kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
DPP-4-hæmmer

DPP-4-hæmmere (dipeptidyl peptidase 4 hæmmere, også kendt som gliptiner), er en gruppe nyere perorale antidiabetika som anvendes i behandlingen af type 2 diabetes mellitus. Det første stof i gruppen, sitagliptin, blev godkendt af den amerikanske fødevare- og lægemiddelforvaltning (FDA) i 2006 og af det europæiske lægemiddelagentur (EMA) i 2007.

Virkningsmekanisme 
DPP-4-hæmmere virker ved at hæmme enzymet dipeptidyl peptidase 4 (DPP4). Dette enzym deaktiverer nogle hormoner som kaldes incretiner der hhv. stimulerer og hæmmer frigivelsen af hormonerne insulin og glukagon. En hæmning af DPP4 bevirker således en øget frigivelse af insulin og en nedsat frigivelse af glukagon. Dette medfører en sænkning af niveauerne af glukose i blodet.

DPP-4-hæmmere i klinisk brug 
Følgende DPP-4-hæmmere var i klinisk brug i Danmark pr. februar 2013 (handelsnavne er anført i parentes):
Vildagliptin (Galvus®)
Sitagliptin (Januvia®)
Saxagliptin (Onglyza®)
Linagliptin (Trajenta®)

Referencer 

Lægemidler tilhørende fordøjelsesorganer og stofskiftet
Reveal

Reveal er et studiealbum af det amerikanske alternative rockband R.E.M. udgivet i 2001.

Førstesinglen "Imitation of Life" opnåede #6 på UK Singles Chart men opnåede kun #83 på U.S. Billboard Hot 100. Samtidig opnåede den #1 på både spanske hitlister og for første fik R.E.M. også en #1 på japanske hitlister.

Åbningsnummere "The Lifting" er en prequel til sangen "Daysleeper" fra deres album Up fra 1998.

Albummet blev positivt modtaget af både anmeldere og publikum. Baseret på 20 anmeldelser fra mainstream kritikere fik albummet ifølge Metacritic en score på 76 ud af 100 på en standardiseret pointskala.

Spor 
Alle sange er skrevet af Peter Buck, Mike Mills og Michael Stipe.

Chorus Side
 "The Lifting" – 4:39
 "I've Been High" – 3:25
 "All the Way to Reno (You're Gonna Be a Star)" – 4:43
 "She Just Wants to Be" – 5:22
 "Disappear" – 4:11
 "Saturn Return" – 4:55

Ring Side
 "Beat a Drum" – 4:21
 "Imitation of Life" – 3:57
 "Summer Turns to High" – 3:31
 "Chorus and the Ring" – 4:31
 "I'll Take the Rain" – 5:51
 "Beachball" – 4:14

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

R.E.M.-album
Album fra 2001
Caspar Johannes Boye

Caspar Johannes Boye (født 27. december 1791 i Kongsberg i Norge, død 6. juli 1853) var en dansk præst og digter, søn af rektor Engelbreth Boye, far til arkæologen Vilhelm Boye.

1816 tog han teologisk embedseksamen og blev samme år ansat som andenlærer ved Jonstrup Seminarium. Her er de fleste af hans digteriske arbejder, salmerne undtagne, blevne til. Han har skrevet en række skuespil, de fleste med emner fra Danmarks historie: Brødrene i Leire (1820), Conradin, den sidste Hohenstaufer (1821), Juta, Dronning af Danmark (1824), Svend Grathe (1825), Kong Sigurd (1826), William Shakespeare (1826), Erik den Syvende, Konge af Danmark (1827) og flere. Disse 
historiske dramaer, der alle blev opførte på det kongelige Teater, har ikke stort andet historiskt ved sig end titlerne; den psykologiske redegørelse for karaktererne er temmelig overfladisk.

