kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Claustrum

Claustrum er en tynd hjernestruktur af grå substans, og i hver af de to hjernehalvdele sidder den mellem putamen og den del af hjernebarken der betegnes insula. Strukturen henregnes nogle gange til basalganglierne. 

Der vides ikke meget om dens funktion. Francis Crick og Christof Koch fik i 2005 udgivet en artikel
hvor de foreslog at claustrum kunne være involveret i bevidsthed og i et interview til Vilayanur S. Ramachandran sagde Crick kort før sin død: 
 Rama, jeg tror bevidsthedens hemmelighed ligger i claustrum, – tror du ikke? Hvorfor vil denne lille struktur ellers være forbundet til så mange områder i hjernen?

De fleste pattedyr har claustrum-strukturen, men næbdyret har dog ikke claustrum.

Elektrisk stimulering af et område mellem venstre claustrum og hjernestrukturen insula viser tilsyneladende at bevidsthed kan slukkes. Indtil videre er der dog tale om et studie på en enkelt patient i forbindelse med hjernekirurgi.

Henvisninger 

Hjernen
Pernille

Pigenavnet Pernille stammer fra Petronella, som er afledt af drengenavnet Petros - græsk for "klippe". Navnet er parallelform til drengenavnene Per og Peter.

Varianter i dansk anvendelse omfatter Pernilla og Pernelle. I Danmark havde 18.324 personer et af disse navne pr. 1. januar 2020.

Kendte personer med navnet 
 Pernilla August, svensk skuespiller
 Pernille Vigsø Bagge, dansk politiker (SF)
 Pernille Blume, dansk svømmer.
 Pernille Vallentin Brandt, dansk skuespillerinde
 Pernille Fischer Christensen, dansk filminstruktør
 Pernille Blach Hansen, dansk politiker (Socialdemokraterne)
 Pernille Holmsgaard (født. Larsen), tidligere dansk håndboldspiller.
 Pernille Højmark, dansk skuespillerinde
 Pernille Kløvedal Nørgaard, dansk skuespillerinde
 Pernille Rosendahl, sangerinde
 Pernille Rosenkrantz-Theil, dansk politiker (Socialdemokraterne)
 Pernille Schrøder, dansk skuespillerinde
 Pernille Vermund, dansk politiker og partistifter (Nye Borgerlige)
 Pernilla Wiberg, svensk alpin skiløber
 Pernille Aalund, dansk tv-vært, forfatter
 Pernille Skipper, dansk politiker (Enhedslisten)

Navnet anvendt i fiktion 
 Pernille er figur i flere af Ludvig Holbergs komedier. Navnet indgår direkte i titlerne på Henrik og Pernille og Pernilles korte frøkenstand, men også i Den vægelsindede og Den Stundesløse træffer man figurer med navnet.
 Pernille er navnet på moderen til den dræbte Nanna Birk-Larsen i DRs tv-serie Forbrydelsen. Hun spilles af Ann Eleonora Jørgensen.

Andre anvendelser 
 Pernille er også navnet på en lille plade lys chokolade fra chokoladefirmaet Heinrich Jessen, der – sammen med Senator (af mørk chokolade) – var på det danske marked fra 1930'erne frem til 1991. I 2005 blev chokoladen relanceret i en kort periode.

Referencer 

Pigenavne
Portia (måne)

Portia er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 3. januar 1986 ud fra billeder fra rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 1. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Portia fra William Shakespeares skuespil Købmanden i Venedig. Månen Portia kendes desuden også under betegnelsen Uranus XII (XII er romertallet for 12).

Portia kredser så tæt på Uranus, at den fuldfører et omløb hurtigere end Uranus når at dreje en gang om sig selv. Konsekvensen af dette er, at tidevandskræfterne ganske langsomt tvinger Portias omløbsbane stadig tættere på Uranus, indtil den til sidst enten rammer Uranus, eller sønderdeles og efterlader en ny planetring omkring Uranus.
Top-level internetdomæner

Følgende er en liste over Internettets top-level domæner.

Noter 

Kodninger
Internet
Identifikatorer
Rosalind (måne)

Rosalind er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 13. januar 1986 ud fra billeder taget af rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 4. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Rosalind fra den William Shakespeares skuespil As You Like It. Rosalind kendes desuden også under betegnelsen Uranus XIII (XIII er romertallet for 13).

Pr. 2005 ved man meget lidt om denne måne ud over dens størrelse og dens omløbsbane omkring Uranus.

