kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Justitsministeriet

Justitsministeriet er et ministerium i Danmark, der varetager opgaver vedrørende det samlede justitsvæsen, herunder politi og anklagemyndighed, retsvæsen og kriminalforsorg.
Den nuværende Justitsminister er Peter Hummelgaard.

Justitsministeriet er øverste ansvarlige myndighed for PET, der i konkrete sager refererer til ministeriets Politikontor og departementschef.

Under ministeriet hører endvidere den formueretlige lovgivning, forvaltningslovgivningen, fondslovgivningen, persondataloven og straffeloven.

Justitsministeriets departement har i mange år været den mest eftertragtede og prestigiøse arbejdsplads for jurister og jurastuderende.

Justitsministeriets departement har en lang historie om at uddanne jurister til topposter i danske ministerier, offentlige myndigheder og førende advokatkontorer.

Organisation 
Justitsministeriet er organisatorisk opdelt i tre afdelinger: Administrationsafdelingen, Civil- og politiafdelingen og Lovafdelingen.
Under ministeriet hører endvidere Direktoratet for Kriminalforsorgen og Civilstyrelsen.

Datatilsynet og Domstolsstyrelsen henhører i øvrigt under ministeriet, men er som uafhængige myndigheder ikke underlagt ministeriets instruktion.

I alt arbejder ca. 21.000 på ministeriets område, hvoraf ca. 170 arbejder i departementet.

Barbara Bertelsen er indtillet til, at blive ny departementschef i Justitsministeriet den 16. februar.

Departementschefer 
 Johan Kristian Legarth
 Barbara Beatrice Bertelsen 2015 - 2020
 Anne Kristine Axelsson 2011 - 2015
 Michael Lunn 1991 - 2011
 Poul Lundbæk Andersen 1986 - 1991
 Niels Madsen 1968 - 1986
 Eivind Larsen 1941 - 1944

Ansættelser 
Jurister som ansættes i
 
 Politi og anklagemyndighed
 Kriminalforsorgen
 Justitsministeriets departement
 Civilstyrelsen
 Familiestyrelsen
 Datatilsynet

ansættes centralt af Justitsministeriet.

Se også 
 Danske justitsministre

Referencer

Eksterne henvisninger 
 jm.dk, hjemmeside
Udenrigsministeriet

Udenrigsministeriet (, ) er et ministerium under Danmarks Riges regering, der varetager hele Rigets udenrigspolitik, europapolitik, udviklingspolitik, sikkerhedspolitik, handelspolitik og folkeretlige opgaver i forhold til omverdenen. Ministeriet beskæftiger 1.350 ansatte, hvoraf de 500 er udstationeret i udlandet. Det årlige budget fastlægges i Finansloven og er på ca. 1,5 mia. kr.

Ministeriets opgave er gennem aktivt og engageret diplomati at arbejde for Danmarks interesser og værdier i forhold til omverdenen på en måde, der fremmer danskernes frihed, tryghed og velstand samt en mere fredelig og retfærdig verden med udvikling og økonomisk vækst for alle.

Det nuværende udenrigsministerium afløste i 1848 Departementet for de Udenlandske Anliggender, der formelt var oprettet som selvstændigt regeringsorgan ved kongelig kabinetsordre af 24. december 1770. Denne dato anses derfor som ministeriets grundlæggelsesdato. Ifølge Udenrigsloven udgør Udenrigsministeriet i København sammen med de diplomatiske og konsulære repræsentationer (78 ambassader samt en række missioner og konsulater) en fælles tjeneste, kaldet Udenrigstjenesten. Udover repræsentationerne har handelskontorerne siden 2000 hørt under Udenrigsministeriet. Handelskontorerne bistår danske virksomheder på eksportmarkedet (se Danmarks Eksportråd).

Skønt der er tale om ét ministerium, betjener dets ansatte tre ministre; udenrigsministeren, ministeren for udviklingssamarbejde og global klimapolitik og ministeren for nordisk samarbejde. Den øverste embedsmand er departementschefen. I ministeriets øverste ledelse indgår endvidere fire direktører.

