kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Balders Hospital

Baldersgades Hospital åbnede 1903 i Baldersgade 20-24 og skiftede i 1909 navn til Balders Hospital, det var det første hospital på Ydre Nørrebro i København og indeholdt bl.a. en særlig ”konsultationsstue for fattigfolk”. Hospitalet blev oprettet, da behovet for hospitalssenge voksede stærkt i forbindelse med Københavns vækst. Det var hensigten, at hospitalet skulle bruges til rekonvalescenter og lettere sygdomstilfælde, men indtil sommeren 1933 var det patienter med både akutte og kroniske medicinske sygdomme, der var indlagt. Hospitalet blev derefter rammen for den psykiatriske 6. afdeling, et aflastningssted for Kommunehospitalets psykiatriske afdeling. Hen imod besættelsens slutning blev adressen til Krankenhaus Baldersgade for ca. 140 tyske flygtninge. Fra sommeren 1946 blev det brugt som filial af Rudolph Berghs Hospital med en afdeling for patienter med kønssygdomme. Fra december 1961 blev hospitalet udelukkende brugt til medicinske plejepatienter.
Da Hvidovre Hospital blev åbnet i 1974, blev Balders Hospital nedlagt og patienterne overflyttet til en midlertidig pleje- og genoptræningsafdeling på Hvidovre hospital.

Kilder 
 Balders Hospital 1903-1974: en beretning om 71 års virke i hospitalsvæsenet af Bruno Frederiksen

Nedlagte hospitaler i Danmark
Nørrebro
Etableret i 1903
Ophørt i 1974
Færøerne ved Island Games 2017

Færøerne deltog i tolv sportsgrene ved Island Games 2017 og vandt i alt 87 medaljer, heraf var 30 guld. Halvdelen af guldmedaljerne blev vundet i svømning. Færøerne blev nummer to sammenlagt, næst efter Isle of Man.

Badminton 

Kilde:

Bordtennis 

Kilde:

Bueskydning 

Kilder: in.fo  og
islandgames2017results.com

Cykling 

Kilde:

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Island Games 2017 - Officiel hjemmeside 

Island Games
Sport på Færøerne
Begivenheder i 2017
Svinø

Svinø kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Svinø (Gamborg Sogn) – et areal og en bebyggelse i Gamborg Sogn, Middelfart Kommune
 Svinø (Køng Sogn) – et areal, en bebyggelse og et ejerlav i Køng Sogn, Vordingborg Kommune
Rudolph Berghs Hospital

Vestre Hospital senere Rudolph Berghs Hospital var et sygehus i Tietgensgade 31 på Vesterbro i København oprettet 1886. I 1910 blev det opkaldt efter lægen Rudolph Bergh, som havde taget initiativ til oprettelsen af Vestre Hospital, til gratis behandling af prostituerede med kønssygdomme, det var fra begyndelsen et af de førende af denne art i Europa. I 1906 blev den politimæssige regulering af prostitution ophævet ved lov og hospitalet modtog derefter både mænd og kvinder. Hospitalet var i lang tid Københavns eneste sengeafdeling for hud- og kønssygdomme, her behandledes også brandsår i perioden 1939-1958. I 1966 blev der oprettet et genoptræningsafsnit for medicinske patienter, som hørte under Kommunehospitalets fysiurgiske afdeling.
Da Hvidovre Hospital blev åbnet i 1974, blev store dele af Rudolph Berghs Hospitals virksomhed nedlagt og patienterne overflyttet til det nye hospital. Balders Hospital blev nedlagt 1981, men indtil 2000 rummede det tidligere hospital et ambulatorium for kønssygdomme og for stofmisbrugere. Lokalerne anvendes nu til bl.a. kommunale kontorer.

