kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mazandaran (provins)

Mazanderan (Persisk: مازندران) , eller Mazenderan, (persisk: مازندران) er en af de 30 provinser i Iran. Provinsen ligger i det nordlige Iran, hvor den grænsar til Teheran og Semnan i syd, Gilan i vest, Golestan i øst og den kaspiske hav i nord. Mazandaran var en del af den ældgamle stat af Hyrcania og Tabaria.

Provinsens hovedby er byen Sari. Gorgan var også en del af Mazandaran, men er nu hovedby i den nye iranske provins Golestan (siden 1997).


Økonomi 
Jordbrug er den vigtigste indkomstkilde. Der dyrkes blandt andet: ris, hvede, druer, citrusfrugter, tobak m.m.
Mazenderan er ligeledes kendt for sit fiskeri, blandt andet af kaviar fra det Kaspiske Hav.

Administrativ opdeling 
Mazenderan dækker cirka 46,656 km² og befolkningen er på 2,6 millioner ifølge optællingen i 1996. Halvdelen er jordbrugere og bor i landsbyerne. Sâri er residensbyen.

Man kan komme til Mazenderan fra Tehran ad tre store veje: Harâz (Âmol-Rudehen), Kandovan (Câlus-Karaj), og Firuzkuh (Qâem Şahr-Firuzkuh).

Provinsen er inddelt i 15 amter:

Provinser i Iran
Steyr AUG

Steyr AUG er en familie af automatrifler der først blev introduceret i 1977 af det østrigske firma Steyr Mannlicher.
AUG står for Armee-Universal-Gewehr (Hærens Universal Riffel). Oftest bruges betegnelsen Steyr AUG om den første model, der var et kompakt stormgevær med et iøjenfaldende futuristisk design i grønt kunstmateriale og med indbyggede optiske sigtemidler. Designet har siden hen affødt en mængde varianter, blandt andre en maskinpistol, en finskytteriffel, og et let maskingevær. Våbnet er i brug hos en mængde lande og organisationer og er militærets primære riffel i Østrig, Australien, New Zealand, Luxembourg, Irland og tidligere Malaysia.

Design 

AUG var en af de første virkelig kompakte rifler og bruger det såkaldte "bullpup"-princip, der gør den 25% kortere end andre rifler med tilsvarende løbslængder, uden at svække dens ydeevne.
De fleste versioner bliver leveret med et optisk sigte med 1.5x forstørrelse indbygget i bærehåndtaget. AUG betragtes normalt som et ergonomisk design. Våbnet er lige nemt at anvende for venstre- og højrehåndede, og bruger gennemsigtige plastikmagasiner, så soldaten kan se, hvor meget ammunition han har brugt.

Løbet er designet til at kunne skiftes relativt hurtigt, så der for eksempel kan skiftes fra en kortløbet karabinmodel til længere løb. Det er også muligt at omdanne våbnet til en maskinpistol. Nogle versioner, som det lette maskingevær AUG LMG, har større forskelle i forhold til den oprindelige version.

Et usædvanligt designtræk er, at skift mellem semiautomatisk og fuldautomatisk ildafgivelse sker på aftrækkeren. Trykkes aftrækkeren halvt ind, skydes der kun et skud af, trykkes den i bund, skydes der fuldautomatisk.

Automatrifler
Våben fra Østrig
Viva!

Viva!, eller Vegetarians' International Voice for Animals ("Vegetarers Internationale Stemme for Dyr"), grundlagt af Juliet Gellatley i 1995, er en britisk-baseret dyreretsorganisation, som støtter vegetarisme og veganisme. Den kæmper mod industrialiserede landbrug, som den omtaler som modbydelige, miljøskadelige og usunde. 

Viva! organiserer Incredible Veggie Roadshow i Storbritannien, som sidste år blev set af over 5000 mennesker i London. 

Hvert kvartal udgiver Viva! magasinet Viva! LIFE, som indeholder forsknings- og kampagneinformation, opskrifter og mere.

