kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Poul Molich

Poul Molich (født 3. december 1918 i Aalborg, død 15. marts 2006) var en dansk bådebygger og skibsingeniør.

Historie 
Molich voksede op i sin fødeby, og allerede som 16-årig byggede han sin første båd. Masten var sat sammen af to forskellige stykker træ, der opførte sig forskelligt i høj og lav luftfugtighed. Derfor sejlede båden altid bedre på den ene halse end den anden, men han gentog aldrig fejlen, og siden har han konstrueret adskillige både.

I 1943, da Molich arbejdede på Thurø hos Henry Rasmussen, tegnede han sin første kapsejladsbåd. Den var 8,75 m lang og 1,75 bred.

Poul Molich flyttede til Hundested i 1944 med sin kone og tre børn, Knud, Peter og Elsebeth, da han netop var blevet uddannet skibsingeniør. Her fik han halvpart i bådeværftet på Hundested Havn. I 1948 blev den første lystbåd bygget på Hundested Bådebyggeri. Det var en nordisk krydser tegnet af Molich selv. Indtil 1950, hvor en 75 fods turbåd blev bygget, var der kun konstrueret fiskekuttere og en enkelt Nordisk Krydser på bådebyggeriet.

Sidst i 50’erne og først i 60’erne var der stor udvikling i bådebyggeriet. Der blev bygget en del fiskekuttere, men også lystbåde, der eksporteredes til USA, hvor de var efterspurgte. I en overgang var Molichs værft landet største med over 60 ansatte. Bådeværftet blev erstattet med et nyt, da Molich fik til opgave at bygge Svanen (1960) og Thyra (1961) til søværnet. Desuden fik han også sit eget smedeværksted, hvis spil og beslag hurtigt blev verdenskendte. Poul Molich satte en ære i at fremstille alt selv, så kvaliteten var i top, også selvom det kom til at koste mere.

Blandt de både, Molich byggede i tidens løb, kan nævnes mange hurtige og berømte både som Molich-X-Meteren samt både til Mærsk McKinney Møller og A.P. Møller. De fleste af disse udnyttede de internationale måleregler optimalt.

Senere gik Molich også ind i færgefart. Han købte en gammel fiskekutter sammen med et lokalt smedefirma, der i mange år havde sejlet i færgefart mellem Kulhuse og Lynæs. I de første år herefter var det Molichs børn, der solgte billetter på “færgen.”

Molich drev Bådebyggeriet til 1988, hvor sønnen Peter Molich overtog det.
Poul Molich vedblev at arbejde på Hundested Bådebyggeri, indtil han gik på pension i 1994.

I forbindelse med sin pension byggede Molich en 10-meter til sig selv kaldet Hugin. Indtil sin død stod Molich ved rorpinden som en ivrig kapsejler, der dog med tiden måtte have gasterne til at se for sig.

Molich døde af kræft den 15. marts 2006.

Film 
Efter Molichs død vil Robert Grant og Henrik M. Møller lave en film om Poul Molich. De mener, at hans virke som en af de mest betydelige sejlskibskonstruktører i nyere tid er et filmprojekt værdigt.

Eksterne henvisninger 
 

Bådebyggere
Ingeniører fra Danmark
Personer fra Aalborg
Personer døde af kræft
Erdős-tal

Erdös-tallet, som ærer den afdøde ungarske matematiker Paul Erdös, der samarbejdede med flere mennesker end nogen anden matematiker i historien, udtrykker "samarbejdsafstanden" i relation til matematiske afhandlinger mellem en skribent og Paul Erdös selv.

For at få tildelt et Erdös-tal må en forfatter udgive en matematisk afhandling sammen med en forfatter, som har et endeligt Erdös-tal. Paul Erdös er den eneste person, som har et Erdös-tal på 0. Hvis det laveste Erdös-tal for en skribent, man udgiver noget sammen med, er k, får man som medskribent Erdös-tallet k+1.

Erdös skrev omkring 1.500 matematiske afhandlinger i sin levetid, de fleste i fællesskab med andre. Han havde 511 direkte medskribenter, som derfor har Erdös-tallet 1. De, som har samarbejdet med disse (men ikke med Erdös selv) har et Erdös-tal på 2 (og udgør 8.162 mennesker pr. 2007). De, som har samarbejdet med folk, som har et Erdös-tal på 2 (men ikke med Erdös selv eller med nogen med et Erdös-tal på 1), har et Erdös-tal på 3 osv. Personer uden en sådan kæde, som forbinder dem til Erdös, har et uendeligt (∞) (eller udefineret) Erdös-tal.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Jerry Grossman, The Erdös Number Project . Indeholder statistik og en fuldstændig liste over alle matematikere med et Erdös-tal mindre end eller lig med 2. 
 "On a Portion of the Well-Known Collaboration Graph" , Jerrold W. Grossman og Patrick D. F. Ion. 
 "Some Analyses of Erdős Collaboration Graph" , Vladimir Batagelj og Andrej Mrvar. 
 American Mathematical Society, MR Collaboration Distance . En søgemaskine til Erdös-tal og samarbejdsafstand mellem skribenter. Kræver speciel adgangsrettighed. 
 "Theorems for Sale"  (Fra Science News, Vol. 165, No. 24, June 12, 2004) 

Tal
Ninette de Valois

Dame Ninette de Valois (6. juni 1898 som Edris Stannus i Baltiboys i Irland – 8. marts 2001 i London) var en britisk prima ballerina og grundlægger af Royal Ballet.

