kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Korte partier (skak)

Gevinst i et parti skak efter meget få træk forekommer kun som resultat af dårligt spil, hvad enten det skyldes spillernes manglende erfaring eller overseelse. 

Det skal bemærkes, at der her er tale om gevinst udført på skakbrættet. Et parti kan vindes hurtigere end vist nedenfor, fordi man ifølge reglerne for skakspillet f.eks. kan opgive spillet efter 1. træk eller undlade at trække og tabe på tidsoverskridelse.

Den hurtigste matsætning, der er mulig i skak sker efter 2 træk, hvor sort sætter hvid mat med sit andet træk. Det er et kuriosum, fordi hvid selv er skyld i det og let kan undgå det. Matsætningen, som går under navnet "narremat", sker efter følgende træk (eller mindre varianter af disse træk): 

1. g4 e5 (eller e6) 2. f3 (eller f4) Dh4# 0-1

hvilket giver følgende spil:

I spillet som foregår på brættet nedenfor, er det sort, som spiller lidt for sorgløst og bliver sat mat efter trækkene:

1. e4 e5 2. Lc4 Sc6 3. Dh5 Sf6 4. Dxf7# 1-0

Se også 
Instruktionsspil med kommentarer til trækkene
Berømte skakpartier

Skakpartier
Anaximander

Anaximander (på græsk Ἀναξίμανδρος Anaxímandros) (610 f.Kr. – 546 f.Kr.) var en græsk filosof.

Filosoffen Anaximander kom fra Milet og har formentlig udvekslet mange tanker og holdninger med sin kollega Thales. Deres forestillinger gik dog i forskellige retninger, og i den begrænsede mængde bevaret litteratur (faktisk udelukkende henvisninger fra andres tekster) oplever vi, hvordan Anaximander argumenterer imod Thales’ virkelighedsforståelse – og for sin egen.

Anaximander mente nemlig ikke, at vand var ophavet til alting. Han ledte efter noget mere overordnet, fordi, som han sagde, "vand kan kun være vådt". Let anskuet adskiller hans teori sig ikke meget fra Thales’, idet han også kun tror på ét urstof. Men for at forstå Anaximander må vi dog tænke mere abstrakt, end Thales gjorde.
Ifølge hans teori består alting af et enkelt uendeligt, skikkelsesløst stof, som han kaldte apeiron. Apeiron anses for at være historiens første metafysiske begreb. Dette tildeler alle ting deres egenskaber, hvilket lader sig gøre, fordi det selv besidder dem. Apeiron forener modsætningerne i verden, men kan ikke selv iagttages direkte.

Den senere Plutarch tolkede det således, at for eksempel varme og kulde skaber vand: Apeirons modsætninger frembringer altså alt det, vi ser omkring os.

Anaximander var meget interesseret i både astronomi og geografi. Han opfattede Jorden som en stor cylinder, som ikke bevæger sig nogen vegne, fordi den befinder sig lige langt fra alting i et kugleformet univers. Stjernerne skulle komme fra luften, som indeholder ild. Derfor oplever vi også torden fra skyerne, som er luft, der er steget op i himlen fra jordoverfladen.

Solen forestillede han sig som en kreds med form som et vognhjul. Den skulle have en hul fælg, som indeholder ild. Når solens ild udtørrer oceaner, opstår der sumpe, hvori dyrene bliver nødt til at udvikle egenskaber, som gør dem i stand til at klare sig på landjorden. Ifølge Anaximander er dette præcis, hvad mennesket har været »ude for«.
Man mener også, at han med denne teori i baghovedet har været personen bag det første græske søkort og den først oversigtsmodel af verden.

Der er opkaldt et månekrater efter Anaximander.

Fodnoter

Litteratur 
 Jørgen Mejer Førsokratiske filosoffer. Fra Thales til Heraklit. Hans Reitzels Forlag.

Eksterne henvisninger 

 Internet Encyclopedia of Philosophy — Anaximander 

Førsokratikere
Oldgræske filosoffer
Pave Urban 2.

Pave Urban 2. (omkr. 1035 – 29. juli 1099) var pave fra 12. marts 1088 til sin død, hed Odo de Lagery (eller Otto, Otho eller Eudes), før han blev pave. Han var født i Lagery nær Châtillon-sur-Marne i Frankrig.

