kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stærkstrømsteknik

Stærkstrømsteknik er et underområde inden for elektroteknik, der beskæftiger sig med generering, transmission, distribution og udnyttelse af elektrisk energi og det elektriske apparat, der er forbundet med sådanne systemer. Selvom en stor del af feltet beskæftiger sig med problemerne med trefaset vekselstrøm – standarden for storskala krafttransmission og distribution på tværs af den moderne verden – er en betydelig del af feltet beskæftiget med konverteringen mellem vekselstrøm og jævnstrøm og udvikling af specialiserede kraftsystemer såsom dem, der anvendes i fly eller til elektriske jernbanenet. Stærkstrømsteknik trækker størstedelen af sin teoretiske base fra elektroteknik og maskinteknik.

Eksterne henvisninger
 IEEE Power Engineering Society
 Jadavpur University, Department of Power Engineering
 Power Engineering International Magazine Articles 
 Power Engineering Magazine Articles 
 American Society of Power Engineers, Inc.

 
Elektroteknik
Maskinteknik
Maskinteknik

Maskinteknik er studiet af fysiske maskiner, der kan involvere kraft og bevægelse. Det er en ingeniørgren, der kombinerer ingeniørfysik og matematikprincipper med materialevidenskab til at designe, analysere, fremstille og vedligeholde mekaniske systemer. Det er en af de ældste og bredeste af ingeniørgrenene.

Maskinteknik kræver en forståelse af flere kerneområder, herunder mekanik, dynamik, termodynamik, materialevidenskab, design, strukturel analyse og elektricitet. Ud over disse kerneprincipper bruger mekaniske ingeniører værktøjer såsom computerstøttet design (CAD), computerstøttet fremstilling (CAM) og produktlivscyklusstyring til at designe og analysere produktionsanlæg, industrielt udstyr og maskiner, varmesystemer og kølesystemer, transportsystemer, fly, vandfartøjer, robotter, medicinsk udstyr, våben og andre.

Maskinteknik opstod som et felt under den industrielle revolution i Europa i det 18. århundrede; dog kan dens udvikling spores flere tusinde år tilbage rundt om i verden. I det 19. århundrede førte udviklingen inden for fysik til udviklingen af maskinteknisk videnskab. Feltet har løbende udviklet sig til at inkorporere fremskridt; i dag forfølger maskiningeniører udvikling inden for områder som kompositter, mekatronik og nanoteknologi. Det overlapper også med rumfartsteknik, metallurgisk teknik, civilingeniør, konstruktionsteknik, elektroteknik, produktionsteknik, kemiteknik, industriteknik og andre ingeniørdiscipliner i varierende mængder. Maskiningeniører kan også arbejde inden for biomedicinsk teknik, specifikt med biomekanik, transportfænomener, biomekatronik, bionanoteknologi og modellering af biologiske systemer.

Referencer
Mateo Tanlongo

Mateo Tanlongo (født 12. august 2003) er en argentisk fodboldspiller, der spiller for den danske superligaklub F.C. København udlånt fra Sporting CP.

Klubkarriere

Rosario Central 
Tanlongo begyndte som ungdomsspiller i Rosario Central i marts 2010. Efter 10 år i klubbens akademi, hvor han blev klubbens næstyngste debutant fir reserveholdet, rykkede han op på klubbens førstehold i midten af 2020. En knæskade i oktober holdt ham ude i to måneder. Han fik som 17-årig debut for førsteholdet i januar 2021 i en pokalkamp.

Sporting CP 
I januar 2023 skrev Tanlongo en fire-årig kontrakt med Sporting CP på en fri transfer.

F.C. København (leje) 
Den 1. september 2023 blev det offentliggjort, at FCK havde indgået en lejeaftale med Sporting CP om Tanlongo gældende for sæsonen med en købsklausul.

Landsholdskarriere 
Tanlongo blev i 2019 udtaget til Argentinas U/16-landshold.

Opvækst 
Tanlongo er født i Argentina med italienske rødder. Han har dobbelt statsborgerskab.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Argentina
Konge af Rom

Kongen af Rom () var herskeren over det romerske kongerige. I henhold til romersk mytologi var den første konge af Rom Romulus, som grundlagde byen i 753 f.Kr. på Palatinerhøjen. Syv legendariske konger siges at have regeret Rom indtil 509 f.Kr., hvor den sidste konge blev væltet. Disse konger regerede i gennemsnit i 35 år.

