kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
London Eye

London Eye eller Millennium Wheel er et stort pariserhjul midt i London. Det er 135 meter højt og blev åbnet for publikum i marts 2000. Hjulet blev officielt åbnet af Tony Blair allerede den 31. december 1999, men som følge af tekniske vanskeligheder måtte åbningen for publikum udskydes. Det står på Themsens sydbred i Lambeth mellem Westminster Bridge og Hungerford Bridge. 

Hjulet er designet af arkitekterne David Marks og Julia Barfield. Der er 32 aflukkede, airconditionerede kabiner. Hjulet roterer med en fart af 0,26 m/s ~ 0,9 km/t, så en fuld rotation tager 28,26 minutter.

Ejerskab og økonomi 
Siden 2006 har Tussauds ejet 100 procent af The London Eye, mens British Airways forsat forbinder sit varemærke med attraktionen. Tussauds, British Airways og Marks Barfield-familien (de primære arkitekter) ejede hver en tredjedel af The London Eye, mens flyselskabet optog de oprindelige byggelån.

Selv om hjulet er en publikumssucces, er der store økonomiske problemer med drift og en gæld er på ca. 1,5 mia. DKK i midten af år 2005 og stiger med ca. 250 mio. DKK om året. Grunden er renter og afdrag på de lån, som blev optaget for at konstruere hjulet. Tussaud-gruppen 4 % af billetindtægterne som management fee.

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside

Eye
Eye
Pariserhjul
Merlin Entertainments
Lennart

Lennart er et drengenavn, der er en svensk form af navnet Leonard. Navnet anvendes også en del i Danmark sammen med varianter som Lennert, Lennarth, Lennard og Lenarth.

Kendte personer med navnet 
Lennart Ginman, dansk bassist og komponist.
Lennart Hyland, svensk tv-vært.
Lennart Johansson, svensk tidligere FIFA-præsident. 
Lennart Skoglund, svensk fodboldspiller.
Lennart Torstenson, svensk feltmarskal.

Drengenavne
Leonard

Leonard er et drengenavn, der stammer fra tysk Leonhard, der betyder stærk som en løve. Navnet findes i flere varianter på dansk, blandt andet den svenske version Lennart samt Leonhardt, Leonhart og Leonhard. Navnet findes endvidere i flere udenlandske versioner.

Navnet kan forekomme som efternavn.

Kendte personer med navnet
Leonard Bernstein, amerikansk komponist og dirigent.
Leonard Cohen, canadisk musiker og komponist.
Leonardo DiCaprio, amerikansk skuespiller.
Leonhard Euler, schweizisk matematiker.
Leonardo da Vinci, italiensk maler og opfinder.

Navnet anvendt i fiktion
Suzanne og Leonard er en dansk film fra 1984 instrueret af John Hilbard.

Se også
Leo
Lennart
Sugar Ray Leonard

Drengenavne
Den tilsandede kirke

Den tilsandede kirke eller Sankt Laurentii Kirke ligger ca. fire kilometer sydvest for Skagens centrum, i plantage-området øst for hovedvejen. Kirken blev sandsynligvis opført i slutningen af 1300-tallet. På det tidspunkt var kirken den største i Vendsyssel. Kirketårnet er sandsynligvis en senere tilføjelse, opført omkring år 1500.

Ved sandflugtens begyndelse i det 16. århundrede blev det stadigt sværere for menigheden at grave sig frem til kirken ved gudstjeneste. Kampen mod sandet stod på indtil 1795, hvor kirken blev nedlagt efter ordre fra kong Christian 7. Kirkeskibet blev revet ned og benyttet i andre byggeprojekter, men tårnet blev skånet og brugt som sømærke. I 1909 foretog Nationalmuseet udgravning af kirken, hvorved det bl.a. blev konstateret, at kirken er udvidet mindst en gang, hvor også kirkens tårn kom til.

