kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Høsøien Station

Høsøien Station (Høsøien stoppested) er en tidligere jernbanestation på Rørosbanen, der ligger i Røros kommune i Norge.

Stationen åbnede som trinbræt 1. august 1922. Den blev opgraderet til holdeplads i 1931 men nedgraderet til trinbræt igen 1. september 1954. Betjeningen med persontog ophørte 20. september 1999.

Den første stationsbygning blev opført i 1922 men blev senere revet ned. Den anden blev opført i 1948 og revet ned i 2002.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Rørosbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1922
Jernbanestationer i Trøndelag
Håmålvoll Station

Håmålvoll Station (Håmålvoll stoppested) var en jernbanestation på Rørosbanen, der lå i Os kommune i Norge.

Stationen blev oprettet som trinbræt 15. januar 1916. Oprindeligt hed den Hummelvolden, men den skiftede navn til Hummelvoll i april 1921, til Hommelvoll i 1922 og endeligt til Håmålvoll i november 1947. Den blev opgraderet til holdeplads i 1919 men nedgraderet til trinbræt igen 15. juni 1952. Betjeningen med persontog ophørte 2. juni 1985, og 31. maj 1987 blev stationen nedlagt.

Stationsbygningen blev opført omkring 1918. Den er beskyttet i henhold til Plan- og Bygningsloven.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Rørosbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1916
Ophørt i 1987
Jernbanestationer i Hedmark
Agulo

Agulo er en kommune på La Gomera en af de Kanariske Øer. Kommunen er øens mindste, og den oprindelige landsby Agulo er kommunens hovedsæde.
Landbrug, fiskeri, dyrkning af vin og bananer er kommunens indbyggere vigtigste indtægter. Landskabet er præget af frugtbare terrassemarker, stejle bjergvægge og havudsigt. Turismen begrænser sig til endagsturister og et lille antal af gæsteværelser.

Landsbyen Agulo af de lokale kaldt den grønne balkon, består af to dele. I den lavtliggende del ligger Agulo Casco, omgivet af et naturlig amfiteater, hvor stederne La Montañeta, Las Casas, El Charco, og lidt afsidesliggende, gården Caserio de Lepe. Ovenfor ligger bykernen Agulo i en højde af cirka 250 meter, som blev grundlagt omkring 1620. Agulos lukkede bebyggelsesform er unik. Den højest beliggende af Sobreagulo med bydelene Las Rosas, La Palmita, Meriga og Cruz de Tierno ligger nationalparken Garajonay Nationalpark.

Byer i kommunen Agulo 
Befolkningsantallet i parentes er fra 2007:
 Agulo (700), La Palmita (43), La Vega (76), Las Rosas (63), Lepe (17), Cruz de Tierno (67), Juego de Bolas (25), Meriga (33), Pajar de Bento (102), Pjedra Gorda (9), Serpa (39),

Galleri

Turisme 
 Det anbefales at parkere bilen og gå rundt og opleve den gamle bykerne. Den smukke kirke Iglesia de San Marcos blev omkring 1920 bygget i den mauriske stil. Med sine hvide kupler, der står kirken i kontrast til den rødlige farve på husenes teglsten. Der er udsigt til Tenerife og vulkanen Teide .
 Cirka to kilometer øst for Agulo ligger den grønne dal Hermigua.
 Garajonay Nationalparks besøgscenter Juego de Bolas ligger også i nærheden.

Eksterne henvisninger 

 La Gomera Tourist Office
 La Gomera Island blog

La Gomera
De Kanariske Øer
Slaget ved Hjörungavágr

Slaget ved Hjörungavägr eller Slaget ved Hjørungavåg er et semilegendarisk søslag, der foregik i slutningen af 900-tallet mellem ladejarlerne og en invaderende dansk flåde, der blev ledet af de sagnomspundne jomsvikinger. Slaget spillede en vigtig rolle i Håkon jarls forsøg på at forene Norge.

Historie 

Håkon jarl regerede over Norge som Harald Blåtands vasal, men han var i realiteten en uafhængig regent. Håkon var stærkt tilhænger af den nordiske mytologi og de gamle guder. Da Harald Blåtand forsøgte at tvinge ham til at konvertere til kristendommen i 975 brød Håkon sin alliance med Danmark.

Harald Blåtand blev besejret af den tysk-romerske kejser Otto 2., og Håkon udnyttede den danske konges svækkede position og gjorde Norge uafhængig af Danmark.

Kilder 

Slaget er beskrevet i de nordiske kongesagaer som Heimskringla, samt i Jomsvikingernes saga og Saxo Grammaticus' Gesta Danorum. På trods af, at disse beretninger er nedskrevet lang tid efter slaget, og at de må antages at indeholde en stor mængde fantasi, så mener historikerne, at de stadig bygger på en sand historie.

Saxo estimerede, at slaget foregik mens Harald Blåtand stadig var i live. Ved året 984 anføres det, at Sigvald og hans bror var kommet tilbage fra et slag i Norge, og fængsledes midlertidigt af Harald Blåtand for mistanke om forræderiske intriger.

Noget samtidig skjaldepoesi indeholder hentydninger til slaget, inklusive vers af Þórðr Kolbeinsson og Tindr Hallkelsson. Slaget blev også beskrevet i senere digte og sagaer. Jómsvíkingadrápa af Bjarne Kolbeinsson ærer de faldne jomsvikinger fra slaget ved Hjörungavágr. Vellekla, der er nedskrevet af den islandske skjald Einarr Helgason, fortæller også om slaget ved Hjörungavágr. Fagrskinna, der indeholder en beretning om Norges historie, med stor vægt på slag, inkluderer ligeledes slaget ved Hjörungavágr.

Jómsvíkinga saga indeholder to indbyrdes modstrigende beskrivelser af den bugt, hvor slaget skulle være fundet sted. Ifølge den første, så ligger Hjorungavágr på landsiden af øen Hoð (nu Hareidlandet, som er en ø i Møre og Romsdal). Ifølge den anden ligge bugten syd for en ø kaldet Primsigð/Primsignd og nord for en ø kaldet Horund. Begge disse navne er i dag ukendte.

Se også 
 Sigvalde jarl
 Vagn Ågesen
 Erik jarl
 Thorkild den Høje
 Vigfúss Víga-Glúmsson

Referencer 

Hjørungavagr, Slaget ved
Norges historie
Hjørungavagr, Slaget ved
Begivenheder i 986
Hareid
Jomsvikingerne
Jómsvíkingadrápa

Jómsvikingadrápa er et skjaldedigt fra 1200, der er nedskrevet af Bjarne Kolbeinsson (d. 1222), biskop af Orkney. Det er en hyldest i drapa-form for de faldne jomsvikinger under slaget ved Hjörungavágr.

Referencer

Litteratur 
 Chase, Martin (2014 ) Eddic, Skaldic, and Beyond: Poetic Variety in Medieval Iceland and Norway (Fordham University Press) 
 Crawford, Barbara E. (1987) Scandinavian Scotland (Leicester University Press) 
 Pulsiano, Phillip; Kirsten Wolf (1993) Medieval Scandinavia: An Encyclopedia (Taylor & Francis) 
 Ross, Margaret Clunies (2011) A History of Old Norse Poetry  (DS Brewer)

Eksterne henvisninger 
 Jómsvikingadrápa på norrønt
 Skaldic Project - An international project to edit the corpus of medieval Norse-Icelandic skaldic poetry
 Bishop Bjarni Kolbeinsson (St. Magnus Cathedral)

Skjaldekunst
Norrøne digte
Jomsvikingerne
Vellekla

Vellekla (norrønt "mangel på guld") er en delvist bevaret drapa, der blev nedskrevet i slutningen af 900-tallet  af den islandske skjald Einarr Helgason. Det er en af de to drapaer han fremstillede til Håkon jarl. Den omhandler bl.a. slaget ved Hjörungavágr og Håkons felttog i Danmark.

Struktur og bevaring 
Vellekla er ikke bevaret som et komplet digt i nogen manuskripter, men som individuelle vers og dele af vers, som er bevaret i form af citationer i adskillige adskillige senere poesiværker. Forskellige vers, der bliver tilskrevet Einarr Helgason, men som ikke er en del af bestemte digte, bliver af visse forskere også antaget som værende en del af Vellekla.

Den islandsk fødte filolog Finnur Jónsson har rekonstrueret den centrale del af fortællingen på baggrund af bevarede dele i kongesagaerne; Fagrskinna, Heimskringla, Óláfs saga Tryggvasonar en mesta og Flatøbogen.
Finnur mente at de bevarede vers i Skáldskaparmál, hvor Håkon bliver direkte omtalt, var en del af begyndelsen og afslutningen på digtet. To linjer er også bevaret i Third Grammatical Treatise. I Finnurs rekonstruktion er der i alt 37 vers, hvoraf 16 er halv-vers og 21 er hele vers.

Udgaver 
 Finnur Jónsson (ed.). Den norsk-islandske skjaldedigtning. Vols 1A-2A (tekst efter håndskrifterne) and 1B-2B (rettet tekst). Copenhagen and Christiania [Oslo]: Gyldendal, 1912–15; rpt. Copenhagen: Rosenkilde & Bagger, 1967 (A) and 1973 (B), vol. 1A, pp. 122–31, 1B, pp. 117–24.
 Lindquist, Ivar (ed.) (1929). Norröna lovkväden från 800- och 900-talen. 1. Förslag till restituerad täxt jämte översättning, pp. 44–55. Lund: Gleeruppp.
 Kock, Ernst A. (ed.) (1946–50). Den norsk-isländska skaldediktningen, vol. 1, pp. 66–9. Lund: Gleerup.

Oversættelser 
 Freudenthal, Axel Olof (1865). Einar Skålaglams Vellekla, öfversatt och förklarad. Frenckell.
 Hollander, Lee M. (trans.) (1945). The Skalds: A Selection of Their Poems. New York: American-Scandinavian Foundation; Princeton: Princeton University Press.

Referencer

Litteratur 

 Aschehoug & Gyldendal (2005). Store norske leksikon, vol. 1, 4th ed. Kunnskapsforlaget. 
 Eysteinn Björnsson. Einarr skálaglamm. http://www3.hi.is/~eybjorn/ugm/skindex/eskal.html 
 Finnur Jónsson (1920). Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie. Anden udgave. Første bind. København: G.E.C Gads forlag. Available online at https://archive.org/stream/denoldnorskeogol01finnuoft
 Meijer, Bernhard (ed.) (1904). Nordisk familjebok. Stockholm: Nordisk familjeboks tryckeri.

Vikingetid
Norrøne digte
Murchin

Murchin er en by og en kommune i det nordøstlige Tyskland, beliggende i Amt Züssow i den nordlige del af Landkreis Vorpommern-Greifswald. Landkreis Vorpommern-Greifswald ligger i delstaten Mecklenburg-Vorpommern.

Geografi 
Kommunen Murchin er beliggende omkring syv kilometer nordøst for Anklam og omkring 10 kilometer vest for øen Usedom. Bundesstraße B 110 går gennem kommunen. Floden Peene munder ved den sydøstlige kommunegrænse ud i Peenestrom. Den sydlige del af kommunen er for en stor del skovdækket. Her ligger skovene Libnower Wald, Pinnower Forst og Murchiner Wald. Området ned mod Peene er meget sumpet, og her ligger Naturschutzgebiet Unteres Peenetal (Peenetalmoor). I kommunen er der flere søer, blandt andre Pinnower See og Küchensee.

Ud over Murchin, ligger disse landsbyer i kommunen:
 Lentschow
 Libnow
 Pinnow
 Relzow

Nabokommuner 
Nabokommuner er Rubkow mod nord. Byen Lassan ligger mod nordøst, Buggenhagen mod øst, byen Usedom mod sydøst, Bargischow og byen Anklam mod syd, Ziethen mod vest og Klein Bünzow mod nordvest.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted

Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Kommuner i Mecklenburg-Vorpommern
Amt Züssow
Byer i Kreis Vorpommern-Greifswald
Brenda Milner

Brenda Milner (født 15. juli 1918 i Manchester, England) er en britisk-født canadisk neuropsykolog.

Neuropsykologer
Psykologer fra Storbritannien
Hundredårige
Johan van Hulst

Johan van Hulst (født 28. januar 1911 i Amsterdam, død 22. marts 2018) var en hollandsk politiker og professor-emeritus i pædagogik. Han bidrog til den konservative og protestantiske kristne union, der senere var forbundet med Christen-Democratisch Appèl. Han var medlem af Europaparlamentet fra 1961 til 1968.

Referencer 

Politikere fra Nederlandene
Professorer fra Nederlandene
Forfattere fra Holland
Personer fra Amsterdam
Kveka Station

Kveka Station (Kveka holdeplass) var en jernbanestation på Rørosbanen, der lå i Hamar kommune i Norge.

Stationen blev oprettet som trinbræt 2. juni 1957. Den blev nedlagt 1. juni 1986. Der var sidespor med læsseplads for Kvæken mølle og Statens kornlager.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Rørosbanen , Nebysamlingene.

Stationer på Rørosbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1957
Ophørt i 1986
Jernbanestationer i Hedmark
Midtskog Station

Midtskog Station (Midtskog stoppested) var en jernbanestation på Rørosbanen, der lå i Elverum kommune i Norge.

Stationen blev oprindeligt oprettet holdepladsen Midtskoven 23. juni 1862, da den første del af banen fra Hamar til Grundset blev taget i brug. Den blev nedgraderet til læsseplads 1. januar 1872, der dog blev suppleret med sidespor i 1874. Holdepladsen blev genoprettet som Midtskogen 15. august 1904. Den skiftede navn til Midtskog 1. september 1922. Stationen blev nedgraderet til trinbræt 1. marts 1956 og nedlagt 2. juni 1985.

Stationen havde i sin tid en enkel banevogterbolig (oprindelig bolig for sporlægger), der var tegnet af Georg Andreas Bull, samt udhus og pakhus. Indtil banen blev forlænget til Rena var der også vandkran på stedet, men derefter blev de fleste funktioner flyttet til Elverum. I dag er bygningerne revet ned, og kun rester af en læsserampe vidner om tidligere tiders aktivitet på stedet.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Rørosbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1862
Ophørt i 1985
Jernbanestationer i Hedmark
Orvos Station

Orvos Station (Orvos stasjon) var en jernbanestation på Rørosbanen, der lå i Røros kommune i Norge.

Stationen åbnede som holdeplads 1. juni 1879, et par år efter at banen blev taget i brug. Oprindeligt hed den Nypladsen, men den skiftede navn til Nyplass i april 1921 og til Orvos 1. januar 1939. Den blev opgraderet til station 1. juli 1910 men nedgraderet til holdeplads igen 1. december 1921. Den blev yderligere nedgraderet til trinbræt 1. september 1954. Betjeningen med persontog ophørte 2. juni 1985, og 31. maj 1987 blev stationen nedlagt.

Stationen blev primært anlagt af hensyn til malmtransport, men den havde også persontrafik. Den oprindelige stationsbygning fra 1879 brændte i 1889. En ny bygning fra den tid blev revet ned i 1985.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Rørosbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1879
Ophørt i 1987
Jernbanestationer i Trøndelag
MPEG-3

MPEG-3 er betegnelsen på en gruppe af kodningsstandarder for audio og video vedtaget af Moving Picture Eksperts Group. MPEG-3 blev designet til at kunne håndtere HDTV signaler med datahastigheder i området fra 20 til 40 Mbit/s.

Det blev dog konkluderet at lignende resultater kunne opnås ved at foretage nogle mindre ændringer til MPEG-2-standarden. Dette førte til at arbejdet med MPEG-3 blev opgivet.

MPEG-3 skal ikke forveksles med MPEG-1 Part 3 Layer 3 (eller MPEG-1 Audio Layer 3), sædvanligvis kaldt MP3.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 MPEG Officielt Websted

Filformater
Daniel Mørup Nygaard

Daniel Nygaard (født 22. august 1997) er en dansk floorballspiller, som i dag spiller i floorballligaen for Benløse Floorball. Han er opvokset i Frederikshavn og spillede i sin ungdomstid for Frederikshavn Bulldogs FK, med hvem han har flere medaljer ved DM i U17 og U19.
Daniel Nygaard var med ved U19 VM i både 2013 og 2015 og har spillet 19 kampe for U19-landsholdet.
I 2016 debuterede han for det danske A-landshold, og til sæsonen 2016/17 skiftede Daniel Nygaard til Benløse Floorball, hvor han var med til at vinde det danske mesterskab i floorballligaen.

Referencer 

Floorballspillere fra Danmark
Hvideruslands nationalforsamling

Hvideruslands nationalforsamling (, , , , ) er Hvideruslands parlament, der er baseret på et tokammersystem. De to kamre er:
 Republikkens råd – overhuset
 Repræsentanternes hus – underhuset

Republikkens råd består af 64 medlemmer, der vælges ved indirekte valg gennem regionale forsamlinger og udnævnes af præsidenten. Repræsentanternes hus består af 110 medlemmer, der de jure vælges af befolkningen ved simpelt relativt flertal. Hvideruslands tidligere parlament hed Hvideruslands øverste sovjet og blev erstattet af nationalforsamlingen i 1996.

Eksterne henvisninger 
 Republikkens råds hjemmeside 
 Repræsentanternes hus' hjemmeside 

Hvideruslands politik
Parlamenter
Flemming Jensen (erhvervsmand)

Flemming Jensen (født den 1. februar 1959 i Fuglebjerg) er en dansk erhvervsmand, pilot og nuværende administrerende direktør hos DSB.

Flemming Jensen er uddannet pilot i Flyvevåbnet og fløj mellem 1978 og 1986 Lockheed F-104- og General Dynamics F-16-flyene. Derefter fortsatte han som pilot hos Sterling Airways og SAS.

Efter udnævnelse til kaptajn og chefpilot, blev han i 2008 basechef i København og senere koncerndirektør for SAS. I oktober 2014 fik han stillingen som administrerende direktør hos DSB, hvor han tiltrådte den 1. maj 2015.

Privat er han bosat i Haslev med sin kone og har 2 voksne børn.

Referencer 

Erhvervsfolk fra Danmark
Piloter fra Danmark
DSBs generaldirektører
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Fuglebjerg
Personer med tilknytning til SAS Group
Napoleon III broen

Napoleon III broen er en bro, der spænder over Var floden og forbinder Nice med Saint-Laurent-du-Var ad route métropolitaine 6007 (den tidligere route nationale 7, senere route départementale 6007).

Histoire 
Fra 1388 til 1860, markerede broen grænsen mellem Hertugdømmet Savoyen (der senere blev til Kongeriget Sardinien) og Grevskabet Provence, der i 1481 blev annekteret af Frankrig.

Udover flere franske invasioner af Grevskabet Nice, forblev broen grænsen indtil 1860, da den blev opkaldt efter Napoléon III, som da lykkedes med at overtage Grevskabet Nice fra Huset Savoyen.

Kilder

Se også 
 Liste over broer i Alpes-Maritimes

Broer i Alpes-Maritimes
Transport i Nice
Veje i Nice
Grevskabet Provence

Grevskabet Provence er et tidligere len i området omkring Rhoneflodens delta.

Historisk udvikling af grevskabet

Se også
 Liste over grever i Provence
 Provences historie

Grevskaber i Frankrig
Frankrigs territoriale udvikling
Middelalder
Syntaksfejl

Syntaksfejl (: ) er, inden for datalogi, en fejlmeddelelse der vises når et program ikke er skrevet i overensstemmelse med de syntaktiske regler for et programmeringssprog. Disse fejl skyldes ofte stave- eller slåfejl og er sjældent resultatet af en logisk fejl. Hvis en syntaksfejl meddelelse vises under oversættelsen af et program, skal kildekoden rettes inden oversættelsen kan fuldendes.

Eksempel 
I Java er nedenstående en syntaktisk korrekt sætning:
System.out.println("Hello World");

mens nedenstående ikke er :
System.out.println(Hello World);

Det andet eksempel ville teoretisk udskrive variablen Hello World i stedet for ordene Hello World. Men en variabel i Java kan ikke indeholde mellemrum, den syntaktisk korrekte sætning ville være:

System.out.println(Hello_World)

Trivia 
Udtrykket blev benyttet som fejlmeddelelse i programmeringssproget BASIC. Eftersom BASIC fungerede som operativsystem på Commodore 64, lærte millioner af ikke-programmører udtrykket at kende i 1980'erne.

Datalogi
Programmering
Lizbeth von Barnekow

Lizbeth von Barnekow er en dansk tidligere badmintonspiller.

Eksterne henvisninger 
 Spillerprofil Lisbeth von Barnekow på badmintonmuseet.dk

Badmintonspillere fra Danmark
Lizbeth
(3200) Phaethon

(3200) Phaethon er en nærjords-asteroide af Apollo-typen, der også er kendt under den oprindelige midlertidige betegnelse 1983 TB. Asteroiden, der har en størrelse på ca. 5 km, bevæger sig i et kredsløb der bringer den tættere på Solen end noget andet navngivet himmellegeme. Der findes dog andre der kommer tættere på, men de har endnu ikke fået noget officielt navn. Asteroiden er opkaldt efter Phaethon i den græske mytologi, søn af solguden Helios. Den er formentlig ophav til stjerneskuds-sværmen kaldet Geminiiderne, der kan ses på nattehimlen i midten af december hvert år. Phaethon har været observeret over de sidste 30 år, hvorfor dens bane er ret velbestemt.

Phaethon vil passere Jorden den 16. dec. 2017 i en afstand af 0,068931872 AE (10.312.061 km), kun 27 gange længere væk end Månen. I december 2093 vil Phaethon passere Jorden i en afstand af kun 0,0198117298 AE (2.963.792 km) ca. 8 måne-afstande. I gennemsnit kommer den tæt på Jorden hvert femte år, omend antallet af år mellem hver passage varierer en hel del.

Opdagelse 
Phaethon var det første himmellegeme der blev opdaget fra billeder optaget med en satellit i kredsløb om Jorden. Det var astronomerne Simon F. Green og John K. Davies der opdagede den, i billeder optaget fra den infrarøde satellit IRAS, den 11. oktober 1983. Tre dage senere blev det officielt offentliggjort i "IAUC 3878", i kombination med en klassisk optisk iagttagelse af Charles T. Kowal, at der var tale om et asteroide-lignende objekt. Hvorefter den fik den midlertidige betegnelse 1983 TB. I 1985 fik den navnet (3200) Phaethon.

Fysiske karakteristika 
Phaethon er en relativt usædvanlig asteroide, der bevæger sig i et kredsløb der minder mere om en komet end en asteroide. Studier fra NASAs STEREO rumsonde viser tegn på at Phaethon har en støvhale efter sig, og derudover at den i 2010 rystede støv af sig. Det antages at støvpartiklerne stammer fra termiske fordampnings sprækker på asteroidens overflade, der ved Sol-passager kan nå temperaturer på omkring 1.000 K.

Kilder 
 Data fra: JPL Small-Body Database Browser, 3200 Phaethon (1983 TB) , JPL, 1. dec. 2017. Hentet 1. dec. 2017]

Phaethon, 3200
Phaethon, 3200
Pave Urban 5.

Urban 5. (født Guillaume de Grimoard omkring 1310 i Grisac, død 19. december 1370 i Avignon) var pave fra 28. september 1362 frem til sin død.

Grimoard var benediktinermunk, og han holdt en simpel livsstil også efter at være blevet valgt til pave. Han var prior for Chirac-abbediet og pavelig legat i Napoli, abbed for klosteret Saint Germaine af Auxerre i Auxerre og Saint-Victor abbediet i Marseille. I 1342 erhvervede han doktorgraden efter studier af teologi ved universiteterne i Toulouse, Montpellier, Paris og Avignon, og efterfølgende var han ansat som professor i Toulouse, Montpellier og Paris.

Pave Urban boede i Avignon under Avignon-pavedømmet. I sin regeringstid deltog han i en række italienske og europæiske politiske disputter. I 1367 tog han til Rom, overtalt af Birgitta af Sverige, Petrarca og kejser Karl 4., men efter tre år vendte han tilbage til Avignon.

Selv om han selv ikke var kardinal ved pavevalget, udnævnte han sin bror, Angelic de Grimoard, og en nevø af pave Clemens 6. til kardinaler.

Han grundlagde universiteterne i Krakow, Wien og Orléans. Under hans styre blev birgittinerordenen, grundlagt af Birgitta af Sverige, godkendt.

Urban 5. døde i 1370 efter kort tids sygdom. Han blev i 1870 erklæret salig af pave Pius 9..

Eksterne henvisninger 

Helgener fra Frankrig
Saligkårede
Paver i middelalderen
Paver i Avignon
Paver fra Frankrig
Dolby Theatre

Dolby Theatre er et teater og en biograf i Hollywood, hvor Oscaruddelingen præsenteres årligt. Indtil 2011 hed bygningens Kodak Theatre.

Teatret åbnede i 2001 og er specielt designet til Oscaruddelingen. Det har 3.400 pladser og har det største podie i USA, mens pladsen bag den kan rumme 1.500 journalister. Bygningen blev sponsoreret af Kodak-koncernen med 75 millioner $, Som gav dem ret til navnet på teatret. Efter at firmaet Kodak kom i vanskeligheder, blev teatret midlertidigt kaldt "Hollywood and Highland Center" under den 84. Oscaruddeling. I løbet af 2012 blev teatret omdøbt til "Dolby Theatre" med Dolby Laboratories som hovedsponsor.

Eksterne henvisninger 
 Officielle hjemmeside

Noter 

Biografer
Film i USA
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Los Angeles
AJ Vaccines

AJ Vaccines er en dansk medicinalvirksomhed ejet af Aljomaih Group. Virksomheden blev grundlagt i 2016, da Alijomiah Group opkøbte vaccineproduktionen fra Statens Serum Institut.

Virksomheden producerer vacciner, der beskytter mod kighoste, stivkrampe, difteri, polio og tuberkulose også kaldet DiTeKiPol/Act-Hib, der ligeledes giver beskyttelse imod meningitis og strubelågsbetændelse forårsaget af bakterien Haemophilus influenzae. Vaccinen er en del af det danske børnevaccinationsprogram. AJ Vaccines er derudover en del af WHO's Poliovaccine initiativ.

AJ Vaccines er godkendt i overensstemmelse med Good manufacturing practice (GMP) af bl.a. Lægemiddelstyrelsen.

Salget af vaccineproduktion til det saudiarabiske firma Aljomaih Group blev kritiseret i medierne, både af hensyn til forsyningssikkerheden, salgsprisen samt beskyldninger om støtte til Det muslimske broderskab, hvilket dog ikke er bekræftet.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Lægemiddelvirksomheder i Danmark
Etableret i 2016