kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
James Earl Jones

James Earl Jones (født 17. januar 1931) er en amerikansk skuespiller, der nok er bedst kendt for at lægge stemme til den voksne Darth Vader i filmserien Star Wars.

Han medvirkede i Dr. Strangelove i 1964 og lagde stemme til Mufasa i den engelske version af Løvernes Konge

Priser og nomineringer 
James Earl Jones blev i 1971 nomineret til en Oscar for bedste mandlige hovedrolle i filmen The Great White Hope, en rolle han modtog en Golden Globe Award for. Den 12. november 2011 modtog han en æres-Oscar.

Udvalgt filmografi 
 Dr. Strangelove (1964)
 Stjernekrigen (1977)
 The Empire Strikes Back (1980)
 Return of the Jedi (1983)
 Coming to America (1988)
 Field of Dreams (1989)
 Jagten på Røde Oktober (1990)
 Patrioternes Spil (1992)
  (1994)
 Løvernes Konge (1994)
 Fantasia 2000 (1999)
 Revenge of the Sith (2005)
 The Benchwarmers (2006)
 Welcome Home, Roscoe Jenkins (2008)
 Løvernes Konge'' (2019)

Eksterne henvisninger 

 
 James Earl Jones på Hollywood.com

Skuespillere fra USA
Skuespillere fra Mississippi
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Emmy-vindere
Æresoscar
Oscar-nominerede skuespillere
Livsforsikring

En livsforsikring er en forsikring der udbetaler en sum eller en løbende ydelse til den/de begunstigede i tilfælde af at den forsikrede dør. 
Det er især efterladte børn eller samlever / ægtefælle der har værdi af en livsforsikringsydelse efter en afdød. En livsforsikring tegnes i et livsforsikringsselskab og ofte i sammenhæng med en pensionsopsparing.

Præmien (prisen) for en individuel tegnet livsforsikring, beregnes ud fra en tarif. Denne tarif er igen beregnet ud fra statistik og forsikringsvidenskab og prisfastsættes ud fra den enkelte forsikredes alder og køn. Jo yngre, jo billigere. Ifølge en EU-dom fra 1. marts 2011 er det fra 21. december 2012 ikke længere tilladt at lade prisen afhænge af forsikringstagerens køn. Tidligere har det ellers i nogle tilfælde været sådan, at kvinder har været de dyreste at forsikre mod lang levealder, mens mænd har været de dyreste at forsikring mod tidlig død.

For at tegne en individuel livsforsikring skal man afgive oplysninger om sit helbred. Hvis ens helbred er ringere end den normale bestands helbred, kan forsikringsselskabet afvise at tegne forsikring, beregne en forhøjet præmie eller indføre et skærpet vilkår på livsforsikringen – en klausul.

Hvis en bestemt arving skal arve livsforsikring, skal dette registreres hos forsikringsselskabet eller pengeinstituttet. Denne bestemte arving bliver dermed begunstiget.

Krydslivsforsikring 
Samlevende skal betale 15 procent i afgift af det, de arver efter hinanden, hvis de har boet sammen i minimum 2 år eller har børn sammen. Derfor er det en god idé at tegne krydslivsforsikringer, da de ikke skal betale afgift af det beløb, de får ud, da de selv ejer forsikringen. En krydslivsforsikring er som andre forsikringer ikke påvirket af arveloven, og går uden om regulær arv. Afdødes kreditorer har heller ikke krav på at få del i forsikringsudbetalingen.

Eksterne kilder og henvisninger 

Forsikring
Begunstigede (forsikring)

Begunstigede, i forsikringssammenhæng, er den eller de personer, som den forsikrede aktivt har bestemt til at skulle have en udbetaling efter sig – eksempelvis en sum penge ved den forsikredes død.

Der kan indsættes begunstigede i alle livs- og ulykkesforsikringer.

Ekstern henvisning 
 Familieadvokaten: Sådan indsætter du begunstigede

Forsikring
Aure

Aure er en kommune på Nordmøre i Møre og Romsdal. Den grænser til Hemne (i Sør-Trøndelag) i øst. Over fjorden ligger Kristiansund i vest, Halsa og Tingvoll i syd, mens Smøla og Hitra (i Sør-Trøndelag) ligger nord for Edøyfjorden.