Departementschefer 
 Jeppe Tranholm 2022 -
 Lars Gert Lose 2019 - 2022
 Ulrik Vestergaard Knudsen 2013 - 2018
 Claus Grube 2009-2013
 Nils Svenningsen 1951 - 1961
 Nils Svenningsen 1941 -

Rolle i olie-for-mad-skandale 
I 2007 havde Bagmandspolitiet gennem halvandet år forsøgt at afhøre medarbejdere ved Udenrigsministeriet i forbindelse med den verdensomspændende olie-for-mad-skandale der foregik i Irak under Saddam Hussein.
Ydermere nægtede Udenrigsministeriet at udlevere papirer som politiet ønskede.
Juraprofessoren Lars Bo Langsted betegnede situationen som "overordentlig uheldig".
En undersøgelse har vist at 2.200 virksomheder og enkeltpersoner har betalt bestikkelse.
I juli 2007 indvilgede Udenrigsministeriet i at svare skriftligt på spørgsmål, men efter massiv kritik udtalte udenrigsminister Per Stig Møller at bagmandspolitiet kunne komme til at "tale" med medarbejderne hvis bagmandpolitiet ikke var tilfredse med de skriftlige svar.

Se også 
 Danske udenrigsministre
 Ambassade
 Konsulat

Eksterne kilder/henvisninger 

 Udenrigsministeriets hjemmeside
Kulturministeriet

Kulturministeriet er et dansk ministerium, der blev oprettet i 1961 som Ministeriet for Kulturelle Anliggender med Julius Bomholt som den første minister.
 
Ministeriets område er: Skabende kunst, musik, teater, film, biblioteker, arkiver, museer, bygningsfredning og -bevaring, arkæologi og fortidsminder samt videregående uddannelser inden for de kunstneriske områder. Hertil kommer almenkulturelle formål, ophavsret, radio og tv, idræt samt kulturelle forbindelser med udlandet, herunder Norden og EU.
 
Kulturministeriets væsentligste opgaver vedrører departementets og styrelsernes ministerrådgivning og lovgivningsmæssige initiativer samt de styringsmæssige opgaver med blandt andet de statslige, statsanerkendte og tilskudsmodtagende kulturinstitutioner.
 
Ministerområdet omfatter 42 statsinstitutioner. Der ydes driftstilskud til omkring 1000 institutioner.

Den 15. december 2022 blev Jakob Engel-Schmidt fra Moderaterne Kulturminister. Ministeriet har til huse i Assistenshuset på Nybrogade over for Slotsholmen.

Institutioner 
 Syddansk Musikkonservatorium
 Biblioteksstyrelsen
 Kulturarvsstyrelsen
 Det Informationsvidenskabelige Akademi
 Skibsbevaringsfonden
 Det Jyske Musikkonservatorium
 Det Kongelige Bibliotek
 Det Kongelige Danske Kunstakademi
 Det Kongelige Teaters balletskole
 Den Danske Filmskole
 Forfatterskolen
 Danmarks Designskole
 Det Kongelige Danske Musikkonservatorium
Den Danske Scenekunstskole

Medierådet 
Medierådet for Børn og Unge er et råd der skal hjælpe med at vurderer films egnethed for børn. Rådet er sat i verden af Kulturministeriet, og skal udover at vurderer films egenethed, hjælpe ministeren i spørgsmål inden for området.

Se også 
 Kulturministre fra Danmark
 Kulturstyrelsen
 Styrelsen for Slotte & Kulturejendomme

Eksterne henvisninger/kilder 
 Kulturministeriets hjemmeside

 
Etableret i 1961
Sergej Prokudin-Gorskij

Sergej Mikhajlovitj Prokudin-Gorskij (, ; født 30. august 1863 i Funikova Gora, Pokrovskij ujezd, Vladimir guvernement (nu Vladimir oblast), død 27. september 1944, Paris, Frankrig) var en russisk kemiker og fotograf. Han er bedst kendt for sit pionerarbejde indenfor farvefotografering i det tidlige 1900-tals Rusland.