I dag er tårnet fredet, og efter undersøgelser i 1994 er kirkeskibet og sakristiets placering nu markeret i terrænet med røde pæle. Faskiner markerer, hvor den gamle kirkegårdsmur lå. Den tilsandede kirke er et meget besøgt turistmål.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Den tilsandede kirke  på 1001 fortællinger om Danmark
 Den Tilsandede Kirke – Naturstyrelsen
 Skov- og Naturstyrelsen, Vandretursfolder: Skagen klitplantage 
 SologStrand: Den tilsandede kirke 
 Skagen Guide 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Skagen
Fredede kirker i Danmark
Skagen Sogn
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Hjørring Amt
Nedlagte folkekirker i Danmark
Kirke- og klosterruiner i Danmark
Gotisk arkitektur i Danmark
Sankt Laurentii Kirke

Sankt Laurentii Kirke eller Sct. Laurentii Kirke kan henvise til

 Sankt Laurentii Kirke (Falkenberg)
 Sankt Laurentii Kirke (Kerteminde)
 Sankt Laurentii Kirke (Lund)
 Sankt Laurentii Kirke (indviet 1914) – romerskkatolsk kirke i Roskilde
 Sankt Laurentii Kirkeruin – ruin på Stændertorvet i Roskilde
 Sankt Laurentii Kirke, også kaldet Den tilsandede kirke, beliggende i Skagen
 Sankt Laurentii Kirke (Söderköping)
 Sankt Laurentii Kirke (Før)
Amatørfilosof

En amatørfilosof er en betegnelse, der kan bruges om en person, som ikke er uddannet som filosof på et universitet, men som alligevel søger at udbrede eller diskutere filosofi i det offentlige rum.

Skellet historisk 
Rent historisk er det svært at identificere den første filosofiuddannnelse, da uddannelsens indhold ændres løbende. Man kan sige, at den første filosofiskole var det antikke Akademi i Athen, grundlagt ca. 385 f.Kr.. Men da alle de specifikke videnskaber vi har i dag er udløbere af det historiske altomfattende filosofifag, så var dette også en skole for alt mulig anden træning og teori.

I Europas middelalder fik den kristne teologi og kristendommen i den grad overtaget, så stort set alt filosofisk eller semi-filosofisk aktivitet udgik indefra denne institutions mure eller var bare stærkt influeret af den (se skolastikken). Efter oplysningstiden er mange filosoffer enten stort set uskolede (som fx Rousseau), mere eller mindre almendannnede (som Hume eller Kant) eller uddannede i andre fag (som fx filologen Nietzsche).

Skellet imellem filosof og amatørfilosof bliver således først meningsfuldt omkring sidst i det 19. århundrede, hvor der dukker filosofiuddannelser op, som har visse ligheder med nutidens.

Filosofi
Bilfærge

En bilfærge er en færge, som er kendetegnet ved at transportere køretøjer fra havn til havn. Til tider anvendes den engelske betegnelsen "roll on/roll off" (da. køre på/køre af) – forkortet RoRo. Visse bilfærger medtager endda også tog, og er derfor en kombineret bil- og jernbanefærge. Det varierer fra skib til skib, om de så holder på samme eller forskellige dæk.

Typer 

De mest primitive færger er praktisk taget kun en hul jernramme med en motor, der kan drive den frem og tilbage over f.eks. en flod med én eller flere biler stående på toppen. Andre færger drives af et wiresystem opsat over vandløbet, hvor man ved maskinkraft eller håndkraft trækker fartøjet over vandet (ligesom en pram).

I den anden ende af spektret findes store skibe med flere bildæk – altså "etager", der er beregnede parkering under overfarten. Enten på skibet eller på kajen, er der så opstillet en eller flere landgangsbroer, der tillader køretøjerne at køre enten på eller af færgen, når den er i havn.

Efterhånden har hurtigtgående katamaranfærger også vundet udbredelse.

Allerstørst i registeret er bilfabrikkernes leveringsskibe, der er beregnet til at transportere fabriksnye biler ud til bilterminaler verden over. Disse er ikke beregnet til passagerbefordring, og de er vel nærmere at betragte som fragtskibe, selvom opbygningen klart fører dem ind i kategorien bilfærger.