Uranus-månen Rosalind må ikke forveksles med småplaneten 900 Rosalinde
Belinda (måne)

Belinda er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 13. januar 1986 ud fra billeder taget af rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 5. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Belinda fra Alexander Popes digt The Rape of the Lock. Månen Belinda kendes desuden også under betegnelsen Uranus XIV (XIV er romertallet for 14).

Ud over størrelse og data for omløbsbanen ved man pr. 2005 meget lidt om denne måne.
Kommunikationsmedium

Kommunikationsmedier omfatter en lang række metoder, som mennesker bruger for at meddele sig til hinanden såsom
 Massemedier
 Peer-to-peer-medier
 Samtaler
 Målrettet reklame

Kommunikationen i de forskellige medier er vidt forskellig:
 nogle medier er fortrolige, andre er åbne,
 nogle medier er symmetriske, andre er asymmetriske,
 nogle medier er envejs, andre er to- eller mangevejs.

Se også 
 Kommunikationskanal

Medium
Biblioteks- og informationsvidenskab
Kraftudtag

Et Kraftudtag eller et P.T.O (PowerTakeOff) er et gear, der overfører energi til et redskab i stedet for at overføre den til et sæt hjul. På lastbiler driver motoren oftest en oliepumpe, der således leverer kraft til de hydrauliske dele af opbygningen. På en traktor består kraftudtaget af en aksel der stikker ud af bagenden. Denne aksel er standardiseret over det meste af verden og herpå kan man koble et utal af redskaber, der så enten mekanisk eller hydraulisk drives med energi fra traktoren. På større nyere traktorer er der desuden monteret oliepumpe og/eller kompressor, der med direkte slangeforbindelse overfører kraft eller styretryk til redskabet. Det kan f.eks. være kontrol til tiplad, vending af vendeplov, styring af gravearm eller andet, hvor tænd og sluk alene ikke er avanceret nok.

Sikkerhed 

Gennem tiden er mange mennesker omkommet eller blevet invalide fordi en sele, en løs tråd eller andet har viklet sig om et roterende kraftudtag, og personen er blevet trukket med rundt. Derfor er der i dansk lovgivning foreskrevet at aksler til kraftudtag skal være afskærmet, så man ikke kommer til skade. Selvom der er afskærmet korrekt, er det nødvendigt at være agtpågivende når man færdes i nærheden af et kraftudtag, og især rundt om de maskiner der drives af traktoren.

Teknisk 

Ældre aksler er standardiseret med en bestemt tykkelse af akslen, 21 riller i sammenføjningen og bygget til 540 rpm (omdrejninger pr. minut). Pga. behovet for mere kraft til mere avancerede maskiner er man nu begyndt på en ny type aksler, der er beregnet til 1000 rpm, og som er tykkere og kun med 20 riller.

Landbrugsmaskiner
Entreprenørmaskiner
PlayStation Portable

PSP (PlayStation Portable) er en håndholdt spillekonsol udgivet af Sony Computer Entertainment Europe (SCEE). Sonys første håndholdte konsol (PocketStation) blev kun udgivet i Japan, mens PSP udgives over hele verden.

Egenskaber 
PSP kan blandt andet afspille videospil, vise film, afspille musik og fremvise billeder. Desuden er det muligt med en nyere firmware at surfe på internettet med den indbyggede webbrowser. I firmware 3.0 kan man bruge Playstation portable sammen med Playstation 3 som controller eller som bakspejl i racerspil. En anden ny ting i PSP'ens firmware er at den kan afspille SWF-flash. Det kan være sider som er lavet med flash indhold. Men der er også nogle der er begyndt at lave spil til at lægge på PSP'ens hukommelseskort og som så bliver kørt fra internetbrowseren på den. Desuden er der masser af homebrews til den, det vil sige hjemmebryggede programmer lavet af diverse kodere. Det kan være simple programmer, som f.eks. det første Pong-spil til 3D programmer. Uheldigvis har de nyeste firmwares betydet at man ikke kan bruge de hjemmebyggede programmer, hvilket også er spoleret med de nye 'Downgrades'. Der er senere kommet flere firmwares.

Til PSP har Sony udviklet et nyt medie, UMD (Universal Media Disc), hvorpå der udgives spil, musik og film. UMD er et optisk medie hvorpå der kan lagres 1.8 gigabyte data. Den ligner en mini-CD, med en diameter på 57 mm, monteret i en plastik-kassette, typisk hvid, med et klart låg.