Kongerne efter Romulus var ikke kendt for at være del af et dynasti, og der henvises ikke til arveprincippet før efter den femte kong, Tarquinius Priscus. Følgelig har nogle historikere antaget, at Tarquinernes forsøg på at skabe et arveligt monarki – over dette formodede tidligere valgmonarki – resulterede i dannelsen af republikken

Konger af Rom (753-509 f.Kr.) 
Eftersom Roms journaler og registrerer blev ødelagt i 390 f.Kr., da byen blev plyndret, er det ikke muligt med sikkerhed at vide, hvor mange konger, der faktisk regerede byen. Ligeledes er det heller ikke muligt med sikkerhed at kende til rigtigheden af de gerninger, der er tilskrevet de enkelte konger, af senere forfattere. Alle kongerne er mere eller mindre sagnagtige, og de fleste – hvis ikke alle – afspejler derfor formentligt ikke historiske personer.

Titus Tatius – Sabinernes konge – var i fem år, frem til hans død, konge af Rom sammen med Romulus. Han regnes dog ikke traditionelt blandt de syv konger af Rom.

Referencer

Eksterne links 
 Roman Empire.net: Kongerne
 Historywiz.com: De etruskiske konger 

Kongerige
Kongerige
Regenter
Lister over regenter
Forhenværende europæiske monarkier
Doupov-bjergene

Doupov-bjergene (, ) er en kænozoisk vulkansk bjergkæde med den typiske struktur som stratovulkan. Stratovulkanens centrum var på stedet for en tidligere by Doupov. De ligger i grænseområdet mellem regionerne Karlovy Vary og Ústí nad Labem.

Det højeste bjerg er Hradiště (934 moh.), det laveste punkt er ved floden Eger nær Kadaň (ca. 275 moh.)

I 1945 blev det meste af den tyske befolkning fordrevet, så Doupovbjergene blev næsten helt ubefolkede. Det blev et militært træningsområde i 1953 og tjener i øjeblikket dette formål for NATO- styrker.

Bjerge og bakker i Tjekkiet
Vulkaner
Arbejdernes Forenings- og Forsamlingsbygning

Arbejdernes Forenings- og Forsamlingsbygning er en tidligere arbejderforsamlingsbygning opført i 1879 og beliggende i Rømersgade i København. Bygningen er den første arbejderforsamlingsbygning i Danmark, den ældste endnu eksisterende i Europa og den næstældste i verden. Den er opført af arbejderbevægelsen som et mødested for politiske, uddannelsesmæssige, sociale og kulturelle aktiviteter, samtidig med at en række fagforeninger havde kontorer i bygningen. Restaurant Café & Øl-Halle "1892" ligger i bygningens kælder, hvor der har været restaurant siden 1879. 

Bygningen er optaget på Kulturministeriets tentativliste, som fungerer som kandidatliste til UNESCO's Verdensarvsliste.

Bygningen blev i 1982 overdraget til Arbejdermuseet og fredet i 1983.

Kilder 

Verdensarvskandidater i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Etableret i 1879
Podbořany

Podbořany (tjekkisk udtale: [ˈpodbor̝anɪ] ; ) er en by i distriktet  Louny i regionen Ústí nad Labem-regionen i Tjekkiet med omkring 6.400 indbyggere. Byen er kendt for at producere humle.

Bydelene og landsbyerne Buškovice, Dolánky, Hlubany, Kaštice, Kněžice, Letov, Mory, Neprobylice, Oploty, Pšov, Sýrovice og Valov er administrative dele af Podbořany.

Geografi 
Podbořany ligger omkring 31 km  sydvest for Louny og 38 km  øst for Karlovy Vary. Det ligger for det meste i Mostbækkenet, men en lille vestlig del af  kommunens område strækker sig ind i Doupov-bjergene og omfatter det højeste punkt i Podbořany på  over havets overflade. Dolánecký-strømmen løber gennem byen.

Historie 
Ifølge arkæologisk forskning levede slaviske stammer her før det 10. århundrede, og der var en vigtig slavisk gord på den nærliggende Rubín-bakke. Nogle forskere identificerer endda Rubín med den mytiske Wogastisburg, som var scenen for slaget ved Wogastisburg.

Den første skriftlige omtale af Podbořany er i et skøde fra klostret i Postoloprty fra 1362. Landsbyen var ejet af klostret indtil 1426, hvor den blev købt af Gutštejns herrer. Under deres styre blev Podbořany en købstad. I 1575 fik Podbořany, som en ejendom tilhørende familien Schlick, byrettigheder.

