kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Orange County

Orange County har flere betydninger:

Amter (countys) i USA:
 Orange County, Californien – den folkerigeste og bedst kendte "Orange County" (amt) i USA.
 Orange County, Florida –
 Orange County, Indiana –
 Orange County, New York –
 Orange County, North Carolina –
 Orange County, Texas –
 Orange County, Vermont –
 Orange County, Virginia –

Andet:
 Orange County, Kina – er en amerikansk-inspireret forstad til Beijing.
 Orange County (tv-serie) – er det danske navn for den amerikanske tv-serie The O.C., der foregår i Orange County, Californien.
 Orange County (film) – film fra 2002, foregår i Orange County, California medvirkende bl.a. Colin Hanks og Jack Black.
Orange County (Californien)

Orange County er et amerikansk county i den sydlige del af Californien. Det administrative centrum er byen Santa Ana. Med et anslået indbyggertal på 3 mio. i 2005 er Orange County det næstmest folkerige county i Californien og USAs femte mest folkerige. Orange County har et samlet areal på 2.455 km². Amtet er kendt for sin rige, politisk konservative befolkning, selv om dette i virkeligheden ikke er så generelt. Derudover er Orange County et turistmål, da Disneyland hører hjemme her.

Handlingen i tv-serien Orange County udspiller sig i Orange County i Californien.

Eksterne links 

Counties i Californien
Lumby

Lumby er en by på Fyn med , beliggende 8 km nord for Odense og 8 km syd for Otterup. Byen hører til Odense Kommune og ligger i Region Syddanmark.

Lumby hører til Lumby Sogn. Lumby Kirke fra 1200-tallet ligger ved H.C. Lumbyesvej på toppen af bakken midt i byen.

Faciliteter 
Lumby Skole har 165 elever, fordelt på 0.–6. klassetrin, samt SFO. Efter 6. klasse kan eleverne komme på Søhusskolen, hvor der er overbygning. De to skoler indgår sammen med Stige Skole i Skolefællesskabet Odense Nord. Lumby Skole har desuden en centerafdeling med ca. 60 elever, der har gennemgribende udviklingsforstyrrelser.

Lumby har børnehaven Børnehuset. Lumby Forsamlingshus har en festsal og en kaffestue med plads til i alt 150 spisende gæster.

Historie

H.C. Lumbye 
Byen har givet navn til slægten Lumbye, heriblandt komponisten H.C. Lumbye. Mange gadenavne i byen, f.eks. Kanefarten, Harlekinvej, Colombinevej og Cecilievej er opkaldt efter hans musikstykker. Byen gennemskæres af H.C. Lumbyesvej, som går fra Søhus til lidt nord for Lumby, hvor den ender i landevejen mellem Otterup og Odense.

Møllen 
Ved Lumby ligger Lumby Mølle, en hollandsk vindmølle med galleri fra 1820, der i 1968 optrådte på et tre-kroners frimærke og derfor fik tilnavnet Frimærkemøllen. Undermøllen er udført i grundmur og granit, mens overmøllen er i træ med spån. Hatten er bådformet. Møllen blev bygget som kornmølle og var i drift indtil ca. 1960.

Til møllen hørte en trelænget gård, hvoraf kun 6 fag af stuehuset er bevaret, og en værkstedsbygning. I årene 1970 – 1983 indeholdt værkstedsbygningen Nationalmuseets mølleværksted, der leverede reservedele til hele landets gamle vindmøller. Set fra Odensesiden er Lumby mølle næsten skjult af mange store drivhuse, men fra Lumby-siden – som på fotoet – ses møllen og anlægget. I mange år trængte møllen til en restaurering, som er gennemført i perioden siden 1990.

Jernbanen 
Lumby havde trinbræt med sidespor på Nordfyenske Jernbane (1882-1966).

Noter 

Byer i Odense Kommune
Blågrøn gåsefod

 
Blågrøn Gåsefod (Chenopodium glaucum) er en 10-50 cm høj urt, der i Danmark f.eks. findes på strandenge og omkring bebyggelse.

Beskrivelse 
Blågrøn Gåsefod er en enårig plante, der blomstrer i juli til september. Hovedstænglen er 15-50 cm lang, oftest nedliggende med udspilede grene, sjældnere opret. Bladene er ret tykke (sukkulente), små ægformede til elliptiske, med rundbugtet bladrand, sjældnere med små spidse tænder. Bladoversiden er grøn-blågrøn og glat, mens undersiden er hvid til blågrå af tætsiddende saftfyldte hår.

