kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dawson (månekrater)

Dawson er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den argentinske astronom Bernhard H. Dawson (1890 – 1960).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Dawsonkrateret ligger over et tredobbelt krater: Dets sydøstlige rand trænger ind i Alekhinkrateret, den nordvestlige rand trænger ind i det større satellitkrater "Dawson V", og den nordøstlige rand er forbundet med det tilsvarende store "Dawson D". Syd for denne formation ligger det store Zeemankrater. Vest for Dawson ligger Crommelinkrateret, og nord for ligger Fizeaukrateret.

Karakteristika 
Dette krater er forholdsvis ungt og ligger midt i et område med gamle, stærkt eroderede kratere. Dets ydre rand er næsten cirkulær, men en anelse forvredet på grund af de kratere, den overlapper. Den vestlige rand er let fladtrykt, hvor den ligger over "Dawson V". Ellers viser krateret meget få tegn på nedslidning, og der ligger kun et småkrater over den nordvestlige rand og et andet indenfor den nordøstlige rand. Kraterets indre er irregulært med nogle lette terrasser langs dele af kratervæggen.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Dawsonkrateret har følgende satellitkratere:

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
De Forest (månekrater)

De Forest er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på langt nede på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske opfinder Lee De Forest (1873 – 1961).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
De Forestkrateret ligger vest for den store bjergomgivne slette Zeeman og lige syd for Numerovkrateret. På grund af sin nærhed til Månens sydpol får krateret sollys ind i en meget skæv vinkel, når det befinder sig på Månens oplyste side.

Karakteristika 
Det er et forholdsvis ungt krater, som ikke er blevet slidt af betydning af senere nedslag. Randen har skarp kant og er cirkulær, men er dog lidt irregulær med en lille ydre vold. De brede indre vægge falder i flere terrasser, og områder nær randen giver indtryk af nedskridning. I midten af den irregulære kraterbund er der en ret stor og kantet central top.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. De Forestkrateret har følgende satellitkratere:

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
De Gasparis (månekrater)

de Gasparis er et nedslagskrater på Månen. Det befinder i den sydvestlige del af Månens forside og er opkaldt efter den italienske astronom Annibale de Gasparis (1819 – 1892).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
de Gaspariskrateret ligger sydvest for Cavendishkrateret og syd for Merceniuskrateret.

Karakteristika 
Randen i de Gasparis er slidt og eroderet, og kraterets indre er blevet oversvømmet af basaltisk lava. Den tilbageværende ydre rand har en maksimal højde på omkring 0,8 km.

Krateret er især bemærkelsesværdigt for de riller, som løber på kryds og tværs over kraterbunden og den omgivende overflade. Dette system af overfladekløfter kaldes Rimae de Gasparis, og det dækker et område på omkring 130 km i diameter. Rillerne menes at være opstået på grund af tektoniske fejl dybt under måneoverfladen, og eftersom de krydser hen over de Gasparis, må de være opstået senere end krateret.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. de Gaspariskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas 
 de Gasparis i Lpi-måneatlasset.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
De La Rue (månekrater)

De La Rue er resterne af et (eller muligvis flere) nedslagskrater(e) på Månen og er af den type, som kaldes en bjergomgivet slette. Det befinder sig på den nordøstlige del af Månens forside og ses på grund af dets placering i perspektivisk forkortning. Krateret er opkaldt efter den britiske astronom Warren De La Rue (1815 – 1889).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
De La Ruekrateret ligger nord-nordvest for det fremtrædende Endymionkrater, lige på den anden side af den østligste del af Mare Frigoris. Strabokrateret trænger ind i den nordligste del af De La Rues nordlige rand, og det mindre Thaleskrater er forbundet med den nordvestlige del af kratervæggen.

Karakteristika 
Omkredsen af De La Rue er en opløst masse af bakker, irregulær overflade og indskæringer fra gamle kratere. Randen er afrundet i den nordvestlige halvdel, mens et krater mod sydøst trænger ind i krateret og medfører, at væggen der er noget rettet ud. Det samlede resultat er en delvis pæreformet omkreds. Der er rester af små kratere langs den syd-sydøstlige rand, og adskillige rande af spøgelseskratere ligger i kraterets indre langs den nordlige kratervæg.

Nær midten af den forholdsvis flade indre kraterbund ligger det skålformede "De La Rue J"-satellitkrater. Der er forrevet overflade op mod den sydlige rand af krateret, og lave bakker mod vest. Kraterbunden er endnu mere forrevet langs den sydøstlige side. Den resterende bund er mærket af mange småkratere, heraf et bemærkelsesværdigt par i den nordøstlige del.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. De La Ruekrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas 
 De La Rue i Lpi-måneatlasset

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
De Moraes (månekrater)

De Moraes er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den brasilianske astronom Abrahão De Moraes (1916 – 1970).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1979.