PSP Serien er udegået af produktion. Den sidste model (PSP Street) udgik i 2014. PSP's PlayStation Netværk til PSP udgik December 2014 i Japan.

Versioner 

Der er lavet 6 forskellige slags PSP'er. Den første som bare kaldes PSP (PSP-1000), den næste PSP Slim and Lite (2000-serien), derefter en PSP-3000 som blev lavet til at forebygge custom firmwares, Der var også Sony's PSP Go, Efter Psp Go Så kom der PSP-E1000/Psp Street Som kun var i Europa. Det nyeste skud på stammen hedder PS Vita.

Forskellen fra PSP Go og de andre PSP'er er, at PSP Go har et slide-agtigt tastatur, der skjuler analog pinden og knapperne. Dette gør den nye PSP Go mere transportvenlig. Sony har desuden også fjernet UMD-drevet i den for at gøre den endnu mindre. Dette betyder at man skal logge ind på playstation store, og købe spillene online, hvorefter man så kan downloade spillene ned til sit memorystick. Forskellen På Psp Street og de andre PSP'er er, at Psp Street fik UMD-Drevet tilbage selvom de fjernet den fra Psp go, Batteriet var også nu indbygget så folk ikke kunne installer PSP ISOs Og Flash Custom Firmware på den fordi nogen CFW (Custom Firmware) Havde brug for noget der Heder et Pandora Batteri, Psp Street Mistede internet fordi det skulle være en billig version af psp for cirka. 700 kr i Danmark, Så alle de Psp Spil du har købt fra Playstation Store Var ubruglige. Men Psp street fik UMD-Drevet tilbage så det var Psp Go eller Psp Street,

Referencer

Eksterne henvisninger 

 The official PSP Website  – officielt websted
 PSP Spil

Portable
Mobile spillekonsoller
Præriens skrappe drenge

Præriens skrappe drenge er en dansk komediefilm fra 1970. Det er den første kartoffelwestern om en sherif, der skal jage en flok banditter med en indianerpige på slæb. Stilen er holdt i typisk dansk lystspil-stil, bare flyttet om i westernmiljø.

Medvirkende 
 Dirch Passer
 Paul Hagen
 Preben Kaas
 Willy Rathnov
 Karl Stegger
 Jesper Klein
 Sisse Reingaard
 Miskow Makwarth
 Lone Lau
 Winnie Mortensen
 Ove Sprogøe
 Lars Lunøe
 Hans-Henrik Krause
 Peer Guldbrandsen
 Benny Hansen
 Carl Ottosen
 Poul Glargaard
 Bjørn Spiro
 Søren Steen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1970
Westernfilm fra Danmark
Guld til præriens skrappe drenge

Guld til præriens skrappe drenge er en dansk komediefilm – en såkaldt kartoffel-western – fra 1971 instrueret af Finn Karlsson og efter manuskript af Finn Karlsson og Carl Ottosen. Det er efterfølgeren til Præriens skrappe drenge fra 1970.

Medvirkende 
 Dirch Passer
 Willy Rathnov
 Paul Hagen
 Preben Kaas
 Judy Gringer
 Lykke Nielsen
 Preben Mahrt
 Carl Ottosen
 Jesper Klein
 Jørgen Kiil
 Lars Lunøe
 Otto Brandenburg
 Poul Glargaard
 Jens Jørgen Thorsen
 Susanne Breuning
 Ingolf David
 Holger Vistisen
 Edward Fleming

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1971
Westernfilm fra Danmark
Min søsters børn når de er værst

Min søsters børn når de er værst er en dansk film fra 1971, skrevet og instrueret af Annelise Reenberg.

Medvirkende 
 William Rosenberg – Peter Berg
 Jeanne Darville – Else Berg
 Sonja Oppenhagen – Rikke Berg
 Jan Priiskorn-Schmidt – Jan Berg
 Vibeke Houlberg – Lotte Berg
 Michael Rosenberg – Michael Berg
 Pusle Helmuth – Pusle Berg
 Lars Madsen – Blop
 Katrine Salomon – Lille Mulle
 Ditte Jensen – Lille Bøtte
 Axel Strøbye – Onkel Erik Lund
 Sigrid Horne-Rasmussen – Fru Jensen
 Judy Gringer – Camilla Olsen
 Karl Stegger – Advokat Andersen
 Thecla Boesen – Edel Andersen
 Niels Hinrichsen – Niels
 Dirch Passer – Viggo
 Jørgen Kiil – René
 Ernst Meyer – Egon
 Preben Mahrt – Havnefoged
 Jens Østerholm – Svensk politimand
 Ole Guldbrandsen – Svensk politimand
 Svein Håkonsson – Svensk politimand
 Horst-Werner Loos – Tysk forretningsmand
 Helga Werner-Loos – Forretningsmandens sekretær