Kendte støtter 
 Tony Benn
 Jerome Flynn
 Chrissie Hynde
 Joanna Lumley
 Michael Mansfield QC
 Sir Paul McCartney
 Heather Mills McCartney
 Hayley Mills
 Jenny Seagrove
 Martin Shaw
 Anneka Svenska
 Wendy Turner Webster
 Benjamin Zephaniah
 Cindy Jackson
 Jeremy Cunningham
 10,000 Things
 John Feldmann
 Rose Elliot

Eksterne henvisninger 
Viva! 
Viva! USA 
Viva! Poland 
The Vegetarian Society 

Dyrs rettigheder
Eukalyptus

Eukalyptus (Eucalyptus) er en stor slægt med mere end 700 arter, som især er udbredt i Australien og på Tasmanien. Enkelte arter findes på Ny Guinea, i Indonesien og på Filippinerne. Det er stedsegrønne (nogle få taber løvet i tørtiden), store, mellemstore eller buskagtige træer. Mange af arterne har en karakteristisk forskel mellem bladene på unge træer og dem på ældre. Ofte er de unge træers blade modsatte og ovale, mens de ældre træers er spredtstillede og smalle (lancetformede eller krumme). Blomsterne mangler kronblade, som tabes, når blomsten springer ud. Til gengæld er der talrige støvdragere. Frugten er en mere eller mindre kegleformet, forveddet kapsel, der åbner sig i toppen med huller, som tillader frøene at drysse ud.

Her nævnes kun de arter, som er økonomisk betydningsfulde i Danmark, eller som dyrkes her.

 Eucalyptus pauciflora – nogenlunde hårdfør, især i underarten Eucalyptus pauciflora ssp. niphophila
 Eucalyptus regnans – et af verdens højeste træer, bliver 85 meter højt. Det højeste, "Centurion", i det sydlige Tasmanien, er 99,82 meter højt. Kun rødtræet bliver højere.
 Febertræ (Eucalyptus globulus)
 Gunni-Eukalyptus (Eucalyptus gunnii)

Eukalyptus indeholder bl.a. alfa-pinen.

Planteslægter
Beleriand

Beleriand var ifølge J. R. R. Tolkien en region i det nordvestlige Midgård i den første alder. Oprindeligt hørte navnet kun til området omkring Balarbugten, men med tiden kom det til at gælde hele landet. Beleriand var oprindeligt beboet af elvere og senere altså også mennesker.

I vest og syd var der lange strande ud til den store sø Belegaer, mod nord var højlandsregionerne Hithlum, Dorthonion og Himrings bakker, mod øst lå Ered Luin der næsten nåede ud til havet. Landet Nevrast i nordvest blev til tider betragtet som en del af Beleriand.

Steder i Ringenes Herre
Balarbugten

Balarbugten (Bay of Balar) var i Silmarillion af J. R. R. Tolkien, en vig af havet Belegaer syd for Beleriand. Floden Sirion løb ud i havet i dette område.

Formentlig blev bugten skabt i kataklysmen der fulgte med kampen mellem Valar og Morgoth lang tid før den nedskrevne historie.

Øen Balar var en stor ø i bugten.

Steder i Ringenes Herre

fr:Balar
pl:Balar
pt:Baía de Balar
Túrin Turambar

Túrin Turambar er i J. R. R. Tolkien's historier et menneske fra Dor-lómin, der blev en tragisk helt eller antihelt i den første alder. Man sagde at han var det kønneste menneske der havde levet. Man sagde også, at han var den største kriger på sin tid, selv om hans far Húrin også til tider fik denne ære.

Personer i Ringenes Herre
Nienor

Nienor  var i Tolkien's Midgård (Middle-earth), det tredje barn af Húrin og Morwen, søster til Lalaith, der døde som ung, og Túrin. 

Hun er med i en historie om hendes bror Túrin, der fortælles i bl.a. Silmarillion.

Personer i Ringenes Herre
Húrin

Húrin  var i Midgårds verden (Middle-earth) af J. R. R. Tolkien (439–c.502 F.A.), en helt af menneskenes slægt i den første alder. 