Blomsterne sidder i tætte nøgler på bladede aks, hvoraf de øvre kan være bladløse. De enkelte blomster har svagt kølede blosterblade. Frugten er en nød, 0,6-0.9 mm i diameter, fladtrykt og oval til kredsrund. Nødden sidder vandret i bægeret i endestillede blomster, mens de sidder lodret i de sidestillede blomster. Nøddens kant er afrundet. Frøgemmet er løst tilhæftet frøskallen eller kun noget tilhæftet. Frøet er glinsende, rødbrun til sort, næsten glat, med fint netmønster på overfladen.

Hjemsted 
Blågrøn Gåsefod vokser for det meste på næringsrig bund, der kan være muld, ler eller grus. Den forekommer af og til som ukrudt i haver, men den kan også træffes langs veje, på strandenge, i strandsumpe, ved damme, møddinger og ruderater. Sandsynligvis oprindelig langs kysten.

I Danmark er planten er almindelig på Lolland og Falster, hist og her på Øerne og i Østjylland, mens den er meget sjælden i resten af landet.

Chenopodium glaucum

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Gåsefod
Kong Lear

Kong Lear har flere betydninger:

 Kong Lear af Britannien – legende.
 Kong Lear (tragedie) – et skuespil skrevet af Shakespeare om Kong Lear
 King Lear (film fra 1916) – amerikansk stumfilm fra 1916 af Ernest C. Warde
 Kong Lear (film fra 1971) – en dansk filmatisering af Shakespeares skuespil.
 Kong Lear (sovjetisk film fra 1971) – sovjetisk spillefilm fra 1971 af Grigorij Kozintsev
NemKonto

NemKonto er en bankkonto, som de offentlige myndigheder i Danmark anvender, når de udbetaler penge til en borger eller institution. Ordningen medfører, at alle betalinger, en dansk borger modtager fra det offentlige, går ind på én bestemt af borgerens bankkonti. Det er obligatorisk for alle danske borgere såvel som virksomheder og foreninger at have en NemKonto. Ordningen blev indført i 2003 ved Lov om offentlige betalinger m.v. (Lov nr. 1203 af 27. december 2003). Ved indførelsen forventedes systemet at give det offentlige en besparelse på ca. 100 millioner kr. årligt.

En NemKonto er i øvrigt en helt almindelig bankkonto – typisk er personers lønkonto også deres NemKonto. NemKonto matcher borgerens CPR-nummer (eller i tilfælde af en virksomhed eller forening: CVR-nummeret) til den valgte bankkonto.

Udbetalinger fra private virksomheder 

Folketinget vedtog i maj 2007 en lov, der tillader private virksomheder at bruge NemKonto i forbindelse med udbetalinger til kunder, medarbejdere mv. Forudsætningen herfor er, at virksomheden har adgang til at behandle personnumre, og at de på forhånd har underrettet modtageren om, at de fremover udbetaler til NemKontoen. Modtageren har mulighed for at meddele virksomheden, at han eller hun ikke længere ønsker udbetalinger fra virksomheden indsat på sin NemKonto.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 NemKontos hjemmeside

Offentlig økonomi
Bankvirksomhed
Elektroniske betalingssystemer
Butrint

Butrint er en ruinby i Albanien tæt på den græske grænse.

Den var en illyrisk by, der i 167 f.Kr. blev erobret af romerne. Byen hørte senere under både Det Byzantinske Imperium og Venedig. Den blev forladt i middelalderen.

Ruinerne, som blev udgravet efter 2. verdenskrig, omfatter et amfiteater, et romersk bad, et kapel fra 400-tallet, en basilika fra 500-tallet, en byport (Løveporten) og et venetiansk slot fra middelalderen, som er museum i dag.

Resterne af Butrint blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1992. I 1997 blev det overført til listen over verdensarvssteder, der er i fare på grund af tyveri og mangel på beskyttelse og restaurering. I 2005, da forholdene var blevet forbedret, blev Butrint fjernet fra listen over truede steder.

Butrint kan nås fra Saranda ad en vej, der blev bygget i 1959 til et besøg af Nikita Khrusjtjov.

Galleri

Eksterne henvisninger 

Arkæologi
Verdensarvsområder i Albanien
Illyrien
Mangefrøet gåsefod

 
Mangefrøet Gåsefod (Chenopodium polyspermum) er en nedliggende eller opstigende urt, der er 20-50 cm høj. Planten vokser i Danmark nær bebyggelser, i skovrydninger og på agerjord.

