og rummer derfor en reserve af arveanlæg, som man kan trække på i forædlingsarbejdet med brødkorn. Der er tilmed forskere, som anser de to slægter for at være én, Triticum-Aegilops. De skriver:

I det følgende beskrives kun de arter, som har interesse under danske forhold.

 Aegilops speltoides
 Aegilops tauschii
 Børste-Gedeøje (Aegilops neglecta)
 Knæbøjet Gedeøje (Aegilops geniculata)
 Trestakket Gedeøje (Aegilops triuncialis)

Note 

Græs-familien
Genevekonferencen (1954)

Genevekonferencen i 1954 var en international fredskonference om de væbnede konflikter i Korea, Fransk Indokina og Vietnam, der blev afholdt i Geneve 26. april – 21. juli 1954. 

I den første del af konferencen (26. april – 15. juni 1954), hvor konflikten i Korea blev behandlet skete intet afgørende gennembrud, og konfliktens parter udviste udpræget modstand mod at give indrømmelser. Opdelingen af Korea i Nordkorea og Sydkorea langs den 38. breddegrad blev således opretholdt.

I den anden del af konferencen (8. maj – 21. juli 1954), forgik forhandlinger om afslutning af krigen i det tidligere Fransk Indokina. Deltagerne i denne del af konferencen var Frankrig, England, USA, Kina, Sovjetunionen, Laos, Cambodja, Viet Minh (Nordvietnam) og Sydvietnam. 

Flere af de deltagende parter anerkendte ikke hinanden officielt, men da det var den vietnamesiske frihedsbevægelse, der havde besejret kolonimagten Frankrig, var ændringer af magtstrukturen i regionen uundgåelig. 

Konferencens afsluttende vedtagelser forelå kun som vage konkrete skriftlige formuleringer, hvoraf kun få blev underskrevet. Blandt de mundtlige erklæringer var de mest betydningsfulde:
 Etablering af våbenstilstand i hele regionen.
 Deling af Vietnam ved 17. breddegrad
 Parlamentsvalg el. folkeafstemning om genforening af Vietnam afholdes inden udgangen af juli 1956 (blev aldrig afholdt pga. af modstand fra USA og Sydvietnams regering) 

Konferencen markerede en stort set total afvikling af Frankrigs engagement i Indokina, men konferencen markerede samtidig en indledning på USAs aktive engagement i regionen og hurtigt herefter en aktiv indtræden i den væbnede konflikt.

Fredsaftaler
Vietnams historie
1. indokinesiske krig
Franske krige
Borgerkrige
Amerikanske krige
Koreakrigen
Begivenheder i 1954
Lucius Robinson

Lucius Robinson (4. november 1810 i Windham, New York – 23 marts 1891 i Elmira, New York) var en amerikansk demokratisk politiker.

Han indledede i 1832 sin karriere som advokat. Han var i 1860 medlem af New York State Assembly, underhuset i delstatens lovgivningsmæssige forsamling. Han var guvernør i New York 1877-1879.

Robinsons grav findes på Woodlawn Cemetery i Elmira.

Eksterne links 
 Lucius Robinson – Find A Grave Memorial

Guvernører i New York
New Yorks guvernører

Dette er en liste over personer, der har været guvernør i delstaten New York.

Se også 
 New York (delstat)
 Demokratiske parti
 Republikanske parti
 Whig-partiet

Guvernører
Lister over personer