kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frieboeshvile

Frieboeshvile er et landsted beliggende Lyngby Hovedgade 2 i Kongens Lyngby nord for København, hvor vejen møder Kongevejen.

Hovedbygningen i rokokostil stammer fra 1756–1758, og Frieboeshvile anvendes nu til byhistorisk samling for Lyngby-Taarbæk Kommune. Bygherren var den københavnske apoteker August Günther, men arkitekten er ukendt. Hans forbogstaver AG ses over døren på facaden, og indvendigt i huset genfinder man dem på 1. sal, i loftet ved det midterste vindue ud mod Kongevejen. Det enetages hus er hvidpudset, har sandstensdetaljer og krones af et mansardtag.

Ejendommen hed frem til 1846 Vildnisset, og den kom i 1782 til at tilhøre den hovedrige agent og skibsreder Andreas Bodenhoff. Hans datter Gjertrud Cathrine arvede huset i 1794, og da hun året efter blev gift med ritmester, senere general Frederik Caspar Conrad Frieboe, kom han derved til at eje stedet, der senere fik navn efter ham. Frieboeshvile var oprindelig Danmarks mindste fideikommis og skulle som sådan stedse tjene som bolig for general Frieboes familie. Generalen, hans hustru og to af hans efterkommere ligger begravet i haven.

General Frieboe havde ikke legitime arvinger, og fideikommisset gik derfor i arv til hans søsters søn, oberstløjtnant F.C.C. Funch, og dennes efterkommere. Slægten Funch ejede Frieboeshvile indtil 1953 og beboede det til 1966. Efter lensafløsningsloven 1919 overgik ejendommen til fri rådighed og blev samtidig fredet i 1918.

G.F. Duckwitz, der spillede en central rolle i forbindelse med redningen af de danske jøder, boede i Frieboeshvile både under 2. verdenskrig og senere som Vesttysklands ambassadør i Danmark (1955-58). En mindeplade for Duckwitz ses på bygningen.

Lyngby-Taarbæk Kommune erhvervede i 1953 landstedet efter Funch-familien. I 1977 blev hovedbygningen restaureret, hvorved de klassicistiske interiører fra general Frieboes ejertid blev draget frem igen, og bygningen fik nyt tag af glaserede sorte teglsten. Oprindeligt havde den spåntag af træ, men siden 1867 har den haft skifertag.

Parken har bevaret enkelte træk fra general Frieboes tid. Foruden gravstedet er her en grotte, hvorfra der har været nedgang til en nu sammenstyrtet frugtkælder. En tidligere voliere er desuden ombygget til lysthus.

Kilder 
 Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen 
 Pjece om Frieboeshvile 

Kongens Lyngby
Fredede enfamiliehuse, rækkehuse og landsteder i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Lyngby-Taarbæk Kommune
Frederik Caspar Conrad Frieboe

Frederik Caspar Conrad Frieboe (7. marts 1767 i Køge – 14. marts 1846 i København) var en dansk officer.

Frieboe var søn af officer Christian Wildenradt Frieboe, begyndte sin militære løbebane
som volontær i Livgarden til Hest og blev 1783 sekondløjtnant i norske Livregiment Ryttere, men vendte 1788 tilbage til garden, hvor han allerede året efter udnævntes til ritmester. Han vandt tidlig kronprinsens særlige yndest og hørte til den lille skare unge mænd med Frantz Bülow i spidsen, der begyndte med at forrette tjeneste som adjudanter hos kronprinsen under eksercertiderne og senere til stadighed omgav ham i hans såkaldte hovedkvarter og dannede Generaladjudantstaben.

Frieboe, der 1800 var stillet à la suite i Husarregimentet, blev major 1803, oberstløjtnant og generaladjudant-løjtnant i staben 1808, oberst 1810 og samme år kammerherre. 1813 udtrådte han af Generalstaben og overtog kommandoen over Husarregimentet, hvilken post han beklædte til sin afgang. 1817 blev han generalmajor, 1828 Storkors af Dannebrog, 1836 generalløjtnant og stilledes ved hærordningen 1842 à la suite i Armeen som general.