Beskrivelse 
Mangefrøet Gåsefod er en enårig plante, der er glat eller meget svagt melet på de yngre dele. Den er af og til rødligt anløben. Hovedstænglen er opstigende eller liggende (sjældent opret) og udspærret grenet. Bladene er lysegrønne til mørkegrønne, ægformede eller ovale og tynde med hel rand.

Arten blomstrer i juli til september, hvor blomsterne sidder i åbne kvaste eller tætte aks fra bladhjørnerne. Frugten er en nød, der er 0,9-1,2 mm i diameter. Den er fladtrykt og ligger vandret i bægeret. Ved frugtmodning åbnes blosteret og frugten falder af uden bægeret. Frøgemmet er løst tilhæftet frøet, der er brunt til sort og glinsende med but kant. Frøoverfladen har utydelige gruber og radiære furer, der er bugtede.

Voksested 
Mangefrøet Gåsefod vokser på forstyrret bund, der kan være muld, ler eller grus. Af og til som ukrudt på marker, i haver nær bebyggelse og i skovrydninger.

Den findes hist og her på Øerne og Bornholm, men er meget sjælden i resten af landet.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Enårige urter
Ukrudtsplanter
Gåsefod
Supremum

I matematikken siges supremum for en delmængde  af de reelle tal at være delmængdens mindste øvre grænse. Hvis  er et sådant, skrives typisk: .

Hvis en mængde har flere øvre grænser, vil dens supremum således være den mindste af disse. Ved en øvre grænse i en mængde  forstås et reelt tal, , der er større end eller lig alle elementer i . Eksempelvis er 3 en øvre grænse for mængden {1,2,3}. Formelt:

.

Har en mængde en øvre grænse siges den at være opad begrænset.

Den mindste øvre grænse kan så defineres ved at  er en øvre grænse i , og hvis  er en øvre grænse i  er .

Eksempler

Supremumsegenskaben 

En totalt ordnet mængde siges at have supremumsegenskaben, hvis enhver ikke-tom, opadtil begrænset delmængde af den har supremum.

En mængde har supremumsegenskaben, hvis og kun hvis den har infimumsegenskaben.

Se også 
 Infimum

Mængdelære
Ordningsteori
Prisindeks

Et prisindeks – eller pristal – udtrykker udvikling i et sammenvejet sæt varer eller andre goder. Sættet benævnes til tider en kurv. Tilsvarende indeks anvendes til vurdering af udviklingen i priser på værdipapirer, eksempelvis det danske OMXC20.

Ved beregning af et indeks må man indledningsvist afklare, med hvilken vægt de goder skal medregnes. Ved et forbrugerprisindeks skal de enkelte goder svare til disses budgetandel i husholdningernes forbrug, ved et aktieindeks anvendes en kombination af markedsværdi og omsætning ('likviditet').

Over tid vil vægtene forskydes – de danske forbrugere spiste i 1960'erne mange kartofler, men i 1990'erne mere pasta – og det må så afgøres, om man vil bruge de gamle vægte, de nye vægte eller noget imellem.

Laspeyres' indeks tager udgangspunkt i de gamle vægte (mængder):

hvor  er ændringen i prisindekset,  og  er priser og mængder til det første tidspunkt,  og  de tilsvarende til det andet tidspunkt. Laspeyres' prisindeks har en tendens til overvurdere prisudviklingen (inflationen).

Paasches indeks tager udgangspunkt i de nye vægte (mængder):

og har en tendens til at undervurdere prisudviklingen.

Fishers indeks kommer udenom over-/undervurderingen ved at benytte et geometrisk gennemsnit af de to foregående:

Ekstern henvisning 
 Prisberegner fra Danmarks Statistik – kan omregne danske priser i perioden fra 1900 via prisindekset

Indekstal
Makroøkonomi
Økonomiske indikatorer
Exif

EXIF (Exchangeable Image File Format) er en specifikation som angiver en række informationer i forbindelse med fotografier taget med de fleste digitale fotografiapparater.

Specifikationen er skrevet af den japanske interesseorganisation JEIDA (ingen officiel organisation opretholder denne specifikation), og bruger eksisterende filformater, eksempelvis JPEG, TIFF og RIFF formater.

For nuværende (2005) er filerne JPEG2000 og PNG ikke understøttet.

Nyeste EXIF specifikation har versionsnummer 3.0 (2005).