Omgivelser 
De Moraeskrateret ligger nordøst for det større Bridgmankrater og sydvest for Van Rhijnkrateret.

Karakteristika 
Dette er en nedslidt kraterdannelse, som er blevet udjævnet og afrundet efter lang tid, hvor det er ramt af mindre nedslag. Små, men bemærkelsesværdige kratere ligger over randen og de indre vægge på den nordøstlige og nordvestlige side, og der findes en skrå hulning i den østlige rand. Den indre kraterbund er næsten uden særlige træk og kun mærket af nogle få småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. De Moraeskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas 
 De Moraes i Lpi-måneatlasset

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
De Morgan (månekrater)

De Morgan er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den centrale del af Månens forside og er opkaldt efter den britiske matematiker Augustus De Morgan (1806 – 1871).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
De Morgankrateret ligger midtvejs mellem D'Arrestkrateret (to kraterdiametre mod syd) og Cayleykrateret mod nord.

Karakteristika 
Dette krater er cirkulært og skålformet, med en lille kraterbund i midten af de koniske, skrånende indre vægge.

Måneatlas 
 De Morgan i Lpi-måneatlasset

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Den Koordinerede Tilmelding

Den Koordinerede Tilmelding (fork. KOT) er et sekretariat, der koordinerer optagelsen til størstedelen af de videregående uddannelser i Danmark.

Sekretariatet blev etableret under navnet Tilmeldingssekretariatet i 1978 efter at daværende undervisningsminister Ritt Bjerregaard (S) året inden havde indført adgangsregulering på de videregående uddannelser. Formålet med Den Koordinerede Tilmelding er at sikre, at hver ansøger bliver optaget på den højst mulige prioritet og ud fra de indebretninger, som KOT modtager fra uddannelsesinstitutionerne. Årligt udgives udførlige statistikker om årets ansøgere og optagne samt grænsekvotienter på de uddannelser, der ikke har optaget alle ansøgere.

Sekretariatet er placeret i Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser.

Eksterne henvisninger
 Den Koordinerede Tilmeldings hjemmeside 

Videregående uddannelse i Danmark
De Roy (månekrater)

De Roy er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside lige bag dens sydvestlige rand. Det er et område, som lejlighedsvis bringes inden for synsvidde på grund af libration, men krateret ses da fra siden, så mange detaljer ikke kan observeres. De Roy-krateret er opkaldt efter den belgiske astronom Felix De Roy (1883 – 1942).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
De Roy-krateret ligger vest for Arrheniuskrateret og øst for det større Boltzmannkrater.

Karakteristika 
Krateret har en nedslidt og afrundet rand, som danner en lidt uregelmæssigt cirkel. Der ligger et par småkratere langs den sydøstlige rand, og der findes en snæver kløft i den nordlige væg. Kraterbunden er jævn og næsten uden særlige træk, idet kun få små kratere findes i den.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. De Roy-krateret har følgende satellitkratere:

De følgende kratere har fået nyt navn af IAU:
 De Roy X — Se Chadwickkrateret.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
De Sitter (månekrater)

De Sitter er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig nær den nordlige rand på Månens forside. På grund af dets placering ses De Sitter i perspektivisk forkortning fra Jorden, og det modtager sollys i en meget lille vinkel, når det er på Månens belyste side. Krateret er opkaldt efter den hollandske astronom Willem De Sitter (1872 – 1934).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1964.

Omgivelser 
De Sitterkrateret ligger nord for kraterparret Baillaud-Euctemon.

Karakteristika 
Krateret er en del af en usædvanlig samling af tre kratere, hvor De Sitter ligger over den nordøstlige rand af "De Sitter L" og den sydlige rand af "De Sitter M". Alle tre kratere er af nogenlunde samme størrelse, omend det største er "De Sitter M". Hvor De Sitter ligger over de to andre kratere, er dets ydre rand skredet ned. Randen er derfor skarpere langs den øst-sydøstlige side, hvor "De Sitter G", som er en lille formation af to sammensmeltede kratere, ligger op til randen.

Kraterbunden er noget irregulær og bakket, med en lav central top nær kratermidten. Der er adskillige små og ganske små kratere på bunden. Desuden er der riller nær den indre væg, muligvis af vulkansk oprindelse.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. De Sitterkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas 
 De Sitter i Lpi-måneatlasset.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
De Vico (månekrater)

De Vico er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den sydvestlige del af Månens forside og er opkaldt efter den italienske astronom Francesco De Vico (1805 – 1848).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
De Vicokrateret ligger syd for Sirsaliskrateret. Mod vest-nordvest ligger Crügerkrateret. Mod nordvest ligger også de lavaoversvømmede rester af "De Vico T". På den anden side heraf ligger den lineære rille Rima Sirsalis, som følger en kurs mod nordøst, forbi Sirsaliskraterets rand.