Det blev sagt, at han var den største af menneskenes krigere på den tid. 

Húrin Thalion var sønnesøn til Hador, af huset Marach eller huset Hador.

Húrin var den ældste søn af Galdor og Hareth og havde en yngre bror ved navn Huor.

Personer i Silmarillion
Personer i Húrins børn
Vindpose

En vindpose er en konisk cylinder af stof, som anvendes til at vise vindens retning og styrke. Vindposer ses typisk ved lufthavne, ved kemiske anlæg, hvor der er risko for udslip af gas samt ved veje og broer, hvor der er risiko for kraftig sidevind.

Vindens retning er den modsatte af den vej vindposen peger, idet vindretning per konvention angives som den retning vinden kommer fra. Peger vindposen således mod øst, er der vestenvind.

Vindens styrke kan ses på vindposens vinkel og eventuelle knæk.

Standarden for vindposer opsat ved lufthavne angiver, at vindretningen skal angives allerede ved tre knob (brise), mens posen skal være fuldt udfoldet ved en vindstyrke på 15 knob. Mellem disse værdier angiver knækket på vindposen vindens omtrentlige styrke. En vindpose opsat ved ved en lufthavn med natoperation vil være oplyst.

Se også 
 Anemometer – et apparat til måling af vindstyrke.
 Vejrhane – en simpel viser af vindens retning

Eksterne henvisninger 

 FAA's specification for vindposer FAA Advisory Circular 150/5345-27D (engelsk, PDF 447KB)

Måleinstrumenter
IRST

IRST har flere betydninger:

 Iran Standard Tid – tidszone for Iran
 Infarødt sporingssystem – (Infa-red search search and track), sporingssystem til anvendelse mod fly
Djurens Rätt

Förbundet Djurens Rätt er en svensk, politisk neutral dyreretsorganisation med omkring 36.000 medlemmer, hvilket gør den til Sveriges største dyreretsorganisation. Organisationen bruger fredelige metoder i arbejdet for et samfund, som ikke undertrykker dyr.

Organisationen blev stiftet 7. oktober 1882 som Nordiska samfundet till bekämpande af det vetenskapliga djurplågeriet (senere Nordiska Samfundet Mot Plågsamma Djurförsök) og omfattede dengang også Danmark og Norge. Blandt grundlæggerne var Jacob Christopher Lembcke. 4. oktober 1999 skiftede de navn til Förbundet Djurens Rätt, forkortet Djurens Rätt.

Djurens Rätt forsøger gennem meningsdannelse og oplysning at hjælpe modstanden mod at bruge dyr i eksperimenter, forhindre dyremishandling samt at få indført et forbud mod pelsdyrfarme.

Finansiering af organisationen sker via medlemsafgifter og gaver.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 Djurens Rätt

Se også 
Dyreetik
Speciesisme

Dyrs rettigheder
Foreninger fra Sverige
Scanner (computer)

En grafikskanner, skanner (eller eng. scanner - og mest anvendt på dansk) er et apparat man kobler til sin computer for at kunne indlæse fysiske dokumenter eller billeder til computeren. Skannerens formål er at lave en digitaliseret kopi af et ikke-digitalt dokument.

Skannereren fungerer som et slags digitalkamera ved, at tage et billede af det objekt man vil scanne. Ved skanningen placeres papiret eller fotografiet på en glasplade, der belyses mens billedenheden bevæger sig fra den ene ende til den anden. På denne måde kan man få et skarpt billede uden det perspektiv, som man får ved et almindeligt kamera. I visse skannertyper er det papiret der bevæges, mens billedenheden står stille.

OCR-programmer kan med større eller mindre held genkende bogstaver, og omdanne det scannede billede af et stykke papir til et redigerbart tekstdokument.

Specialiserede skannere 
Der findes mange former for specialiserede skannere:
 QR-skanner - skanner QR-koder
 Stregkodelæsere
 Lysbilled-skannere

Se også 
 Kopimaskine

Scannere
Information management
Bombningen af Libyen (april 1986)

Den amerikanske bombning af Libyen, (med kodenavnet Operation El Dorado Canyon) var et luftangreb rettet mod mål i Libyen, der blev gennemført d. 15. april 1986 af flystyrker fra det amerikanske luftvåben, flåde og marinekorps.