EXIF data 

Data som er defineret i EXIF specifikationen dækker et meget bredt område (normalt på engelsk), bland andet:
 Dato og tid for fotografering samt eventul redigering af billede.
 Kamera fabrikat og type.
 Software for apparat.
 Software for billedredigering.
 Kompression og resolution.
 Optagetid og blænde.
 Flash anvendelse.
 Farvespecifikation.

Eksempel 
Nedenfor angivne tabel viser EXIF data for et fotografi taget med et typisk digital apparat:

Ekstern henvisning 
 EXIF hjemmeside 
 Exif Dangers 

Metadata
Fotografi
Hind Herred

Hind Herred var et herred i Ringkøbing Amt. Det hed i Kong Valdemars Jordebog Heingæhæreth og hørte i middelalderen under Hardsyssel. Senere var det sammen med Vandfuld Herred og Ulfborg Herred et len, der i en periode fra 1523 – 1549 hørte under Riberhus Len, hvorefter det igen blev selvstændigt, indtil det i 1597 blev forenet med Bøvling Len. Fra 1660 kom det under Bøvling Amt, indtil det i 1794 kom under det da oprettede Ringkøbing Amt.

Hind Herred grænser mod nord og øst til Ulfborg Herred , mod syd til Bølling Herred og er i øvrigt omgivet af Ringkøbing Fjord og Vesterhavet.

Til Herredet hører Holmsland mellem Ringkøbing Fjord og Stadil Fjord, hvilken sidste ligger i herredet, og Holmslands Klit mellem Ringkøbing Fjord og Vesterhavet.

I herredet ligger købstaden Ringkøbing, og følgende sogne:

 Gammel Sogn
 Hee Sogn
 Holmsland Klit Sogn
 Hover Sogn
 No Sogn
 Ny Sogn
 Nørre Omme Sogn
 Rindum Sogn
 Ringkøbing Sogn
 Ringkøbing Landsogn (Ej vist på kort)
 Stadil Sogn
 Tim Sogn
 Torsted Sogn
 Vedersø Sogn
 Velling Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 

Herreder i Ringkøbing Amt
Hjertebladet gåsefod

 
Hjertebladet Gåsefod (Chenopodium hybridum) er en 20-100 cm høj urt, der vokser omkring bebyggelse og på agerjord.

Beskrivelse 
Hjertebladet Gåsefod er en opret, enårig plante, der er svagt melet og med en ubehagelig lugt. Stænglen er kantet og hovedsagelig grenet i den øvre del. Bladene er friskgrønne og mere eller mindre hjerteformede med 1-3 meget store tænder eller lober.

Arten blomstrer i juli-august med endestillede og sidestillede blomsterstande, der er kvastformede eller sjældnere kompakte og aksformede. Blosteret åbner sig ved frugtsætning og er kølet. Frugten er en nød, der er 1,6 - 2,2 mm i diameter og fladtrykt og kredsrund. Den sidder vandret i bægeret og har afrundet kant. Frugterne falder for det meste af uden medfølgende bæger. Frøgemmet er fast tilhæftet frøet, der er mat sort og med dybe ensartede gruber.

Voksested 
Hjertebladet Gåsefod vokser på forstyrret og mest kalkholdig bund. Den ses hist og her på Lolland, Falster og i København, mens den i øvrigt er temmelig sjælden på Øerne. Arten er meget sjælden i Jylland. Kan træffes i haver, parker, langs veje og på dyrket jord.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 

Gåsefod
Flemming Kofod-Svendsen

Flemming Peter Kofod-Svendsen (født 21. marts 1944 i Aakirkeby) er en dansk tidligere sognepræst i Birkerød Sogn, samt tidligere partiformand for Kristeligt Folkeparti, folketingsmedlem og minister. Han har været generalsekretær i Kristeligt Forbund for Studerende (KFS) og i ISOBRO (Indsamlingsorganisationernes Brancheorganisation). Han er kommandør af Dannebrogordenen og medlem af Rigsretten.

Politisk karriere 
Fra 1979 til 1990 var Flemming Kofod-Svendsen landsformand for Kristeligt Folkeparti. Han sad i Folketinget for Københavns Amtskreds 1984-1988, 1988-1993 og 1998-2001. Kofod-Svendsen udtrådte af Folketinget midt i en valgperiode i både 1988 og 1993 og blev begge gange afløst af Merethe Due Jensen. Han har været boligminister to gange: 1987-88 (Regeringen Poul Schlüter II) og 1993-94 (Regeringen Poul Nyrup Rasmussen I; i denne regering var han desuden minister for nordisk samarbejde og Østersøspørgsmål).