I løbet af det 16. århundrede startede germaniseringen af Podbořany. Efter 30-årskrigen blev tyskerne flertal. I 1945-1946 blev den tyske befolkning fordrevet, og de blev delvist erstattet af tjekkere fra Volhynien.

Seværdigheder 

Peter og Paulus kirke er en senbarok bygning fra 1781. Ved siden af kirken ligger en præstegård fra 1788.

Frelserens Kirke blev bygget af tyske lutheranere, der boede i og omkring Podbořany i 1901-1902. I dag tjener den pseudo-romanske bygning primært kulturelle formål.

Referencer 

 

Byer i Tjekkiet
Byer i Ústí nad Labem
Søndergaard

Søndergaard er et dansk og norsk efternavn. Det er et efternavn afledt af et stednavn, i dette tilfælde fra en af de mange såkaldte bondegårde.
Kendte personer med dette efternavn omfatter:

 Andreas Søndergaard (født 2001), dansk målmand, der spiller i Wolverhampton Wanderers F.C.
 Anelise Søndergaard (1924–1985), dansk autodidakt maler og grafiker
 Christian Søndergaard Jensen (født 1963), datalog og professor ved Aalborg Universitet
 Ditte Søndergaard (født 1985),  dansk ungdomspolitiker
 Dorte Marie Søndergaard (født 1957), dansk forsker i socialpsykologi 
 Jan Søndergaard (født 1947), dansk arkitekt og professor
 Jens Søndergaard (1895–1957), dansk maler
 Josef Søndergaard (1906–1946), dansk reklametegner
 Jørgen Søndergaard (født 1949), dansk økonom
 Karsten Søndergaard (født 1967), dansk politiker 
 Kasper Søndergaard ((født 1981), dansk tidligere håndboldspiller
 Laila Søndergaard (født 1956), dansk atlet 
 Lars Søndergaard (født 1959), dansk fodboldtræner
 Louise Søndergaard (født 1999), kvindelig dansk håndboldspiller
 Morten Søndergaard (født 1964), dansk forfatter, oversætter, redaktør og lydkunstner
 Niels Søndergaard (født 1947), dansk forfatter og oversætter
 Oliver Søndergaard (født 2003), cykelrytter fra Danmark
 Rasmus Søndergaard (født 1979), dansk skuespiller, improvisator, komiker, dramatiker og instruktør
 Sanne Søndergaard (født 1980), dansk forfatter, foredragsholder og standup komiker
 Søren Søndergaard (født 1955), dansk faglærer, metalarbejder og politiker
 Søren Søndergaard (radiovært) (født 1965), dansk musiker
 Søren Søndergaard (bokser) (født 1966), tidligere dansk bokser
 Søren Søndergaard (landmand) (født 1979), formand for erhvervsorganisationen Landbrug & Fødevarer 
 Tom Søndergaard (1944−1997), dansk fodboldspiller
 Torben Søndergaard (født 1976), dansk radikal kristen
 Trine Søndergaard (født 1972), dansk fotografibaseret billedkunstner

Se også 
 Søndergård

Kildehenvisninger 

Danske efternavne
Norske efternavne
Søndergård

Søndergård er et dansk efternavn.
Kendte personer med dette efternavn omfatter:
 Jens Christian Søndergård (født 1945), dansk saxofonist
 Jesper Søndergård Thybo (født 1999), dansk skak stormester (2020)
 Pylle Søndergård (født 1952), dansk maler, fotograf og keramisk kunstner
 Thomas Søndergård (født 1969), dansk dirigent

Se også 
 Søndergaard

Kildehenvisninger 

Danske efternavne
Banel & Adama

Banel & Adama er en fransk film fra 2023 af Ramata-Toulaye Sy.

Medvirkende 
 Khady Mane som Banel
 Mamadou Diallo som Adama
 Binta Racine Sy
 Moussa Sow
 Ndiabel Diallo
 Oumar Samba Dia
 Amadou Ndiaye

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Film fra Frankrig
Franske film fra 2023
Dramafilm fra Frankrig
Club Zero

Club Zero er en film fra 2023 af Jessica Hausner.

Medvirkende 
 Mia Wasikowska som Miss Novak
 Sidse Babett Knudsen som Miss Dorset
 Elsa Zylberstein
 Mathieu Demy
 Luke Barker som Fred
 Ksenia Devriendt som Elsa
 Florence Baker som Ragna
 Samuel D. Anderson som Ben
 Gwen Currant som Helen

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Film fra Storbritannien
Britiske film fra 2023
Film fra Frankrig
Dramafilm fra Frankrig
Firebrand

Firebrand er en britisk film fra 2023 af Karim Aïnouz.