Alt efter færgerutens længde, kan der mere eller mindre service om bord i form af cafeteria, restaurant, kiosk eller kahytter. På korte ruter kan der blot være etableret et antal siddepladser til dem, der stiger ud af bilen under overfarten.

Se også 

 RoRo-skib (omfatter bilskibe)
 Cruisefærge
 Jernbanefærge

Skibstyper
 Bilfærge
Ungdommens Røde Kors

Ungdommens Røde Kors (URK) er en selvstændig ungdomsorganisation. Ungdommens Røde Kors er Danmarks største humanitære ungdomsorganisation. Organisationen blev oprettet i 1923 som en del af Røde Kors i Danmark, dengang under navnet "Dansk Ungdoms Røde Kors", og blev en selvstændig organisation i 1988. Som resten af Røde Kors-bevægelsen bygger Ungdommens Røde Kors på de syv principper: Medmenneskelighed, upartiskhed, neutralitet, uafhængighed, frivillighed, enhed, almen gyldighed.

Ungdommens Røde Kors hjælper børn og unge med problemer som fx ensomhed, misbrug, fattigdom og vold ved hjælp af aktiviteter som f.eks. lektiehjælp, ferielejr, chat og væresteder. 4500 frivillige arbejder i i Ungdommens Røde Kors. 

Hver sommer giver de mere end 1200 børn en uges ferielejr, samt støtter med skolegang, lektiecaféer og mentorprogrammer. Derudover driver det også klubber og afholder idrætsaktiviteter i udsatte bolig områder. Deres arbejde omfatter også børn på asyl- og krisecentrene, og forsøger at bekæmpe intolerance og udbredelse af kendskabet til børns rettigheder. Deres ungdomsdelegater går også til at opbygge og udvikle ungdomsarbejdet i Afrika og Mellemøsten.

Forperson siden oktober 2021 er Jonas Wiederholt Larsen.

Ekstern henvisning
Ungdommens Røde Kors

Noter 

Ungdomsorganisationer
Røde Kors
Etableret i 1923
Penselfyr

 
Penselfyr (Pinus parviflora), også skrevet Pensel-Fyr, er et middelstort, stedsegrønt nåletræ med en bred, pyramideformet vækst. Gamle træer kan blive mere uregelmæssige med en fladt udbredt krone. grenene er vandrette eller nedadbøjede med de korte sideskud i tykke bundter på oversiden.

Beskrivelse 
Barken er først grå og glat, så grå med knudeagtige vorter, og til sidst svagt opsprækkende. Knopperne er rustbrune og cylindriske, uden harpikslag, men stribede af nåleagtige skæl. Nålene er samlet i bundter med fem i hvert. De er snoede og ret korte. Ydersiden er blågrøn, mens indersiden er blåhvid.

Hunblomsterne sidder i skudspidserne. De er oprette og lyserøde, senere mere violette og af og til grønne. Første-års koglerne er cylindriske til ægformede med udbulende, grønne skæl. Andetårs koglerne er tøndeformede og først lysebrune, så mere mørkebrune med violet skær. På unge træer stritter de ud til alle sider. På gamle træer er de oprette. Frøene modner ikke ordentligt i Danmark.

Rodnettet består af kraftige, tæt forgrenede rødder, der ligger lige under jordoverfladen. De gængse planter leveres podet på grundstammer af skovfyr. De har derfor dette træs rodnet (se dette).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8 x 6 m (15 x 10 cm/år), vildformen dog væsentligt højere: op til 20 x 16 m!.

Hjemsted 
Penselfyr gror på de japanske hovedøer Honshu, Shikoku og Kyushu. Desuden findes varieteten P. p. var. Pentaphylla på det nordlige Honshu og på Hokkaido. Overalt vokser den under køligt-tempererede klimaforhold, hvor der er rigelig nedbør (1.000-3.000 mm/år), og hvor jorden er en tør, sur podzol.