Han blev uddannet indenfor den katolske kirke, og virkede en tid som ærkediakon i Reims. En af hans lærere var Sankt Bruno, der påvirkede ham til at gå i kloster i Cluny i 1068. Der blev han med tiden valgt til prior. I 1078 blev han kaldt til Rom af pave Gregor 7., som i 1080 udnævnte ham til kardinalbiskop af Ostia.

Som kardinal var han blandt de mest aktive støttespillere for den gregorianske reform. Blandt andet var han pavelig legat til Det tysk-romerske rige i 1084-85. Det var på den tid almindeligt, at en pave nominerede kandidater til næste pavevalg, og han var blandt de få, Gregor 7. foreslog, men i 1086 var det Desiderius, abbed i Monte Cassino, der blev valgt til pave og antog navnet Viktor 3.

Urban 2. er bedst kendt for at have igangsat det første korstog. Ved koncilet i Clermont erklærede han krig mod de vantro, og lovede syndsforladelse for alle korstogets deltagere.

Han søgte at læge den splittelse, der var opstået mellem den vestlige kirke og østkirken, blandt andet ved et kirkemøde i Bari i 1098, hvor Erik Ejegod meldte sin ankomst. Kong Erik var rejst den lange vej til Rom og derfra til Bari for at møde paven, i håb om at få sin bror Knud kanoniseret, samt at få et nordisk ærkebispesæde oprettet i Lund.

Urban 2. døde 29. juli 1099, fjorten dage efter Jerusalems erobring, men nyheden om erobringen havde da endnu ikke nået Italien. Han efterfulgtes af Paschalis 2.

Sagt af Urban 2. 
"Mandens anger er falsk, hvis han ikke ophører med at være advokat, et erhverv, der ikke på nogen måde kan udøves uden at begå en synd."

Henvisninger 

Tjek fødselsår
Paver i middelalderen
Paver fra Frankrig
Kraks Forlag

Krak A/S Kraks historie går langt tilbage og Krak er verdens ældste vejviserforlag.

Virksomhedens historie begyndte i 1770, da agent Hans Holck udsendte en lille vejviser for København. Med sine 80.000 indbyggere var København selv efter moderne målestok ved at være en større by, hvor man ikke længere, som i provinsens små købstæder kunne være sikker på, at man blot kunne spørge sig for, når man skulle finde frem til en bestemt person. Hans Holcks vejviser blev derfor hurtigt et efterspurgt hjælpemiddel, som der var basis for at udsende i stadig nye udgaver. Vejviseren fik efter Holck nye udgivere, og i 1862 blev det nuværende navn knyttet til vejviseren, da Thorvald Krak fik overdraget opgaven. Thorvald Krak var stadskonduktør i København fra 1858-1898. Håndbogen dækkede da stadig kun København, men under familien Kraks ledelse begyndte en stadig udvidelse af vejviseren. Sønnen Ove Krak var uddannet læge, men fortsatte forlagsvirksomheden.

Nye produkter begyndte også at komme til, herunder Kraks Kort, som udkom første gang i 1926 og blev udgivet årligt frem til 2017. Mest kendt blev Kraks Blå Bog, der udkom første gang i 1910. Kraks Blå Bog blev solgt i 2007 til Gads Forlag. I 1923 overgik ejerskabet af Krak til Kraks Legat, som i 1982 skiftede navn til Kraks Fond. I 1987 blev Krak til et aktieselskab under navnet Kraks Forlag A/S, dette blev i 2007 solgt til det svenske Eniro.

I dag er Krak en del af det nordisk techselskab Eniro, som hjælper små og mellemstore virksomheder med digital markedsføring, som fx hjemmesider, SEO, Google Ads og Facebook.

Krak har også søgetjenesterne krak.dk og degulesider.dk.

Referencer

Krak.dk 
Krak.dk er en hjemmeside, der er en digital version af kraks telefonbog og vejviser, hele siden oprettet i 1996, da Kraks Forlag ejede den.

Litteratur 
 Axel Andersen, Danske opslagsværker, kap. 1-3, Gad, 1970-74. (Danmarks Biblioteksskoles skrifter, 4). .
 Holger Dyrbye & Jørgen Thomsen, Hans Holck viste vejen : Kraks vejviser gennem 225 år, Krak, 1995. .