Medvirkende 
 Alicia Vikander som Catherine Parr
 Jude Law som Henry VIII
 Sam Riley som Thomas Seymour
 Eddie Marsan som Edward Seymour
 Simon Russell Beale som Stephen Gardiner
 Erin Doherty som Anne Askew
 Ruby Bentall som Cat
 Bryony Hannah som Ellen
 Maia Jemmett som Dot

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Film fra Storbritannien
Britiske film fra 2023
Dramafilm fra USA
Dramafilm fra Storbritannien
Amerikanske film fra 2023
Le Retour

Le Retour er en fransk film fra 2023 af Catherine Corsini.

Medvirkende 
 Aïssatou Diallo Sagna som Khédidja
 Suzy Bemba som Jessica
 Esther Gohourou som Farah
 Lomane de Dietrich som Gaïa
 Harold Orsoni som Orso
 Cédric Appietto som Marc-Andria
 Marie-Ange Geronimi som Michelle
 Virginie Ledoyen som Sylvia
 Denis Podalydès som Marc

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Film fra Frankrig
Franske film fra 2023
Dramafilm fra Frankrig
Fritz Schwarz-Waldegg

Fritz Schwarz-Waldegg (opr. Friedrich Schwarz, født 1. marts 1889 i Wien: død 14. oktober 1943 i en af nazisternes udryddelseslejre) var en østrigsk ekspressionistisk og kubistisk maler af jødisk afstamning, som i en alder af 27 konverterede til katolicismen.

Familien understøttede hans kunstneriske ambitioner, og efter at have modtaget privatundervisning studerede han 1907-11 ved malerskolen ("Allgemeinen Malerschule") på "Wiener Akademie der bildenden Künste"

Han deltog i første verdenskrig, og hjemvendt herfra skete hans drejning mod ekspressionismen. Hans foretog adskillinge studierejser, blandt andet til København, hvor han 1920 havde han en udstilling  på "Den Frie".

Schwarz-Waldegg var medlem af kunstnersammenslutningen , 1926/1927 i ledelsen.

Ved Anschluss i 1938 blev han bortvist fra sit atelier og i 1942 hentet af Gestapo og sendt til Maly Trostinec nær Minsk, hvor han blev ombragt.

Referencer

Eksterne henvisninger
  Wikimedia Commons har flere filer relaterede til Fritz Schwarz-Waldegg 
 Fritz Schwarz-Waldegg hos Artinwords.de
 Fritz Schwarz-Waldegg hos Exilarchiv.de
 Flere billeder hos Fritzschwarzwaldegg.at



Malere fra Østrig
Ofre for Holocaust
US Open (badminton)

US Open er et åbent internationalt badmintonmesterskab i USA. De har været afholdt siden 1954. Det er det vigtigste internationale badmintonmesterskab i USA og må ikke forveksles med det amerikanske Grand Prix. Mesterskaberne finder sted årligt og afholdes i øjeblikket altid i juli.

I 2017 blev turneringen afholdt i Anaheim, Californien. I 2018 afholdes turneringen på California State University, Fullerton.

Tidligere vindere

Referencer
Sudzja

Sudzja () er en by i den sydvestlige del af den europæiske del af Rusland. Den har et indbyggertal på  indbyggere.

Sudzja ligger i Kursk oblast  105 kilometer sydvest for byen Kursk. Byen ligger ved floderne Sudzja, som den er opkaldt efter, og Oljosjnja. Den blev grundlagt i .

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Kursk oblast
Česká Kamenice

Česká Kamenice (tjekkisk udtale: [ˈtʃɛskaː ˈkamɛɲɪtsɛ] ; ) er en by i regionen  Ústí nad Labem i Tjekkiet med  omkring 5.100 indbyggere. Den historiske bymidte er velbevaret og er beskyttet ved lov som en urban monumentzone.

Landsbyerne Dolní Kamenice, Filipov, Horní Kamenice, Huníkov, Kamenická Nová Víska, Kerhartice, Líska, Pekelský Důl og Víska pod Lesy er administrative dele af Česká Kamenice.

Geografi 
Česká Kamenice ligger omkring 13 km  øst for Děčín. Kommunens område er bakket og strækker sig ind i tre geomorfologiske regioner: Lausitzer Gebirge, Böhmiske Mittelgebirge og Elbsandsteingebirge. Det højeste punkt er Studenec-bakken på 737 meter over havets overflade.