Folmer Nielsen skriver i Salmonsens: "Boyes Styrke ligger i hans lyriske Diktion, skønt ogsaa den har en væsentlig Mangel. Den er et Skud på den Oehlenschlägerske Stamme, men til dels et Vildskud. Den store Digters frodige Billedsprog har her nået en Yppighed, som gør Indtryk af at være kunstig fremdrevet og ikke er i Stand til at dække over Personernes Mangel paa Individualitet, men snarere bidrager til at udviske den. Blandt Boyes lyriske Digte er intet betydeligt; mest bekendte er 'Kirkeklokken i Farum' og 'Sang for Danske' ('Der er et Land, dets Sted er højt mod Norden')."

1826 blev Boye sognepræst i Søllerød på Sjælland, 1835 i Helsingør og 1847 ved Garnisons Kirke i København. 
Efter hans udnævnelse til sognepræst bliver hans produktion væsentlig religiøs. Han var en meget frugtbar salmedigter; hans salmer, hvoraf omtrent 30 er optagne i Roskilde Konvents Salmebog, blev udgivne i Salmer (I-III, 1847-54). Af sine prædikener har han givet et udvalg i 2 samlinger (1838-39 og 1853). Både hans salmer og prædikener viser, ligesom hans verdslige digtning, tilbøjelighed for svulmende ordfylde og billedpragt; naturstemninger spiller en stor rolle i dem.

Kilder

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Caspar Johannes Boye på Dansk Forfatterleksikon

Præster fra Danmark
Digtere fra Danmark
Salmedigtere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Salmonsens
Jan Carstenszoon

Jan Carstenszoon eller mere almindeligt Jan Carstensz var en nederlandsk opdagelserejsende fra det 17. århundrede. 

I slutningen af 1622 gav Nederlandske Ostindiske Kompagni Carstenszoon til opgave at lede en ekspedition til sydkysten af Ny Guinea og videre som opfølgning på de observationer, Willem Janszoon havde gjort i 1606.

Den 11. februar 1623 sejlede han ud fra Ambon i Nederlandsk Ostindien med to skibe, Pera og Arnhem (med Willem Joosten Van Colster som kaptajn). Skibene sejlede langs sydkysten af Ny Guinea og derefter mod syd til Kap York-halvøen og Carpentariabugten. Den 14. april 1623 passerede de Kap Keerweer. Da de gik i land for at søge efter ferskvand, stødte Carstenszoon på en gruppe aboriginere. Carstenszoon beskrev dem som "stakkels og elendigt udseende folk", som ikke havde "forstand på kostbare metaller eller krydderier".

Den 11. maj 1623 nåede de til en lille flod, som han gav navnet Carpentier, der ligesom bugten Carpentaria blev navngivet efter Nederlandsk Ostindiens generalguvernør Pieter de Carpentier. Den 12. maj stødte de på over 200 fjendligt indstillede aboriginere, og de måtte dræbe en af dem, før de kunne sejle væk. De fortsatte til Staaten River, før de sejlede mod nord igen. Pera og Carstenszoon returnerede til Ambon, mens Arnhem krydsede Carpentaria-bugten og derpå østkysten af Arnhem Land.

Carstensz Pyramide i Irian Jaya, Indonesien blev opkaldt efter ham. Carstenszoon så gletsjeren på toppen af bjerget i 1623, men blev latterliggjort i Europa, da han sagde, han havde set sne nær ækvator.

Carstenszoon navngav også flere lokaliteter langs Australiens nordkyst.

Noter

Kilder 
 Koninklijke Bibliotheek

Opdagelsesrejsende fra Nederlandene
Europæisk opdagelse af Australien
Bókadeild Føroya Lærarafelags

Bókadeild Føroya Lærarafelags (Færøernes Lærerforenings Forlag), ofte kaldt Bókadeildin eller forkortet til BFL er et færøsk forlag, som blev etableret i 1956 af Føroya Lærarafelag (Færøernes Lærerforening). BFL har udgivet mange bøger, specielt til børn og unge. Lærerforeningen har også en bogklub, hvor forældre kan få bøger tilsendt nogle gange om året, tilpasset barnets alder. Bøgerne kan også købes i boghandler rundt omkring på øerne.