Eksterne henvisninger 
 Krak.dk og Kraks Fond
 Information om udgaver af Kraks Blå Bog
 Claudia Loebbecke, "Krak: A Case Study at the Reference Frontier ", Journal of Electronic Publishing, juni 1999
 Kraks vejviser, 1770-1969, digitaliseret ved Københavns Rådhusbibliotek, med støtte fra Kraks Fond


Forlag fra Danmark
Danske virksomheder etableret i 1862
Eniro
Krak

Krak er flertydig

 Kraks Blå Bog håndbog for danske biografier
 Kraks Forlag
 Kraks Fond – se Kraks Forlag
 Kraks Legat – se Kraks Forlag
 Kraks Vejviser – se Kraks Forlag
 Thorvald Krak, grundlægger af Kraks Forlag
 Ove Krak, søn af Thorvald Krak
 krak, betegnelse for pludselig økonomisk sammenbrud
Helle Helle

Helle Helle (født 14. december 1965 i Nakskov) er en dansk forfatter. Helle Helle debuterede i 1987 under navnet Helle Krogh Hansen med novellen Et blommetræ i Dagbladet Information. Helle Helle er døbt Helle Olsen, senere valgte hun at tage sin oldemoders efternavn (Helle), og det var under dette navn, hun debuterede med tekstsamlingen Eksempel på liv i (1993).

Helle er uddannet fra Forfatterskolen. Hun er kendt for sin afmålte, realistiske stemme og tematik. Helle har blandt andet modtaget Statens Kunstfonds treårige arbejdslegat. Hendes bøger er oversat til 22 sprog.

I 2003 modtog hun Beatrice Prisen. I 2005 modtog hun Kritikerprisen for romanen Rødby-Puttgarden. I 2009 modtog hun PO Enquist-prisen for romanen Ned til hundene. I 2012 modtog hun Boghandlernes gyldne Laurbær for romanen Dette burde skrives i nutid. I 2016 modtog hun Det Danske Akademis Store Pris. I 2019 modtog hun Holbergmedaljen. I 2022 modtog hun Montanas Litteraturpris for BOB.

Helle Helle bor syd for Sorø sammen med sin ægtemand.

Studier 
 1984 Matematisk studentereksamen fra Maribo Gymnasium
 1985-87 Grunduddannelse i litteraturvidenskab ved Københavns Universitet
 1989-91 Forfatterskolen, København
 1990-97 Studievært og programmedarbejder på P4 i P1, Danmarks Radio. Bibliografi 
 Eksempel på liv, roman, 1993 
 Rester, noveller, 1996 
 Hus og hjem, roman, 1999 
 Biler og dyr, noveller, 2000 
 Forestillingen om et ukompliceret liv med en mand, roman, 2002 
 Min mor sidder fast på en pind, børnebog (med Lars Nørgaard), 2003 
 Rødby-Puttgarden, roman, 2005 
 Ned til hundene, roman 2008 
 Dette burde skrives i nutid, roman 2011 
 Hvis det er, roman 2014 
 de, roman 2018 
 BOB, roman 2021 
 Hafni fortæller, roman 2023  ISBN 978-87-434-0603-7

 Litteratur 
 Jørgen Aabenhus, Anita Nell Bech Albertsen & Per Krogh Hansen (red.), Hvor lidt der skal til – En bog om Helle Helles forfatterskab, Syddansk Universitetsforlag, 2011. .
 Marianne Barlyng (red.), Dag Heede, Stig Olsen, Claus Elhom Andersen (gæstered.), Helle Helle 2.0: ud af minimalismen,'' Spring 43, Forlaget Spring, 2018. .

Referencer

Eksterne henvisninger 

' 
 Helle Helle officiel hjemmeside
 Helle Helle på Litteratursiden.dk
 
 Boganmeldelser  på Bogrummet.dk

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Danskere nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris
Personer i Kraks Blå Bog
Alumni fra Københavns Universitet
Det Danske Akademis Store Pris
Kunstnere på finansloven
Modtagere af Holbergmedaljen
Pia Juul

Pia Juul (født 30. maj 1962 i Korsør, opvokset i Rørbæk i Himmerland, død 30. september 2020) var en prisbelønnet dansk digter, prosaist og dramatiker. Hun var desuden oversætter af bl.a. svenske, amerikanske og engelske romaner og var i en periode ansat som lærer ved Forfatterskolen. Fra 2005 og fremad var hun medlem af Det Danske Akademi.

Pia Juul døde den 30. september 2020 efter kort tids sygdom.