Kommunikation 

Fra Aure er der bilfærgeruter til Kristiansund og til Smøla.

Topografi

Øer og holme 

 Berrøya
 Ertvågsøya
 Fevelsholmen
 Forøya i Aure
 Grisvågøya
 Herringsøya
 Jøssøya i Aure
 Kalvøya i Aure
 Langøya
 Lesundøya (landfast med Skardsøya i øst over Drageidet)
 Marøya i Aure
 Rottøya
 Ruøya
 Skardsøya (landfast med Lesundøya i vest over Drageidet)
 Styrsøya i Aure 
 Tustna i Møre og Romsdal

Fjelde 
Aure har mange høje fjelde, ikke mindst på øerne i Tustna. Storøret er kommunens højeste, 906 m.o.h., mens Kvistdalsfjell er 798 m.o.h.

Bygder og byer 
 Stemshaug
 Todal

Kirker 
Aure kirkelige fællesråd består af tre sokn, der er tre kirker og et kapel i kommunen.
 Aure sogn – Aure kirke og Aure og Folde kirkegård
 Stemshaug sogn – Stemshaug kirke og Stemshaug kirkegård
 Tustna sogn – Gullstein kirke og Gullstein kirkegård, Sør-Tustna kapel

Aure kirkekontor holder til i Aure gamle præstegård i Aure centrum.

Historie

Fosnakulturen 
Arkæologiske fund viser at det har boet folk i Aure allerede tidligt i stenalderen. Fosnakulturen er godt repræsenteret med flere fundsteder, ikke mindst ved en stor udgravning på Tjeldbergodden, der blev foretaget før det store anlægsarbejde med gasterminalen gik i gang. Arkæologiske udgravninger foregik over lang tid, og arkæologerne måtte til sidst opgive fordi fundområdet blev for stort.

Kommunesammenlægning 
1. januar 2006 blev den frivillige kommunesammenlægning mellem Aure og Tustna gennemført. Den nye kommune hedder Aure, mens kommunevåbenet er baseret på Tustnas, med en sølvfarcet (hvid) klipfisk. Aures gamle kommunevåben var to ørnehoveder.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Aure på kort fra Kulturnett.no

Kommuner i Møre og Romsdal
Croix-des-Bouqets

Croix-des-Bouquets er en by på Haiti 12,9 km nord for Port-au-Prince, hvor bl.a. Wyclef Jean kommer fra.

Byer i Haiti
Copacabana

Copacabana er en bydel () i den brasilianske by Rio de Janeiro. Bydelen er især kendt for sin 4 km lange strand, og oftest hentydes der til netop denne strand når ordet bruges.
Strandpromenaden er spækket med fine store hoteller og er, på trods af sit ry blandt de lokale for at være farligere og mere beskidt, stadig nok bedre kendt end den mere fashionable Ipanema-strand.

Der bor ca. 400.000 mennesker i Copacabana og byen hører dermed til blandt nogle af de tættest beboede områder i verden.

Mod nord er Copacabana flankeret af bydelene Leme og Urca. I Urca findes det berømte bjerg Pão de Açucar (Sukkertoppen (Rio de Janeiro)), der især er kendt for dets tovbane og dennes medvirken i filmen Moonraker med Roger Moore i rollen som agent 007 James Bond.
Copacabana begynder i nord ved Av. Princesa Isabel (Posto Dois, livredderstation to) og slutter i syd omkring Posto Seis (Livredderstation seks). Her ligger fæstningsværket Forte de Copacabana og på den anden side af denne fortsætter stranden; Først i Praia do Arpoador, dernæst i den længere og mere fashionable Praia do Ipanema.

Mod Øst er Copacabana flankeret af Atlanterhavet, mens bydelen mod vest er afgrænset af bydelene Humaitá og Botafogo. Sidstnævnte er især kendt for sit fodboldhold, der hører til blandt de bedste i Brasilien.