Historie 
Bókadeild Føroya Lærarafelags blev etableret i 1956. En som har været med bestyrelsen i mange år var Svenning Tausen, som var bestyrelsesmedlem fra 1958 til 1965 og igen fra 1987 til 2001 og var medvirkende til at BFL blev et velfungerende forlag.
Forlaget har udgivet Barnablaðið siden 1959. Den første bestyrelse bestod af: Jákup Bærentsen, Jens Pauli Heinesen, Jákup Martin Kjeld og Svenning Tausen.

I 1968 blev Bókamiðsølan etableret. Denne varetager distributionen af færøske bøger fra forlag til boghandler og i nogle tilfælde direkte til forbruger. Føroya Skúlabókagrunnur var et forlag, som udgav bøger til undervisning i folkeskolen. Forlaget blev fusioneret med KT-depilin og Landsmiðstøðin fyri undirvísingaramboð i 2010 til Nám.

Bókadeild Føroya Lærarafelags er et af de største på Færøerne. Føroya Lærarafelag (Færøernes Lærerforening) ejer Bókadeild Føroya Lærarafelags. I 1985 ansatte forlaget Ingrið Sondum som leder, for at kunne tage sig af bogudgave. I 1997 blev Niels Jákup Thomsen ansat som leder af Bókadeildin. 

Hvert år siden forlaget blev etableret, har de udgivet "Mín jólabók" (Min julebog). De første julebøger var udgivet i paperback udgaver, men siden 2004 er Mín jólabók udkommet som en stor fotobog i farver og i hardback. Min julebog indeholder nyt materiale i form af noveller, digte, opgaver at løse og andet. Den nye og ændrede udgave af Min julebog er nu som en slags julekalender med en historie, digt eller aktivitet for hver dag fra 1. december til juleaften.

Referencer

Eksterne links 
 Officiel hjemmeside

Forlag fra Færøerne
Etableret i 1956
Vi alene vide

Vi alene vide er et udsagn (dog ikke et direkte citat), som tillægges kong Frederik VI. Sentensen citeres ofte som eksempel på den enevældige konges modstand mod trykkefriheden.

Udsagnet findes i kongens svar af 26. februar 1835 på Trykkefrihedsadressen af 21. februar samme år, hvor 572 borgere havde krævet uændret trykkefrihed i kølvandet på retssagen mod C.N. David og regeringens tanker om øget censur for at imødegå "Skrivefrækheden". Den 16. december 1834 havde kongen henvendt sig til Danske Kancelli i spørgsmålet om indførelsen af en skærpet censur. Blandt underskriverne på adressen var 27 professorer, 12 præster, 10 overretsadvokater, 6 højesteretsadvokater, 82 embedsmænd i centraladministrationen og 55 officerer; de fleste fra Søetaten.

Kongens svar tilkendegav, at offentligheden i statens øjne ikke burde påvirke trykkefrihedslovgivningen. Det var medvirkende til at samle den liberale opposition, bl.a. ved oprettelsen af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug samme år.

Kongens fulde svar, som blev trykt i Kollegialtidende, og som formentlig er forfattet af gehejmestatsminister P.C. Stemann, lyder:

Kilder 
 Opslag i Den Store Danske
 Hvem udtalte "Vi alene vide"?