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Når de er værst
Danske film fra 1971
Film instrueret af Annelise Reenberg

Dansksprogede film
Puck (måne)

Puck er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 30. december 1985 ud fra billeder taget af rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1985 U 1. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Puck fra William Shakespeares skuespil En skærsommernatsdrøm. Månen Puck kendes desuden også under betegnelsen Uranus XV (XV er romertallet for 15).

Af de 10 Uranus-måner der blev opdaget ved hjælp af Voyager II, var det kun Puck der blev opdaget tidligt nok til at man kunne nå at tage "detailbilleder" der viser andet og mere end blot en prik.
Øster Han Herred

Øster Han Herred var en del af det tidligere Hjørring Amt og det senere Nordjyllands Amt.

Øster Han Herred var en del af det oprindelige Han Herred, som hørte undet Thy Syssel. Han Herred dannede i den senere middelalder et selvstændigt len. I 1660 (eller 1662) kom herredet under Åstrup, Sejlstrup, Børglum Amt, og først ved omlægningen 1793 blev det delt i en østre og vestre del, hvor grænsen mellem Øster- og Vester Han Herred kom til at udgøre grænsen mellem Thisted Amt og Hjørring Amt, som Øster Han Herred kom under .

I Øster Han Herred ligger følgende sogne:
 Aggersborg Sogn – Løgstør Kommune
 Bejstrup Sogn – Fjerritslev Kommune
 Brovst Sogn – Brovst Kommune
 Haverslev Sogn – Fjerritslev Kommune
 Lerup Sogn – Brovst Kommune
 Skræm Sogn – Fjerritslev Kommune
 Torslev Sogn – Brovst Kommune
 Tranum Sogn – Brovst Kommune
 Øland Sogn – Brovst Kommune
 Øster Svenstrup Sogn – Brovst Kommune

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Hjørring Amt
Caliban (måne)

Caliban er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 6. september 1997 af Brett J. Gladman, Philip D. Nicholson, Joseph A. Burns og John J. Kavelaars ved hjælp af det 200 tommer store Hale-teleskop — ved samme lejlighed opdagede de månen Sycorax. Lige efter opdagelsen fik Caliban den midlertidige betegnelse S/1997 U 1, men siden har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter uhyret Caliban fra William Shakespeares skuespil The Tempest. Månen Caliban kendes desuden også under betegnelsen Uranus XVI (XVI er romertallet for 16).
Elasticitet

Elasticitet har to betydninger:

 Elasticitet (fysik) – den egenskab, at et materiale kan deformeres og derefter antage sin oprindelige form igen. En fjeder er fx elastisk.
 Elasticitet (økonomi) – et mål for forholdet mellem relative ændringer i afhængige variable.
Stephano (måne)

Stephano er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 18. juli 1999 af et hold astronomer under ledelse af Brett J. Gladman, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1999 U 2. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter den fordrukne butler i William Shakespeares skuespil The Tempest. Månen Stephano kendes desuden også under betegnelsen Uranus XX (XX er romertallet for 20).
Sycorax (måne)

Sycorax er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 6. september 1997 af Philip D. Nicholson, Brett J. Gladman, Joseph A. Burns og John J. Kavelaars ved hjælp af det 200 tommer store Hale-teleskop — ved samme lejlighed opdagede de månen Caliban. Lige efter opdagelsen fik Sycorax den midlertidige betegnelse S/1997 U 1. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Calibans mor i William Shakespeares skuespil The Tempest. Månen Sycorax kendes desuden også under betegnelsen Uranus XVII (XVII er romertallet for 17).