Bygningen 

Hospitalet blev bygget på en grund ud til Tømmergraven, der på opførelsestidspunktet 1880-1882 var et af bassinerne i Københavns Havn. Bygningen er tegnet af arkitekten Vilhelm Valdemar Petersen i gule mursten i en italiensk renæssancepræget senklassicisme.
Hovedbygningen i tre etager bestod af høje og store stuer til patienter som var offentlige fruentimmere i højre halvdel og til de såkaldt hemmelige prostituerede, de ikke offentligt godkendte, i venstre halvdel. Derudover fantes der diverse forsamlingsrum, bad- og toiletrum, køkkener, boliger til det kvindelige personale samt arrestlokaler til voldsomme patienter.
På begge sider af indgangsporten opførtes to mindre bygninger. Til venstre var der en bygning indrettet lejligheder til reservelægen og lægekandidaten samt kontorer til politiet og til højre en økonomibygning til køkken, vaskeri og tørrestue.

Foran bygningen står Rudolph Berghs buste, af P.S. Krøyer (1894). Busten var en 70-årsgave fra kolleger og stod i en årrække i hans hjem. Efter hans død 1909 skænkede Berghs enke den til Vestre Hospital.

Kilder 
Knud Millech og Kay Fisker: Danske Arkitekturstrømninger 1850-1950, Østifternes Kreditforening, 1951. Ida Haugsted: Nye Tider - Historicisme i København. Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 2004. "

Nedlagte hospitaler i Danmark
Vesterbro
Etableret i 1886
Ophørt i 1981
Wimbledon-mesterskaberne 1971

Wimbledon-mesterskaberne 1971 var den 85. udgave af Wimbledon-mesterskaberne gennem tiden og den fjerde udgave af mesterskabet i tennissportens åbne æra. Turneringen blev spillet i All England Lawn Tennis and Croquet Club i London, Storbritannien i perioden 21. juni – 3. juli 1971.

Præmier 

Den samlede præmiesum for Wimbledon-mesterskaberne 1971 androg £ 37.790, hvilket var et fald på ca. 9 % i forhold til året før. Pengepræmierne var fordelt som vist nedenfor.

Resultater

Vindere og finalister 

Der blev afviklet fem senior- og to juniormesterskaber, og finaleresultaterne for disse mesterskaber er angivet nedenfor.

Nedenfor er resultaterne fra ottendedelsfinaler og frem i singlerækkerne samt fra kvartfinalerne og frem i doublerækkerne angivet. For komplette resultater henvises til de uddybende artikler.

Herresingle

Damesingle

Herredouble

Damedouble

Mixed double

Kilder / eksterne henvisninger 
 Wimbledon - Draws Archive 
 ITF – Men - Wimbledon 1971 
 ITF – Women - Wimbledon 1971

Noter 

1971
Sport i 1971
Wimbledon-mesterskaberne 1972

Wimbledon-mesterskaberne 1972 var den 86. udgave af Wimbledon-mesterskaberne gennem tiden og den femte udgave af mesterskabet i tennissportens åbne æra. Turneringen blev spillet i All England Lawn Tennis and Croquet Club i London, Storbritannien i perioden 26. juni - 9. juli 1972.

Præmier 

Den samlede præmiesum for Wimbledon-mesterskaberne 1972 androg £ 50.330, hvilket var en stigning på ca. 33 % i forhold til året før. Pengepræmierne var fordelt som vist nedenfor.

Resultater

Vindere og finalister 

Der blev afviklet fem senior- og to juniormesterskaber, og finaleresultaterne for disse mesterskaber er angivet nedenfor.

Nedenfor er resultaterne fra ottendedelsfinaler og frem i singlerækkerne samt fra kvartfinalerne og frem i doublerækkerne angivet. For komplette resultater henvises til de uddybende artikler.

Herresingle

Damesingle

Herredouble

Damedouble

Mixed double

Kilder / eksterne henvisninger 
 Wimbledon - Draws Archive 
 ITF – Men - Wimbledon 1972 
 ITF – Women - Wimbledon 1972

Noter 

1972
Sport i 1972
Pharma Equity Group A/S

Pharma Equity Group A/S tidligere Blue Vision er et dansk børsnoteret investeringsselskab, etableret i 2002.