Hun begyndte at danse ballet som tiårig. Hun vandt hurtigt berømmelse for sine graciøse bevægelser. I 1921 ændrede hun sit navn til Ninette de Valois og tilsluttede sig i 1923 Serge Diaghilevs Ballet Russes. Hun trak sig i 1926 tilbage som danser for at grundlægge sin egen balletskole, Academy of Choreographic Art, og promovere balletten i hele Europa.

1931 grundlagde hun Vic-Wells Ballet, der blev til Sadler's Wells Ballet og Royal Ballet, og blev den britiske ballets frontfigur. Hun formede sin balletskole efter russisk model og skolede blandt andre Margot Fonteyn og Moira Shearer. Senere blev Svetlana Beriosova og Rudolf Nurejev hendes dansere.

Ninette de Valois blev i 1950 medlem af Æreslegionen. Året efter blev hun udnævnt til Dame Commander of the Order of the British Empire. Hun skrev bøgerne Invitation to the Ballet (1937) og Come Dance with Me (1957).

Ninette de Valois døde i 2001, 102 år gammel.

Eksterne henvisninger 
 Ninette de Valois på The Ballerina Gallery
 The Dance Insider Interview: Dame Ninette de Valois

Balletdansere
Hundredårige
Riddere af Æreslegionen
Personer fra Irland
Norges landsdele

Norske landsdele. Norge er opdelt i fem landsdele, hver bestående af nedennævnte 11 fylker: 
 Nord-Norge: Nordland og Troms og Finnmark
 Trøndelag: Trøndelag 
 Vestlandet: Møre og Romsdal, Vestland og Rogaland
 Sørlandet: Agder
 Østlandet:  Viken, Vestfold og Telemark, Oslo og Innlandet

Landsdele
Lutetium

Lutetium (opkaldt efter det latinske navn for Paris; Lutetia) er det 71. grundstof i det periodiske system, og har det kemiske symbol Lu: Under normale temperatur- og trykforhold optræder dette overgangsmetal som et sølvskinnende metal. Det er det hårdeste og det tungeste "medlem" af de sjældne jordarter.

Kemiske egenskaber 
Selv om lutetium "passer" ind i overgangsmetallerne med hensyn til placeringen i det periodiske system, dets elektronkonfiguration og dets fysiske egenskaber, ser man ofte lutetium kategoriseret blandt lanthaniderne.

Lutetium er forholdsvis modstandsdygtigt overfor iltning ("rust") ved kontakt med tør atmosfærisk luft, men i fugtig luft bliver overfladen anløben og grå. Ved temperaturer et stykke over stuetemperatur antændes metallet, og danner lutetiumsesquioxid (Lu2O3). Lutetium reagerer ganske langsomt med vand, under dannelse af gasformig brint og lutetiumhydroxid.

I kemiske forbindelser optræder lutetium med oxidationtrin 3. I vandige opløsninger er kationen Lu+++ farveløs.

Tekniske anvendelser 
Rent, metallisk lutetium er ekstremt svært at fremstille, og derfor ekstremt dyrt; gram for gram cirka seks gange så dyrt som guld. Af den grund er der ikke ret mange praktiske anvendelser for dette grundstof. Det bruges blandt andet som katalysator i forskellige kemiske reaktioner, herunder i forbindelse med nedbrydning af større kulbrinter til mindre på raffinaderier. Lutetium-aluminium-granat har et højt brydningsindeks, og krystaller som lutetiumortooxysilikat bruges som scintillator i forbindelse med positronemissionstomografi.

Historie 
Lutetium blev opdaget i 1905 af den franske videnskabsmand Georges Urbain og den østrigske mineralog Carl Auer von Welsbach, uafhængigt af hinanden. Begge fandt stoffet i mineralet ytterbia, som man på den tid ikke troede indeholdt andre sjældne jordarter end ytterbium. Urbain, som var den første af de to til at offentliggøre opdagelsen, fik æren af at navngive stoffet: Han valgte at kalde det nye stof for lucetium — denne stavemåde blev i 1949 ændret til lutetium.

Welsbach foreslog navnet cassiopium og det kemiske symbol Cp, efter stjernebilledet Cassiopeia, men dette navneforslag blev afvist. Mange tyske videnskabsfolk blev dog ved med at kalde stoffet for cassiopium op igennem 1950'erne.

Forekomst og udvinding 
Lutetium findes aldrig i fri, metallisk form i naturen, men i kemiske forbindelser sammen med andre stoffer — især sammen med andre sjældne jordarter. Kommerciel udvinding af lutetium sker fra mineralet monazit; man udskiller det fra de øvrige metaller ved en ionbytningsproces, og udvinder så det rene metal ved at reducere vandfrit lutetium(III)klorid eller lutetium(III)fluorid ved hjælp af enten et alkalimetal eller jordalkalimetal.