Sycorax har retrograd omløb omkring Uranus, dvs. den populært sagt "går den forkerte vej" rundt i sin bane. Månen består formodentlig af en blanding af klippemateriale og is, og dens usædvanlig røde farve tyder på at den er et objekt fra Kuiper-bæltet, som er blevet indfanget i et kredsløb omkring Uranus.
Prospero (måne)

Prospero er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 18. juli 1999 af astrofysikeren Matthew J. Holman med flere, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1999 U 3. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter troldmanden af samme navn fra William Shakespeares skuespil The Tempest. Månen Prospero kendes desuden også under betegnelsen Uranus XVIII (XVIII er romertallet for 18).

Pr. 2005 vides meget lidt om denne måne ud over dens omløbsbane.
Setebos (måne)

Setebos er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 18. juli 1999 af John J. Kavelaars med flere, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1999 U 1. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter den gud som Caliban og Sycorax tilbeder i William Shakespeares skuespil The Tempest. Månen Setebos kendes desuden også under betegnelsen Uranus XIX (XIX er romertallet for 19).

Pr. 2005 ved man meget lidt om denne irregulære ("kartoffelformede") måne, ud over oplysninger om dens stejle, retrograd omløbsbane omkring Uranus.
Klorofyl

Klorofyl er et stof, som absorberer blåt og rødt lys, hvilket derved giver planterne deres grønne farve. Stoffet spiller en afgørende rolle i planternes omdannelse af sollys til kemisk energi gennem fotosyntesen.

Klorofyl er et kompliceret opbygget molekyle, det består af en porphyrinring med et magnesiumatom i midten, foruden det indgår der også en mængde af carbonatomer og brintatomer. På magnesiumatomet er der bundet 4 kvælstofatomer, og en del iltatomer, foruden det, har molekylet også en hydrofob hale.

Forskellen på typerne af klorofyl er en gruppe af atomer, der er bundet på øverst i molekylet, det er i type A en CH3-gruppe, og i type B en CHO-gruppe. Klorofylets grundstruktur har flere ligheder med hæmoglobinmolekylet, hvor det dog er et jernatom, der sidder i midten af porphyrringen i stedet for magnesium.

Stoffet findes i flere forskellige varianter. Typerne A og B findes ofte i store koncentrationer i grønne planter, mens typerne C og D også kan findes hos alger. Desuden findes yderligere en række varianter, der indgår i stofskiftet hos fotosynteseaktive bakterier (cyanobakterier eller "blågrønalger"). 

Typerne A og B absorberer forskellige bølgelængder af sollys. De adskiller sig også ved at have forskellige roller i de kemiske reaktioner, som omdanner vand og CO2 til glukose og ilt.

Planter og klorofyl 

Da der ikke er lige meget sol hele året rundt, er der heller ikke lige stor produktion af klorofyl. Træer og planter smider bladene i efteråret. Dermed tilføres der ikke så meget energi til planten om vinteren, fordi der ikke er tilstrækkelig meget lys til at lave fotosyntese. Dette betyder dog ikke at planten ikke forbruger noget energi, men blot at den har en nedsænkning af energiforbruget, så den kan klare sig med den mængde, den kan få om vinteren.

Desuden er der et fald af nitratkoncentration i perioden hvor planterne er færdige med at skyde blade, og en stigning hvor de starter med at skyde blade. Planterne bruger også mange næringsstoffer, når de igen skal af med bladene. I perioden mellem maj og august, er forbruget af nitrat væsentligt mindre, da planterne har fået de næringsstoffer, der skal til for at skyde blade.

Klorofyl sidder i plantecellens grønkorn.

Andet 

Klorofyl er godkendt som pigment i fødevarer, og det har E-nummer E-140.

Eksterne henvisninger 

 Biosite.dk: Klorofyl
 Netbiologen: Efterårets farver 

Kvælstofforbindelser
Fotosyntese
Farvestoffer
Forbrænding

Denne side handler om en kemisk proces, ved tilførsel af oxygen. For forbrænding på huden, se brandsår

Forbrænding er en exoterm kemisk reaktion, hvor et stof reagerer med en oxidant, typisk med ilt (Oxygen), under varmeudvikling og omdannelsen af stoffet til et andet stof.

En speciel form for forbrænding sker i en brændselscelle, som i praksis omsætter 20-70 % af den kemiske energi til elektricitet.

Eksempler 

To eksempler:

 + 2 →  + 2H2O + energi
CH2S + 6 →  + 2 +

Butan 
Forbrænding af en gas kan vises ved den energi, der fremkommer, når bindinger i gassen bliver brudt.