På Koma-bjerget (Hokkaido) findes den sammen med bl.a. perlekurv, Alnus hirsuta, ellebladet birk, Gaultheria miqueliana, havehortensia, hjertebladet avnbøg, japansk fyr, japansk lærk, japansk røn, kamtjatkabirk, kinesisk elefantgræs, kæmpepileurt, Leucothoë grayana, mosepost, Quercus mongolica, Rhododendron brachycarpum, sakhalinpil, skærmvintergrøn, stikkelsbærkiwi, stikkende sølvblad, viftebladetløn, vinbrombær, vårpoppel og østsibirisk el.

Note 

Nåletræer
Stedsegrønne
Haveplanter
Fyrreslægten
Vorteberberis

 
Vorteberberis (Berberis verruculosa), også skrevet Vorte-Berberis, er en lille, stedsegrøn busk med en tæt, halvkugleformet vækst. Den bruges ofte i haver og parker som uklippet hæk eller i blandede beplantninger med mindre buske.

Beskrivelse 
Unge skud er ofte overhængende eller ligefremt nedadbøjede. Barken er gulligt grøn og sandpapir-agtigt ru af små, mørkebrune vorter. Gamle grene får gråbrun, furet bark. Knopperne sidder spredt, og de er små og grønlige. Bladene er elliptiske og læderagtige med torne langs den indrullede rand. Oversiden er blankt mørkegrøn, mens undersiden er filtet og gråhvid. Blomsterne sidder enkelt- eller parvis i bladhjørnerne. De er gule og skålformede. Frugterne er mørkeblå bær med hvid dug. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet er tæt og kraftigt med mange finrødder. Veddet er klart gult. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (10 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Vorteberberis er vildtvoksende i krat og klippesprækker og i blandede løv- og nåleskove i det vestlige Kina, hvor der er fugtigt-varme somre og kolde, tørre vintre. På bjerget Wa Shan i provinsen Sichuan, findes der i højder over 1.800 m nogle lyse blandingsskove med Abies faberi (en art af ædelgran) som det dominerende træ. Her vokser arten sammen med bl.a. almindelig kvalkved (subsp. calvescens), bjergskovranke, blåbælg, dværgkvalkved, Enkianthus deflexus (en art af pagodebusk), etagekornel, Euonymous sanguineus (en art af benved), havehortensia, himalayabirk, kamæleonbusk, kinesisk lind, kinesisk prydæble, kinesisk styrax, klatrebrombær, klatrehortensia, komarovsyren, koreakornel (subsp. chinensis), lancetbladet berberis (var. lanceifolia), moupinepil, nikkende skovranke, omeirose, pernykristtorn, Primula incisa (en art af kodriver), Pterocarya macroptera var delavayi (en art og underart af vingevalnød), Quercus serrata (en art af eg), Rhododendron argyrophyllum, Rhododendron calophytum, Rhododendron discolor, Rhododendron nitidulum, Rhododendron pingianum (arter af rododendron), rubladet hortensia, sargentrøn, småbladet berberis, sort gedeblad, tyrkisk løn (subsp. sinicum), udspærret dværgmispel og Tsuga yunnanensis (en art af hemlock)

Giftighed 
Hele planten, bortset fra bærrene, er giftig.

Galleri

Noter 

Buske
Stedsegrønne
Det er så synd for farmand

Det er så synd for farmand er en dansk komediefilm fra 1968, instrueret af Ebbe Langberg efter manuskript af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende
Ebbe Langberg som Jakob Hansen
Vivi Bak
Jesper Langberg som Morten Karlsen
Hans W. Petersen
Ghita Nørby
Ove Sprogøe
Erik Paaske
Ulf Pilgaard
Ole Wisborg
Palle Huld
Einar Juhl
Michael Moritzen
Valsø Holm
Poul Glargaard

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1968
Film instrueret af Ebbe Langberg
Mastaba

Mastaba er et oldegyptisk begravelsesmonument bestemt for de tidligste konger af landet. Mastaba betyder "bænk" på arabisk og hentyder til formen på denne gravtype.

Mastabaen bliver i Egypten afløst af pyramiderne som gravkamre for landets konger, selvom man til tider ser, at visse konger som eksempelvis Djedefre, søn af Khufu, valgte en Mastaba som sidste hvilested på trods af, at hans fader netop havde bygget Egyptens største pyramide.