Pharma Equity Group A/S 
Pharma Equity Group er et børsnoteret selskab på Nasdaq Københavns Fondsbørs, med fokus på tidlig investering i innovative life science-virksomheder (i eller før fase 2). Selskabet ejer Reponex Pharmaceuticals A/S 100%.

Thomas Kaas Selsø er administrerende direktør, mens Peter Mørch Eriksen er bestyrelsesformand.

Selskabet som koncern angav at have en egenkapital på knap 46 millioner kroner ved udgangen af 2022.

Referencer 

Investeringsvirksomheder i Danmark
Danske virksomheder etableret i 2002
Filip Lesniak

Filip Lesniak (født 14. maj 1996) er en slovakisk fodboldspiller, der spiller som midtbane for den polske klub Wisla Plock. 

Hans morfar er Ján Kozák. Hans onkel er Ján Kozák jr.

Karriere 
Lesniak startede sin karriere i FC VSS Kosice i Slovakiet, inden han i januar 2012 skiftede til Tottenhams ungdomsakademi.

Tottenham Hotspur 
Ved starten af 2016-17-sæsonen skrev Lesniak under på lejeaftale med Slovan Liberec i Tjekkiet. Den 31. juli 2016 fik han sin debut i ligaen i en kamp mod Mlada Boleslav. Lesniak spillede dog kun to yderligere kampe i ligaen, en UEFA Europa League-kvalifikationskamp mod Admira Wacker Mödling og en cupkamp. Han returnerede til Tottenham den 31. december 2016. 

Han fik sin Premier League-debut den 18. maj 2017 i en kamp mod Leicester City, hvor han assisterede Harry Kane. I forbindelse med kontraktudløb den 30. juni 2017 blev han sammen med fem andre akademispillere fritstillet fra sin kontrakt den 9. juni 2017.

AaB 
Den 4. juli 2017 blev det offentliggjort, at Filip Lesniak havde skrevet under på en treårig kontrakt med den danske klub AaB, hvor han blev tildelt trøje nummer 23.

Han blev den 12. juli 2019 udlejet til Silkeborg IF for 2019-20-sæsonen og ved lejekontraktens udløb i sommeren 2020 udløb ligeledes kontrakten i AaB.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
Filip Lesniak  på Tottenhams hjemmeside

Fodboldspillere fra Slovakiet
Fodboldspillere fra Tottenham Hotspur F.C.
Fodboldspillere fra AaB
Fodboldspillere fra Silkeborg IF
Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala

Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala er et svensk videnskabsakademi.

Vetenskapssocieteten har sin oprindelse i det af universitetsbibliotekar Erik Benzelius den yngre i 1710 stiftede Collegium curiosorum, i 1719 omdannet til Societas literaria Sueciæ, senere Societas regia literaria et scientiarum. Selskabet udgav fra 1720 sine Acta literaria Sueciæ, senere Acta Societatis regiæ scientiarum Upsaliensis, som indtager en betydningsfuld plads i den svenske lærdomshistorie. Selskabet, der stadig udgiver videnskabelige afhandlinger, er fordelt på 50 svenske og 100 udenlandske medlemmer og delt i 3 sektioner, en for fysik og matematik, en for naturhistorie og medicin samt en for historie og arkæologi.

Kilder 

 

Etableret i 1710
Videnskabsakademier
Organisationer fra Sverige
Uppsala
Vetenskapssocieteten i Lund

Vetenskapssocieteten i Lund er et svensk videnskabsakademi.

Vetenskapssocieteten blev dannet i 1920 i Lund med opgave at fremme humanistisk videnskabelig forskning. Medlemmerne er opdelt i forskellige kategorier: æresmedlemmer (maksimalt syv), indenlandske arbejdende medlemmer (maksimalt 100), udenlandske arbejdende medlemmer (maksimalt 35) og stiftende medlemmer (maksimalt 50). I en alder af 55 skifter det arbejdende medlem til seniorgruppen. Et stiftende medlem kan udnævnes til en person, som har vist en særlig forpligtelse over for humaniora og kultur, eller en person, som foreningen finder i stand til at bidrage til foreningens aktiviteter og udvikling.