Eksterne henvisninger 

 100 fotografier med kommenteringer 
 Stor samling af Prokudin-Gorskijs billeder fra 1905-1915 på den amerikanske kongres' bibliotek
 Emneindex i ovenstående

Personer fra Vladimir oblast
Fotografer
Kommutativitet

Kommutativitet er et matematisk begreb. 
En operation (evt. en funktion af to variable) er kommutativ, hvis rækkefølgen af operationens operander er uden betydning for resultatet.

Binære operationer 
Eftersom en binær operation løst set er en funktion , der fører to elementer fra den ene mængde tilbage til den samme mængde, .
Og eftersom en binær operation har to in-put, giver det spørgsmål, hvorvidt placeringen af en binær operations to in-put er uden betydning for resultatet af udregningen, mening.
Derfor kan muligheden for kommutativitet godt gælde for binære operationer.

En binær operation  over en mængde  kaldes kommutativ, hvis
der for hvert set af to elementer gælder, at det ene element og det andet element opereret med hinanden giver det samme resultat uafhængigt af, i hvilken rækkefølge udregningen af resultatet beregnes. Der vil være 2 = 2! rækkefølger.

det vil sige, hvis alle elementer i  er ombyttelige.

For eksempel er addition over de naturlige tal, (eller over de hele tal, eller over de rationale tal, eller over de reelle tal, eller over de komplekse tal), kommutativ; og eksempelvis er multiplikation over de naturlige tal, (eller over de hele tal, eller over de rationale tal, eller over de reelle tal, eller over de komplekse tal), også kommutativ:

5 + 3 = 8 = 3 + 5
5 * 3 = 15 = 3 * 5

For eksempel er subtraktion over de naturlige tal, (eller over de hele tal, eller over de rationale tal, eller over de reelle tal, eller over de komplekse tal), ikke kommutativ; og eksempelvis er division over de naturlige tal, (eller over de hele tal, eller over de rationale tal, eller over de reelle tal, eller over de komplekse tal), heller ikke kommutativ.

8-4 = 4 ≠ -4 = 4-8
8÷4 = 2 ≠ 0,5 = 4÷8

Imidlertid er multiplikation over et matrix-rum ikke kommutativ.

hvorimod

Binære funktioner 
En binær funktion løst set er en funktion , der fører ét element fra den ene mængde og et andet element fra den anden mængde over til den tredje mængde, .
Og eftersom en binær funktion har to in-put, giver det spørgsmål, hvorvidt placeringen af en binær funktions to in-put er uden betydning for resultatet af udregningen, mening.
Dersom tilfældet  ≠  overvejes, altså , kan kommutativitet ikke gælde, eftersom elementerne fra in-put tilhører hver deres mængde.
Dersom tilfældet  =  =  overvejes, altså , kan kommutativitet muligvis gælde, eftersom elementerne fra in-put tilhører den samme mængde.

Se også 
 Associativitet
 Distributivitet
 Kommutator (matematik)

Algebra
Binære operationer
Associativitet

Inden for matematikken har en operator den egenskab, at den er associativ, hvis dens operander kan stå i en vilkårlig rækkefølge i en formel hvor operatoren forekommer mere end en gang, og stadig give det samme resultat. Hvis resultatet afhænger af regnerækkefølgen, siges formlen at være ikke-associativ. Addition og multiplikation er to eksempler på associative operatorer, da:

Subtraktion er ikke-associativ fordi , mens  og . Generelt kan man sige, at når placeringen af parenteserne ændrer på resultatet af beregningen, så har vi med en ikke-associativ operator at gøre.