Priser og hædersbevisninger

 1992: Edith og Helge Rode Legatet 
1988: Statens Kunstfonds tre-årige arbejdslegat 
 1994: Aarestrup-medaljen 
1999: Statens Kunstfonds Produktionspræmie (uden ansøgning) for digtsamlingen sagde jeg, siger jeg 
2003: Leo Estvads Legat 
2004: Morten Nielsens Mindelegat 
2006: Aage Barfoeds og Frank Lunds Legat 
2006: Statens Kunstfonds arbejdslegat 
 2009: Danske Banks Litteraturpris for romanen »Mordet på Halland« 
 2010: Montanas Litteraturpris for digtsamlingen »Radioteatret«  
2012: Kritikerprisen for novellesamlingen »Af sted, til stede«. 
 2012–2016: tildeling af Bakkehusmuseets legatbolig 
 2015: Drachmannlegatet 
 2000: Det Danske Akademis Beatrice Prisen.
 2000–2020: Statens Kunstfonds livsvarige ydelse

Bibliografi 
 Fugleskrig, digte, 1980 (som redaktør)
 levende og lukket, digte, 1985
 i brand måske, digte, 1987
 Forgjort, digte, 1989
 Skaden, roman, 1990
 En død mands nys, digte,1993
 Olsen, noveller, 1996
 sagde jeg, siger jeg, digte, 1999
 Mit forfærdelige ansigt, noveller, 2001
 Gespenst & andre spil, dramatik, 2002
 De Ti Bud – Opgang, novelle 2001
 Jeg vil hellere dø, novelle 2003
 Lidt ligesom mig, børnebog, 2004
 Dengang med hunden, noveller, 2005
 Helt i skoven, digte, 2005
 På jagt, børnebog, 2005
 En flinker fyr, novelle, 2005
 Mordet på Halland, roman, 2009
 Radioteateret, digte, 2010
 Et liv med lys, biografi om den danske fotograf Marianne Engberg, 2011
 Af sted, til stede, noveller episoder, 2012
 Indtil videre: samlede digte, 2012
 Noveller, 2014
 Avuncular: onkelagtige tekster, 2014
 Forbi, digte, 2018
 Asterisk, tekster, 2018

Kilder 
 Bibliografi hos bibliografi.dk 
 Forfatterportræt på forfatterweb.dk

Noter 

Digtere fra Danmark
Det Danske Akademi
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Personer fra Korsør
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Modtagere af Montanas Litteraturpris
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Eclipse

Eclipse er det engelske ord for Eklipse, der betyder "formørkelse" ofte i betydningen sol- eller måneformørkelse.

Eclipse kan herudover henvise til flere ting:

Musik 
 Eclipse (guitar) - en elektrisk guitar.
 Eclipse Records, et pladeselskab

Album 
 Eclipse (Amorphis album)
 Eclipse (Autumn Tears album)
 Eclipse (CANO album), 1978
 Eclipse (Five Star album), 2001
 Eclipse (G.G.F.H. album)
 Eclipse (Glorium album), 1997
 Eclipse (Journey album)
 Eclipse (Smokie album)
 Eclipse (Twin Shadow album)
 Eclipse (Veil of Maya album)
 Eclipse (Violeta de Outono album), 1995
 Eclipse (Yngwie Malmsteen album), 1990
 Esenciales: Eclipse, af Maná
 The Twilight Saga: Eclipse (soundtrack)

Sange 
 "Eclipse" (sang), from albummet fra 1973 album The Dark Side of the Moon af Pink Floyd
 "Eclipse" (Crossfaith sang), fra 2013 albummet Apocalyze
 "Eclipse", fra 1974-albummet Back Home Again afJohn Denver
 "Eclipse", fra 2000-albummet Made Me Do It af The Haunted
 "Eclipse", fra 2000-albumet Welcome to Earth af Apoptygma Berzerk
 "Eclipse", fra 2005-albumnet Robyn af Robyn
 "Eclipse", fra 2015-albumnet United We Are af Hardwell

Andet 
 Eclipse (program) - et udviklingsmiljø, der oprindeligt er udviklet med henblik på programmeringssproget Java.
 En planet i Star Wars Galaksen, se Eclipse (Star Wars).
 Eclipse (bog) - en bog i den populære Twilight serie skrevet af Stephenie Meyer.
 The Twilight Saga: Eclipse – filmen
 Eclipse (band) – et band med 1999-hittet Makes Me Love You
 Eclipse (orkester) – et orkester med bl.a. Thad Jones
 Eclipse (hest) - en ubesejret galophest (1764-1789) af racen engelsk fuldblod, der var en indflydelsesrig avlshingst.
 Eclipsedragt - en dragt
 Eclipse Engine - en spilmotor
 Eclipse Aviation, en flyproducent