Floden Kamenice og flere bække løber gennem Česká Kamenice.

Historie 
Den første skriftlige omtale af Česká Kamenice er fra 1352. Byen blev grundlagt ved krydset mellem to stier, den såkaldte " Bøhemvejen" og " Lausitzvejen", sandsynligvis i området for en ældre slavisk bosættelse. Den blev grundlagt før 1283, sandsynligvis i 1270'erne under kong Ottokar 2.'s regeringstid, hvor koloniseringen af regionen hovedsageligt kulminerer med bosættere fra nabolandet Sachsen.

Koncentrationslejr 
I foråret 1944 blev Rabstein-underlejren i Flossenbürg koncentrationslejr oprettet her, med en kapacitet på 600 fanger. I slutningen af krigen var 1.500 fanger fængslet i lejren. Lejren skaffede arbejdere til den nærliggende underjordiske flyfabrik i byen Janská, 3 km vest for Česká Kamenice. Antallet af indsattes død kendes ikke på grund af ødelæggelsen af al lejrdokumentation. Fundamentet af lejrbygningerne er stadig synlige sammen med et mindesmærke og en historisk oversigt.

Seværdigheder 

Míru-pladsen og dens omgivelser udgør den historiske bymidte. Renæssancefontænen af sten på pladsen er fra 1574. De vigtigste vartegn i centret er Sankt Jakob den Stores Kirke, Den evangeliske kirke, Pilgrimskapellet for Jomfru Marias fødsel, Kamenice Chateau og Salhausen Chateau. Der er mange bevarede huse i nyklassisk stil og jugendstil.

På grund af de naturlige forhold er der flere klippe-udsigtspunkter i området. På Studenec er der et udsigtstårn af jern fra 1888, et teknisk monument. En ruin af Česká Kamenice Slot er bevaret på Zámecký-bakken, i dens lokaler er der et udsigtstårn af træ.

Resterne af koncentrationslejren og den underjordiske flyfabrik indeholder en udstilling og er under visse betingelser åbne for offentligheden.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

  (tjekkisk)
 Microregion Českokamenicko (tjekkisk)
 Historical postcards of Česká Kamenice 
 Virtual show

Byer i Tjekkiet
Byer i Ústí nad Labem
Mats Knoester

Mats Knoester (født 19. november 1998) er en hollandsk fodboldspiller, der spiller midtforsvarer for AGF, hvortil han kom på leje fra ungarske Ferencvaros i sensommeren 2023. Han har tidligere spillet i Heracles Almelo.

Karriere 

Knoester spillede gennem hele sin ungdom for Feyenoord, inden han som 20-årig i januar 2019 fik kontrakt med Heracles Almelo. Kort efter fik han debut for denne klub og fra den følgende sæson blev han fast mand på holdet og nåede at spille 86 kampe.

Ferencváros 
I maj 2022 skrev han kontrakt med den ungarske klub Ferencváros. Her opnåede han 29 kampe i sin første sæson og var med til at blive ungarsk mester i foråret 2023.

AGF 
Lige inden transfervinduet lukkede i sommeren 2023 lejede danske AGF Knoester for resten af sæsonen 2023-2024.

Landshold 
Knoester har spillet på en række af de hollandske ungdomslandshold.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Feyenoord Rotterdam
Fodboldspillere fra Heracles Almelo
Fodboldspillere fra Ferencvárosi TC
Fodboldspillere fra AGF
Zjeleznogorsk (Kursk oblast)

Zjeleznogorsk (, i betydningen jernets by) er en mineby i den sydvestlige del af den europæiske del af Rusland. Den har et indbyggertal på  indbyggere.

Zjeleznogorsk ligger i Kursk oblast  90 kilometer nordvest for byen Kursk og er den næststørste by i Kursk oblast. Den blev grundlagt i 1957 for at udvinde forekomsterne af jernmalm i Magnetanomalien ved Kursk og fik status af by i 1962.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Kursk oblast
Telefonen ringer

Telefonen ringer kan henvise til:

 Telefonen ringer (tv-program) – dansk tv-serie instrueret af Poul Due med Otto Leisner som vært
 Telefonen ringer (dokumentarfilm fra 1960) – dansk undervisningsfilm fra 1960 af Jens Henriksen
 Telefonen ringer (dokumentarfilm fra 1984) – dansk dokumentarfilm fra 1984 af Ole Simonsen
Vivek Ramaswamy

Vivek Ganapathy Ramaswamy (/vɪˈveɪk rɑːməˈswɑːmiː/; vih-VAYK rah-mə- SWAH -mee ; født 9. august 1985) er en amerikansk forretningsmand og politiker. Han har tidligere arbejdet i en hedgefond og grundlagde i 2014 biotekselskabet <i>Roivant Sciences</i>. I februar 2023 erklærede Ramaswamy sit kandidatur til det republikanske partis præsidentkandidat ved det amerikanske præsidentvalg i 2024.