General Frieboe ægtede 1795 Gjertrud Cathrine Bodenhoff (1. april 1765 – 19. november 1814), datter af agent Andreas Bodenhoff, og kom derved i besiddelse af landstedet Vildnisset i Kongens Lyngby, som efter hans død fik navn efter ham, Frieboeshvile. Frieboeshvile var oprindelig Danmarks mindste fideikommis og skulle som sådan stedse tjene som bolig for general Frieboes familie. Frieboe stiftede desuden en fribolig i Lyngby med 100 Rdl. årlig for 2 officersenker.

Han døde 14. marts 1846 og blev begravet i landstedets park. Generalen, hans hustru og to af hans efterkommere ligger begravet i haven. Frieboe havde ikke legitime arvinger, og fideikommisset gik derfor i arv til hans søsters søn, oberstløjtnant F.C.C. Funch, og dennes efterkommere. Det blev opløst ved lensafløsningen.

Et legemsstort portrætmaleri af Frieboe, malet af C.A. Lorentzen, hænger i dag på Gardehusarkasernen i Næstved.

Kilder 
 S.A. Sørensen, "Frieboe, Frederik Caspar Conrad", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Generaler fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Køge
Storkors af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kavaleriofficerer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Christian Wildenradt Frieboe

Christian Wildenradt Frieboe (omkring 1732 – 8. april 1806 i Randers) var en dansk officer, far til Frederik Caspar Conrad Frieboe.

Han var sandsynligvis en søn af kaptajn Hans Frieboe, der 1725 blev chef for Ods Herreds kompagni af nordre sjællandske nationale Regiment, og en dattersøn af assessor Christian Wildenradt til Anneberggård og Ellingegård. Han blev 1756 fændrik, 1758 sekondløjtnant i Kongens Livregiment til Fods, men overgik 1760 som premierløjtnant til 2. jyske Kavaleriregiment og fik 1762 ritmesters karakter. 1770 blev han sekondkaptajn i regimentet – nu sjællandske Dragoner -, avancerede til major ved hofrevolutionen 1772, blev generaladjudant 1774, oberstløjtnant 1781, oberst 1789, chef for jyske Regiments lette Dragoner 1797 og generalmajor 1801.

Frieboe var en hæderlig og retsindig mand og dygtig officer; det af ham kommanderede regiment fremhæves gentagne gange af kronprinsen som værende i fortrinlig orden. Han ægtede 1766 Anne Brasch (døbt i Køge 11. december 1745, død 22. maj 1820), datter af birkedommer og godsforvalter Abraham Brasch (død. 1759) og Charlotte Elisabeth f. Bartholdy (død 1786).

Kilder 
 S.A. Sørensen, "Frieboe, Christian Wildenradt", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Generalmajorer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kavaleriofficerer fra Danmark
Det gjensidige Forsikringsselskab "Danmark"

Det gjensidige Forsikringsselskab "Danmark" var et dansk gensidigt forsikringsselskab, stiftet 9. august 1861 på initiativ af daværende sekretær i Justitsministeriet H.P. Bærthelson (1814-1882).

Selskabets virksomhed begyndte samme år, opbygget på nationalt grundlag, og på de fordele, som gensidighedsprincippet kunne medføre. Selskabet fik straks indpas både på landet og i købstæderne, hvor særlig middelstandens gode indboforsikringer kom til at danne hovedstammen. Da virksomheden påbegyndtes den 1. oktober 1861, var det med en forsikringssum på 3.120.000 rigsdaler fordelt på 929 interessenter. I 1864 var den steget til 114 mio. kr. Det store landbrug sluttede sig efterhånden til selskabet, og dette overtog flere store lokale selskaber, blandt hvilke særlig skal nævnes "Jylland". Hovedvirksomheden var i mange år at tegne direkte brandforsikringer for  forsikringsafdeling. I 1907 en afdeling for indbrudstyveri og i 1911 optoges folkeforsikring med ugevis præmieopkrævning. Gennem årene kom en række småbrancher til. Efter 1927 således afdelinger for ansvar-, automobil-, driftstab-, glas-, hus- og grundejer-, lovpligtig ulykke-, syge- og ulykkesamt sygekasse- og vandskadeforsikring. 