Det er med udgangspunkt i Mastabaen, at pyramiderne opstår. Dette ses i forbindelse med Djosers gravanlæg i Sakkara, som er det første egyptiske monument i sten. Denne grav begyndte oprindeligt som en mastaba, men man besluttede (Djoser og Imhotep formodentlig), at man ville opbygge en grav af adskillige mastabaer stablet oven på hinanden, og således opstod den første trinpyramide i Egyptens historie.

Senere, hvor det var normalt for konger at blive gravlagt i pyramider, blev mastabaen den foretrukne grav til gravlæggelse af kongens nærmeste hof, vesiren og de øverste embedsmænd.

Kildehenvisning 

 Encyclopaedia of the Orient: Mastaba 

Egypten
Forhistoriske stensætninger
Sakkara

Sakkara er i Egypten begravelsesstedet for landets konger tilknyttet oldtidshovedstaden Memphis, som blev grundlagt af kongerne i 2. dynasti. 

Det er blandt andet her, at Djosers gravanlæg ligger, én af de mest dominerende konger i det 3. dynasti.

Sakkara huser gravene for mange forskellige individer, da man gentagne gange er vendt tilbage til Sakkara som gravplads.

Egypten
Begravelsespladser
Enevold Brandt

Enevold Brandt (1738 – 28. april 1772) var en dansk hofmand og lensgreve.

Brandt studerede jura og blev 1764 assessor i højesteret. Han var imidlertid allerede i 1755 blevet knyttet til hoffet som hofjunker, og efterhånden valgte han at gøre karriere ved hoffet. Her stødte han sammen med Christian 7.'s yndling, grev Frederik Vilhelm Conrad Holck, og han dristede sig til at skrive et brev til kongen, hvori han både angreb sin rival og roste sig selv (2. maj 1768). Svaret derpå var en ordre fra kongen om at forlade København inden 24 timer og de kongelige stater i løbet af 8 dage samt forbud mod at komme tilbage igen nogensinde. Han blev dog snart taget til nåde igen.

Den 29. januar 1766 blev han optaget i den københavnske frimurerloge St. Martin zum Nordstern.
 
I juli 1769 blev han udnævnt til kammerherre og fik kort derefter sæde i den oldenborgske regering.

Han havde allerede tidligere gjort Johann Friedrich Struensees bekendtskab, og da Struensee søgte at håndtere landets love, mente han at kunne få gavn af Brandt. Brandt steg hurtigt helt til tops sammen med Struensee, blandt andet fik han afskediget rivalen Holck-Winterfeldt, og han blev i 1771 lensgreve.

Hans tid på toppen i den nationale elite skulle imidlertid blive kortvarig, idet han delte skæbne med Struensee. Natten mellem den 16. og 17. januar 1772 blev Struensee og Brandt arresteret og hensat i fængselsceller i Kastellet. Brandt blev anklaget for ved flere lejligheder at have pryglet kongen. Begge kendtes skyldige i majestætsfornærmelse, Christian 7. underskrev dødsdommen, som blev eksekveret ved halshugning den 28. april på Østerfælled.

Henvisninger

Litteratur 
 Joh. Forchhammer, "Herlufholms Skoles Manuskriptsamling" i: Indbydelsesskrift til de offentlige Afgangs- og Aarsprøver i Herlufholms lærde Skole i Juni og Juli 1891, Næstved, 1891. Indeholder biografi og breve fra og om Enevold Brandt.
 Henning Rovsing Olsen, "Døden i Festdragt", Holkenfeldt, 2008. En historisk roman, der bygger på grundige kildestudier.