Optakt 
Bombeangrebet var afslutningen på en periode med eskalerende gengældelsesaktioner mellem USA og Libyen.
Efter flere år med mindre sammenstød på grund af libyske territorialkrav over Store Syrte (Sidrabugten), et stykke vand der rækker langt ind i internationalt farvand. Et andet stridsmål var den påståede libysk støttede terror der blev udført af specielt Abu Nidal-gruppen, i Rom og Wien d. 27. december 1985. USA sendte en hangarskibsgruppe til regionen og forberedte et bombeangreb som straf. Den 24. marts var der mindre sammenstød, der førte til ødelæggelsen af libyske missilbåde og radarsystemer.

Den 5. april sprang en bombe på et diskotek i Vestberlin og dræbte to amerikanske soldater, en tyrkisk kvinde og sårede 200 andre. USA påstod at de havde opfanget meddelelser fra libyske agenter i Østtyskland der var involveret i angrebet.

Angrebet 

Efter flere dages diplomatiske samtaler med europæiske og arabiske partnere, beordrede USA's præsident Ronald Reagan angrebet d. 14. april. F-111 Aardvark bombefly fra baser i England og A-6, A-7 og F/A-18 fly fra amerikanske hangarskibe ramte fem mål klokken 02:00 15. april.
Frankrig og Spanien nægtede at give tilladelse til benyttelse af deres luftrum til angrebet, så F-111-flyene fra England måtte flyve over vandet og lufttanke flere gange undervejs.

Angrebet varede ca. 10 minutter, og adskillige mål blev ramt og ødelagt, men civile og diplomatiske mål i Tripoli blev også ramt af vildfarne bomber, inklusive den franske ambassade. 15 civile blev dræbt, herunder Gaddafis adoptivdatter.

I alt 45 fly angreb følgende mål:
 Azizyah-kasernen
 Murat Sidi Bilal-lejren
 Tripoli lufthavn
 Jamahiriyah-kasernen
 Benina-flyvestationen
 Tripolis luftforsvar
 Benghazis luftforsvar

Efterspil 
Libyen svarede igen ved at affyre Scud missiler mod den amerikanske base på den italienske ø Lampedusa. To briter og en amerikaner blev hængt i Tripoli.
Mange lande fordømte angrebet.

Libyen, Bombningen af (april 1986)
Libyens historie
Libyen, Bombningen af (april 1986)
Begivenheder i 1986
United States Navy
United States Marine Corps
United States Air Force
Spilledragt

En spilledragt er en uniform, som sportsudøvere bruger. Sammensætningen varierer fra sportsgren til sportsgren – for fodboldspillere består dragten således af et par shorts, en trøje og strømper.

I holdsportsgrene, hvor holdene bevæger sig rundt mellem hinanden, er det nødvendigt at holdene kan kendes fra hinanden, så der bruger man almindeligvis forskellige farver eller kombinationer af farver/mønstre til de forskellige klubber.

Hvis to hold har dragter, der ligner hinanden (f.eks. Juventus F.C og Udinese, fra den Italienske Serie A, der begge spiller i sort/hvid-stribede bluser), skifter det ene hold (som regel udeholdet) til udebanedragt.

Normalt har spilledragten en trøje med korte eller lange ærmer, men blandt andre den tidligere håndboldklub AG København spillede med ærmeløse dragter i en sæson, mens Camerouns fodboldlandshold spillede uden ærmer ved Africa Cup of Nations 2002. FIFA afviste dog brugen af trøjerne herefter, så de spillede med sorte ærmer på trøjen ved VM samme år.