Se også 
 Mitsubishi Eclipse - en bil (sportscoupé) fra Mitsubishi Motors.
Pat (skak)

Pat er en stilling, som kan opstå i et spil skak og som medfører, at spillet er remis. Det sker, når den spiller, som skal trække, ikke har nogen lovlige træk til rådighed og hans konge ikke står i skak, dvs. at den ikke er truet af en fjendtlig brik.

Patstillinger kan normalt kun opstå, når der er få brikker tilbage, fordi det ellers altid vil være muligt at foretage et lovligt træk.

Stillingen nedenfor viser en patstilling, som er opstået, fordi hvid har gjort et dårligt træk, mens han var i gang med at sætte sort mat. Det redder sort fra at tabe spillet.

Pat i matsætningen konge og dronning mod kongeStillingen efter fejlen: Df7?

Hvid har netop trukket Df7?, hvorefter sort skal trække. Men sort har ikke nogen lovlige træk til sin rådighed, fordi alle kongens mulige felter er truet af den hvide dronning. Men da den sorte konge ikke er truet i denne stilling, er der derfor remis ved pat.

Hvid skulle i stedet have flyttet sin dronning til e7 (eller g5, hvilket er en helt tilsvarende stilling). Det ville tillade sort at flytte sin konge frem og tilbage mellem h8 og g8 (henholdsvis h8 og h7), mens den hvide konge når frem og tillader matsætning som vist under matbilleder.

Stillingen herunder er et eksempel på, at den spiller, som står til tab, taktisk og aktivt forsøger at fremkalde pat. Den er fra et parti i stormesterturneringen i Nürnberg i 1906 mellem Carl Schlechter og Wolf.

Schlechter-Wollf, Nürnberg 1906.Sort i trækket

Schlechter har en stilling, som bør være ganske let at vinde for hvid, som har en fribonde i b-linjen. Den er på vej til sit forvandlingsfelt på b8 og vil enten nå det eller koste sort yderligere materiale for at hindre det.

Wolff trak

1...Te3

Nu vinder hvid uden videre med 2.Kf1, men Schlechter trak intetanende:

2. b6

hvorpå der fulgte:

2...Te1+ 3. Txe1, pat 1/2 – 1/2

Hvid kan ikke undlade at slå det sorte tårn, da sorts andet træk giver skak, og slag er eneste mulige parade. Men derefter er sorts konge ikke truet, og den sorte bonde kan ikke flytte, fordi den er blokeret af den hvide bonde. Når vi undersøger den sorte konges muligheder, ser vi, at den ikke kan betræde de tre felter i e-linjen på grund af det hvide tårn, at felterne f4 og g3 ikke kan betrædes pga. de hvide bønder og at felterne på anden række er forbudt område pga. den hvide konge.

Pat
OMX C25

OMXC25 eller C25-indekset, tidligere OMXC20 Cap eller C20, og endnu tidligere KFX-indekset, står for OMX Copenhagen 25 og er et aktieindeks over de 25 mest omsatte aktier på Københavns Fondsbørs. Der føres løbende statistik over, hvilke aktier der handles mest, målt i markedsværdi af aktierne, og to gange om året, primo juni og december, laves så eventuelle udskiftninger. Indekset startede 3. juli 1989 med basisværdien 100. Den 18. december 2017 ændredes indekset til at indeholde de 25 mest handlede aktier.

Hver enkelt aktie indgår i indekset i forhold til dets markedsværdi, altså den samlede værdi af alle aktier i virksomheden i forhold til den samlede markedsværdi af alle virksomheder i OMXC25. Dette betyder, at store virksomheder udgør en stor del af indekset, hvorfor ændringer i deres kurser har større indflydelse på indekset end ændringer i kursen på mindre virksomheder.

OMXC25 er et markedsindeks på linje med f.eks. det amerikanske S&P 500 Indeks og giver udtryk for udviklingen i den samlede børsværdi af de noterede selskaber.

Historie 
Indeksets største fald skete 6. oktober 2008, hvor kursen på de 20 aktier ved lukketid kl. 17 var faldet med 11 % i forhold til kursværdien om morgenen.