Eksterne henvisninger 

 Uddrag af det trykte auktionskatalog over boet efter Brandt (Det Kongelige Bibliotek) 

Danskere i 1700-tallet
Personer i oplysningstiden
Personer henrettet ved halshugning
Frimurere fra Danmark
Højesteretsdommere fra Danmark
Lensgrever fra Danmark
Teaterledere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Enevold
Alumni fra Københavns Universitet
Kongelige favoritter
Henrettede personer fra Danmark
Håndbog

En håndbog og ståbi er en bog beregnet til opslag i forbindelse med et emne: Et leksikon, regler for brancheforeninger, kogebøger, reparationsbøger, fuglebøger etc.

Biblioteks- og informationsvidenskab
Bøger
Teknik
Blågrøn tornnød

Blågrøn Tornnød (Acaena buchananii) er en stedsegrøn (rettere: stedsegrå) staude hjemmehørende på New Zealand.

Beskrivelse 
Væksten er lav og krybende med stængler både under og over jorden. De overjordiske stængler slår rod dér, hvor de rører jorden. Bladene er spredte og uligefinnede med ovale småblade, der har savtakket rand. Oversiden er grågrøn, mens undersiden er lysegrøn. 

Blomsterne er små og grønlige, men de ses sjældent her hjemme. Frugterne er kuglerunde stande af tornede nødder. Frøene modner dårligt og spirer ikke i Danmark.

Rodnettet er tær forgrenet og planten konkurrerer effektivt – selv med Enårig Rapgræs.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,05 x ? m (5 x 30 cm/år). 9 planter dækker 1 m² på to år. Disse mål kan fx bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Voksested 
Blågrøn Tornnød vokser på solåbne, tørre bjergskråninger (de såkaldte "tussockheder") på New Zealands Sydø. 

På "tussock"-områderne i Canterbury- og Otagodalene, som ligger i regnlæ på østsiden af de newzealandske alper på Sydøen af New Zealand, findes arten – omend truet – sammen med bl.a. Trædepude, Anemone tenuicaulis, Bjerg-Sydtaks, Blå Tussock, Brachyglottis bellidioides (en endemisk art af Asters-familien), Deschampsia novae-zelandiae (en endemisk art af Bunke), Drosera arcturi (en endemisk art af Soldug), Duft-Hebe, Gaultheria depressa (en endemisk art af Bjergte), Gaultheria macrostigma (en endemisk art af Bjergte), Hebe buchananii, Hård Tussock, Juncus antarticus (en endemisk art af Siv), Krybende Kambregne, Leptinella serrulata (en endemisk art af Trædepude), Olearia odorata (en endemisk art af Bellisbusk), Rød Svingel og Rød Tussock

Note 

Flerårige urter
Haveplanter
Tornnød

Tornnød (Acaena) er en stor slægt med mange arter, som især findes på den sydlige halvkugle. Det er stauder med en krybende vækstform. Bladene er uligefinnede med savtakket rand, og blomsterne er uanselige. Frugterne kan minde om Nellikerods: De er forsynet med krumme torne, som hægter sig fast i tøj, pels og fjerdragt. Her omtales kun de få arter, som dyrkes i Danmark.

 Blågrøn tornnød (Acaena buchananii)
 Fin tornnød (Acaena microphylla)
 Ildlandtornnød (Acaena magellanica)

 Acaena anserinifolia
 Acaena echinata
 Acaena elongata
 Acaena eupatoria
 Acaena exigua
 Acaena lucida
 Acaena macrostemon
 Acaena myriophylla
 Acaena novae-zelandiae
 Acaena ovalifolia
 Acaena ovina
 Acaena pallida
 Acaena pinnatifida
 Acaena platyacantha

Rosen-familien
Karl Bovin

Karl Christian Bovin (født 5. januar 1907 i Frederikshavn; død 13. februar 1985 i Ordrup i Odsherred) var en dansk kunstner, overvejende landskabsmaler med tilknytning til kunstnerkolonien i Odsherred, "Odsherredsmalerne"; han var blandt grundlæggerne af kunstnersammenslutningen 'Corner' i begyndelsen af 1930'erne. Blandt venner og kunstnerkolleger lød han navnet Kalle.

Som et kuriosum kan nævnes at Bovin og hans familie i slutningen af 1960'erne havde venskabelig kontakt til sømanden Jörg Meyer, der senere kom til at virke som Stasi-agent i Danmark uden Bovin og familiens viden.