Citater
Danmark i 1800-tallet
Mentunargrunnur Studentafelagsins

Mentunargrunnur Studentafelagsins (kaldes også for Mentunargrunnurin) er et færøsk bogforlag med adresse på Færøerne, dog bor redaktørerne i Danmark. Ordet Mentunargrunnur betyder Kulturfond, hele navnet betyder Studenterforeningens Kulturfond. Den færøske forfatter Jógvan Isaksen er forlagets leder. Mentunargrunnur Studentafelagsins er Færøernes ældste forlag, det er etableret af Hitt føroyska Studentafelagið í Keypmannahavn (Den færøske Studenterforening i København), som blev etableret i 1910. Forlagets første udgave var digteren Janus Djurhuus's første digtsamling, som udkom i 1914 med titlen Yrkingar (Digte). De første år blev forlaget blot nævnt med studenterforeningens navn: Hitt føroyska Studentafelagið. I 1957 fik forlaget sit nuværende navn: Mentunargrunnur Studentafelagsins. Forlaget blev etableret under studenterforeningen med det formål at udgive bøger på færøsk. Nogle år senere blev forlaget flyttet til Færøerne, hvor det stadig har adresse.  Mentanargrunnurin har udgivet en stor del af færøsk litteratur, som er udkommet på færøsk siden forlagets start til dagen i dag.

Referencer

Eksterne links 
 Officiel hjemmeside

Forlag fra Færøerne
Forlag fra Danmark
Etableret i 1910
Steen Højby Rasmussen

Steen Højby Rasmussen (8. marts 1922 i Vandel – 11. april 1993 i København) var en dansk modernistisk arkitekt.

Han var søn af bygmester Anders Peter Rasmussen og Ida Jensen, blev uddannet murersvend med bronzemedalje og bygningskonstruktør fra Aarhus tekniske Skole 1949. Dernæst kom han på Kunstakademiets Arkitektskole, hvor han tog afgang som arkitekt 1954. Rasmussen var ansat et år hos de finske arkitekter Martta Ypyä, Ragnar Ypyä og Veikko Malmio 1954 og dernæst hos Arne Jacobsen 1955-60, hvor han bl.a. var sagsarkitekt for Novo Industri A/S i Gladsaxe.

Han blev 1960 ansat på De forenede Bryggeriers tegnestue, hvor han var virksom til sin tidlige død. Han har bl.a. tegnet en del bygninger for Carlsberg. Hans hovedværk Fredericia Bryggeri var ved indvielsen i 1979 Europas mest moderne anlæg af sin art. Højby Rasmussens bygninger vidner om en videreførelse af Jacobsens minimalisme.

Han modtog Emil Bissens Præmie 1964 og Betonelementprisen 1981 (for Fredericia Bryggeri). 

Han blev gift 24. september 1953 med Aase Olesen (født 18. april 1930  i Horsens  død 18. oktober 2020 i Gentofte), datter af urmager og optiker Aksel Peter Olesen og Christiane Nielsen.

Værker 
 Eget hus, Kongevejen 167, Holte (1964)
 Fredericia Bryggeri A/S, Fredericia (1979)
 Bryggerier for Carlsberg i Brasilien, Malaysia, Malawi, Israel og Nigeria
Bygninger på Carlsberg i Valby:
 Ølkam, Gammel Carlsberg Vej (1968-69)
 Vandrensningsbygning, Pasteursvej (1971)
 Tap H1, Pasteursvej (1984)
 Tankpark (1984-85)
 Portvagt, Ny Carlsberg Vej/Pasteursvej (1985, tilskrevet)
 Fustagetapperi/-lager, Pasteursvej (1987-88)

Kilder 
 

Arkitekter fra Danmark
Modernistiske arkitekter
Personer fra Vandel
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Leinavatn

Leinavatnet (nordsamisk: Lenesjávri) er en sø der ligger på grænsen mellem Norge og Sverige. Den norske del, som udgør så godt som hele søen, ligger i Bardu kommune i Troms og Finnmark fylke. Søen er forbundet med søen Altevatnet med et smalt sund, og de afvandes til Barduelva.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Om Leinavatnet på Store Norske Leksikon

Søer i Sverige
Søer i Troms og Finnmark
Bardu
Maritim fremdrivningssystem

Fremdrivningssystemet i et søfartøj, er en samling komponenter, som har til opgave at understøtte og medvirke til overførsel af fremdrivningsmaskineriets frembragte effekt til skibets drivskrue.