I 1933 overtoges Forsikrings-Aktieselskabet "Norden". Med udgangen af året 1949 var antallet af forsikrede i brand- og tyveriforsikrings-afdelingerne 210.000 med en forsikringssum af 3.560 mio. kroner og i livsforsikringsafdelingen med underafdelinger 270.100 forsikrede med 659,5 mio. kroner i forsikringssum samt 1610 i enteforsikringer til et årligt beløb af 4 mio. kroner. Selskabets formue ekskl. skade- og præmiereserver androg knap 24 mio. kroner.

Selskabets samlede administration blev i 1950 forestået af direktør, cand.jur. F.L. Crone (f. 1888) og formand for bestyrelsesrådet var højesteretssagfører H.H. Bruun (f. 1884).

1973 fusionerede selskabet med Andels-Anstalten Tryg og forsikringsselskabet Fremtiden.

Selskabet havde til huse i hovedsædet Niels Brocks Gade 1 i København, en bygning tegnet af Martin Borch og opført 1901-1903. Bygningen indgår nu i Det Kongelige Danske Musikkonservatorium. I 1971 flyttede selskabet til Kongens Lyngby til et kompleks tegnet af Ole Hagen, hvor selskabet kun nåede at eksistere et par år inden dets nedlæggelse.

Litteratur 
 Frederik Ricard og Ejnar Salomonsen, Det gjensidige Forsikringsselskab "Danmark": 1. Okt. 1861-1. Okt. 1911, 1911.
 L.W. Salomonsen, Det Gjensidige Forsikringsselskab "Danmark"'s Livsforsikrings-Afdeling: 1872-1897 : Lægeberetning om Afdelingens Virksomhed med tilføjede Bemærkninger, Martius Truelsens Bogtrykkeri 1897.

Kilder 
 Danmarks ældste forretninger 1100-1911, Kraks Forlag 1950 
 Hvor blev selskaberne af? 

Skadesforsikringsselskaber i Danmark
Livsforsikringsselskaber i Danmark
Etableret i 1861
Tidligere virksomheder i København
Ophørt i 1973
Hotel Kongen af Danmark

Hotel Kongen af Danmark A/S var et stort dansk hotel, beliggende Holmens Kanal 15 på Gammelholm i København.

Bygningen var tegnet af Theodor Sørensen og opført 1865-66. Hotellet blev etableret i 1872 af R. Kliim. Hotellets bygning blev revet ned 1964 for at give plads til den nye Danmarks Nationalbank.

I Kliims annonce for hotellet fra ca. 1900 står der, at hotellet er: "Beliggende i det smukkeste Kvarteer af Gl. Holm, med Façade mod Kongens Nytorv. 100 Soveværelser & Saloner fra Kr. 1,50 pr. Dag. Table d'hote hver Dag Kl. 4. Hydraulisk Elevator. I Hotellets store, smagfulde Parterre-Lokaliteter er indrettet en Wiener-Cafe (eneste i Kjøbenhavn) med Conditori & Restaurant, udstyrede efter nyeste Wiener-Mønster. Damesaloner. Største Udvalg af inden- og udenlandske Blade og Tidsskrifter."

Selskabet ejede også Næsseslottet med skov og park.

I 1899 bestod bestyrelsen af fire medlemmer og formand var konsul P. Hansen. Aktiekapitalen var dette år på 800.000 kr.

I 1903 begik Mozart Lindberg forsøg på rovmord, da han med en økse overfaldt hotellet natportier for at røve hotellets kassebeholdning.

