kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ferdinand Tutein

Frederik Christian Ferdinand Tutein (født 17. november 1830 på Marienborg, Møn død 26. september 1912 i Randers) var en dansk godsejer og politiker.

Baggrund 
Tutein var søn af Anna Eckard (1810-1887) og Peter Adolph Tutein (1797-1887). Han gik i 1847 til søs og var i 1848 frivillig herregårdsskytte, blev i 1849 student og tog året efter Anden Eksamen samt studerede i nogle år retsvidenskab.

Han ægtede i 1868 Jensine Christine Ørtoft (født 24. maj 1840), datter af urmager Ørtoft i Sæby.
Hun var gift med en speciel mand der hed Ole Veed-fald da de mødte hinanden, men Tutein flyttede sammen med hende til Frederikshavn. Inden ægteskabet fik de to børn. I Hørmested Sogn hvor deres hjem lå fik de yderligere 11 børn. Nummer fire hed i øvrigt Alice Tutein og blev senere gift med Gustav Wied.

Karriere 
Fra 1861 til 1865 var han ejer af et fiskerietablissement i Skagen og blev derefter ejer af hovedgården Høgholt i Vendsyssel, men måtte i 1899 opgive denne ejendom og blev i 1903 klasselotterikollektør. Tutein var i 1866 medstifter af «Dansk Forening til Lystsejlads» og dens første formand 1866-1869; var 1887-1894 formand for Hjørring Amts Landboforening, 1890-1893 medlem af bestyrelsen for De Forenede Jyske Landboforeninger og 1889-1895 af bestyrelsen for Det Kongelige Danske Landhusholdningsselskab.

I 1864 valgtes han som nationalliberal til Rigsrådets Folketing i Hjørring Amts 1. kreds (Frederikshavnskredsen) og genvalgtes 1865, men opnåede ikke valg 1864 i samme kreds til Rigsdagens Folketing. Derimod valgtes han hertil i juni 1866 og stemte for den gennemsete grundlovs endelige vedtagelse. I 1887 valgtes han på ny til Folketinget i Aalborg Amts 1. kreds (Nørresundbykredsen) og genvalgtes 1890 og 1892, men måtte i september 1893 af helbredshensyn nedlægge sit valgbrev og søgte 1898 forgæves på ny valg i den.

Som folketingsmand 1887-93 hørte han til det moderate Venstre og kom hurtigt til at spille en ret betydelig rolle; han blev allerede 1887 medlem af Finansudvalget og var dets ordfører 1890-1893; ligeledes 1887-1891 ordfører for loven om Landbohøjskolens ordning og 1891-1892 formand for et udvalg om anlæg af jernbaner i Nørrejylland.

Referencer 

Godsejere fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1860'erne
Folketingsmedlemmer i 1880'erne
Folketingsmedlemmer i 1890'erne
Foreningsformænd fra Danmark
Ferdinand
Medlemmer af Rigsrådets Folketing
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Operation Sizilien

Operation Sizilien, også kendt som Operation Zitronella, var et tysk angreb mod allierede mål på Svalbard i Norge.

Hele Svalbards befolkning blev evakueret i august 1941, og en garnison på 152 mand fra Norge, Canada og Storbritannien blev stationeret i Barentsburg. Garnisonen blev oprettet i forbindelse med Operation Gauntlet, som havde til mål at opføre en vejrstation og ødelægge vigtige installationer og miner. Hensigten var at gøre Svalbard mindre attraktiv for en eventuel tysk besættelse.

Norge under 2. verdenskrig
Svalbard
Nukleokosmokronologi

Nukleokosmokronologi eller bare kosmokronologi er en relativt ny teknik til at estimere tidsskalaer for astrofysiske objekter og begivenheder. Teknikken gør brug af radioaktive isotoper på en måde, der meget ligner brugen af kulstof 14-datering i arkæologiske prøver, men der måles i stedet typisk på grundstofferne uran og thorium.

Nukleokosmokronologi er med held blevet benyttet til at bestemme bl.a. Solens alder (4.57±0.02 Ga, dvs. 4,57×109 år) og alderen af Mælkevejens tynde skive (8,3±1.8 Ga). Metoden har også været anvendt til at estimere selve Mælkevejens alder, hvilket bl.a. er sket under et nyligt studium af stjernen CS31082-001, som befinder sig i Mælkevejens galaktiske halo.

Faktorer, som begrænser metodens præcision, er den dårlige kvalitet af observationer af svagt lysende stjerner og – måske vigtigere endnu – usikkerhed om den oprindelige mængde af grundstoffer, som bliver produceret ved den såkaldte r-proces, der menes at foregå i supernovaer og være den proces, som producerer omkring halvdelen af de neutronrige atomkerner, der er tungere end jern.

Se også 
 Astrokemi
 Metallicitet
 Stjernenukleosyntese
 Kulstof 14-datering
 Stjerner fra fødsel til genfødsel

Kilder og yderligere litteratur 
 Bahcall et al. (1995, Reviews of Modern Physics 67, 781)
 del Peloso et al., "The age of the Galactic thin disk from Th/Eu nucleocosmochronology I. Determination of Th/Eu abundance ratios." Astronomy & Astrophysics, 434, (2005) 275.
 del Peloso et al., "The age of the Galactic thin disk from Th/Eu nucleocosmochronology II. Chronological analysis." Astronomy & Astrophysics, 434, ( 2005) 301.
 ESO Press Release 02/01: "First Reading of a Basic Cosmic Chronometer with UVES and the VLT." (Besøgt 3. august 2006) 
 Hill et al., "First Stars. I. The extreme r-element rich, iron-poor halo giant CS 31082-001" Astronomy & Astrophysics, 387, (2002) 560-579. (Besøgt 3. august 2006) 

Astrofysik
Pantertanter

Pantertanter () var en amerikansk sitcom, der blev vist i 7 sæsoner på NBC i perioden 1985-1992. På dansk tv er den blevet sendt på TV3. Hovedrollerne blev spillet af Beatrice Arthur, Betty White, Rue McClanahan og Estelle Getty.

Serien handler om fire kvinder, der laver et oldekolle i Miami. Den vandt 14 Emmy Awards og 3 Golden Globes.

Medvirkende 
Hovedroller:
 Dorothy Zbornak: Beatrice Arthur
 Rose Nylund: Betty White
 Blanche Deveraux: Rue McClanahan 
 Sophia Petrillo: Estelle Getty

Tilbagevendende personer:
 Stanley Zbornak: Herb Edelman
 Miles Webber: Harold Gould
 Onkel Angelo: Bill Dana
 Rebecca Deveraux: Debra Engle

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske tv-serier fra 1980'erne
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Tv-programmer fra NBC
Eggert Knuth-Winterfeldt

Eggert Christian Flemming greve Knuth-Winterfeldt (født 3. maj 1912 i San José, Californien, USA, død 4. april 1978) var en dansk ingeniør, professor, dr.techn. og den 10. rektor for Danmarks Tekniske Højskole (nu Danmarks Tekniske Universitet) 1959-1975, genvalgt to gange. Han var bror til Kjeld Gustav Knuth-Winterfeldt.

Han var søn af greve Viggo Knuth-Winterfeldt (død 1946) og hustru Clara f. Grüner (død 1971), blev student 1930 og mag.scient. i kemi 1935 og blev ansat som videnskabelig assistent ved Danmarks Tekniske Højskole, Kemisk Laboratorium A, samme år. Han var laboratorieforstander ved Dansk Industri Syndikat 1940.

Efter krigen blev han professor i metallære ved Den polytekniske Læreanstalt, Danmarks Tekniske Højskole og bestyrer af dennes laboratorium for metalforskning 1952, formand for fagrådet for den kemiske ingeniørvidenskab 1958-59; højskolens samt Danmarks ingeniørakademis rektor fra 1959 til 1975, dr.techn. 1953 samt § 5-medl. af Dansk Ingeniørforening 1950.

I hans rektortid skete den store udflytning fra Indre By til et moderne bygningskompleks i Lundtofte. Desuden styrkede han forskningen, ligesom han medvirkede ved styrkelsen af Danmarks Tekniske Biblioteks (DTB, i dag DTIC) position som del af DTH. Knuth-Winterfeldt var endvidere en nøgleperson i opbygningen af Danmarks Ingeniørakademi, DIA. 
DIA blev 1. januar 1995 fusioneret med Danmarks Tekniske Universitet.

Han var Kommandør af Dannebrog, vicepræsident i Selskabet for metalforskning 1949-53, præsident 1953-59, formand for Selskabet for analytisk kemi 1951-52, medlem af Akademiet for de Tekniske Videnskaber 1958, af Danmarks teknisk-videnskabelige forskningsråd 1960-69 og Forsvarets forskningsråd fra 1960, af Industrirådet 1961, af Universitetsadministrationsudvalget 1962, af Planlægningsrådet for universiteter og højere læreanstalter 1965, af Forsvarskommissionen 1969, medlem af Kungliga Vetenskaps Societeten i Uppsala 1971, formand for Rektorkollegiet 1972. Han forfattede: Korttidsmetoder til metallografisk elektropolering (disputats 1953); videnskabelige artikler i inden- og udenlandske fagtidsskrifter. I 1974 udgav han Naturvidenskab og tro (privattryk). Han var opfinder af elektropoleringsapparater m.fl.

Han blev gift 16. juli 1940 med Annette f. Leschly, f. 10. oktober 1914 i København, datter af oberstløjtnant, slotsforvalter Carl Leschly og hustru Ragnhild f. Rørdam.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974

Eksterne henvisninger 
 
 Biografi hos DTU Teknologihistorie 

Eggert
Grever fra Danmark
Ingeniører fra Danmark
Rektorer ved Danmarks Tekniske Universitet
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Danskere i 1900-tallet
Kommandører af Dannebrog
Medlemmer af Industrirådet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kjeld Gustav Knuth-Winterfeldt

Kjeld Gustav greve Knuth-Winterfeldt (17. februar 1908 i København – 22. december 1992) var en dansk hofmarskal, kammerherre, diplomat og godsejer, bror til Eggert Knuth-Winterfeldt.

Biografi 
Han var søn af greve Viggo Christian Knuth-Winterfeldt (død 1946) og hustru Clara f. Grüner (død 1971), blev student fra Roskilde Katedralskole 1926 og cand.jur. 1931. Han var vikar i Udenrigsministeriet 1931, sekretær 1933, vicekonsul i Hamburg 1935, legationssekretær i Tokyo 1938, vicekonsul i Hamburg 1941, sekretær i Udenrigsministeriet 1942, fuldmægtig 1945 og kontorchef 1950. Dernæst var han gesandt i Buenos Aires, Santiago de Chile, Montevideo og La Paz 1950; tillige i Asuncion 1951, ambassadør i særlig mission ved præsidentskifterne i Uruguay (1951) og Chile (1952), chef for Udenrigsministeriets erhvervskontor 1954, assisterende chef for den økonomisk-politiske afdeling 1956, ambassadør i Ghana 2.-17. marts 1957 i anledning af uafhængighedsfestlighederne, ambassadør i Washington D.C. 1958, i Paris 1965, i Bonn samt leder af militærmissionen i Berlin 1966. 1972 blev han hofmarskal hos H.M. dronningen og H.K.H. prins Henrik.

Han var desuden Storkorsridder af Dannebrog mm., leder af den danske erhvervsdelegation til Indien 1957 samt af delegationen til forhandling om handelsaftale med Kina 1957 og Sovjetunionen 1958.

Han var ejer af Rosendal gods (hovedgårdene Rosendal og Margrethelund og avlsgården Godthåb) 1942-72, derefter alene af Godthåb.

Knuth-Winterfeldt blev gift 8. december 1938 med Gertrud Lina f. Baumann, f. 15. november 1911 i Lugano, Schweiz, datter af generaldirektør i Schweizerischer Bankverein Adolf Baumann (død 1930) og hustru Lina May f. Bebier (død 1962).

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974

Eksterne henvisninger 
 

Kjeld Gustav
Grever fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Gesandter fra Danmark
Jurister fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Hofmarskaller fra Danmark
Storkors af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kontorchefer fra Danmark
Ambassadører fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Flagets dag

Flagets dag er en flagdag, der er afsat specielt til at fejre et flag og evt. dets oprindelse, fx Valdemarsdag (15. juni) i Danmark, svenska flaggans dag (6. juni) i Sverige og Flag Day (14. juni) i USA, Færøerne (Føroyar) Flaggdagurin  25. april 

Dag
Traditioner
Mærkedage
Preben Knuth

Preben Georg Viggo Julius greve Knuth-Winterfeldt (29. november 1906 på Frederiksberg – 27. oktober 1996) var en dansk maler. Han var alsidig og har malet landskaber, figurbilleder og portrætter. Han bevægede sig fra naturalisme i retning af abstraktion.

Preben Knuth var søn af premierløjtnant, senere direktør, farmer, kontorchef Viggo Christian greve Knuth-Winterfeldt og Clara Augusta Ingeborg f. Grüner. Han gik på Teknisk Skole og dernæst på Kunstakademiet (under Ejnar Nielsen og Aksel Jørgensen) fra maj 1923 indtil foråret 1929, grafisk skole forårssemesteret 1933. Han var hos Per Krogh og Otte Skiöld, Paris 1927-28. 

Han blev gift 1. gang 2. oktober 1936 i København med Benedicte Bartholdy Møller (24. maj 1917 i Maribo – 4. december 1988 i Bagsværd), datter af læge Helge Bartholdy Møller og Elisabeth Hammer. Ægteskabet blev opløst 1951 og han ægtede 2. gang 5. juli 1961 i København cand.mag. Ingrid Marie Gylling Hansen (født 4. november 1913 på Frederiksberg), datter af grosserer P.F. Hansen og Emilie Steensgaard.

Kilder 
 NN, "Preben Knuth", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.

Eksterne henvisninger 
 

Preben
Grever fra Danmark
Malere fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Danskere i 1900-tallet
Flemming Knuth

Flemming Kai greve Knuth (født 30. april 1879 på Jomfruens Egede, død 6. januar 1942) var en dansk embedsmand og godsejer, bror til Henriette Knuth.

Han var søn af grev Julius Knuth (død 1882) og Elisabeth f. komtesse Holck-Winterfeldt (død 1917), blev student fra Østersøgades Gymnasium 1897, uddannet cand.polyt. fra Den Polytekniske Læreanstalt 1904. 1906 blev han sekondløjtnant i Ingeniørtropperne, 1907 telegrafingeniør i Telegrafvæsenet og 1931 kontorchef i Generaldirektoratet for Post- og Telegrafvæsenet. Han var bestyrelsesmedlem 1919-24 i Foreningen af Ingeniører i Statens Tjeneste og siden 1928 i Danmarks Post- og Telegrafmuseum. 1933-39 var Knuth medlem af Den militære Telegraf- og Telefonkommission.

1941 arvede han herregården Rosendal, men døde året efter. Han var Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand. Han var ugift.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1941

Eksterne henvisninger 
 

Kontorchefer fra Danmark
Ingeniører fra Danmark
Grever fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Flemming
Riddere af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Postfolk fra Danmark
Paulus (flertydig)

Navnet Paulus kan henvise til flere personer:

I kristendommen 

 Apostlen Paulus
 En række paver bærer på latin navnet Paulus:
 Paulus I
 Paulus II
 Paulus III
 Paulus IV
 Paulus V
 Paulus VI
 Paulus Diaconus, langobardisk historiker og benediktinermunk.
 Paolo Giovio, italiensk biskop

Andre 
 Friedrich Paulus, tysk feltmarskal under 2. verdenskrig
 Stephen Paulus, amerikansk komponist
Slaglille Svæveflyveplads

Slaglille Svæveflyveplads er anlagt i 1972 af Midtsjællands Svæveflyveklub

Vejrforholdene for svæveflyvning er generelt udfordrende på Sjælland, men Slaglille Svæveflyveplads beliggenhed på Midtsjælland mellem Sorø og Ringsted er det vejrmæssigt bedste sted til svæveflyvning på Sjælland.

Pladsens anvendes primært af svævefly. Motorfly er kun tilladt i forbindelse med slæb af svævefly eller sikkerhedslanding.

Pladsen er godkendt til uddannelsesflyvning med svævefly af Dansk Svæveflyver Union.

Eksterne henvisninger 
 Information til piloter om Slaglille svæveflyveplads 

Lufthavne i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sorø Kommune
Bredstrup-Pjedsted Idrætsforening

Bredstrup-Pjedsted Idrætsforening (BPI) er en idrætsforening i Fredericia Kommune, som har badminton, fodbold, gymnastik, håndbold, skydning, tennis og senioridræt på programmet. Foreningen blev stiftet den 18. november 1980.

Kilder / eksterne henvisninger 
Bredstrup-Pjedsted Idrætsforening 

Fredericia Kommune
Idrætsforeninger i Danmark
Badmintonklubber i Danmark
Fodboldklubber under DBU Jylland
Håndboldklubber i Danmark
Gymnastikforeninger i Danmark
Tennisklubber i Danmark
Etableret i 1980
Skytteforeninger
Arthur Wesley Dow

Arthur Wesley Dow (6. april 1857 i Ipswich, Massachusetts; – 1. december 1922 i New York City) var amerikansk maler, trykker, fotograf og indflydelsesrig kunstlærer.

Dow arbejdede ved flere af USAs kunstuddannelsesinstitutioner i tre årtier, blandt andet Teachers College ved Columbia University, Arts Students League, Pratt Institute, og hans eget Ipswich Summer School of Art. Hans ideer var ganske revolutionerende for tiden; han anså at man hellere end at kopiere naturen, skulle skabe kunst af elementer af farvesætning, linjer, masse og kontraster. Hans tanker blev publiceret 1899 i bogen Composition: A Series of Exercises in Art Structure for the Use of Students and Teachers. Dow uddannede flere af USAs fremmeste kunstnere, blandt andet Georgia O'Keeffe og Byrdcliffe Colony.

Litteratur 
 Nancy E. Green, Jessie Poesch: Arthur Wesley Dow and American Arts and Crafts. The American Federation of Arts/Harry N. Abrams, 1999,  
 Arthur W. Dow, Frederick C. Moffatt, Marilee Boyd Meyer, Richard Boyle: Arthur Wesley Dow, 1857-1922: His Art and His Influence. Spanierman Gallery, 1999,

Eksterne henvisninger 

 Arthur Wesley Dow and American Arts & Crafts , udstilling på Georgia O'Keeffe Museum, 10. marts til 18. juni 2000. – Om udstillingen, fra Traditional Fine Arts Organization, Inc. 
 Arthur Wesley Dow i arkivet hos Smithsonian Institution 
 Biografi  hos Spanierman Gallery 
 

Kunstnere fra USA
Malere fra USA
Fotografer fra USA
ESPN

ESPN er en amerikansk satellit- og kabel-tv-station, hvis fokus er sport. Den er ejet af og drives af The Walt Disney Company.

Kanaler 
 ESPN
 ESPNHD
 ESPN2
 ESPN2HD
 ESPNEWS
 ESPN Classic
 ESPNU
 ESPN Deportes
 ESPN Now 
 ESPN3
 ESPN 3D
 ESPN Plus
 ESPN PPV 
 ESPN Radio 
 ESPN Deportes Radio
 ESPN STAR Sports
 ESPN America

Programmer 
Den danske ESPN sender i øjeblikket disse serier:
 SportsCenter
 Monday Night Football
 NBA on ESPN
 ESPN Major League Baseball
 VM i fodbold
Nøjsomhedsvej

Nøjsomhedsvej er en ca. 150 meter lang vej på Østerbro i København. Det er en sidegade til Østerbrogade fra Gunnar Nu Hansens Plads, hvorefter den fortsætter mod øst til Randersgade omtrent ved Bopa Plads.

Vejen er opkaldt efter landstedet Nøjsomhed, der lå nær ved, hvor Østerbrogade 118 ligger i dag. Landstedet Nøjsomhed var ejet og præget af familien Kirstein, der senere ved giftermål blev til Rothe. Disse to slægtsnavne har lagt navn til nærliggende gader. Landstedet lå her fra starten af 1800-tallet og blev først revet ned i 1923.

Vejen har allerede fået sit navn i 1860 og den ligger på det der var nordskellet af lystejendommens jord. Landstedet lå altså lidt syd for Sankt Jakobs Kirke og på den modsatte side af Østerbrogade. På et kort fra 1879 ses der, hvor lidt bebyggelse der var i området på det tidspunkt.

På hele stykket fra Nøjsomhedsvej og helt op til Svanemøllen lå frem til 1870'erne "Slagtervangen" på dette stykke. Det var kommunen, der ejede stykket, men det blev græsset af slagternes kvæg og grise, der blev fedet op her før de blev slagtet til glæde for københavnerne inden for voldene. De første bygninger, der blev opført på Slagtervangen var Øresundshospitalet og Østre Gasværk, begge fra 1870'erne.

Er i dag en ret lille gade, og gør ikke ret meget ud af sin meget gamle historie (det er et af områdets ældste gader). Der er beboelse i 4-5 etager, enkelte træer. Det ældste står foran Kennedygården, den integrerede institution, fritidshjem m.m. Foran denne er der et fint relief i profil af den USA's tidligere præsident John F. Kennedy.

Den sidste bygning mod Randersgade har numrene 14-18, samt 20-22 og er bl.a. udsmykket med to relieffer af svaner og en flyvende baby på en stork. Den lille gård hedder Sagførergaarden, opført i behersket funkisstil 1937 ved arkitekt Harald Hauberg og formelt stiftet 1948 som boligere for jurister ved initiativtager og formand, landsretssagfører dr.jur. Aksel H. Pedersen, som har en lille plade stående under et grantræ. Komplekset erstattede en stor ældre villa.

I nr. 2 lå der i 1950’erne en barber. I nr. 6 lå "Københavns Vulkaniseringsanstalt". I nr. 14 – på 4. sal – lå "Skandinavisk Bjergning og Vragfiskeri ved Aage Dahl".

 Nr. 17, 4. sal: Her boede i mange år forfatteren og litteraturforskeren Valdemar Vedel (1865-1942), der også var chef for Københavns Kommunes Biblioteker.

Eksterne henvisninger

Noter 

Gader på Østerbro
Olufsvej

Olufsvej er en ca. 100 meter lang vej på Østerbro, hvor den forbinder Østerbrogade og Øster Allé. Nord for Olufsvej ligger Brumleby.

Olufsvej er opkaldt efter en lokal grundejer, kul- og vinhandleren Oluf Bang Winge (1785-1867), der ejede det trekantede areal mellem Østerbrogade (dengang Strandvejen), Trianglen og Øster Allé.

Vejens bebyggelse består udelukkende af byggeforeningshuse. Den er i sig selv et lille lukket kvarter med mindre selvejerhuse. Her ligger 49 ud af i alt 1.776 byggeforeningshuse. De er opført fra 1874 til 1877. Arkitekten var Frederik Bøttger. Københavns industrialisering krævede arbejderboliger, og det er karakteristisk, at initiativtagerne til Arbejdernes Byggeforening kom fra Burmeister & Wain. Helt op i 1950'erne fandt man blandt beboerne titler som sadelmagere, malermestre, antikvitetshandlere, kontorister, murere, kaffehandlere, m.fl. – altså arbejdere, men i den ”pænere” ende af skalaen. Tilsyneladende var der ingen eller meget få butikker i gaden dengang.

Olufsvej er i modsætning til Brumleby ikke fredet, men er vurderet til højt bevaringsværdig.

Tidligere kaldte Olufvejs unge mænd sig for ”Olerødderne”. Martin Andersen Nexø voksede op i Brumleby, i husrækken tættest mod Olufsvej. Han har i bogen Et lille kræ fra 1932 beskrevet de drabelige kampe blandt drengene fra Brumleby og Olufsvej mod ”Rabarberne”, som var fra Nørrebro. Deres kampsang var:

Brumleby er raske drenge.
Olufsvej er ligeså!
Rabarberne de kryber sammen,
Når de en på tæven få!

De to endehuse ud mod Østerbrogade er pudsige, fordi det ene ligger tættere på gaden end det andet. Det skyldes at Østerbrogade blev udvidet på et tidspunkt og at det ene hus – nr. 1 – blev betragtet som for charmerende til at rive ned. Derfor rager dette længere ud på Østerbrogade end alle andre huse.

 Nr. 2: Her ligger en italiensk ristorante. Her har tidligere Café Oluf ligget. Den var angiveligt stamværtshus for hele Brumleby.

På de yderste facader er der rester af facadereklamer, bl.a. en ældre reklame for ”skrædderi reparationer omforandringer” (på facaden til hus nr. 4) og ”R. Andersen Vognmand. Olufsvej 5.” (på facaden til nr. 5).

Bag husene er der små fine gårde og haver.

Husene er ikke helt ens. De er forskellige, især i farverne. Men de har alle to etager og skråtag. Der er enkelte træer og bænke i gaden. Gaden er meget stille og utrafikeret, da den er blændet ud mod Østerbrogade. Nogle af husene (fx nr. 36 og 38) hælder faretruende ud mod gaden. Der er kun bevaret ganske få af husene i deres originale farver.

Olufsvej kaldes spøgende for Medievejen, fordi der i dag bor så mange journalister og tv-folk, heriblandt Søren Fauli, Anders Lund Madsen,, Joachim Knop, Jannik Hastrup og Karin Mørch.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gader på Østerbro
Kjellerup Idrætsforening

Kjellerup Idrætsforening er en fodboldklub hjemmehørende i Kjellerup. Klubben blev stiftet i sommeren 1907 under navnet Fodboldforeningen Skjold, men i 1930 skiftede foreningen navn til det nuværende. I 1920'erne blev klubbens program udvidet med svømning, atletik, håndbold og vintersport, men i 1946 besluttedes det at videreføre foreningen som en ren fodboldklub, og de øvrige sportsgrene blev overført til den nystiftede Kjellerup Gymnastikforening. Klubhus og hjemmebane er ved Bjergets Idrætsanlæg.

I sommeren 2011 vandt klubben Danmarksserien, og rykkede op i 2. division for første gang i klubbens historie.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kjellerup IFs officielle hjemmeside

Fodboldklubber under DBU Jylland
Etableret i 1907
Idrætsforening
Idrætsforeninger i Danmark
Funder Gymnastikforening

Funder Gymnastikforening er en idrætsforening i Funder nær Silkeborg, som blev stiftet i 1912. Foreningen begyndte som en ren gymnastikforening men har i dag også håndbold, volleyball, fodbold og badminton på programmet.

Størst sportslig succes opnåede foreningens kvindehåndboldhold, som i perioderne 1969-75 og 1977-82 spillede i 1. division, og som i sæsonen 1972-73 sikrede sig DM-sølvmedaljer og nåede finalen i landspokalturneringen.

Kilder / eksterne henvisninger 
 Funder GF 

Idrætsforeninger i Danmark
Fodboldklubber under DBU Jylland
Håndboldklubber i Danmark
Volleyballklubber i Danmark
Badmintonklubber i Danmark
Gymnastikforeninger i Danmark
Etableret i 1912
Gymnastikforening
Istanbul Tekniske Universitet

Istanbul Tekniske Universitet (forkortet ITU) er et internationalt teknisk universitet i Tyrkiets største by, Istanbul. Det blev oprettet i 1773, hvilket gør universitetet til verdens tredjeældste tekniske universitet.

Universitetet har ca. 22.000 studerende og ca. 2.400 ansatte.

Eksterne henvisninger 

 Istanbul Tekniske Universitet

Fodnoter 

Tekniske universiteter
Universiteter i Tyrkiet
Tekniske Universitet