Copacabana-stranden er, udover et naturligt samlingssted for turister og indfødte der gerne vil køles af havet, også et sportsligt og kulturelt centrum. Hver dag er der lokale kunstnere, der udstiller og sælger deres kunstværker, som kan være alt fra moderne malerkunst og avancerede sandskulpturer til lokal smykkekunst og opvisning i kampsportsdansen Capoeira. Stranden benyttes også til at afholde organiserede (såvel som uorganiserede) kampe i strandfodbold og en speciel form for volleyball, hvor kun fødderne må røre bolden. Hvert år nytårsaften samles hundredtusindvis af mennesker på stranden for at gå ind i det nye år og nyde det spektakulære fyrværkerishow. Op til karnevallet kan man dagligt se forskellige sambaskoler øve deres march og her kan man også opleve hvorledes de lokale, store som små, unge som gamle, helt per automatik lever sig ind i sambaen. I 2006 var stranden skueplads for en af verdenshistoriens største rock-koncerter, da Rolling Stones spillede op for et publikum, der blev anslået til at tælle ca. 1,5 mio. mennesker.

Eksterne henvisninger 

 Copacabana's histore -på engelsk.
 Engelsksproget guide til Rio de Janeiro
 Bystyrets officielle side - på portugisisk.

Strande i Brasilien
Bydele i Rio de Janeiro
Herlev Rebels

Herlev Rebels er en amerikansk fodbold-klub i Herlev. Klubben er medlem af Herlev Idrætsforening og Dansk Amerikansk Fodbold Forbund (DAFF).Holdet spiller i Nationalligaen. Herlev Rebels har football for alle aldre, senior, U19, U16, U14, U12 og flagfootball.

Historie
Klubben blev etableret i 1990 under navnet Ballerup American Football Club, men i 1992 flytter klubben til Herlev Kommune.

Klubben er i 2013 og 2019 udnævnt til Årets U12 klub af DAFF.

Mesterskaber
Det er især juniorholdet der har placeret Herlev på kortet. Det er blevet til i hvert fald 15 optrædener i Junior Bowl, hvor det er blevet til sejr de 12 gange (1994, 1995, 1996, 1997, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2014). Holdet er således det mest vindende junior hold i Danmark.
Seniorholdet har endnu ikke spillet i Mermaid Bowl, men har spillet adskillige sæsoner i Danmarks bedste liga, Nationalligaen.

Eksterne link
Herlev Rebels hjemmeside

Amerikansk fodbold i Danmark
Flagfootball
Rebels
Etableret i 1990
Beskyttelsesmagt

En beskyttelsesmagt er et neutralt land, som i en krig skal varetage en række funktioner omkring behandlingen af ét krigsførende lands borgere i et andet krigsførende land, typisk sådanne sager, som ellers ville være blevet klaret af ambassade eller konsulat.

Under 1. verdenskrig var USA således beskyttelsesmagt for de tyske og østrig-ungarske borgere (krigsfanger og andre) i Rusland fra krigens begyndelse til USA også indtrådte i krigen i 1917. Herefter blev Sverige beskyttelsesmagt for de tyske borgere, mens Danmark overtog de østrig-ungarske.

Diplomati
Krig
Storyteller

Storyteller #1 er en udgivelse af Lars Lilholt Band. Udgivelsen indeholder liveoptagelser fra den 21. og 22. september 2006 på Horsens Ny Teater.
Udgivelsen indeholder 3 CD'er og 1 DVD og er udgivet af Rec Art 9. november 2006.

Albummet blev nomineret til "Årets danske album" ved DMA Folk i 2006. Lars Lilholt selv blev nomineret til "Årets danske vokalist" og "Årets danske sangskriver".

Nummerlister

DVD 
 "Høstfesten"
 "For længe, længe siden"
 "Lilly fra Løkken"
 "Kære Øjeblik"
 "Over en gyngende grund"
 "Digteren"
 "Jeg vil være stjerne"
 "Bag Mariekirkens tårn"
 "Flyv endelig højere"
 "Hvidsten kro"
 "I regnbuens rige"
 "Den herreløse hund"
 "Solen er så rød mor"
 "Fedtmule og Mickey Mouse"
 "Rosen min"
 "Ovre bag ved Egholm"
 "Dansen går"
 "Hvor går vi hen , når vi går"
 "Gi´ det blå tilbage"
 "Kald det kærlighed"
 "Held og lykke"

CD 1 
 "Høstfesten
 "For længe, længe siden"
 "Lilly fra Løkken"
 "Kære Øjeblik"
 "Digteren"
 "Over en gyngende grund"
 "Jeg vil være stjerne"
 "Bag Mariekirkens tårn"
 "Flyv endelig højere"
 "Hvidsten kro"

CD 2 
 "I regnbuens rige"
 2Den herreløse hund"
 "Solen er så rød mor"
 "Fedtmule og Mickey Mouse"
 "Rosen min"
 "Ovre bag ved Egholm"
 "Dansen går"
 "Hvor går vi hen , når vi går"
 "Gi´ det blå tilbage2
 "Kald det kærlighed"
 "Held og lykke"

CD 3 (Lyt i din dyt) 
 "For længe, længe siden"
 "Lilly fra Løkken"
 "Kære Øjeblik"
 "Digteren"
 "Over en gyngende grund"
 "Jeg vil være stjerne"
 "Bag Mariekirkens tårn"
 "Flyv endelig højere"
 "I regnbuens rige"
 "Den herreløse hund"
 "Solen er så rød mor"
 "Fedtmule og Mickey Mouse"
 "Rosen min"
 "Ovre bag ved Egholm"
 "Hvor går vi hen, når vi går"
 "Held og lykke"

Musikere 
Lars Lilholt (Guitar, Sang)
Eskild Dohn (Guitar, Blæseinstrumenter, Kor)
Klaus Thrane (Slagtøj)
Tom Bilde (Bas, Ukulele, Mandolin, Kor)
Gert Vincent (El-Guitar, Guitar, Bas, Banjo, Bouzouki, kor)
Hc Röder Jessen (Hammond B3, klaver, bas, harmonika, kor)

Referencer 

Album fra 2006
Livealbum med Lars Lilholt Band
Nordmøre

Nordmøre er den nordøstligste del af Møre og Romsdal fylke i Norge, som   består af kommunerne Aure, Averøy, Eide, Frei, Gjemnes, Halsa, Kristiansund, Rindal, Smøla, Sunndal, Surnadal og Tingvoll.

Nordmøre udgør sammen med Romsdal og Sunnmøre de tre tidligere fogderier som i dag udgør fylket Møre og Romsdal.

Dialekten i Nordmøre hører til den trøndske dialektgruppe af østnorske dialekter.

Møre og Romsdals geografi
Landskap i Norge
Averøy

Averøy er en økommune på Nordmøre i Møre og Romsdal. Den ligger ud til Norskehavet og er ellers omgivet af fjordarme. I øst er kommunene Kristiansund og Frei, i syd ligger Gjemnes og i vest Eide.

Nærmeste byer er Kristiansund og Molde.

Historie 
Averøy kommune blev dannet 1. januar 1964 da kommunerne Bremsnes, Kornstad og Kvernes kommuner blev slået sammen.

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er Kvernes kulturområde, markeret med tusenårsmonumentet «Solur» af billedhuggeren Rolf Øidvin. Monumentet står ved de to kirker i Kvernes. 

Det rige kulturmindeområde ligger ved fortidens «vejkryds» hvor Kvernesfjorden, Bremsnesfjorden og Freifjorden møder hinanden. Kvernes har været et mødested langs kysten op gennem tiderne. Flere fund i området går tilbage til ældre jernalder, bl.a gravsteder, tingsted og fallossymboler. Mellem de to kirker ligger en middelalderkirkegård.

Kendte averøyinger 
 Niels Lauridsen Arctander (1561–1616), biskop i Viborg, født i Kvernes.
 Erling Kristvik (1882–1969), rektor og professor.
 Magne Hoseth, fodboldspiller

Kommunikation 
Atlanterhavsvejen er fastlandsforbindelsen mod syd, til Eide. Vejen er bygget over flere øer og broer og er kåret til århundredets bygningsværk i Norge. 

Fra Bremsnes i nordøst var der færgeforbindelse til Kristiansund. Denne blev erstattet med Atlanterhavstunnelen 19. december 2009, hvilket gav fastlandsforbindelse på begge ender af øen.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Averøy på kort fra Kulturnett.no

Kommuner i Møre og Romsdal
ACAB

A.C.A.B. er et engelsk akronym som står for All Cops Are Bastards (dansk: alle strisser er svin), som også kan skrives som "1312", hvilket er bogstavernes placering i alfabetet.  Nogle mennesker vælger i stedet at sige "All Cops Are Bullshit" eller "All Cops Are Bad", da ordet "bastard" også kan være et racistisk udtryk (f.eks. "Rhinlandsbastard"). 

Udtrykket bruges som et slogan og kan ofte ses som graffiti, tatoveringer og andre former for billedmateriale. 

Slagordet bliver ofte benyttet af venstreorienterede demonstranter, som har været udsat for politivold. I moderne kontekst bliver udtrykket brugt til at kritisere politiet som institution. Fortalere for udtrykket mener ofte at politibetjentes magtmonopol og magt over de mennesker de patruljerer, samt deres rolle i at opretholde loven og status quo, kan komme i konflikt med offentlighedens interesser.

Baggrund 
Leksikonet Dictionary of Catchphrases skriver at brug af forkortelsen kan ses helt tilbage i 1920'erne. Instruktøren Sidney Hayers brugte udtrykket som titel på sin krimidrama fra 1972 «All Coppers Are...».  The 4-Skins, et britisk Oi! punkband, populariserede forkortelsen i 1980'erne med en sang, der brugte forkortelsen som titel. 

I Tyskland er brug af forkortelsen mod enkelte politibetjente anset som en kriminel handling. Brug af udtrykket er dog lovligt, når det er rettet mod en større gruppe mennesker, typisk hele politietaten. 

Udtrykket fik global opmærksomhed i 2020 som resultat af mordet på George Floyd og de demonstrationer der fulgte.

Andre betydninger 

Et stort antal bagnavne har udviklet fra A.C.A.B, såsom venstreorienterede fortolkninger af forkortelsen som «All Colors Are Beautiful» eller «All Communists Are Beautiful». Der er også den anarkistiske variant, «Anarchist Chaotics Argue Better». I punk, skinhead og fodboldkultur bliver udtrykket «eight cola eight beer» (tysk: 8 ColaBier) nogle gange brugt i stedet for A.C.A.B. 

Derudover er der den antisemitiske variant, som anvendes af nynazister: A.J.A.B. (All Jews Are Bastards).

Internationale varianter 
Lignende sætninger bruges på forskellige sprog.

Referencer 

Akronymer
Politi
Vold
Graffiti
Danskelinks

DanskeLinks er et Dansk Linkkatalog lavet for at samle de familievenlige danske hjemmesider ét sted. Websiden har eksisteret siden 2005.

Det er gratis for samtlige danske websteder at tilmelde sig, og alle tilmeldinger bliver gennemgået af en frivillig redaktør for at sikre at websiderne ikke indeholder ulovligt eller stødende materiale.

Generelt accepteres alle sider, dog vil følgende ikke kunne opnå adgang til indekset:
 Casino / Poker-relateret
 Spam / spyware-indhold
 Erotisk indhold
 Gratis hostede domæner

Eksterne henvisninger 
Danskelinks.dk – Selve indekset.

Links
Forligsinstitutionen

Forligsinstitutionen, egentlig Statens Forligsinstitution, men undertiden også omtalt som Forligsen,  er et statsligt organ, som nedsattes 12. april 1910 for at bistå arbejdsmarkedets parter i forbindelse med disses indgåelse (og fornyelse) af kollektive overenskomster, konkret ved at gøre en indsats for at der opnås enighed mellem parterne således at arbejdsnedlæggelser undgås.

