Kredse og landkredse i Preussen

I denne liste er medtaget alle Kredse og Landkredse, som på et tidspunkt har eksisteret i Preussen.

Kredse eller Landkredse 
I nedenstående liste er alle Kreise (kredse) og Landkreise (Landkredse) anført uden disse betegnelser. Der var og er følgende regler for navngivningen:
 Indtil 31. december 1938 hed det grundlæggende Kreis. Kun for de kredse hvis kredsby ikke tilhørte nogen kreds (dvs. selv udgjorde en kreds) eller udtrådte af kredsforbundet, var betegnelsen Landkreis almindelig.
 Fra 1. januar 1939 var Landkreis den sædvanlige betegnelse i Tyskland, bortset fra i Preussen, da der netop her var undtagelser. Således blev alle kredse i Nordrhein-Westfalen først den 1. oktober 1953 til landkredse. I Schleswig-Holstein er der fortsat kredse.

Betegnelser for kredsfrie byer og bykredse 
Vedrørende betegnelserne Immediatstadt, Stadtkreis og kreisfreie Stadt gælder der følgende regler:
 Indtil 31. marts 1887 betegnedes byer, som ikke tilhørte en kreds eller landkreds for Immediatstadt.
 Fra 1. april 1887 til 31. december 1938 var betegnelsen Stadtkreis.
 Fra 1. januar 1939 bruges betegnelsen kreisfreie Stadt, men netop i Preussen er der undtagelser. Således blev alle Stadtkreise i Nordrhein-Westfalen først den 1. oktober 1953 til kreisfreien Städten.

Forkortelser 
 DA = Delvis afståelse
 DI = Delvis indlemmelse
 DO = Delvis omdannelse
 I = Indlemmelse
 KF = kredsforvaltningen / landrådet
 N = Nydannelse
 NÆ = Navneændring
 O = Omdannelse
 OP = Opløsning
 OU = Områdeudveksling
 (d) = delvis
 (mest) = størstedelen (i reglen den del som rummer den tidligere kredsby)

Henvisninger 
De tidligere kongrespolske områder er anført med kursiv.

Lister

Brandenburg

Hannover 

Den 12. september 1867 blev en række hannoveranske amter slået sammen til kredse. Imidlertid fortsatte amterne med at eksistere. Da kredsene i første række varetog skattemæssige opgaver blev de ved kredsområdereformen den 1. april 1885 omdøbt til "Steuerkreise" (skattekredse).

Hessen-Nassau

Hohenzollernske Lande 
Med virkning fra 17. august 1855 blev de hohenzollernske "Oberämter" ligestillet med Landkredsene i det øvrige Preussen. De to tilbageværende Overämter, Hechingen og Sigmaringen blev omdøbt til kredse den 7. oktober 1925.

Øst- og Vestpreussen

Pommern

Posen

Rhinlandet

Sachsen

Schlesien

Slesvig-Holsten 
Inddelingen af området i en Stadtkreis og 19 Landkreise var gældende fra 22. september 1867.

Den gamle stavemåde for stednavnene "Reinbeck" og "Wandsbeck" blev den 1. september 1877 ændret ved en anordning om ensartet skrivemåde for stednavne af provinsregeringen i Schleswig til "Reinbek" og "Wandsbek".

Westfalen

Litteratur 
Walther Hubatsch (Hrsg.): Grundriß zur deutschen Verwaltungsgeschichte 1815–1945. Johann-Gottfried-Herder-Institut, Marburg/Lahn;
Reihe A: Preußen;
 Band 1: Ost- og Vestpreussen. bearbeitet von Dieter Stüttgen, 1975, ,
 Band 2: Teil 1: Provinz Posen. bearbeitet von Dieter Stüttgen, Teil 2: Provinz Grenzmark Posen-Vestpreussen. bearbeitet von Walther Hubatsch, 1975, ,
 Band 3: Pommern. bearbeitet von Dieter Stüttgen, 1975, ,
 Band 4: Schlesien. bearbeitet von Dieter Stüttgen, Helmut Neubach og Walther Hubatsch, 1976, ,
 Band 5: Brandenburg. bearbeitet von Werner Vogel, 1975, ,
 Band 6: Provinz Sachsen. bearbeitet von Thomas Klein, 1975, ,
 Band 7: Rheinland. bearbeitet von Rüdiger Schütz, 1978, ,
 Band 8: Westfalen bearbeitet von Walther Hubatsch, 1980, ,.
 Band 9: Schleswig-Holstein. bearbeitet von Klaus Friedland og Kurt Jürgensen, 1977, ,
 Band 10: Hannover. bearbeitet von Iselin Gundermann og Walther Hubatsch, 1981, ,
 Band 11: Hessen-Nassau. bearbeitet von Thomas Klein, 1979, ,
 Band 12: Preußen. Teil B, II: Die Hohenzollernschen Lande, bearbeitet von Walther Hubatsch, 1978, .

Preussen
Geografiske lister