Der kan være indtil flere systemer i et enkelt fartøj, afhængig af antallet drivskruer, som oftest en skrue, men der kan være flere.

Komponenter 
Afhængig af placeringen af maskineriet består fremdrivnings-systemet af følgende komponenter:
 Fremdrivningsmaskineri, kan eksempelvis bestå af langsomtgående dieselmotor, hurtigtgående dieselmotor, dieselgenerator, (dieselelektrisk drift), gasturbine , dampturbine
 Elektromotor, til diesel- og turboelektrisk drift.
 Reduktionsgearkasse, dog kun i forbindelse hurtigtgående maskineri, hvor omdrejningshastighederne ligger over ca. 200 rpm.
 Trykleje, eller trykaksel, der overfører drivskruens langskibs tryk til skibet.

Lejet kan være fritstående eller en integreret del af reduktionsgearkassen.
 Mellemaksel, kan omfatte en eller flere aksler, som løber igennem en tunnel.
 Bærelejer, anvendes til understøtning af mellemaksel.
 Skrueaksel eller propelleraksel, anbragt i en gennemføring, agter i skibet (stævnrør).
 Stævnrør, forbinder det indre af skibet med søen. Røret lejrer skrueakslen og er er forsynet med en pakning i hver ende for at forhindre indtrængen af vand.
 Stævnrørspakdåse – skaber vandtæthed i stævnrøret.
 Drivskrue – overførte effekt skaber fremdrift for skibet

Ekstern henvisning og kilde 
 Skibsmotorlære af Christen Knak 

Maskinteknik
Skibsteknik
Fremdrift
Julie von Scholten

Julie Sophie Magdalene von Scholten, født baronesse Reedtz-Thott (29. juni 1879 i Hellerup – 24. januar 1958) var en dansk adels- og hofdame.

Hun var datter af kammerherre, hofjægermester, ritmester, baron Axel Reedtz-Thott og hustru Sophie Magdalene født baronesse Berner-Schilden-Holsten. Hun var overordentlig hofstiftsdame i Vallø Stift og hofdame hos H.M. Dronning Alexandrine fra 1912 til 1930. Hun var medlem af Venstres Vælgerforening for Skjellerup-Ellinge. Julie von Scholten boede på Biskopstorp.

Hun blev gift 11. december 1930 med udskrivningschef, ritmester Peter von Scholten, søn af godsejer Peter von Scholten (1856-1900) og hustru Alvilda født Thisted (1858-1882).

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1957

Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Slægten Reedtz-Thott
Julie
Baronesser fra Danmark
Hofdamer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Hellerup
Barduelva

Barduelva (nordsamisk: Álddesjohka) er en 70 kilometer lang elv i Bardu og Målselv kommuner i Troms og Finnmark fylke i det nordlige Norge. Elven har sit udspring i Altevatnet. Efter sammenløbet med Målselva nedenfor Bardufoss danner den Troms fylkes største elv, under navnet Målselva.

Barduelva er det tidligere Troms fylkes største energikilde, og fra Altevatnet til sammenløbet med Målselva er der tre vandkraftværker: Innset, Straumsmo og Bardufoss, med en samlet årsproduktion på 1.253 GWh.

Afvandingsområdet ovenfor Altevatnet er beskyttet mod energiudbygning i henhold til Verneplan III for vassdrag. Den beskyttede del af flodsystemet repræsenterer et energipotentiale på 20 GWh.

Referencer 

Vandløb i Troms og Finnmark
Bardu
Færøske lagtingsmedlemmer 2004-2008

Der var 32 medlemmer af Lagtinget på Færøerne mellem lagtingsvalgene 2004 og 2008.

Faste medlemmer 
Her regnes med alle valgte medlemmer samt suppleanter for medlemmer af Færøernes regering.

Eksterne links 
Lagtingsmedlemmer
Valgresultat 2004 fra Útvarp Føroya

Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Lister over personer fra Færøerne
Færøske lagtingsmedlemmer 2002-2004

Der var 32 medlemmer af Lagtinget på Færøerne mellem lagtingsvalgene 2002 og 2004.