Ramaswamy dimitterede i 2007 fra Harvard University med en bachelor i biologi. Han blev yderligere indskrevet på Yale Law School i 2011, hvorfra han dimitterede i 2013. Ramaswamy arbejde i den mellemliggende periode, fra 2007 til 2014, i hedgefonden QVT Financial, hvor han var partner og medforvaltede hedgefondens biotekportefølje.

I 2014 grundlagde Ramaswamy biotekselskabet Roivant Sciences ("Roi" i virksomhedens navn refererer til "return on equity"/investeringsafkast). I 2017 solgte Ramaswamy dele af Roivant til forskellige investeringsselskaber, hvilket indbragte ham samlet 175 millioner dollars i kapitalgevinster fra salget. Ramaswamy er fortsat (pr. april 2023) den sjettestørste aktionær i Roivant,  med en ejerandel på 7,17%. Roivant havde en samlet markedsværdi (market cap) på ca. 9 milliarder dollars primo september 2023 og handlede på NASDAQ under tickersymbolet "ROIV".

Ramaswamy var i begyndelsen af 2022 med til at stifte kapitalforvalteren Strive Asset Management. Selskabet rejste omkring $20 millioner fra eksterne investorer, herunder Peter Thiel, JD Vance og Bill Ackman. Strive har slået sig op på at være "anti-woke" og "anti-ESG". Her har Ramaswamy bl.a. hævdet, at de største kapitalforvaltere, såsom BlackRock, State Street og Vanguard, blander forretning med ESG-politik til skade for deres fondes investorer. En af Strives mest kendte investeringsfonde er den ETF, som handler under tickersymbolet "DRLL", der blev lanceret i 2022 som en "anti-woke" energisektorindeksfond. Ramaswamy sagde i denne forbindelse, at Strive herigennem ville presse energiselskaberne til at bore efter mere olie, søge efter mere naturgas og "gøre, hvad der tillader dem [selskaberne] til at få mest succes på lang sigt uden hensyntagen til politiske, sociale, kulturelle eller miljømæssige dagsordener." 

Ramaswamy annoncerede sit kandidatur til det republikanske partis præsidentkandidat d. 21. februar 2023. Han startede sin kampagne med at hævde, at USA var midt i en national identitetskrise fremkaldt af, hvad han kaldte "nye sekulære religioner som COVID-isme, klimaisme og kønsideologi". Han er også en kritiker af miljømæssige, sociale og corporate governance-initiativer (ESG).

I august 2023 anslog Forbes Ramaswamys nettoformue til mere end $950 million.

Udgivne værker

Referencer 

Kandidater til præsidentvalget i USA 2024
Iværksættere fra USA
Michael Holzach

Michael Holzach (8. april 1947 i Heidelberg – 21. april 1983) var en tysk journalist og forfatter.

Michael Holzach dimitterede fra gymnasiet i 1968 og studerede sidenhen samfundsvidenskab i Bochum. Holzach arbejdede for avisen Zeitmagazin, der hørte under Die Welt. Han udgav primært reportager om minoriteter såsom unge alkoholikere, arbejdsløse og modstandere af atomkraft, samt sociale forhold. Året 1978 tilbragte han hos de tyske hutteritter i Nordamerika og skrev om sine oplevelser i bogen Det glemte folk.

Holzach blev først for alvor kendt med sin bog Tyskland gratis. Til fods og uden penge gennem et velstående land, hvori han beskriver sin vandretur gennem Vesttyskland fra nord til syd (og tilbage igen) i 1980. Han foretog hele vandreturen sammen med hunden Feldmann, som han havde fået fra et internat specielt til dette formål.

Holzach døde i en drukneulykke i Dortmund ved floden Emscher i 1983 da han forsøgte at redde Feldmann op fra floden efter at den pludselig faldt i. Hunden blev derefter reddet af brandvæsnet.

Michael Holzach ligger begravet i Holzminden og en vej nær stedet hvor han døde er opkaldt efter ham.

Referencer 

Journalister fra Tyskland