Privatliv 
Han blev gift 30. januar 1971 i Kolding med forlagsleder og cand.theol. Inger Margrethe Damgaard Kofod-Svendsen, født d 15. april 1946.

Hans ene søn, svigerdatter og to børnebørn omkom i tsunamien den 26. december 2004, og han blev derfor interviewet af bl.a. Jyllands-Posten og Danmarks Radios Profilen. Han skrev bogen "Døden, Sorgen, Håbet", hvori han reflekterer over at være et kristent menneske set i forhold til sine egne personlige tab.

Forfatterskab 
 Flemming Kofod-Svendsen: "De kristne i den arabiske verden" (ICQUS nr 1, 1999) 
Flemming Kofod-Svendsen: Guds hemmelighed: kolossenserbrevet: Kristeligt Forbund for Studerende og Skoleungdom, 1970 
Flemming Kofod-Svendsen: Sandheden er det første offer: om Danmarks Radio og Libanonkrigen, Samleren, 1984
Flemming Kofod-Svendsen: Den politiske udfordring, Scandinavia 1987
Flemming Kofod-Svendsen: Mellem foragt og guddommeliggørelse: arbejde i kristent perspektiv, Credo 1998
Flemming Kofod-Svendsen: Bibelens bøger: en introduktion, LogosMedia 2004
Flemming Kofod-Svendsen: Tro til tiden: det kristne studenterarbejdes historie i Danmark, Credo 2008
Flemming Kofod-Svendsen: Døden, sorgen, håbet, Credo i samarbejde med Lohse 2011
Flemming Kofod-Svendsen: Lutheranerne på heden: om Kristlig Lutheransk Trossamfunds historie, Kolon 2012

Eksterne henvisninger 
 Biografi på Folketingets hjemmeside
 Jyllands-Posten 3. januar 2005: En fars tro og håb efter katastrofen i Asien Interview
 DR1 Profilen 14. december 2005: Flemming Kofod-Svendsen   Interview
 Gammelt portrætfoto 

Præster fra Danmark
Boligministre fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Kristendemokraterne
Danske ministre fra Kristendemokraterne
Ministre for nordisk samarbejde fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer fra Aakirkeby
Medlemmer af DRs bestyrelse (tidligere Radiorådet)
Kommandører af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog
Medlemmer af Rigsretten
Druegåsefod

 
Drue-Gåsefod (Chenopodium chenopodioides) er en 10-50 cm høj urt, der i Danmark vokser sjældent på strandenge.

Beskrivelse 
Drue-Gåsefod er en opret eller nedliggende, enårig plante. Den furede stængel er grenet forneden, næsten glat og ret blød. De nedre grene er tilsyneladende modsatte. Bladene er sukkulente og trekantede, ovale eller rudeformede, helrandede eller med få tænder. Blomsterstanden er bladet og består af aksformede eller klaseagtige delblomsterstande. Blomsterne sidder i små tætte nøgler.

Endestillede blomster med fladtrykte frugter (nødder), der sidder vandret i blosteret, som består af 5 bægerblade, der er sammenvoksede i halvdelen af deres længde. Sidestillede blomster med 3-5 bægerblade, der er sammenvoksede i hele deres længde og dermed danner en sæk omkring frugten, der sidder lodret i bægeret.

Frugten falder af sammen med bægeret. Den er oval til kredrund og 0,6-0,8 mm i diameter. Frøgemmet er løst tilhæftet frøet, der er rødbrunt, glinsende, næsten glat og med fint netmønster.

Voksested 
Drue-Gåsefod vokser mest på næringsrig og saltholdig bund. Den træffes på strandenge og strandrørsumpe, og af og til også langs åer.

Arten er i Danmark sjælden på de sydlige øer samt Fyn og det østlige Sjælland. I resten af landet er den meget sjælden eller helt manglende som på Bornholm.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 

Gåsefod
ISOBRO

ISOBRO (Indsamlingsorganisationernes Brancheorganisation) er en sammenslutning af indsamlingsorganisationer, og har til formål at styrke medlemsorganisationerne og fremme deres fælles interesser.