Faste medlemmer 
Her regnes med alle valgte medlemmer, samt suppleanter for medlemmer af Færøernes regering ved næste lagtingsvalg.

Eksterne links 
Valgresultat 2002 fra Útvarp Føroya

Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Lister over personer fra Færøerne
Peter von Scholten (ritmester)

Jens Peter von Scholten (født 15. december 1882 på Nedergård, Langeland, død 30. september 1947 på Biskopstorp) var en dansk officer, gift med Julie von Scholten.

Han var søn af godsejer Peter von Scholten (1856-1900) og hustru Alvilda født Thisted (1858-1882). Han blev 1904 premierløjtnant ved 2. dragonregiment i Odense, 1916 ritmester og tjenstgørende i Generalstaben, blev 1918 forsat til 5. dragonregiment i Randers og 1925 forsat til 1. trainkompagni i København. Han fik 1934 afsked fra Hæren og blev udskrivningschef for 3. udskrivningskreds.

Scholten blev 17. juni 1924 Ridder af Dannebrog og 12. marts 1931 Dannebrogsmand. Han bar også Hæderstegnet for god tjeneste ved Hæren, Medaljen for Druknedes Redning, var Ridder af Sankt Olavs Orden og Ridder af Leopold II's Orden.

Scholten blev gift 1. gang 12. august 1905 i Asminderød Kirke med Astrid Pålsson (6. november 1877 i Asmundtorp, Skåne - ?) og 2. gang 11. december 1930 med Julie baronesse Reedtz-Thott, datter af baron Axel Reedtz-Thott og hustru.

Han og hustruen er begravet på Skellerup Kirkegård.

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 1961.

Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kavaleriofficerer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Langeland
Peter 2
Riddere af Sankt Olavs Orden
Ådalskolen

Ådalskolen - Fangel Friskole er en friskole i Bellingebro, der ligger øst for Odense Å ved Bellinge en forstad til Odense. Ådalskolen er grundlagt i 1873 og baseret på Grundtvig og Christen Kolds skoletanker.

Ådalskolen har ca. 230 elever i 0. - 9. klasse. Skoleleder er Lone Lindgreen Binzer. Per Mørk er formand for bestyrelsen, der består af syv medlemmer med fordelingen 6 mænd og en kvinde.

Eksterne kilder og henvisninger
 Skolens websted

Uddannelse i Odense
Friskoler i Danmark
Lucius Fox

Lucius Fox er en fiktiv karakter i den tegneserier udgivet af DC Comics, som normal associeres med superhelten Batman. Han er en biperson og fungerer som Bruce Waynes forretningsrådgiver hos Wayne Enterprises, der driver hans erhvervsinteresser og forsyner Batman med udstyr efter behov samt hans finansielle opgaver.

Karakteren har medvirket i flere udgaver af Batman i både film og tv-serier. Karakteren blev spillet af Morgan Freeman i Christopher Nolans Batman: The Dark Knight Trilogy, og han er blevet spillet af Chris Chalk som en yngre version af karakteren i tv-serien  Gotham.

Referencer 

Karakterer i Batman
Kvikkjokk

Kvikkjokk () er en lille fjeldby i Jokkmokks kommun i Norrbottens län i det svenske landskab Lappland. Byen havde 70 indbyggere i 2007. Fjeldbyen er beliggende ved vejs ende 120 kilometer nordvest for Jokkmokk. Stedet er kendt som et af de mest populære udgangspunkter for vandring i nationalparkerne Sarek og Padjelanta, og for sit stadig foranderlige floddelta, hvor floderne Kamajokk og Tarraätno mødes i søen Saggat.

Flere vandrestier udgår fra Kvikkjokk. Nord for stedet går Kungsleden, med overnatningshytter beliggende med jævne mellemrum, hvilket indebærer, at strækningen ikke kræver telt. Syd for byen går en mindre besøgt del af Kungsleden, som næsten er uden hytter til at overnatte i.