Fra C20 og C20CAP til C25-indekset 
1. februar 2013 udskiftedes det hidtidige OMX C20-indeks (C20-indekset) med et tilsvarende OMX C20 CAP (også benævnt C20CAP) som det toneangivende danske aktieindeks. Ændringen skyldtes at Novo Nordisk var steget voldsomt i værdi og efterhånden vægtede 45 % i det hidtidige C20-indeks. C20 CAP-indekset blev oprettet i november 2011, og i modsætning til C20 var det ikke muligt for aktier at vægte mere end 20 %. Hvis en aktie når denne grænse, sættes den tilbage til en vægtning på 15 %.

18. december 2017 skiftede fondsbørsen igen sit ledende aktieindeks. Denne gang til et indeks baseret på 25 aktier i stedet for de hidtidige 20. Det ledende aktieindeks benævnes C25 eller OMX C25.

Seneste ændring af indekset blev effektueret i juni 2022.

Aktier i OMXC25 
Senest opdateret pr. 

A.P. Møller - Mærsk A,  
A.P. Møller - Mærsk B,  
Ambu, 
Bavarian Nordic, 
Carlsberg B,  
Chr. Hansen Holding,  
Coloplast B,  
Danske Bank,   
Demant, 
DSV Panalpina, 
FLSmidth & Co.,  
Genmab,  
GN Store Nord,  
ISS,  
Jyske Bank, 
Nordea Bank Abp, NORDEA
Netcompany, 
Novo Nordisk B,  
Novozymes B,  
Pandora, 
Rockwool International B, 
Royal Unibrew, 
Tryg, 
Vestas Wind Systems,  
Ørsted,

Kilder

Eksterne henvisninger
 OMXC25 på Nasdaq OMX
Option (finansiering)

En option er en finansiel kontrakt, et værdipapir, der giver den ene part (køber) en ret, men ikke en pligt, til at købe (eller sælge) et givet aktiv, f.eks. en aktie, til en bestemt pris (aftalekursen), på eller før et bestemt tidspunkt i fremtiden (udløbsdatoen). For denne ret betales en optionspræmie til den anden part (sælger eller udsteder), der således forpligter sig til at handle aktivet til den aftalte kurs, hvis køber ønsker det, uanset hvad spotkursen må være på udnyttelsestidspunktet. Præmien udregnes på baggrund af bl.a. aktivets nuværende kurs, aftalekursen, forventningen til kursudviklingen, løbetiden og de gældende rentesatser.

En option betragtes som et derivat, idet dens værdi afhænger af værdien af det underliggende aktiv. Det underliggende aktiv er ikke begrænset til værdipapirer men kan være alt, der kan handles, f.eks. valuta, et aktieindeks (dvs. en gennemsnitskurs for et antal aktier), ædelmetaller, råvarer eller færdigvarer.

Terminologi 
En call-option giver køberen af optionen retten til at købe et aktiv, og tilsvarende sælgeren en forpligtelse til at sælge, hvis køberen ønsker at udnytte optionen. Omvendt giver en put-option køberen retten til at sælge et aktiv og sælgeren en forpligtelse til at købe.

Man sondrer primært mellem europæiske optioner, der kun kan udnyttes på udløbsdatoen, og amerikanske optioner, der kan udnyttes på et vilkårligt tidspunkt frem til udløbsdatoen, dog kun én gang. En mellemting er Bermuda-optioner, der kan udnyttes på udvalgte dage, eksempelvis den første dag i hvert kvartal. Disse kendes fra den konverteringsoptionen i et konverterbart obligationslån.

Hvis spotkursen for det underliggende aktiv i en call-option på et givet tidspunkt er højere end aftalekursen, dvs. der er udsigt til en gevinst, hvis dette fortsat gælder på udnyttelsestidspunktet, da siges optionen at være in-the-money. Hvis spotkursen er meget højere, siges optionen at være deep in the money. Er spotkurs og aftalekurs den samme, er optionen at the money. Hvis endelig spotkursen er lavere, dvs. køber vil ikke udnytte optionen, hvis dette fortsat gælder på udløbsdatoen, da siges optionen at være out of the money. For put-optioner gælder det omvendt, dvs. at spotkurs er lavere end aftalekurs, når optionen er in the money.

Se også 
 Future

Værdipapirer
Aftaleret