Dette er forbrændingen af Butan (Gas), hvor gassen går sammen med oxygenet i luften og danner kuldioxid og vand:

2C4H10 + 13O2 → 8 + 10H2O + energi

       H   H   H   H
       |   |   |   |
   H – C – C – C – C – H
       |   |   |   |
       H   H   H   H

Formelmasse (Molekylemasse): 12,01 u ∙ 4 + 1,008 u∙ 10 = 58,12 u. 

1 g = (6,02 ∙ 10^23)u eller 1 u = (1,66 ∙ 10^ -24) g

Beregning af energifrigivelsen 
 C-C bindinger udgiver 348 kJ/mol
 C-H bindinger udgiver 412 kJ/mol
 O=O bindinger udgiver 496 kJ/mol
 O-H bindinger udgiver 463 kJ/mol
 O=C bindinger udgiver 805 kJ/mol

 O=C=O bindingerne i CO2 er anderledes, så her skal der ganges med 2 pga. de to bindinger på 805 kJ/mol. Altså 2 ∙ 805 kJ/mol.
 Det samme gælder i H2O, som ser sådan ud: H-O-H. Altså 2 ∙ 463 kJ/mol.

Energi før reaktionen:

C4H10 har 3 C-C bindinger og 10 C-H bindinger. 
 2C4H10 = (2 • 3 • 348 kJ) + (2 • 10 • 412 kJ) = 2.088 kJ + 8.240 kJ = 10.328 kJ
O2 har 1 O=O binding.
 13O2 = 13 • 496 kJ = 6.448 kJ
I alt 10.328 kJ + 6.448 kJ = 16.776 kJ

Energi efter reaktionen:

CO2 har 2 O=C bindinger.
 8CO2 = 8 • 2 • 805 kJ = 12.880 kJ
H2O har 2 O-H bindinger.
 10H2O = 10 • 2 • 463 kJ = 9.260 kJ
I alt 12.880 kJ + 9.260 kJ = 22.190 kJ

Energifrigivelse under reaktionen:
 16.776 kJ – 22.190 kJ = -5.414 kJ

5.414 kJ /(2 mol • 58,12 g/mol) = 46,6 kJ/g (så meget energi udvindes der ved forbrænding af 1 gram butan).
Bemærk, at butans molære vægt er 58,12 g/mol, og her anvendes 2 mol C4H10 i beregningerne jf. afstemningen af reaktionsligningen.

Se også 
 Respiration
 Oxidation
 Ild
Dania (lydskriftsystem)

Dania er et lydskriftsystem, der er beregnet til at notere lyde i dansk samt danske dialekter. I ældre danske ordbøger m.m., hvor man angiver udtale, bruges typisk Dania – eller tilrettede versioner heraf. 

Lydskrift i Dania noteres i firkantede klammer. Eksempelvis ordet gud: [ɡuð]. Dania benytter alle bogstaver i det danske alfabet samt nogle ekstra tegn, såsom [ð] og specialtegn, der ikke findes i almindelige tegnsæt. Visse tegn, der normalt er synonyme på dansk, har i Dania forskellige betydninger – eksempelvis [œ] og [æ].

Systemet har navn efter Dania: Tidsskrift for Folkemål og Folkeminder (1890-1903), hvori det først blev publiceret – på initiativ af bl.a. Otto Jespersen

Lydskriftsystemet

Konsonanter

Vokaler

Tryk, stød og længde

Unicode 
Ikke alle tegn i Dania findes i Unicode, men mange kan findes i lydskrift-blokkene (IPA-udvidelser og fonetiske udvidelser).

Konsonanter 

 Dette symbol findes ikke i Unicode.
 Dette er en tilnærmelse. I Dania vender krøllen den modsatte vej, men et sådant tegn findes ikke i Unicode. Hvad angår ᶄ, har Dania-symbolet en krølle.

Vokaler 

4. Dette er en tilnærmelse. Der findes ikke et spejlvendt ø i Unicode. Dog kan man bruge tegnet U+20E5 "Combining Reverse Solidus Overlay" til at lave en baglæns skråstreg på et o.

Se også 
 Internationale fonetiske alfabet (det mest brugte fonetisk alfabet).
 SAMPA (fonetisk alfabet udviklet til computere).

Litteratur 

 Steffen Heger: Sprog og lyd – Elementær dansk fonetik, Akademisk Forlag, 2. udgave, 1981.

Eksterne henvisninger 
 Danias Lydskrift af Otto Jespersen

Fonetik
Skriftsystemer
Dansk sprog