Vest for Kungsleden går Padjelantaleden, der begynder (eller ender) i Kvikkjokk og strækker sig op til søen Akkajaure. Også Nordkalottleden begynder (eller ender) i Kvikkjokk og strækker sig til Sulitjelma og Kautokeino i Norge. Fra Kvikkjokk løber Padjelantaleden og Nordkalottleden langs samme vej de første 20 kilometer, men derefter går Nordkalottleden længere mod vest.

Eksterne henvisninger 

Byer i Jokkmokks kommun
Målselva

Målselva er en elv som løber i Troms og Finnmark fylke i Norge. Den bliver dannet hvor Divielva (fra Dividalen) løber sammen med Rostaelva (fra Rostadalen), og løber ud i havet ved Målsnes i bunden af Målselvfjorden, en sidefjord til Malangen. Elven er 140 km lang og afvander et areal på 6.145 km².

Tamokelva, Fjellfrøselva, Kirkeselva, Kjærrelva, Barduelva, Andselva og Takelva løber ud i Målselva i løbet af dens passage igennem Målselvdalen. Lige før sammenløbet med Barduelva danner floden Målselvfossen, Norges nationalfos. Målselva regnes som en af Norges bedste lakseelve, og er lakseførende helt op til Divielva, mere end 100 km fra havet.

De største søer som afvandes af vassdraget er Store Rostavatn, Lille Rostavatn, Dødesvatn, Leinavatnet, Altevatnet, Andsvatnet Fjellfrøsvatnet og Takvatnet.

Målselvvassdraget er reguleret med fire vandkraftværker. Dividalen kraftverk i Dødeselva (Devddesjohka), og kraftværkerne Innset, Straumsmo og Bardufoss som alle ligger i Barduvassdraget.

Målselvutløpet naturreservat blev oprettet i 1995 og blev ramsarområde i 2011.

Referenser 

Vandløb i Troms og Finnmark
Lagtingsvalget 2004

Lagtingsvalget på Færøerne 2004 blev afholdt den 20. januar 2004.

Hin stuttligi flokkurin stillede op til valg for første og sidste gang.

Resultater 

Stemmeberettigede: 34.426
Optalte stemmer:  31.711
Valgdeltalgelse: 92,1 %

Top 10 over personlige stemmer 
 Høgni Hoydal (T) 1421
 Anfinn Kallsberg (FF) 821
 Lisbeth L. Petersen (SB) 645
 Bjarni Djurholm (FF) 574
 Kaj Leo Johannesen (SB) 551
 Annita á Fríðriksmørk (T) 527
 Torbjørn Jacobsen (T) 470
 Andreas Petersen (JF) 451
 Óli Breckmann (FF) 450
 Kristian Magnussen (JF) 412

Valgkredse, byer og større bygder 
Nedenstående tabel omfatter resultater for de syv valgkredse samt byer og bygder med over 1.000 indbyggere. Argir er en forstad til Tórshavn, og Vestmanna ligger ligeledes på Streymoy. Klaksvík ligger på Borðoy i Norðoyar, Fuglafjørður på Eysturoy, Vágur på Suðuroy og Miðvágur på Vágar.

Eksterne links 

Hagstova Føroya — Íbúgvaviðurskifti og val (Færøsk statistik)
Election Resources on the Internet: Elections to the Faroese Løgting - Results Lookup

2004
Politiske valg i 2004
Lagtingsvalget 2002

Lagtingsvalget på Færøerne 2002 blev afholdt den 30. april 2002.

Resultater 

Stemmeberettigede: 33 522
Optalte stemmer:  30 717
Valgdeltalgelse: 91,6 %

Eksterne links 

Hagstova Føroya — Íbúgvaviðurskifti og val (Færøsk statistik)
Election Resources on the Internet: Elections to the Faroese Løgting - Results Lookup

2002
Politiske valg i 2002