Referencer 

Sportsbeklædning
Tetradium

Tetradium er en slægt med 5-10 arter, som er udbredt i Østasien. Ofte kaldes slægt og arter for "Euodia" (eller "Evodia"), og det skyldes, at de tidligere var placeret dér. Det er små, stedsegrønne eller løvfældende træer eller buske med modsatte blade, der er helrandede, blanke og uligefinnede. De små, uanselige blomster er samlet i endestillede toppe eller halvskærme. Træerne er enbo. Frugterne er blålige eller sorte bær.

Her omtales kun de arter, der af og til ses dyrket i Danmark.

 Bitræ (Tetradium daniellii) – kaldet "Koreansk Euodia" på KVL)
 Tetradium hupehensis

Biplanter
Rude-familien
Adsbøl

Adsbøl (tysk: Atzbüll) er en landsby i Sønderjylland med , beliggende i Gråsten-Adsbøl Sogn, mellem Gråsten og Sønderborg. Landsbyen ligger i Sønderborg Kommune og tilhører Region Syddanmark. Indtil januar 2007 var landsbyen en del af Gråsten Kommune.

Landsbyen er placeret ved Nybøl Nor. Bækken Fiskbæk udspringer ved Grøngrøft længere vestpå. Bækken er relativt klarvandet, og bruges som gydevandløb af havørreder. Der er rester af to gamle karpedamme med stemværker.

Adsbøl Kirke er fra 1200-tallet og har gennemgået flere ombygninger op gennem tiderne. Den hvidkalkede kirke består af et romansk kor og et skib med gotisk vestforlængelse. I 1926 opførtes ved skibets vestgavl et klokkehus i træ. Kirken har 3 klokker; en middelalderlig messeklokke og en stor klokke fra 1503.

Adsbøl Borgerforenings formål er at fremme sammenholdet mellem beboerne og virke upolitisk for lokale interesser. Foreningen virker bl.a. ved afholdelse af foredrag, festlige sammenkomster og lignende.

Fra 1801 til 1973 var der folkeskole. En kristen friskole købte bygningerne i 1982 og lukkede 2010. 17.11.2010 blev bygningerne overtaget af Gråsten Friskole med endelig indflytning 17.11.2010.

Gråsten Landbrugskole i Fiskbæk blev indviet den 2. november 1924. Skolen har plads til 160 elever, hvoraf ca. 130 personer kan bo på skolen. Der er klasselokaler med konferencefaciliteter, fritidsfaciliteter og idrætshal.

Historie 
Adsbøl er opstået omkring 1100-1200 i forbindelse med den nu forsvundne herregård Holbæk ved Nybøl Nor. Herregårdens markareal var ikke ret stort, men den havde store bygninger og var befæstet med en voldgrav. Der hørte sandsynligvis en halv
snes bøndergårde til den. Fæsterne betalte landgilde og ydede hovarbejde for herremanden på Holbæk.

Adsbøl sogn hørte først under Ullerup, fra 1567 blev det selvstændigt. Fra 1708 var sognepræsten i Adsbøl tillige hofpræst i Gråsten for hertugen, og betjente Adsbøl-Graasten, som kaldet hed. Fra 1979 ændredes navnet til Graasten-Adsbøl pastorat.

Adsbøl Kirke blev beskadiget under svenskekrigen i 1658-59, men man fik hurtigt gjort kirken anvendelig igen.

Adsbøl Kirkes sengotiske klokke måtte under 1. verdenskrig afleveres til omsmeltning til brug for den tyske krigsindustri. Som erstatning herfor modtog kirken en "Genforeningsklokke". Messeklokken hænger i dag i våbenhuset.

Adsbøl Station var et tidligere holdested på Sønderborgbanen. Fra starten i 1901 var det den eneste på strækningen der ikke fik betegnelse af station, men derimod et billetsalgssted uden sidespor. Bortset fra en landejendom var der ingen bebyggelse på stedet. Da det netop var så øde blev det nedsat til trinbræt allerede i 1925 og det var også den første der lukkede på strækningen i 1955.

20.08 2007 var et voldsomt skybrud skyld i, at jernbanedæmningen ved Kobberholmvej brød sammen. Samtidig blev et stykke af landevejen mellem Sønderborg og Gråsten skyllet væk. Regnmængderne blev målt til op til 156 mm på 2 timer.