Se også 
 Kommutativitet
 Distributivitet

Algebra
Binære operationer
Hydra

Hydra kan henvise til
Hydra (album) – et album af Toto
Hydra (mytologi) – et slangeuhyre i den græske mytologi
Hydra (måne) – Plutos måne
Hydra (slægt) – en slægt af simple ferskvandsdyr
Hydra (ø) – en græsk ø
Søslangen – et stjernebillede
HYDRA - en fiktiv organisation fra Marvel Comics
Trio

Trio har flere betydninger

 Trio (musik) – en musikgruppe med tre musikere, eller et stykke musik skrevet for tre musikere
 Trio (musikgruppe) – en new wave-gruppe fra Tyskland
 Trio (tv-serie) – en norsk tv-serie
 En gruppe på 3.
Y2K

Året 2000 – eller som det med en amerikansk smartness kom til at hedde: Y2K (Year 2 Kilo = "År 2 x 1000") – blev omgærdet med en hel del mystik og oppisket frygt. 

Især blev det betonet, at computersystemerne kunne bryde sammen, når årstallet kom til at ende på "00" fordi man for at spare computerressourcer altid havde angivet årstal med kun to cifre. Man formodede, at de interne ure i maskinerne ville foretage alle beregninger ud fra årstallet 1900 i stedet for årstallet 2000. Det måtte føre til totale sammenbrud med sneboldvirkning over hele verden, frygtede man. Der skete dog intet, hvilket kan tolkes på to måder; enten bar millioninvesteringerne frugt, så man undgik computer-kollapset, eller også havde der aldrig været noget problem og millionindtjeningerne gik i lommerne på de smarte firmaer, der tilbød løsninger på de tænkte problemer. 

Selvom kontorprogrammerne var Y2K-sikre med patches, udkom der i 1999 adskillige programmer med 2000 i navnet; Microsoft Office 2000, WordPerfect Office 2000, Lotus SmartSuite Millennium Edition osv. 

Hvad angår det med mystikken, så var der troende mennesker, som ventede verdens undergang ved årsskiftet. Det gjorde de mest af alt, fordi Jorden ikke gik under ved det forrige årtusindskifte, selv om man også frygtede det dengang. Som vi ved, skete der dog ikke andet end at tingene gik videre.

Se også 
 År 2000-problemet

Computerbegivenheder
Begivenheder i 2000
Melontræ

 
Melontræ (Carica papaya) er en oprindelig mellemamerikansk plante, der dyrkes i verdens tropiske egne for sine store frugter, kaldet papaya. Fra plantens saft udvindes enzymet papain, der benyttes til hurtigere at gøre kød mørt. Planten bliver som regel ikke mere end 5-6 år gammel.

Verdensproduktion

Beskrivelse 
Melontræ er en lille, hurtigtvoksende plante med en oftest ugrenet, grøn stamme og en skærmformet krone. Planten er botanisk set en staude, da der ikke dannes egentligt ved i stammen. Knopperne er skruestillede. Bladene er håndstrengede og dybt delte med meget lange stilke. Bladene efterlader centimeterstore ar hele vejen op ad stænglen. 

Blomsterne er enten rent hunlige eller rent hanlige. De er lysegule og sidder i løse, skærmagtige stande ind mellem bladene i kronen. De store, aflange, grønne frugter, der kan veje op til flere kilo, har et orangerødt, særdeles velsmagende kød og grønsorte frø. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 10 x 8 m (100 x 80 cm/år).

Hjemsted 
Arten kendes ikke vildtvoksende og er formentlig opstået som hybrid mellem flere mellemamerikanske arter.

Anvendelse 
Planten dyrkes for frugtens skyld i et stort antal sorter, og papaya er en økonomisk betydningsfuld afgrøde i mange tropiske områder.

Kilder og referencer 

Nytteplanter fra Amerika
Melontræ-slægten

Slægten Melontræ (Carica) er udbredt med få arter i Syd- og Mellemamerika. Her nævnes kun den art, som har økonomisk betydning i Danmark.

 Melontræ (Carica papaya) – Papaya

Planteslægter
Melontræ
Laura Welch Bush

Laura Lane Welch Bush, (4. november 1946) født Welch, er George W. Bushs hustru og indtog dermed positionen som USA's præsidentfrue fra 2001 til 20. januar 2009.