Vetenskapssocieteten udgiver  en årbog og adskillige serier af publikationer, herunder serien "Skånsk medeltid och renässans" siden 1945. Den tildeler en række videnskabelige priser og stipendier til yngre forskere.

Gustaf VI Adolf var som kronprins Beskytter og præses illustris og derefter som kong Beskytter af societeten i alt næsten 50 år.

Kilder 

 

Etableret i 1920
Videnskabsakademier
Organisationer fra Sverige
Lund
Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg

Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg er et svensk videnskabsakademi.

Fra begyndelsen (1759) et litterært selskab, samlet omkring lektor Johan Rosén i Göteborg, udvidede selskabet efterhånden (1773) sit virkefelt til at omfatte også økonomi, historie og naturvidenskaber og fik i 1778 kongelig sanktion. Samme år begyndtes udgivelsen af selskabets stadig udkommende Handlingar, indeholdende afhandlinger i naturvidenskab, historie, litteratur- og kunsthistorie samt sprogvidenskab, men også digterværker. Selskabet har både svenske og udenlandske medlemmer, de arbejdende medlemmer fordelt på en i 6 klasser delt videnskabsafdeling og en vitterhetsafdeling.

Kilder 

 

Videnskabsakademier
Etableret i 1773
Organisationer fra Sverige
Göteborgs historie
Anna (bibelsk person)

Anna (, ), også kaldet profetinden Anna, er en bibelsk kvinde omtalt i Lukasevangeliet i Det Nye Testamente. Ifølge evangeliet var hun en ældre jødisk kvinde, som profeterede om Jesus i templet i Jerusalem. Hun optræder i kapitel 2 i Lukasevangeliet i forbindelse med, at Jesus blev fremstillet for Herren i templet.

Det Nye Testamente 

Ud fra disse tre vers ved man altså følgende: Anna var profetinde, hun var datter af Fanuel og tilhørte Ashers stamme. Hun var 84 år og enke efter at have været gift i syv år med en mand (hvis navn ikke er kendt), og hun var en troende jøde, der praktiserede både faste og bøn.

Tradition 
I den romersk-katolske og den græsk-ortodokse kirke æres hun som helgen under navnet "profetinden Anna". Den ortodokse kirke betragter hende og Simeon som de sidste profeter i Det Gamle Testamente og mindes hende 3./16. februar som syntaxis (efterfest) efter fremstillingen af Jesus i templet. I den romersk-katolske kirkes byzantinske tradition mindes Anna og Simeon 3. februar.

Med syv års ægteskab og en alder på syv gange tolv år karakteriseres hun med symbolske tal. Anna er den eneste kvinde i Det Nye Testamente, som kaldes profetinde.

Anna er nogle gange beskrevet som jomfru Marias mor, men Marias forældre er ikke omtalt i Bibelen. Denne status stammer fra legendemateriale i form af den apokryfe Jakobs Forevangelium. Den Anna, der her optræder som Marias mor, låner træk fra skikkelser i Det Gamle Testamente som Sara, Abrahams hustru, Hanna, mor til Samuel fra Første Samuelsbog samt Samsons mor.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Personer i Det Nye Testamente
Mandorla

Mandorla (ital.: "mandel") kaldes den aflange mere eller mindre mandelformede strålekrone, aureole, der på billeder fra Middelalderen ofte omgiver Jesus, Maria og hellige mænd og kvinder. Mandorlaen er meget ofte tilspidset foroven og forneden.

Galleri

Noter

Kilde
 "Mandorla" i Salmonsens konversationsleksikon, bind 16, side 523 af professor V. Schmidt

Eksterne henvisninger
  Wikimedia Commons har flere filer relaterede til Mandorla –  Vesica piscis

 Mandorla  på Kunsthistorie.com 
 Mandorla af Hans Jørgen Frederiksen i Den Store Danske

Kunsthistorie
Beata Tyszkiewicz

Beata Maria Helena Tyszkiewicz (14. august 1938) er en polsk skuespillerinde. I Danmark er hun kendt for Sexmissionen.