Eksterne henvisninger 
 Adsbøl Borgerforening
 Gråsten Friskole
 Gråsten Landbrugsskole

Kilder 

Byer i Sønderborg Kommune
Byer i Sønderjylland (under den danske stat)
Byer og bydele med genforeningssten
Sjællandsserien (fodbold)

Sjællandsserien er den sjettebedste fodboldrække (en blandt flere) i Danmarksturneringen.

Det er derimod den bedste fodboldrække for herrer administreret af lokalunionen DBU Sjælland. Serien består af i alt 28 hold, som spiller 26 kampe ude og hjemme. Fordelt i to puljer. Fodboldrækkens turnering følger Superligaen med start i efteråret og afslutning i foråret.

Sjællandsmestre 

Siden sæsonen 2015-16 er der årligt blevet en kamp mellem vinderen af pulje 1 og pulje 2, hvor vinderen er kåret til Sjællandsmester. Før denne sæson var der kun en pulje i Sjællandsserien og vinderen af denne, var Sjællandsmester.

Referencer 

Fodboldturneringer i Danmark
Fodboldligaer
Pituffik

Pituffik (tidligere Dundas) er det gamle Thule i området Qaanaaq. Det var også det sted, hvor Knud Rasmussen og Peter Freuchen i 1909 grundlagde handelsstationen Thule. Bygden Qaanaaq opstod i 1953, da beboerne fra Gammel Thule (Uummannaq) blev tvangsflyttet. Den officielle begrundelse var, at amerikanerne skulle bruge området til antiluftskyts. 

Dundas' indbyggere boede i tørvehuse, som de var vant til. Om sommeren var de fleste på jagt og hjemmefra i flere måneder. Det gjorde flytningen besværlig, især fordi indbyggerne skulle flytte inden fire dage. Det viste sig derefter, at de træhuse i Qaanaaq, der skulle erstatte tørvehusene, alligevel ikke var færdige ved udgangen af sommeren.

Thule-sagen i 1999 og 2003 

I 1999 afgjorde Østre Landsret, at der var blevet begået uret mod fanger-befolkningen i området, da de blev flyttet i 1953. I forbindelse med retssagen i 1999 fik fangerne en fælleserstatning på 500.000 kroner samt 17.000 kroner til hver af de overlevende fangere. Thule-fangerne, med støtte fra det grønlandske hjemmestyre, anlagde dog en ny sag mod Danmark for at få deres fangstområde tilbage. Sagen blev afgjort ved Højesteret i 2003, hvor det blev fastslået, at der var tale om ekspropriation, da den amerikanske base blev anlagt på thule-boernes område. Afgørelsen fik fangerne til at indklage Danmark for brud på menneskerettighederne.

Se også 
 Uummannaq (Qaanaaq Kommune)
 Dundas - flertydig

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Dundas  arktiskebilleder.dk

Tidligere bosættelser på Grønland
Avannaata Kommune
Shihan

Shihan (師範) betyder chefinstruktør i kampsport, .

Til sammenligning indeholder Shōgō systemet titler som Renshi, Kyoshi og Hanshi.

Japanske titler 
Kyoshi
Renshi
Sempai
Sensei
Shihan
Shogo
Soke

Se også 
 Titler i budo

Kampsport
Scud

Scud (NATO-rapporteringsnavn SS-1 Scud) er en serie taktiske ballistiske missiler udviklet af Sovjetunionen under den kolde krig. Det russiske navn for missilet er R-11 (første version) og R-300 Elbrus (senere versioner). Missilet er blevet eksporteret til mange lande. Navnet Scud er i medierne blevet brugt som betegnelse for en bred vifte af missiler udviklet af andre lande med det sovjetiske missil som udgangspunkt. Missilet Scud blev brugt under Golfkrigen af Irak, der efter det første luftangreb reagerede ved at affyre 8 Scud missiler mod Israel.