Perioden som præsidentfrue 
Laura blev Texas' førstedame, da hendes mand blev valgt som guvernør og besad posten fra 1995 til 2000. Efter præsidentvalget i 2000 gik turen så til Det Hvide Hus og posten som USA's førstedame. Som præsidentfrue har hun sat fokus på uddannelse og kvindesundhed og igangsat en national bogfestival. Men generelt har hun i den udøvende politik haft en tilbagetrukket rolle i forhold til sine forgængere.

Eksterne henvisninger 

USA's førstedamer
Duopol

Et duopol er en form for oligopol, hvor der kun er to producenter/sælgere på et marked. 

Der findes tre hovedmodeller i analysen af duopoler.

 Cournot-konkurrence
 Bertrand-konkurrence
 Stackelberg-konkurrence

Konkurrenceformer
Else Roesdahl

Else Roesdahl (født 26. februar 1942 i Sønderborg) er en dansk arkæolog og historiker. Hun tog kandidateksamen ved Københavns Universitet i 1969 med historie som hovedfag og nordisk arkæologi som bifag. Hun har siden 1981 været ansat ved Afdeling for Middelalderarkæologi ved Aarhus Universitet; fra 1996 som professor.

Else Roesdahl deltog i udgravningerne ved Fyrkat og har beskrevet fundene indgående. Endvidere har hun skrevet adskillige videnskabelige og populærvidenskabelige bøger. Specielt er hendes bøger om vikingetiden blevet meget populære. Hun fik Søren Gyldendal-prisen i 1988 for sin forfattervirksomhed.

I 1999 var hun redaktør på bogen Dagligliv i Danmarks middelalder, der blev udgivet i anledning af temaåret Middelalder 99. Bogen bragte bidrag fra en zoolog fra Københavns Universitet og museumsinspektør Bi Skaarup.

Hun blev æresdoktor ved Trinity College i Dublin i 1995, ridder af Dannebrog i 1992 og ridder af Dannebrog af 1. grad i 2007.

Else Roesdahl er søster til forfatteren Vibeke Vasbo.

Bibliografi 
 1999 Roesdahl, Else; Dagligliv i Danmarks middelalder. Gyldendal. 
 1980 Roesdahl, Else; Danmarks vikingetid. Gyldendal.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Interview på "Studerende Online" 

Arkæologer fra Danmark
Historikere fra Danmark
Ansatte ved Aarhus Universitet
Riddere af Dannebrog
Personer fra Sønderborg
Videnskabsformidlere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Faglitterære forfattere fra Danmark
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Æresdoktorer
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
Modtagere af Søren Gyldendal-prisen
Sirene

Ordet sirene har flere betydninger eller specialiseringer:
Sirene (græsk mytologi)
Sirene (kvinde) – Farlig, besnærende kvinde.
Sirene (lydgiver) – Signalapparat.
herunder varslingssirener.
Sirene (tidsskrift)
Satyr (flertydig)

Ordet satyr har flere betydninger eller specialiseringer:
 Satyr
 Satyr (person) – Sanselig, kynisk person.
 Satyr (musiker) – Norsk musiker i bl.a. Satyricon
Ç

Ç, ç eller C cedille stammer fra Spanien, men bruges også i fransk, catalansk og portugisisk samt andre mindre sprog.

Cedillen, som er den lille krog under c'et, kan anvendes på forskellige bogstaver og angiver at bogstavet skal udtales anderledes end normalt. Langt hyppigst anvendes cedillen under c.

Ç benyttes til at angive at c'et skal udtales som s på steder, hvor det ellers skulle udtales som k (foran bagtungevokal). F.eks. i ordet façade på fransk.
Længdespring (atletik)

Længdespring er en af springdisciplinerne i atletik hvor man foretager et tilløb som efterfølges af et afsæt med ét ben ud i en springgrav fyldt med sand.

I lighed med de mange andre af atletikkens discipliner anvender udøverne specielle pigsko.