Eksterne henvisninger 

 
 Beata Tyszkiewicz på dfi.dk 
 Beata Tyszkiewicz på IMDb 
 Beata Tyszkiewicz på allmovie.com 
 Beata Tyszkiewicz på filmweb.pl 
 Beata Tyszkiewicz på filmpolski.pl 

Skuespillere fra Polen
Abraham Ortelius

Abraham Ortelius eller Abraham Ortels (født 14. april 1527 i Antwerpen, død 28. juni 1598 samme sted) var en flamsk arkæolog, kartograf og geograf.

Liv og virke

Baggrund 
Abraham Ortelius var ældste søn af antikvitetshandler Leonard Ortels. Efter faderens død i 1537 flyttede han til sin farbror Jakob van Meteren. Som ung studerede han græsk, latin og matematik. Senere blev han bog- og korthandler og studerede til kartograf.

Karriere 
I 1547 blev han antaget som lærling i Sint-Lucasgilde for at farvelægge kort. Han købte gamle kort, farvelagde dem og solgte dem. Det bidrog til familiens forsørgelse.

Han rejste meget og besøgte de nuværende Nederlandene, Belgien, Frankrig, Italien, England, Irland og Tyskland, hvor familien havde slægtninge i Augsburg. I 1560 rejste han med Gerardus Mercator til Trier, Lorraine og Poitiers. Kontakten med Mercator forstærkede hans overvejelser om at fremstille egne kort.

I 1564 publicerede Ortelius sit første verdenskort på otte blade, som senere også skulle pryde den første kortbog. Det eneste kendte eksemplar forvares i dag i biblioteket i universitetet i Bern i Schweiz .

Derefter tegnede han specialkort over blandt andet Egypten, Spanien og Asien.

Den 20. maj 1570 udgav Gilles Coppens de Diest Ortelius' kortbog Theatrum Orbis Terrarum, som betragtes som verdens første trykte kortbog. Bogen indeholdt den første systematiske kortsammenstilling. Den første udgave omfattede 70 kort i kobberstik på 53 blade. I bilaget "Catalogus auctorum tabularum geographicarum" nævner Ortelius også alle kartografer, som var hans kilder, hvilket giver et uvurderligt historisk materiale. Kortbogen var tilegnet Filip II af Spanien som udnævnte Ortelius til Geographus regius (kongelig geograf), og han begyndte ved det kongelige hof i 1575.

I 1572 udkom Civitates orbis terrarum, en kortsamling over verdens større byer, med bidrag fra Ortelius. I 1575 udgav Ortelius skriftet Deorum, Dearumque Capita e veteribus numismatibus med en række billeder fra hans arkæologiske samling. I 1587 udgav Ortelius Thesaurus geographicus, et opslagsværk med geografiske navne.

I 1589 udgav Ortelius Maris Pacifici, det første trykte kort over Stillehavet.

Allerede i 1596 i forbindelse med arbejdet med genoptrykningen af Thesaurus geographicus fremlagde han en teori om kontinentaldriften.

Til trods for al den ære, som blev Ortelius til del i samtiden, forblev han ydmyg og beskeden. Som F. Ratzel siger: "Til sit sidste var han en god katolik og havde særlig mange venner blandt jesuitterne». Tro mod sit motto, "Contemno et orno [mundum], mente, manu", (på dansk: ) forblev Ortelius ugift og oprigtig, fjernt fra det tovtrækkeri, som ofte forstyrrede de lærdes cirkler.

I 1598 døde han 71 år gammel. Han blev begravet Præmonstratenserordenens kirke St. Michael i Antwerpen. "Quietis cultor sine lite, uxore, prole" står skrevet på hans gravsten. Denne epitaf blev skrevet af Justus Lipsius.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Om Abraham Ortelius på newadvent.org

Galleri 

Kartografer fra Flandern
Personer fra Antwerpen
Nina Jeriček

Nina Jeriček (født 10. april 1994 i Celje, Slovenien) er en slovensk håndboldspiller, der spiller for RK Krim og Sloveniens håndboldlandshold.