Ekstern henvisning 
http://www.isobro.dk

Brancheforeninger i Danmark
Velgørenhedsorganisationer
Kashmir (flertydig)

Kashmir har følgende betydninger:

 Kashmir – en omstridt bjergprovins i Indien.
 Jammu og Kashmir (vasalstat) - en tidligere vasalstat beliggende omtrent hvor den nuværende provins er beliggende
 Kashmirisk (sprog) - sprog, der tales i Kashmir-regionen
 Kashmirged - en ged, der lever i Sydvest-asien
 Kashmir-uld – uld fra kashmirgeden
 Kashmir (sang) – en sang af rockbandet Led Zeppelin.
 Kashmir (band) – et dansk orkester, der har taget sit navn efter Led Zeppelins sang.
Madriu-Claror-Perafita-dalen

Madriu-Perafita-Claror-dalen giver et samlet billede af hvordan mennesker har brugt de meget spredte ressourcerne i Pyrenæerne det sidste årtusinde. Det dramatiske gletsjer-landskab med åbne græsgange og stejle træbeklædte dale dækker et areal på 4.247 ha, 9% af Andorras areal.

Verdensarvsområder i Andorra
Dale
Ninpo

Ninpo er det totale system af ninjaernes færdigheder og viden, mens den rent kampkunst-mæssige del oftest omtales som ninjutsu. Det består af almenviden, filosofi, esoteriske praktikker og ifølge populære myter også af magi.
Nin eller shinobi (忍) betyder at udholde eller skjult/hemmeligt og det andet tegn ho (法) betyder metode, lov, princip eller system. Ninpo kommer oprindeligt fra Japan.

 

Japansk kampsport
Gjirokastër

Gjirokastër (eller Gjirokastra) er en by med ca.  indbyggere, som ligger ved floden Drinos i præfekturet Gjirokastër (præfektur) det sydlige Albanien.

Den historiske bydel i Gjirokastra er på UNESCOs liste over verdensarvsområder som et sjældent eksempel på en velbevaret osmannisk by. Borgen fra 1200-tallet er omdrejningspunkt for byen. Omkring borgen ligger mange borghuse, på tyrkisk: kule. Udover husene ligger der også en basar, en moske fra 1800-tallet og to kirker fra samme periode

Eksterne henvisninger 

 
Byer i Albanien
Verdensarvsområder i Albanien
Ceres (gudinde)

Ceres er en romersk gudinde svarende til den græske gudinde Demeter. Hun er datter af Saturn og Rhea, svigerinde til Jupiter, mor til Proserpina sammen med Jupiter, søster til Juno, Vesta, Neptun og Pluto, og hun er Siciliens beskytter.

Ceres var gudinde for plantevækst (især korn) og for moderlig kærlighed. Det siges, hun blev taget ind i den romerske mytologi i 496 f.Kr. under en udmarvende hungersnød, da de sibyllinske bøger rådede dem til at adoptere de græske gudinder Demeter, Kore og sandsynligvis Dionysos.

Dyrkelse af Ceres 
Hun blev personificeret og fejret af kvinder i hemmelige ritualer ved Ambarvalia festivalen, som blev afholdt i maj. Der var et tempel til Ceres på Aventinhøjen i Rom. Den primære festival til ære for hende var Cerealia eller Ludi Cereales (Ceres-lege), som blev indført i det tredje århundrede før Kristus og holdt hvert år fra d. 12. april til d. 19. april. Hun blev primært dyrket af de plebejiske klasser, som dominerede kornhandelen. Lidet vides om ritualerne i forbindelse med dyrkelse af Ceres.

Hun havde tolv hjælpeguder, som assisterede hende og stod for forskellige aspekter i forbindelse med landbrug: "Vervacator som gør land brak, Reparator som præparerer brakland, Imporcitor som pløjer med brede furer, Insitor som udsår, Obarator som pløjer overfladen, Occator som harver, Sarrotor som luger ukrudt, Subruncinator som tynder ud, Messor som høster, Conuector som kører, Conditor som gemmer, og Promitor som distribuerer.

I kunsten er hun som regel afbildet med et scepter, en kurv med blomster og frugt og en blomsterkrans.

Sproglige referencer 
Det engelske ord cereals (d.e. morgenmadsprodukter fremstillet af korn, f.eks. cornflakes) stammer fra Ceres, fordi hun stod for dyrkelse af korn. Navnet Ceres stammer fra det indoeuropæiske ord ker, som betyder at gro. Asteroiden 1 Ceres er opkaldt efter hende, og det samme gælder for grundstoffet Cerium. Herhjemme er Ceres nok mest kendt fra ølmærket af samme navn.

Romerske guder
Naturgudinder
Jordbrugsgudinder