Anlæg og tilbehør 

 Konkurrencer i længdespring skal foregå på særlige springbaner indrettet i overensstemmelse med DAF's bestemmelser.
 Springgraven skal være fyldt med grus eller sand (let fugtigt), og overfladen i landingsområdet skal være i niveau med overfladen af afsætsplanken. Såfremt der på tilløbsbanen anbringes en transportabel måtte, skal overfladen af denne være i niveau med overfladen af afsætsplanken.
 Der bør iagttages, at der anvendes afsætsplanke placeret i en afstand fra springgraven passende til aldersgruppen, således at der ingen risiko er for deltagerne ved nedslaget. Afsætsplanken skal dog være placeret mellem 1 og 3 meter fra landingsområdets nærmeste kant.
 Såfremt der ikke forefindes udsparing bag afsætsplanken til modellervoksbræt for registrering af overtrådt spring, kan der i stedet opbygges en vold af fugtigt jord eller sand i 10 cm bredde og 0,7 cm højde med 45° skråning i forkanten.
 Landingsområdet skal have en minimumsbredde på 2,75 m og en maksimumsbredde på 3.00 m, og tilløbsbanens midterakse skal så vidt muligt falde overens med landingsområdets midterakse. Såfremt dette ikke umiddelbart er tilfældet, bør arrangøren ved hjælp af 1 – eller om nødvendigt 2 – strimler afgrænse landingsområdet, således at det ønskede sammenfald af midterakserne opnås.

Af særligt tilbehør, som ikke er nævnt direkte i nærværende bestemmelser skal fremhæves:

 Flag eller lignende anbragt på hver side af afsætsplanken som hjælp for deltagerne.
 Ekstra modellervoksbræt til udskiftning samt rulle eller spartel til udjævning.
 Skraber eller rive samt afretningsbræt eller -slæber til udjævning af fyldet i springgraven.
 Bræt med decimeterangivelser langs springgraven.
 Rekordflag samt resultattavle som orientering for publikum.

Tilladelse 
Kort gengivelse af regler, med tilladelse fra Dansk Atletik Forbund.

Top 10 resultater 
Status pr. 1. januar 2006.

Mænd 

†: Resultatet opnået i stor højde over havet.

Kvinder

Oversigtslister

Eksterne henvisninger 

 Dansk Atletik Forbund, Atletikreglement 7.2 – 7.5.4.6

Atletikdiscipliner
Pessar

Pessar er et præventionsmiddel bestående af en lille gummiskål med en metaltråd i kanten. Det føres op gennem kvindens skede til livmodermunden, hvor pessaret placeres for at spærre vejen for mandens sæd. Inden pessaret sættes op skal det smøres med sæddræbende creme på begge sider.

Det er nødvendigt at få en læge til at måle skedens vidde for at få et pessar, der passer.

Pessar bruges som prævention, men beskytter ikke mod seksuelt overførte sygdomme ligesom et kondom.
Iflg. pearl-indexet er et pessar 97-98 % sikkert.

Præventionsmetoder
Pearl-index

Pearl-indexet er et index, der angiver, hvor sikker en given præventionsform er. 

Pearl-indexet udarbejdes ved at foretage en opgørelse af antal graviditeter blandt kvinder, der benytter prævention, og som trods brugen af prævention er blevet gravide. Indexet beregnes efter følgende formel:

Indexet udtryket således, hvor mange blandt 100 seksuelt aktive kvinder, der benytter prævention, der på trods heraf bliver gravide i løbet af et år. 

Pearl-indexet indeholder en relativ stor usikkerhed, da det er uvist om den enkelte kvinde ikke har anvendt præventionsformen korrekt.

Sexologi
Arne Ungermann

Arne Ungermann Jørgensen (11. december 1902 – 25. februar 1981) var en dansk illustrator og bladtegner.

Arne Ungermann var søn af politikommissær Jørgen Christian Jørgensen og Mathilde Theodora f. Ungermann.