Karakteristika 
De Vico er et cirkulært, skålformet krater med en lille, flad kraterbund i midten.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. De Vicokrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas 
 De Vico i Lpi-måneatlasset.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
De Vries (månekrater)

De Vries er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den hollandske botaniker Hugo De Vries (1848 – 1935).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
De Vrieskrateret ligger omtrent midtvejs mellem Racahkrateret mod nord-nordvest og Orlovkrateret mod syd-sydøst. Mellem De Vries og Orlov ligger en unavngivet bjergomgiven slette, hvis omkreds slutter sig til de to kraterrande.

Karakteristika 
Krateret er ikke særligt eroderet, omend et lille krater er forbundet med ydersiden af den nordlige rand. I den noget ujævne kraterbund ligger en bred central højde, som er forskudt lidt mod nordøst for midtpunktet.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. De Vrieskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas 
 De Vries i Lpi-måneatlasset.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Debes (månekrater)

Debes er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig nord for Mare Crisium i den østlige del af Månens forside og er opkaldt efter den tyske kartograf Ernest Debes (1840 – 1923).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Debeskrateret ligger lige nordvest for Tralleskrateret og det fremtrædende Cleomedeskrater.

Karakteristika 
Krateret slutter sig til det ovale "Debes A" ved et brud i den sydlige rand. Det sidstnævnte krater er for sit vedkommende sluttet til "Debes B" langs sin vestlige rand, så resultatet er blevet en triplekrater-formation. Det tilbageværende af Debes er noget eroderet og afrundet i forhold til den skarpere kant på Tralles, og kraterbunden er forholdsvis jævn og uden særlige formationer.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Debeskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Debus (månekrater)

Debus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside bag den østlige rand og er opkaldt efter den tyske fysiker Kurt H. Debus (1908 – 1983).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 2000. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Hansky H".

Omgivelser 
Debuskrateret ligger øst-sydøst for Ganskiykrateret og lige vest for den enorme bjergomgivne slette Pasteur.

Karakteristika 
Krateret er cirkulært med et skålformet udseende. Randen er nedslidt, og der ligger adskillige småkratere langs kanten. Kraterbunden er forholdsvis jævn og næsten uden særlige landskabstræk.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Debye (månekrater)

Debye er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den hollandske fysiker og nobelprismodtager Peter Debye (1884 – 1966).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Debyekrateret ligger syd for Chappellkrateret og sydvest for den bjergomgivne slette Rowland.

Karakteristika 
Kraterets ydre rand er blevet stærkt beskadiget af senere nedslag og afviger noget fra en cirkelform. Især er den nordøstlige rand blevet rettet ud efter at være blevet ramt, og som helhed har kraterranden en tilnærmet polygonal form. Over den sydlige rand ligger det mindre Perkinkrater. Den mest eroderede del af randen er den nordøstlige, hvor en samling overlappende kratere trænger ind i siden. Den vestlige rand er indskåret og rykket indad af adskillige små nedslag.

Kraterets indre er næsten lige så medtaget som randen. Den ydre vold i Perkinkrateret trænger en del ind over den sydlige del af kraterbunden. Dele af den resterende bund er blevet ramt og rodet op af nedslag, som har efterladt en irregulær overflade, som er næsten lige så vildsom som det terræn, der omgiver krateret. Det seneste af disse nedslag er et lille, skålformet krater lige sydvest for kratermidten.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Debyekrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Dechen (månekrater)

Dechen er et lille, skålformet nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den nordvestlige del af Oceanus Procellarum på Månens forside, nær dens nordvestlige rand, og det er opkaldt efter den tyske geolog Ernst H.K. von Dechen (1800 – 1889).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Dechenkrateret ligger nordøst for Hardingkrateret, men ligger ellers ret isoleret.

Karakteristika 
Kraterranden stikker ganske lidt op over det omgivende mare, og kraterets indre er symmetrisk og næsten uden særlige træk.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Dechenkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Delambre (månekrater)

Delambre er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det centrale højland på Månens forside, sydvest for Mare Tranquillitatis. Det er opkaldt efter den franske astronom Jean B.J. Delambre (1749 – 1822).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Vest for Delambrekrateret ligger kraterparret Theon Junior og Theon Senior, hvoraf det sidstnævnte er fjernest og ligger mere mod nordvest.

Karakteristika 
Delambre har terrasser i den indre kratervæg og et lille krater liggende langs den nordlige rand. Mod syd findes et lavt skår, som danner et let hak. Det har høje vægge, hvoraf nogle når en højde på ca. 4.570 meter.

Delambre var landingsstedet for den ubemandede månesonde Ranger 8, som fotograferede krateret. Delambre dateres til æraen Øvre Imbrian for 3,8 til 3,2 milliarder år siden.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Delambrekrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen