Harald Slott-Møller

Georg Harald Slott-Møller (født 17. august 1864 i København, død 20. oktober 1937 i samme by) var en dansk maler og keramiker gift med maleren Agnes Slott-Møller. Harald Slott-Møller var søn af købmand Carl Emil Møller og Anna Maria født Møller.

Harald Slott-Møller blev i 1880'erne anset for at være et af naturalismens største kunstneriske talenter og en af Det Moderne Gennembruds foregangsmænd. Han gennemgik malerisk og motivisk en markant udvikling fra det socialrealistiske billede Fattigfolk i dødens venteværelse, 1886, (et maleri Slott-Møller sidenhen fornægtede) over Foråret fra 1896, som er tydeligt symbolistisk inspireret. Maleriet Foråret blev Slott-Møller inspireret til på en rejse til Paris i foråret 1895, hvor han sammen med sin kone besøgte katedraler og museer og så tidlig renæssancekunst. Han var ofte ude af trit med sin samtid, der i højere grad var orienteret mod impressionismen. På sine gamle dage malede han hovedsagelig religiøse billeder som De hellige tre konger og Bebudelsen, men også en række nationalt orienterede værker med forbindelse til Genforeningen i 1920.

Karriere

Uddannelse 
Harald Slott-Møller kom i malerlære hos Adolph Hellesen. Han fik tegneundervisning på Det tekniske Selskabs Skole og hos Otto Bache. Slott-Møller modtog undervisning på Det Kongelige Danske Kunstakademi efter forberedelse af Carl Andreas Jensen fra december 1881 til 1883 og forsatte derefter på Kunstnernes Frie Studieskoler hos P.S. Krøyer 1883-86 og debuterede på Charlottenborg Forårsudstilling i 1886.

Studie- og bryllupsrejse 
Efter borgerlig vielse den 22. maj 1888 på Københavns Rådhus med Agnes, hvis forlover var Georg Brandes, tog de på studie- og bryllupsrejse til Italien. Efter kunsthistorikeren Julius Langes råd tog de over Berlin, Dresden og München til Verona, Vicenza, Padua, Venedig, Firenze og Rom. Julius Langes råd var: "I skal tage til Italien, der gror Kunstens gamle Hovedstamme og den skal I først lære at kende". Det var ellers i tidens ånd at tage til Paris, hvor modernismen blomstrede. Denne studierejse fik meget langtrækkende betydning for begge kunstneres udvikling. På turen mødte de den unge italienske renæssancekunst. Det fik dem til den erkendelse, at de måtte erstatte det naturalistiske maleri med det digteriske og monumentale udtryk.

Dog lagde de vejen hjem over Paris og så verdensudstilling. Her mødtes de med en lang række af de førende danske kunstnere P.S. Krøyer, Michael Ancher, Laurits Tuxen, Theodor Philipsen og Marie Krøyer.

Herregårdsliv og venskaber 
Aftenen efter brylluppet tog Agnes og Harald Slott-Møller med tog til Kaløvig for senere at tage til Henneberg Ladegård ved Fredericia sammen med Marie Krøyer. De blev budt til middag hos Thyge de Thygeson på godset Damgård. Et livslang venskab opstod til dennes adoptivdatter, Charlotte Trap de Thygeson. Stedet besøgte de flere gange efter Slott-Møllers eget udsagn i 1898 de 10 følgende somre. Egnen omkring Lillebælt besøgte de igen sommeren 1890, denne gang var stedet Anne Marie Carl Nielsen barndomshjem Thygesminde sydøst for Kolding, hvor de boede på kroen i Stenderup. I sommeren 1897 slog de sig ned på den fynske side af Lillebælt ved Teglgård. Ligeledes har de haft ophold a flere gange på Fænø. Malerparret Slott-Møller opnår gennem disse ophold et nært venskab med både Marie og P.S. Krøyer samt med Carl Nielsen og Anne Marie Carl Nielsen.

Den frie Udstilling 

De unge oplevede flere gange at få deres billeder kasseret på den censurerede Forårsudstilling på Charlottenborg, og i protest mod Charlottenborg dannede de deres egen kunstnersammenslutning. Sammen med Johan Rohde, der var initiativtager og organisator, dannede Agnes og Harald Slott- Møller sammen med J.F. Willumsen, Vilhelm Hammershøi og Christian Mourier-Petersen Den frie Udstilling i 1891. Åbningsudstillingen i Kleis' Kunsthandel på Vesterbrogade blev en stor succes med mere end 20.000 besøgende fra 26. marts til 10. maj og gav overskud.

Slott-Møller vakte i 1891 opsigt med en ny retning i sin kunst, der blandede symbolisme og naturalisme. I 1891 malede han Dansk landskab, i 1895 Tre kvinder. Sommeraften og Foråret i 1896. De adskiller sig fra, hvad der ellers er malet i Danmark, og har medvirket til at Harld Slott-Møllers navn trods alt aldrig er blevet glemt. Det, der karakteriserer disse værker, er stiliseringen, den dekorative fladevirkning og sammenblandingen af materialer, de lyse farver og det symbolske indhold og de specielle rammer i Skønvirke-stil, der spiller sammen med maleriets indhold. 

I 1898 forlod parret Slott-Møller Den frie Udstilling i protest.

Kunsthåndværk 

På den frie udstilling vistes på lige fod med malerier og skulpturer også dekorative arbejder. Det var Slott-Møller stærkt impliceret i: Slott-Møller udstillede fra 1894 kunsthåndværk. Efter Slott-Møllers opfattelse skulle kunsten - etisk og æstetisk - være bindeleddet mellem det åndelige og dagliglivet, og kunsthåndværket står centralt i hans produktion. Hans kunsthåndværk indeholder en utrolig iderigdom. Fra emner som en vugge over sennepskrukke til smykker og servantestel viser de en idé, stil og humor, som virker overraskende taget hans tørre fremstillinger i maleriet i betragtning.

Aluminia 

Slott-Møller mestrede adskillige teknikker: han kunne skære i træ og elfenben, ciselere og modellere sølvarbejder og smykker og tegne udkast til møbler og smykker. Disse evner som formgiver gjorde, at han blev kunstnerisk leder af fajancefabrikken Aluminia 1902-06. Samme år havde fabrikken fået ny direktør, Frederik Dalgas, der startede en produktion af kunstfajance med hjælp fra Slott-Møller og Christian Joachim. Aluminia havde succes, medens Slott-Møller var ansat, og fabrikken vandt internationale priser og anerkendelse, men hans og Joachims intentioner var forskellige, og i sommeren 1906 stoppede Slott-Møller på Aluminia.

Inspiration 

Som hustruen var Slott-Møller fra den første rejse til Italien optaget især af landets middelalderlige kunst og af Middelalderen i det hele taget. Lige som mytedannelse og -fortolkning og tanken om Gesamtkunstværket optog dem meget.

I 1896 rejste de over Hamborg, hvor de besøgte Holger Drachmann, og til England. I London så de udstillinger af de prærafaelitiske kunstnere Dante Gabriel Rossetti, William Holman Hunt og sir Edward Burne-Jones, de besøgte også William Morris' værksteder i Merton Abbey. Gennem tidsskriftet The Studio havde de lært de prærafaelititiske kunstnere at kende. De blev stærkt påvirket af de engelske prærafaelitters kunstsyn, hvor æstetik, ideologi og moral var uadskillelige størrelser.

Bondemalerstriden 
Bondemalerstriden udspillede sig som en avispolemik i Politiken fra 14. april til 9. juli 1907 og gav Fynboerne en stærk position på samtidens danske kunstscene. Striden begyndte med afvisningen af et af Gerda Wegeners kvindeportrætter på både Charlottenborg og Den Frie Udstilling. Portrættet var af forfatter Aage von Kohls hustru, Ellen Levinsen. Foranlediget af denne afvisning skrev Gudmund Hentze en kronik i Politiken. Han blev forsvaret af Harald og Agnes Slott-Møller. De holdt på den forfinede hovedstadskultur mod Karl Madsen, der tog Fynboernes parti, idet de malede livet på landet, som det var.

Striden medførte, at Gudmund Hentze i de danske kunstkredse blev persona non grata, og hans kunstsyn blev af de fleste unge kunstnere anset som bagstræberisk og reaktionært. Ægteparret Slott-Møller blev helt isoleret i det officielle kunstliv efter striden.

Sønderjylland og Genforeningen 

Harald Slott-Møller er kendt for sine portrætter af fremtrædende sønderjyder og sydslesvigere, som er ophængt i Flensborghus i Flensborg. Portrætterne fremstår med individuelle baggrunde: et landskab eller nogle karakteristiske bygninger. Portrætterne blev købt for indsamlede penge til Kunstnergaven til Sønderjylland, nogle af de penge der var indsamlet, da 1. Verdenskrig brød ud.
Slott-Møller tegnede afstemningsplakater til Folkeafstemningen om Slesvigs tilhørsforhold.

Han og Agnes tegnede Dybbølmærket. Slott-Møller malede Den internationale kommission for Slesvig i 1920. Kommissionen blev nedsat efter afslutningen af 1. Verdenskrig med det formål at gennemføre en folkeafstemning i den nordlige del af det historiske hertugdømme Slesvig for at afgøre områdets fremtidige tilhørsforhold til enten Danmark eller Tyskland, billedet hænger i dag på Christiansborg.

Slott-Møller donerede maleriet Pigen, der finder guldhornet fra 1906, til Kunstnergaven til Sønderjylland.

Omdømme gennem tiden 
Parret Slott-Møller brød med Den frie Udstilling i 1900 på grund af kunstneriske uoverensstemmelser, og begge udstillede fra 1904 igen på Charlottenborg. Kritikken endte med at vurdere Slott-Møllers kunstsyn som konservativt og hans talent som svindende. Efter bondemalerstriden i 1907 blev de helt isoleret.

Forholdet til kolleger og kritikere var herefter præget af uforsonlig stemning og bitterhed fra parret Slott-Møllers side, som nok har påvirket den faglige kritik af deres værker. Slott-Møller kunstneriske virke efter århundredskiftet må beskrives som kvalitetsmæssig ujævn, hvor en række gode billeder gennem årene veksler med romantisk-sødladne eller fortænkte motiver og herregårdsinteriører. Det var da også i herregårdsmiljøet og i nationalpolitisk engagerede kredse, at parret fra 1910erne fandt interesse for deres arbejder, ligesom deres stærke nationale engagement gav bestillingsopgaver gennem en årrække. Fra at have været en miskendt kunstner, som kunsthistorikerne fandt det pinligt at beskæftige sig med i 1970'erne, er Slott-Møllers værker nu populære. Det ideologiske fundament med udgangspunkt i en intellektuel kunstopfattelse, der var den egentlige baggrund for samtidens hårde dom over parret, var, set med eftertidens øjne, deres styrke og er en væsentlig baggrund for de senere års interesse for deres arbejde.

Gravsted 

Han ligger begravet på Holmens Kirkegård i København sammen med sin hustru Agnes Slott-Møller og datteren Lykke Slott-Møller.

Produktion

Værker 
 Model i Atelieret, 1880'erne, Skagens Museum
 Min hustru, 1887, Fuglsang Kunstmuseum
 Fattigfolk, i dødens venteværelse, 1888, Statens Museum for Kunst
 Georg Brandes på Universitetets talerstol, 1889, tilhører Det Kongelige Bibliotek, gentagelse fra 1890 i Detroit Institute of Arts, købt i 1991 på auktion hos Christie's
 Ung pige i sort kjole, 1890, Vejen Kunstmuseum
 Pige i kiste, 1890, Nationalmuseets 3. afdeling
 Adam og Eva, 1891, Statens Museum for Kunst
 Anne Marie Brodersen, 1890/1891, Carl Nielsen Museet
 Dansk landskab, 1891, Den Hirschsprungske Samling, en anden version fra samme år i privateje permanent udlånt til Statens Museum for Kunst
 Dansk Landskab findes i to udgaver og forskellige teknikker det andet i privateje
 Diana, 1891, Göteborgs konstmuseum
 Sankt Hubertus, 1891, Göteborgs konstmuseum
 Marmorhaven i Fredensborg, 1893
 Tre kvinder, sommeraften, 1895, Den Hirschsprungske Samling
 Foråret, 1896, Den Hirschsprungske Samling
 Asketen og de to græske Piger, udstillet på Den Frie i 1897, privateje
 Fra Fiesole, henimod aften, 1900, Den Hirschsprungske Samling
 Primavera, 1900/1901, KUNSTEN Museum of Modern Art Aalborg
 Havfruebørn 1901,
 Sejlskib i måneskin, Kolding Fjord ved nattetide, 1902, Vejen Kunstmuseum
 Portræt af kunstnerens hustru, 1903<ref>60 Autotypier i Tontryk efter Fotografier af Originalerne af Harald og Agnes Slott-Møller, side 13</ref>
 Skt. Hans aften ved Vejle Fjord, 1904, Vejle Kunstmuseum
 Portræt af skuespilleren Valdemar Willumsen, 1905, Roskilde Museum
 Paolo og Francesca i helvede, Paolo og Francesca eller Paolo og Francesca. Dante: Den guddommelige komedie, 5. sang., 1905, privateje, dep. Statens Museum for Kunst
 Pigen, der finder guldhornet, 1906, Haderslev Museum
 Helge Rode, 1907, Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg Slot
 Trækfuglene, 1909, privateje
 Dameportræt, 1910
 I de lyse nætter, 1911
 Digteren, 1912
 Morgenkaffen, 1913
 Himmelsengen, 1913
 Scener fra Sankt Georgs liv, 1914, privateje
 De sidste gæster, 1915, privateje
 Havestuen på Langesø, 1916
 Den himmelske og den jordiske kærlighed, 1916, privateje
 Landligt gæsteværelse. Sommernat, 1917
 12 portrætter af sønderjyder og sydslesvigere, 1920-23, Flensborghus
 Kristiane Fischer
 Andreas Grau
 Detlef Thomsen
 Johannes Andersen
 Holger Andersen
 Peter Grau
 Adolph Svensson
 Cornelius Petersen
 Hans Didrik Kloppenborg-Skrumsager
 Peter Lassen
 Henrik Lassen
 Ernst Christiansen
 Skt. Hansblus, ca. 1920, Roskilde Museum
 Herregaardstrappen, 1920
 September. Måneskin, 1920
 Den internationale kommission for Slesvig, 1920, Folketinget, forarbejde Museet på Koldinghus
 Tyren, 1922
 Dameportræt, 1921
 Portræt af Sigrid Undset, 1923, H. Aschehoung & Co.
 Selvportræt, 1924, Galleria degli Uffizi, Firenze
 De hellige tre konger, 1925, KFUM, København
 Daniel i løvekulen, 1925
 Bebuddelsen, 1928/1929, Herlufsholm skole og gods
 Frugtbarheden, 1930
 Peder Oxes gang. Herregaarden Lögismose, 1932
 Agnes Slott-Møller, 1933-34, Charlottenborg

Værker med ukendt datering 
Hjælp gerne med datering.
 Dobbeltportræt af Anne Marie Brodersen, gift Carl Nielsen og Suzette Skovgaard, gift Holten, årstal ukendt, Vejen Kunstmuseum
 Udsigt over vandet, skumring, ukendt årstal, KUNSTEN Museum of Modern Art Aalborg
 Amor og Venus, årstal ukendt, solgt på Bruun Rasmussen Kunstauktioner 10. september 2012
 Ung pige med blomster i håret siddende på et gærde, årstal ukendt, solgt på lauritz.com

Kunsthåndværk 

 Vugge, 1893, Kunstindustrimuseet
 Nakkekam, 1893, Kunstindustrimuseet
 sølvbæger med motiv fra Et Folkesagn, 1897
 Helena-smykket, 1898, Kunstindustrimuseet
 håndspejl, Kunstindustrimuseet
 udkast til dekorationer bl.a. til Københavns Rådhus

Brugsgenstande fra Aluminia (1902-06) 

 sølvopsats til Christian X og dronning Alexandrine (senest 1923)
 Stellet "Guldregn"

Andet arbejde 
 1896, illustrerede børnebogen Tordenskjold af Ernst von der Recke, Nordisk Forlag
 1905, Plakat til Politiken, Nyt Format
 1920/1921, Dybbølmærket tegnet sammen Agnes Slott-Møller
 1920, tegnede en Genforeningsmedalje
 1920, Dansk afstemnings plakat (med tysk tekst)
 1920 Flere afstemningsplakater deriblandt: 14. März med et Dannebrogsflag dalende ned over Flensborg

Skriftlige arbejder 
 1909 artiklen "Forklaring og Forsvar" i Tilskueren
 1910, Opløsning : impressionismen og dens jordbrud
 1910-11, artiklen "Sandheden,hele Sandheden og intet andet end Sandheden" i Gads danske Magasin
 1917, Kunstens kilder
 1934, 60 Autotypier i Tontryk efter Fotografier af Originalerne af Harald og Agnes Slott-Møller

Gengivelser af Harald Slott-Møller 
 Han er portrætteret på et dobbeltportræt (Ude eller Kammerater, 1886) af Harald og Agnes Slott-Møller, malet af begge i forening.
 Selvportræt på maleriet Trækfuglene (1909, studietegning hertil samme år).
 Selvportræt i Galleria degli Uffizi i Firenze 1924 (malet forstudie samme år).
 Tegning af Agnes Slott-Møller 1887 og af Karl Jensen (Frederiksborgmuseet) samt af Rasmus Christiansen, Viggo Afzelius og Herluf Jensenius.

Hæder 
 1893, Den Hielmstierne-Rosencroneske Stiftelse
 1897, 1899, 1905 Akademiets pris
 1900, bronzemedalje Verdensudstillingen i Paris
 1909, Det anckerske Legat
 1919. Ridder af Dannebrog

Galleri 

Udaterede malerier

Litteratur 
 Agnes og Harald Slott-Møller, Mellem kunst og idealer, Kunstforeningen, 
 Harald Slott-Møller, Vejen Kustmuseum og Skovgaard Museet, 
 KVINDEN OG NATUREN, Motiver i J.F.Willumsens og Harald Slott-Møllers kunst ca. 1890-1920, Nordjyllands Kunstmuseum 1998,

Noter

Eksterne henvisninger 

 Leksikon | Grænseforeningen - for en åben danskhed
 

Riddere af Dannebrog
Malere fra Danmark
Keramikere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Symbolistiske malere