Hans arbejder kan blandt andet findes på 
 Frederikshavn Kunstmuseum	
 Horsens Museum 
 Odsherred Kunstmuseum 
 Randers Kunstmuseum
 Statens Museum for Kunst

Eksterne henvisninger 
 
 
 Frederikshavn Kunstmuseum
 Horsens Kunstmuseum
 Odsherred Kunstmuseum 
 Randers Kunstmuseum

Henvisninger 

 

Kunstnere fra Danmark
Malere fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Frederikshavn
Landskabsmalere
Modtagere af Thorvaldsen Medaillen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Tiderne Skifter

Tiderne Skifter er et dansk forlag, grundlagt 1973, som udgiver dansk og oversat skønlitteratur, samt kultur- og debatbøger.

Historie 
I 1973 var Claus Clausen sammen med sin hustru, Suzanne Giese, medstifter af det ny forlag Tiderne Skifter, som han ledede, mens hun fungerede redaktør. I 1980 blev parret skilt, og Giese forlod forlaget. Tiderne Skifter blev overtaget af Gyldendal i 1988, men tilbagekøbt af Claus Clausen i 2002.

Forlaget havde i sit første tiår en profil præget af marxisme og kvindekamp. Forlagets første udgivelse blev Gieses bog Derfor kvindekamp, der handler om kvinders undertrykkelse. Dets anden udgivelse blev den tyske terrororganisation Baader-Meinhof-gruppens politiske manifest, Væbnet kamp i Europa.

I fællesskab med blandt andre Hans-Jørgen Nielsen, Svend Åge Madsen og Ebbe Kløvedal Reich lancerede Claus Clausen tidsskriftet Mak og senere det kulturpolitiske og marxistiske tidsskrift Hug!, der nåede at udkomme i 65 numre fra 1974 til 1997.

Clausen og Giese lancerede også serien "Tryk" med danske debutanter; heriblandt Dan Turèll og Ib Michael. Andre kendte udgivelser fra forlaget er Hans-Jørgen Nielsens Fodboldenglen og Kvinde, kend din krop.

Udgivelser 
Tiderne Skifter har siden grundlæggelsen udgivet mere end 1.500 forskellige bøger inden for såvel dansk som udenlandsk skønlitteratur, politisk debatlitteratur, køns- og seksualpolitiske bøger, samt almen kulturhistorisk og -kritisk litteratur. Med udgangspunkt i 1970ernes politiske kultur med kvindebevægelse og ungdomsoprør, venstrebevægelse og kollektiver har forlaget en samfundskritisk udgivelseslinje bestående af politiserende bøger inden for områder som køn og modernitet, feminisme, sexologi, computerkultur, fremtidsforskning, psykoanalyse, billedkunst og fotografiske værker m.m.

Ejerforhold 
Forlagets grundlægger, Claus Clausen, er fortsat direktør for virksomheden. Fra 1988 til 2002 var forlaget en del af Gyldendal-gruppen, men er i dag selvstændigt. Fra 1. februar 2016 blev forlaget solgt og er nu igen en del af Gyldendal.

Eksterne henvisninger 
http://www.gyldendal.dk/forfattere/tiderne-skifter-F9518

Forlag fra Danmark
Etableret i 1973
Kommunisme i Danmark
Gyldendal
Virksomheder i København
Volcán Arenal

Volcán Arenal er en vulkan i Costa Rica nær byen La Fortuna. Vulkanen er 1657 meter høj og ligger ved siden af Lago Arenal, som er en stor kunstig sø, og drivkraft bag et vandkraftværk. 

Indtil den 29. juli 1968 troede man at vulkanen var inaktiv, men et udbrud der dræbte 87 mennesker ændrede den opfattelse. Arenal har fortsat med at være aktiv frem til i dag og man skal ikke mange år tilbage før man finder de sidste dræbte ved vulkanen. Om natten kan man, hvis vejret ellers tillader det, se vulkanen spy lava op fra krateret.

Vulkaner i Costa Rica