Forligsinstitutionen består af tre forligsmænd, 1 suppleant og op til 21 mæglingsmænd. De tre forligsmænd vælger af deres midte en formand for Forligsinstitutionen. Siden 1. januar 2019 har Jan Reckendorff været valgt som formand. Jan Reckendorff er til daglig rigsadvokat. Udpegningen af forligs- og mæglingsmænd sker af beskæftigelsesministeren efter en indstilling fra Arbejdsretten. De er typisk velanskrevne dommere eller eksperter i arbejdsmarkedsforhold.

Titlen forligskvinde bruges ikke i Danmark. Der har været overvejelser om at ændre Forligsmand til Forligsmægler, ligesom man hos den norske Riksmekleren har ændret navnet til Rigsmægler, så betegnelsen blev kønsneutral, men det er ikke sket.

Forligsinstitutionen har en række særlige beføjelser:
 Indkaldelse af parter til forhandlinger, hvis der er udsigt til en konflikt
 Ret til at udsætte konflikter, der ellers ville være trådt i kraft 
 Mulighed for at tvinge parterne til at genoptage forhandlinger om bestemte punkter 
 Mulighed for at tvinge parterne til at vidne i Arbejdsretten, hvis der er forhold, der trænger til belysning
 Krav på at få oplyst alle strejke- og lockoutvarsler
 Muligheden for af egen drift at fremsætte mæglingsforslag, som skal sendes til afstemning

Overtrædelse af Forligsinstitutionens regler kan give bøde eller fængsel i op til tre måneder.

Forligsinstitutionen har hjemme i Rawerts Gård på Sankt Annæ Plads 5 i Indre By i København

Historie 
Ved oprettelsen ved lov af 12. april 1910 var der kun tale om om én forligsmand, men ved lov af 21. december 1921 blev antallet sat til tre, der skulle vælge en formand iblandt sig.

Under besættelsen var overenskomstfornyelser suspenderet, og forligsinstitutionen blev genetableret efter besættelsen ved lov af 21. december 1945. Den skulle nu bestå af 12 mæglingsmænd ved siden af de tre forligsmænd. Ved lov af 22. januar 1958 blev antallet af mæglingsmænd udvidet til 21.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Forligsinstitutionens hjemmeside 

Jura
Arbejdsmarkedet i Danmark
Etableret i 1910
Asbjørn Jensen

Asbjørn Jensen (født 20. februar 1942 i København) var forligsmand i Forligsinstitutionen fra 1989 til 31. december 2015. I perioden 1993 til 31. december 2015 var han tillige formand for Forligsinstitutionen. Asbjørn Jensen var desuden dommer ved Højesteret 1995-2012.

Asbjørn Jensen blev student i 1960, cand.jur. i 1969 og blev herefter ansat i Justitsministeriet, hvor han blev afdelingschef i Lovafdelingen i 1983. I 1988 blev han rigsadvokat, i 1993 forligsmand og i 1995 dommer ved Højesteret. Han fratrådte stillingen i 2012.

Jensen har desuden fungeret som censor ved Københavns Universitet fra 1985 til 2004, ligesom han har haft flere formandsposter, blandt andet for ATP's bestyrelse og repræsentantskab 1993-1995, for Arbejdsmiljørådet 1995-1997, for Advokatnævnet 2002-2006 og for Datarådet 2004-2006. 

Siden 1980 har han haft bestalling som advokat, men har ikke virket som sådan.

Nørrebro-urolighederne 
Efter anmodning fra daværende justitsminister Erling Olsen udarbejdede Asbjørn Jensen en rapport om 18. maj-urolighederne på Nørrebro i København. Han forsøger i første omgang at slippe for opgaven, idet han foreslår, at der i stedet udarbejdes en dommerundersøgelse, men accepterer, da regeringen udtrykkeligt ønsker, at han skal forestå undersøgelsen. I sin redegørelse fra 1994 og en supplerende redegørelse, som er færdig året efter, frikendes Københavns Politi stort set for fejl – men tv-klip dokumenterer, at der af ledende politifolk blev givet ordre til at skyde efter benene på demonstranterne. 

Jensens undersøgelse mødte senere kritik, blandt andet fra Folketingets Ombudsmand, Hans Gammeltoft-Hansen. Kritikken fik Folketinget til at nedsætte en undersøgelseskommission. Kommissionen skrev i sin rapport, at den ikke fandt grund til at klandre Asbjørn Jensen for undersøgelsen.