Kilder 
 Theodor Green, Danske Fonds og Aktier 1899, København: Ludvig Jørgensens Bogtrykkeri 1899. Tilgængelig hos Google Books

Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Etableret i 1872
Ophørt i 1964
Hoteller i København
Indre By (København)
Ciudad Libertad Lufthavn

Ciudad Libertad Lufthavn  er en cubansk lufthavn placeret i Havana. Den var Cubas hovedlufthavn indtil 1930, da den blev erstattet af José Martí Internationale Lufthavn.

Eksterne henvisninger
 Lufthavns information fra DAFIF

Lufthavne på Cuba
Transport i Havana
Hotel Kong Frederik

Hotel Kong Frederik er et dansk hotel, der er beliggende på Vester Voldgade i Indre By, København.

Skønt det nuværende hotel er opført i 1900, hører adressen Vester Voldgade 25 til blandt Københavns ældste hoteladresser. Helt tilbage til 1300-tallet har her været gæstgiveri, kro og hotel. I slutningen af 1800-tallet lå der to pensionater på adressen, som blev slået sammen til hoteller. I 1880 gik hotellerne sammen under navnene Industrihotellet og Hotel de Boulevard. Begge blev ombygget i 1898 ved arkitekt Philip Smidth, og i 1900 stod de to hoteller, Hotel Hafnia og Hotel Kong Frederik, færdige. Hotel Kong Frederik overtog i 1973 det udbrændte Hotel Hafnia og genåbnede i 1976 efter en omfattende renovering.

Hotellet er indrettet i klassisk engelsk Townhouse-stil med mahognimøbler. Blandt de kendte, der har overnattet her er Judy Garland, Victor Borge, Sammy Davis Jr. og Marlene Dietrich. Hotel Kong Frederik er senest renoveret i foråret 2010.

Eksterne henvisninger

 Hotel Kong Frederiks hjemmeside

Etableret i 1900
Hoteller i København
Indre By (København)
José Martí Internationale Lufthavn

José Martí Internationale Lufthavn  er en cubansk lufthavn placeret i Havana. Det er Cubas hovedlufthavn hvortil det meste af den internationale flytrafik går. Lufthavnen ligger i kommunen Boyeros. Den er opkaldt efter efter den cubanske patriot og digter José Martí.

Eksterne henvisninger 

  Lufthavns information fra DAFIF

Lufthavne på Cuba
Transport i Havana
Dybbøl Efterskole

Dybbøl Efterskole startede i 1992 i bygninger med en lang og rig historie bag sig. Således stammer de ældste bygninger helt tilbage fra begyndelsen af 1800-tallet, og har oprindelig været landsbyens kro, og som sådan har den fungeret frem til midten af 1900-tallet. Skolens hovedbygning er omkring 100 år yngre, og blev opført i midten af 1920erne, som beboelse og cykelfabrik. Frem til 1992 blev alle bygninger benyttet som omsorgshjem, hvorefter Dybbøl Efterskole overtog driften.

Siden starten i 1992 har skolen været under konstant forandring, fornyelse og ombygning, og det sidste nybyggeri er hallen og pigegangen Folden, der blev indviet i henholdsvis 2008 og 2012. 

Dybbøl Efterskole er oprettet i samarbejde med KFUM og KFUK i Danmark, Ungdommens Vel, Y-mens klubberne i Sønderjylland og en lokal støttekreds, og drives på folk.

Eksterne henvisninger 
 Dybbøl Efterskoles officielle hjemmeside 

Uddannelsesinstitutioner i Sønderjylland (i Danmark)
Etableret i 1992
Efterskoler
Efterskole
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg Kommune
Herman Løvenskiold

Herman (Leopoldus) Løvenskiold er navnet på flere personer:

 Herman Løvenskiold (1677-1750) – dansk-norsk godsejer og kancelliråd (Herman Leopoldus Løvenskiold)
 Herman Løvenskiold (1701-1759) – dansk-norsk godsejer og kancelliråd (Herman Leopoldus Løvenskiold)
 Herman Leopoldus Løvenskiold (1739-1799) – dansk-norsk godsejer og kammerherre
 Herman Løvenskiold (officer) (1777-1843) – dansk officer, krigskommissær og kammerherre
 Herman Løvenskiold (amtmand) (1783-1825) – dansk jurist, amtmand og kancellideputeret
 Herman Løvenskiold (1805-1877) – dansk lensbaron, kammerherre og hofjægermester (Herman Frederik Løvenskiold)
 Herman Løvenskiold (politiker) (1869-1927) – norsk godsejer, officer og stortingsrepræsentant
 Herman Leopoldus Løvenskiold (ornitolog) (1897-1982) – norsk heraldiker og ornitolog, dr. philos.