Hun deltog ved EM i håndbold 2016 i Sverige.

Referencer 

Håndboldspillere fra Slovenien
Miša Marinček

Miša Marinček (født 10. April 1994 i Celje, Slovenien) er en slovensk håndboldspiller, der spiller for RK Krim og Sloveniens håndboldlandshold.

Hun deltog ved EM i håndbold 2016 i Sverige.

Referencer 

Håndboldspillere fra Slovenien
Sergeja Stefanišin

Sergeja Stefanišin (født 18. september 1974 i Ljubljana, Slovenien) er en slovensk håndboldspiller, der spiller for RK Krim og Sloveniens håndboldlandshold.

Hun deltog ved EM i håndbold 2016 i Sverige.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Slovenien
Personer fra Ljubljana
Tjaša Stanko

Tjaša Stanko (født 5. November 1997 i Maribor, Slovenien) er en slovensk håndboldspiller, der spiller for slovenske RK Krim og Sloveniens kvindehåndboldlandshold.

Hun deltog ved EM i Sverige 2016, EM i  Frankrig 2018, EM i Danmark 2020 og VM i kvindehåndbold 2017 i Tyskland.

Hun blev kåret til den bedste ungdomsspiller i EHF Champions League 2017-18, af det European Handball Federation.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Slovenien
Håndboldspillere fra Metz Handball
Håndboldspillere fra RK Podravka Koprivnica
Olga Peredery

Olga Peredery (født 12. April 1994 i Zaporizhia, Ukraine) er en ukrainsk håndboldspiller, der spiller for RK Krim og Ukraines håndboldlandshold.

Hun deltog ved EM i håndbold 2014 i Ungarn og Kroatien.

Referencer 

Håndboldspillere fra Ukraine
Personer fra Zaporizjzja
Det engelsk-tyske flådekapløb

Det engelsk-tyske flådekapløb var en bemærkelsesværdig og skelsættende oprustning af de engelske og tyske flåder i perioden fra 1898 til 1914, da oprustningen kulminerede i 1. verdenskrig, som en af de vigtigste faktorer til krigens start . Det Tyske Kejserrige med kejser Wilhelm 2. og flådesekretær Alfred von Tirpitz i spidsen havde længe drømt om en mægtig flåde, der kunne beskytte landet mod den mægtige Royal Navy og samtidig fastholde og kontrollere de mange kolonier, Tyskland besad. En kraftig udvidelse af Kaiserliche Marine fandt sted igennem to tiltag i henholdsvis 1898 og 1900 i et forsøg på at opnå en flåde, der bare tilnærmelsesværdigt var på størrelse med Royal Navy, hvilket pirrede englænderne, der ikke havde haft nogen konkurrence i pladsen om den største flåde siden Slaget ved Trafalgar i 1805. Englænderne begyndte selv ivrigt at udvide og modernisere deres egen flåde ledet af admiral John Fisher. Det Britiske Imperie havde nemlig i 1889 indført en "tomagts"-politik hvori den britiske flåde skulle være større end den næststørste og den tredjestørste flåde sammenlagt. I mange år havde disse to flåder været den franske og russiske med en mulig erstatning af den sidstnævnte med U.S. Navy efter den Russisk-japanske krig i 1905, der viste sig at være fatal for den russiske flåde. 

Den tyske trussel mod herredømmet til vands kom meget overraskende overfor det det britiske parlament, da landet havde en kort kystlinje og færre kolonier end for eksempel Frankrig og Spanien. Derfor blev den pludselige opbygning også set som en fjendtlig udspilning mod den britiske dominans og Storbritannien selv. Storbritannien begyndte derfor også at udvikle et nyt krigsskib, som skulle være uden nogen modstander og dermed være fuldkommen uovervindelig. Sådan et skib gik i produktion i 1905 og blev senere offentliggjort den 10. februar 1906 under navnet HMS Dreadnought. HMS Dreadnought blev mødt med en uset popularitet og blev brugt som antitysk propaganda og som symbol for britisk storhed og dominans. Skibet ville senere ligge navn til en skibsklasse nemlig Dreadnought-klassen, som der ivrigt blev produceret under 1. verdenskrig. Den første tyske Dreadnought ved navn SMS Nassau blev offentliggjort i 1908. Ved 1. verdenskrigs udbrud havde de to lande lanceret i alt 46 dreadnoughts.