Arne Ungermann er blandt andet kendt for illustrationerne til Jens Sigsgaards Palle alene i Verden samt adskillige bøger med børnerim og tegneserien om Hanne Hansen.
Arne Ungermann har også illustreret Jørn Riels Grønlandsfortællinger på humoristisk vis i tråd med fortællingerne. Hans karakteristiske streg er let genkendelig.
Han er desuden kendt for sine små vignetter til Matadors rulletekster. Ungermann var en markant bidragyder til Politikens "Magasinet".

Priser og hædersbevisninger 
Ungermann fik Alfred Schmidts Legat i 1936, Kulturministeriets Børnebogspris i 1961 og Eckersberg Medaljen i 1979.

Litteratur 
 Lars Dybdahl m.fl., Ungermann, Gyldendal, 2002. .

Eksterne henvisninger 
 Litteraturpriser.dk – Arne Ungermann
 
 

Tegneserietegnere fra Danmark
Tegnere fra Danmark
Illustratorer fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Homo Sapiens (tegneserie)

Homo Sapiens ( B.C. ) er en amerikansk avisstribe af Johnny Hart ( 1931 – 8. april 2007). Seriens oprindelige navn er B.C., som hentyder til det engelske udtryk for et årstal før vor tidsregnings år nul. På dansk har den fået navnet Homo Sapiens. 

Homo Sapiens foregår i stenalderen, og har forskellige mere og mindre kloge hulemennesker på rollelisten, bl.a. er der en som har opfundet hjulet. Der er flere forskellige dyr med i serien, bl.a. slanger og myreslugere. Serien gør meget brug af ironi, sort humor, platte jokes og ordkløverier.

Tegneserier fra USA
Dansk Atletik Forbund

Dansk Atletik Forbund officielt forkortet DAF – med undertitlen ”Atletik & Motion”.
Internationalt er navnet Danish Athletic Federation.
DAF er hovedorganisation for atletik i Danmark.

Forbundet er medlem af International Association of Athletics Federation IAAF og European Athletic Association EAA samt Dansk Idræts Forbund DIF.

Kapgang blev i 2003 en integreret del af Dansk Atletik Forbund, efter i cirka 50 år at have været et selvstændigt forbund (Dansk Gang Forbund).

Forbundet arrangerer udover danske mesterskaber hvert år en vinterturnering i løb og et holdmesterskab i atletik; Danmarksturneringen i atletik.

DAFs formål 
 at fremme atletik i form af elite-, bredde- og motionsaktiviteter i Danmark og varetage alle opgaver i forbindelse hermed.
 at give DAFs klubber og deres medlemmer aktivitetstilbud og service, der gør det attraktivt at være medlem.

DAF er øverste myndighed for dansk atletik, som forbundet repræsenterer over for myndigheder og offentligheden i såvel udland som hjemland.

Dansk Atletik Forbund's formænd 
 1907-1909 Peter Nicolaj Holst
 1909-1910 Valdemar Strack
 1910-1921 Arne Højme
 1921-1923 Georg Hintz
 1924-1927 Andreas Harsfelt
 1927-1929 Oluf Madsen
 1929-1940 Sofus Larsen
 1940-1943 Svend Jensen
 1943-1944 Peter Madsen
 1944-1948 Axel Harald Petersen
 1948-1955 Thor Dahl-Jensen
 1955-1958 Knud Madsen Thomsen
 1958-1965 Emanuel Rose
 1965-1970 Eigil Kragh
 1970-1980 Kristian Lyhne Pedersen
 1980-1986 Mogens Finn Jensen
 1986-1992 Niels Nygaard
 1992-1996 Troels Troelsen
 1996–2004 Thomas Thomsen
 2004-2008 Martin Roald-Arbøl
 2008–2010 Søren B. Henriksen
 2010-2012­ Lars Vermund
 2012-2020 Karsten Munkvad
 2021-2022 Bent Jensen
 2022-2022 Christina Schnohr
 2022-         Simone Frandsen

Eksterne henvisninger 
 Dansk Atletik Forbunds Hjemmeside
 Dansk Atletik Forbunds Love 
 Danske Mesterskaber & Rekorder

Atletik Forbund
Atletik Forbund
Etableret i 1907
Atletikorganisationer
Løbesportsorganisationer