Se også 

 Herman Severin Løvenskiold
 Michael Herman Løvenskiold
Luis Antonio Rodríguez

Luis Antonio Rodríguez (født 4. marts 1985 i Necochea) er en argentinsk professionel fodboldspiller. Han har tidligere spillet i FC Sheriff Tiraspol, Djurgårdens IF og AaB, og nu spiller han for Hammarby IF. Hans position på banen er venstre back.

Han var til prøvetræning tre gange i AaB, før han i 2011 skrev under på en to-årig aftale med klubben.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Argentina
Fodboldspillere fra AaB
Fodboldspillere fra Djurgårdens IF Fotboll
Schlesisk (tysk dialekt)

Schlesisk (på dialekten schläsisch) tilhører en dialektgruppe inden for de østmellemtyske sprog der blev talt i Schlesien og de tilstødende områder i Sudeterland. Efter at Polens grænse blev flyttet mod vest efter anden verdenskrig, og fordrivelsen af tyskere fra områderne, tales det nu kun sporadisk i Øvre Schlesien, Oberlausitz og i diasporaen.

Tyske dialekter
Schlesien
Leif Hjernøe

Leif Hjernøe (født 24. juli 1938 i Aarhus) er en dansk forfatter, skribent og foredragsholder.

Hjernøe blev uddannet sølvsmed i 1959 og blev i 1962 student fra Århus Akademi. Derefter studerede han teologi, kunsthistorie, fransk og antropologi ved Aarhus Universitet.

Han debuterede med romanen En tid lang i 1968 og var i sin skrivestil eksperimenterende. Den største roman til dato, Rom Anno 1991, udkom i 1983. 

Siden 1981 har han desuden været tv-anmelder for Kristeligt Dagblad. Tidligere var han radio/tv-anmelder for Århus Stiftstidende. Fra 2000 har han været medlem af Gylling Menighedsråd.

Han har adskillige gange i løbet af sin karriere modtaget Statens Kunstfonds engangsydelse; fra 1971-1974 fik han desuden fondens stipendium.

Eksterne henvisninger 
 Leif Hjernøes hjemmeside

Personer fra Aarhus
Debattører fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Romanforfattere fra Danmark
Kritikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Rasmus Lindboe

Rasmus Lindboe (født 1973) er en dansk journalist, kommunikationschef og direktør i Havana Kunsthandel. Han har været nyhedsjournalist på flere landsdækkende danske medier.

Rasmus Lindboe blev uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole i 1999 med praktik på Aktuelt. 

Han arbejdede efterfølgende ved Berlingske Tidende, men kom i 2000 til Mellemfolkeligt Samvirke som informationsrådgiver i Tanzania. I Tanzania arbejdede han desuden for det nationale menneskerettighedscenter, The Legal and Human Rights Centre, i Dar es Salaam. Hjemvendt til Danmark blev han i 2002 politisk reporter ved Information. Fra 2005 til 2006 var han journalist ved TV 2, og fra 2006-2007 pressechef for Det Radikale Venstre og rådgiver for Marianne Jelved. Fra 2007-2012 var han pressechef i Advokatsamfundet.. Fra 2012-2013 var han chef for kommunikation og markedsføring på Niels Brock. Fra 2013-2018 kommunikationschef i Gribskov Kommune, derefter bl.a. konsulent i DIPD og pressechef i Alternativet.