Flådekapløbet efterlod forholdet mellem de to stormagter iskoldt, selvom landene egentlig havde haft fornuftige nok forhold inden kapløbet. En følelse af mistillid og fjendtlighed overfor den anden nation skyllede igennem begges befolkninger, og jingoisme og patriotisme blev udbredt blandt de to befolkninger, der begge ivrigt støttede ekspansionerne. Selvom flådekapløbet langt fra startede 1. verdenskrig, sikrede det, at Det Britiske Imperie med stor sandsynlighed ville støtte Ententemagterne, hvilket hun gjorde eftersom relationerne mellem landene aldrig blev det samme igen.

Kilder

Litteraturliste 

 John C. Lambelet: The Anglo-German Dreadnought Race, 1905-1914, 1974

1. verdenskrig
Groß Luckow

Groß Luckow er en by og kommune i det nordøstlige Tyskland, beliggende i Amt Uecker-Randow-Tal i den sydøstlige del af Landkreis Vorpommern-Greifswald. Landkreis Vorpommern-Greifswald ligger i delstaten Mecklenburg-Vorpommern.

Geografi 
Groß Luckow er beliggende ved grænsen til delstaten Brandenburg i et bølget morænelandskab præget af landbrug. Den ligger tolv kilometer fra Pasewalk, der er beliggende mod øst, og ca. otte kilometer fra Strasburg (Uckermark) der ligger mod sydvest. Ved den vestlige kommunegrænse (og delstatsgrænsen) ligger søen Demenzsee. Motorvejen A 20 (Ostseeautobahn) krydser den sydlige del af kommunen.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kommunens side på amtets websted
 Befolkningsstatistik mm 
 Groß Luckow i Album Mecklenburgischer Schlösser und Landgüter

Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Kommuner i Mecklenburg-Vorpommern
Amt Uecker-Randow-Tal
Byer i Kreis Vorpommern-Greifswald
Jatznick

Jatznick er en by og kommune i det nordøstlige Tyskland, beliggende i Amt Uecker-Randow-Tal i den sydøstlige del af Landkreis Vorpommern-Greifswald. Landkreis Vorpommern-Greifswald ligger i delstaten Mecklenburg-Vorpommern.

Geografi 
Med godt 2000 indbyggere er Jatznick den største kommune i Amt Uecker-Randow-Tal. Den er beliggende ved nordenden af den Nordlige Højderyg, en randmoræne, der strækker sig ca. 25 kilometer mod vest, og er højeste område i Brohmer Berge (153 moh.). Nord og øst for Jatznick er landskabet fladt (Ueckermünder Heide op til Stettiner Haff og moseområdet Friedländer Großen Wiese). Ved Waldeshöhe ligger den lille sø Aalsee på omkring 0,8 hektar.

Trafik 
Jatznick er beliggende ved Bundesstraße B 109 fra Pasewalk mod Anklam og har banegård på jernbanen Berlin–Stralsund. Siden 1884 har der eksisteret en jernbaneforbindelse til Ueckermünde. I den sydlige del af kommunen passerer motorvejen A 20 (Ostseeautobahn).

Virksomheder 
I Jatznick ligger én af i alt otte virksomheder i Tyskland for indsamling og forarbejdning af frø til skovbruget, Forstsamendarre Jatznick.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kommunens websted
 Befolkningsstatistik mm

Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Kommuner i Mecklenburg-Vorpommern
Amt Uecker-Randow-Tal
Byer i Kreis Vorpommern-Greifswald