Eksterne henvisninger 

 
 
 
 R-11 / SS-1B SCUD-A JS-3-mounted – Walk around photos
 R-300 9K72 Elbrus, SS-1C, SCUD-B on the MAZ-543 wheeled chassis – Walk around photos
 
 Ракета 8К14 (Р-17) 
 GlobalSecurity.org: R-11 / SS-1b SCUD
 The Scud Missile Syndrome 
 Kapustin Yar  
 R-11 / SS-1B SCUD-A
 A Lucid Interval
 1991 Short History & Description of the SCUD

Missiler
Fynsserien (fodbold)

Fynsserien (også kendt som Albaniserien grundet navnesponsorat) er den sjettebedste fodboldrække (en blandt flere) i Danmark.

Det er derimod den bedste fodboldrække for herrer administreret af lokalunionen DBU Fyn. Serien består af 14 hold. Den afvikles som en årlig turnering, hvor alle spiller mod alle både ude og hjemme (26 kampe). Vinderen rykker op i Danmarksserien.

Fodboldturneringer i Danmark
Fodboldligaer
Engelsk knob

Et engelsk knob eller fiskerknob bruges til at samle to ender på et stykke snor. Knobet er især nyttigt til fremstilling af armbånd og halskæder, da det gør størrelsen justerbar.

Knobet bindes ved, at man binder den ene ende fast et stykke under den anden ende med en almindelig knude, og derefter binder den løse ende fast et stykke under den første knude. 

Ved brug til smykkefremstilling dannes der en løkke på hvilken vedhænget sidder. Hiver man i knuderne, vil løkken blive mindre, og hiver man i snorene, bliver knuderne samlet, og løkken bliver større.

Knob
Slyngestik

Et slyngestik er et af de simpleste knob der findes. Det bruges til at binde en snor med to løse ender rundt om et lille aflangt objekt (fx en rafte). Man lægger snoren dobbelt, og slynger løkken rundt om objektet. Derefter putter man begge løse ender ind i løkken, og trækker i dem.

Knob
Hans Harder

Johannes Georg Smith Harder, (12. august 1792 i København – 25. november 1873 i Sorø) var en dansk maler. Hans Harder, som han kaldte sig, var søn af malermester Johan Harder.

Samtidig med at han besøgte Kunstakademiets skoler og 1818 vandt den mindre, 1820 den store sølvmedalje i modelskolen, havde han fra 1816 begyndt at udstille som landskabsmaler. Han vakte straks opmærksomhed ved sine billeders idylliske præg, men søgte dog i ung alder en fast livsstilling, i det han allerede fra 1822 blev tegnelærer ved Sorø Akademi, og forblev i denne stilling, kun afbrudt ved en udenlandsrejse, som han foretog 1824-28, i de to første år med understøttelse fra Fonden ad usus publicos. Efter hjemkomsten godkendes han og blev 1830 enstemmig valgt til medlem af Kunstakademiet på et dansk landskab. Fra Sorø indsendte han ikke få billeder til udstillingerne, billeder, som ved deres fine stemning og rene følelse altid ville hævde ham navn blandt vore tidligste kunstnere i national retning, hvor forældet hans malemåde endog tog sig ud allerede ved siden af den opblomstrende Eckersbergske skole. Harder ægtede i 1837 Anna Agnete Prytz, datter af løjtnant og postfører Prytz i Aalborg, og tog sin afsked som tegnelærer i Sorø 1862, men blev dog boende der, også efter hustruens død, til han døde 25. november 1873.

Eksterne henvisninger 

 

Malere fra Danmark
Landskabsmalere
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Medlemmer af Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster
Lassoknude

En lassoknude er et knob som let kan strammes og løsnes. Den bindes ved at man laver to løkker på enden af en snor. Den inderste løkke stikkes igennem den yderste, og der strammes til. For at tjekke om knuden er bundet rigtigt, kan man holde fast på knuden, mens man trækker i den lange ende af snoren. Hvis løkken formindskes, er knuden bundet rigtigt. Træk i løkken for at forstørre den.

Advarsel: Brug ikke dette knob på mennesker eller dyr, da det i værste fald kan kvæle dem.

Knob