I 2013 grundlagde han virksomheden Havana Kunsthandel, et specialgalleri for cubansk kunst. Galleriet importerer cubansk kunst, arrangerer udstillinger og events om Cuba og er i dag beliggende på Istedgade 67 i København.

Rasmus Lindboe gik på Frederiksberg Skole i Sorø og blev efterfølgende student fra Lyngby/Gladsaxe Gymnasium. Han har i 1993 studeret på Augsburg College i Minneapolis, USA, hvor han på baggrund af sine akademiske resultater opnåede at blive tildelt en plads på The Dean's List of Excellence. Hjemvendt fra college læste han litteraturvidenskab på Odense Universitet, før han begyndte på Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus. Han afsluttede med hovedopgave om den russiske mafia i Skt. Petersburg. Hovedopgaven blev bragt i dagbladet Aktuelt samt flere øvrige nordiske aviser. Hovedopgaven blev bedømt af journalist Steffen Gram til karakteren 10 på den gamle karakterskala.

Siden 2007 har han undervist EU-Kommissionens udsendte hold af eksperter i krise- og katastroferamte områder i kommunikation og mediehåndtering. 

Lindboe har været anvendt som politisk kommentator i aviser, radio og tv. Han har rapporteret fra borgerkrigen i det tidligere Jugoslavien for Berlingske Tidende, fra flygtningelejre i Afrika og fra borgerkrigen i Algeriet for dagbladet Aktuelt.

Siden 2006 har Rasmus Lindboe uddannet sig som leder på PwC Academy inden for strategisk kommunikation, CSR, mv. 

Rasmus Lindboe var forfatter til en artikel i Dagbladet Information i 2003,
hovedsageligt baseret på påstande fra René Karpantschof, om at Henrik Gade Jensen havde tilknytning til nazistiske kredse. Artiklen blev citeret flere gange af TV 2 og førte til, at Henrik Gade Jensen mistede sit job i Fogh-regeringen som rådgiver for daværende kirkeminister Tove Fergo. Der blev indgået forlig i sagen, og i den anledning bragte Information en beklagelse på forsiden og betalte 60.000 kroner i erstatning.
TV 2 betalte et ukendt beløb. Forløbet om Lindboes artikel om de konsekvenser, den fik, blev den 29. oktober 2012 gengivet i DR's tv-program "Hængt Ud På Forsiden".

Kilder 

Journalister fra Danmark
Ansatte ved TV 2
Journalister ved Berlingske
Bartholomæus Herman Løvenskiold

Bartholomæus Herman Løvenskiold (29. september 1729 på Bolvig Jernværk – 17. maj 1788 på Borgestad) var en godsejer i Norge.

Han var søn af kancelliråd Herman Løvenskiold, ejer af Fossum og Bolvig Jernværker (1701-1759), og Margrethe, biskop Bartholomæus Deichmans datter (1708-1759), samt sønnesøn af konferensråd Herman Løvenskiold (død 1750). Han var fra 1760 ejer af Bolvig Jernværk (til 1777) og Borgestad gård ved Porsgrunn, var født på førstnævnte sted 29. september 1729 og døde på sidstnævnte 17. maj 1788. Siden 1751 havde han titel af virkelig kancelliråd, og han er forfatter af en fortjenstlig Beskrivelse over Bratsberg Amt og Skiens By med sine Forstæder (1784).

Han blev 4. marts 1751 gift i Gerpen med sit søskendebarn Edel Margrethe Rasch (f. i Christiania 15. marts 1728, død på Borgestad 11. oktober 1795), datter af kancelliråd og rektor Jacob Rasch og Anna f. Deichman.

Kilder 

 
 Bernt Moe, Tidsskrift for den norske Personalhistorie, II, 108.
 Carl Ludvig Løvenskiold, Den Løvenskioldske Slægtebog, s. 5.
 Danmarks Adels Aarbog 1889, s. 298.

Godsejere fra Norge
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kancelliråder fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Bartholomæus Herman
Eggert Christopher Frederik Løvenskiold

Eggert Christopher Frederik baron Løvenskiold (5. juli 1788 på Vognserup – 4. februar 1861) var en dansk overjægermester og overførster.