Kilde 
 Om Nørrebro-urolighederne på dr.dk

Jurister fra Danmark
Højesteretsdommere fra Danmark
Embedsmænd fra Danmark
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog
Rigsadvokater fra Danmark
Teaktræ

 
Teaktræet (Tectona grandis) er et stort, løvfældende træ med en kuplet vækstform. Træet er kendt som leverandør af kvalitetstømmer.

Beskrivelse 
Stammen er ret og cylindrisk i næsten hele længden. Grenene er svære og højtsiddende. De meget store blade er modsatte, elliptiske og helrandede og er spiselige. Oversiden er fløjlshåret og græsgrøn, mens undersiden er sølvgrå. 

Blomstringen indledes efter det 20. leveår, og den foregår umiddelbart efter regntiden. De store, hvide blomster er behageligt duftende, og de sidder i endestillede halvskærme. Frugterne  produceres i store mængder og er ikke spiselige.

Rodnettet er kraftigt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 48 x 36 m (25 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Træet hører oprindeligt hjemme i monsunregnområderne i Indien, Burma, Laos, Thailand og Malaysia, men det er i dag naturaliseret overalt i det tropiske Asien. 

I Indien findes teaktræ i blandede skove på veldrænet bund sammen med bl.a. flere arter af Pterospermum og med Dillenia, ibenholt, kyskhedstræ og Lagerstroemia. Disse skove har ofte underskov af bambusarten Dendrocalamus strictus.

Anvendelser 
Ud over den velkendte brug af træet som kvalitetstømmer anvendes teak lokalt til:

Medicinsk brug:
 Frøolien: Eksem og skurv.
 Frøene: Udrensning og mod svækkelse, feber og hævelser.
 Frugterne: Vanddrivende.
 Blomsterne: Vanddrivende.
 Blomstersaft: Som forfriskning og appetitvækker, mod hovedpine og mavesyre.
 Bladene: Homøostatisk udrensning og sårbehandling.
 Barken: Mod bronkitis, hyperventilering, dysenteri, spedalskhed og hudsygdomme.
 Veddet: Mod diabetes, hudsygdomme, indvoldsproblemer, trøske, mundbetændelse, halsbrand.
 Rødderne: Vandladningsproblemer.

Se venligst: Lægeligt forbehold.

Ikke-medicinsk brug:
 Bladene: Farvestof, indpakning, som tallerken eller paraply.

Veddet er tungt og indeholder en olieagtig harpiks, som modvirker råd, og som gør det uspiseligt for insekter (herunder termitter). Veddet fremkalder hverken iltning eller korrosion ved kontakt med metal. Til gengæld betyder et højt indhold af kisel, at bearbejdningsværktøj slides hurtigt.

Træet bliver også brugt til at lave harpuner til undervandsjagt

Referencer

Træer
Nytteplanter
Kok (flertydig)

Kok kan hentyde til:
 Kok – en person, der laver mad
 Kok (bakterie) – en kugleformet bakterie
 Hane – en hanfugl, også kaldet en kok (således også f.eks. en fasankok)
 og en række efternavne (Kok, Kock, Koch)
Ray Evans

Raymond Bernard Evans (født 4. februar 1915, død 15. februar 2007) var en amerikansk sangskriver, der sammen med komponisten Jay Livingston blev kendt for iørefaldende sange til en række Hollywood-film. 

Blandt parrets sange kan nævnes:
 Buttons and Bows fra filmen Blegansigt (1948), der blev hædret med en Oscar for bedste sang.
 Mona Lisa, mere kendt i bl.a. indspilningen med Nat King Cole end filmen, der introducerede den, Captain Carey, U.S.A..
 Que Sera Sera, sunget af Doris Day i filmen Manden der vidste for meget.

Desuden skrev de temaet til flere tv-serier, herunder Bonanza samt sange til flere musicals. 

Evans samarbejdede også med andre komponister, som Henry Mancini og Max Steiner.

Referencer 

Sangskrivere fra USA