Han blev født 5. juli 1788 på Vognstrup og var søn af baron Michael Herman Løvenskiold. Allerede i 1790 blev han udnævnt til kornet à la suite, og efterhånden avancerede han à la suite gennem de militære grader, indtil han, efter fra 1808-11 at have gjort aktiv tjeneste ved Livgarden til Hest, i 1811 fik ritmesters karakter og samtidig blev forsat til søndenfjeldske dragonregiment. I 1804 blev han forst- og jagtjunker og i 1809 kammerjunker. Ved faderens død 1804 arvede han Holden Jernværk i Norge og blev efter rigernes adskillelse boende der indtil 1829, da han på grund af økonomiske vanskeligheder opgav jernværket og flyttede tilbage til Danmark, hvor han endnu samme år blev udnævnt til hofjægermester og overførster for det daværende 2. Overførsterdistrikt, hvilken stilling han beklædte til 1860. Løvenskiold var ingen betydelig forstmand, men han var en udmærket jæger, der holdt jagtens bedste traditioner højt i ære, og det var som en anerkendelse af hans fortjenester på dette område, at han ved sin afgang fra overførsterembedet blev udnævnt til overjægermester, en post, der havde stået ledig siden 1799. Et blivende vidnesbyrd om sin interesse for jagten har han sat i det af ham i 1840 oprettede fasaneri i Kongelunden på Amager, hvor der efter hans død blev rejst et monument for ham. I 1842 blev han kammerherre, i 1852 Kommandør af Dannebrog. Død 4. februar 1861.

Han blev gift 8. august 1812 med Margrethe Frederikke Sophie Løvenskiold (16. januar 1785 – 2. juni 1876), søster til statholder i Norge Severin Løvenskiold. Blandt deres børn var komponisten Herman Severin Løvenskiold.

Kilder 
 A. Leigh-Smith, "Løvenskiold, Eggert Christopher Frederik", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Eggert Christopher Frederik
Danskere i 1800-tallet
Overførstere fra Danmark
Baroner fra Danmark
Kavaleriofficerer fra Danmark
Jægermestre fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Fabrikanter fra Norge
Overførster

Overførster (af , "skov", svarende til skovrider) betegnede den administrative leder af et af de fire overførsterdistrikter, som Statens skovvæsen var opdelt i 1851-1911. Titlen anvendes fortsat om den øverste leder af store private skovdistrikter, fx Vallø Stifts skovdistrikt.

Danske overførstere 
 Anton Frederik Scheffer
 Friedrich Heinrich Andreas Beermann

 Frederik Carl Eide
Titler
Skovbrug
Primeira Liga

Primeira Liga (eller Liga ZON Sagres af sponsormæssige årsager) er den øverste division i portugisisk fodbold. Ligaen består af 18 hold, der møder hver modstander én gang ude og én gang hjemme, hvilket giver 34 kampe pr. sæson. Når sæsonen er slut, rykker de to hold med færrest points ned i Segunda Liga.

Primeira Liga klubber (2022-23)

Mest vindende klubber

Eksterne henvisninger 
 Ligaens hjemmeside 

Etableret i 1934
Fodboldligaer
Fodbold i Portugal
Gobliiins

Gobliiins er en spilserie bestående af de fire puzzle/adventurespil: Gobliiins, Gobliins 2: The Prince Buffoon, Goblins Quest 3 og Gobliiins 4. Spillene blev udviklet og udgivet af Coktel Vision (senere Sierra On-Line) i begyndelsen af 1990'erne til Amiga, Atari ST, PC og Mac. Gobliiins 4 blev udgivet i 2009. De ældre spil i serien kan spilles på nyere platforme ved benyttelse af programmet ScummVM.

Eksterne henvisninger 
Gobliiins på mobygames 
Gobliiins på vintage-sierra 
Den officielle hjemmeside for Gobliiins 4

Computerspilserier
Computerspil fra 2009