Isotoper af lutetium 
Naturligt forekommende lutetium består for 97,41 procents vedkommende af den eneste stabile isotop; lutetium-175. Hertil kender man 33 radioaktive isotoper, hvoraf lutetium -176 har den længste halveringstid; 37,8 milliarder år. De øvrige radioaktive isotoper har halveringstider fra nogle få år og nedefter.

Lanthanider
Sjældne jordartsmetaller
Norden (flertydig)

Norden har flere betydninger:

 Norden – Samlingen af de nordiske lande.
 Dampskibsselskabet Norden – Et dansk rederi stiftet i 1871.
 Frederik Ludvig Norden
 Eduard Norden
 Norden (tidsskrift) – illustreret skandinavisk hæfteskrift
 Norden (by) – by i Østfrisland
 Norden (A Song of Ice and Fire) - den nordlige del af det fiktive kontinent Westeros i fantasyserien A Song of Ice and Fire af George R.R. Martin
Faith No More

Faith No More er en eksperimental alternativ metal -gruppe fra Californien, USA. Den kombinerer rock og metal med elementer fra funk og væsentlige elementer fra blandt andet jazz, pop, rap og ikke mindst et hav af genrer som Faith No Mores' forsanger, Mike Patton, formår at bruge.

Historie 
Faith No More er dannet i 1982, og i 1985 lavede de deres første album We Care a Lot efterfulgt af deres andet album Introduce Yourself, som blev deres rigtige debut. I første omgang uden Mike Patton som frontfigur. Men i 1988 kom Mike Patton til, som på det tidspunkt i forvejen havde et band, nemlig avantgardebandet Mr. Bungle. 

I 1989 udgiver de albummet The Real Thing, som også kommer til at blive deres gennembrud. 
FNM får meget omtale fra kritikere og i medier. For det meste positivt. Det fjerde album fra Faith No More bliver Angel Dust. En plade som f.eks indeholder FNM's nok største hit, coverversionen af Easy (også  kendt som Easy like Sunday Morning), som originalt er lavet af Commodores. I 1995 efter en langvarig turne udkom King for a Day... Fool for a Lifetime. Et album, som varierer fra punk- og metalagtige numre til lange langsomme eftertænksomme jazz- og soul-sange. I 1997 udgiver Faith No More deres sidste album, Album of the Year. I 1998, efter AOTY, går bandet hver til sit.

Faith No More blev gendannet i februar 2009 med henblik på en Europa-turne, hvor det bl.a. er blevet bekræftet, at de skal spille på Roskilde Festival.

Gruppens medlemmer

Diskografi

Album 
We Care a Lot (1985)
Introduce Yourself (1987)
The Real Thing (1989) #11 US Platin
Live at the Brixton Academy (1991)
Angel Dust (1992) #10 US Guld
King for a Day... Fool for a Lifetime (1995) #31 US
Album of the Year (1997) #41 US

Noter 

Musikgrupper fra USA
Har spillet på Roskilde Festival
Komposition

Komposition kan både betyde et musikværk og planen et kunstneriske værker er bygget op efter. Ordet benyttes i forbindelse med beskrivelse af hvordan elementerne i et kunstværk er sammenstillet til en æstetisk helhed blandt andet i beskrivelse af litteratur, kompositionsmusik, billedkunst, arkitektur og ballet.

Se også 
 Billedkomposition

Eksterne henvisninger 

 Ordnet.dk: komposition

Kunst
Musik
Cecilie

Cecilie er et pigenavn, der stammer fra den katolske helgen Sankt Cæcilia. Ordet er afledt af det latinske ord caecus, der betyder "blind". 

På dansk anvendes også en række varianter af navnet, herunder Cecile, Cecilia, Cecillia, Cecillie, Cæcilia og Cæcilie. Ifølge Danmarks Statistik bar 50.558 danskere et af disse navne 1. januar 2020.

Navnene Sidsel og Silja er afledt af Cecilie.

Kendte personer med navnet 
 Sankt Cæcilia, katolsk helgen.
 Cecilie Beck, dansk tv-vært.
 Cecilie Frøkjær, dansk tv-vært.
 Cecilie Greve, dansk håndboldspiller.
 Cecilie Hother, dansk tv-vejrvært.
 Cæcilie Lassen, dansk forfatter.
 Cecilie Leganger, norsk håndboldspiller.
 Cecilia Zwick Nash, dansk skuespiller.
 Cæcilie Norby, dansk sanger.
 Marina Cæcilie Roné, dansk forfatter.
 Cecilie Thomsen, dansk model.
 Cæcilia Holbek Trier, dansk filminstruktør.

Navnet anvendt i fiktion 
 "Cecilia" – sang med Simon and Garfunkel fra 1970.
 Cecilia – film fra 1971 over Steen Steensen Blichers Hosekræmmeren.
 Festen for Cæcilie – roman af Ebbe Kløvedal Reich fra 1980.
 Cecilie – film fra 2007 instrueret af Hans Fabian Wullenweber.
 Cecilie – hovedperson i DR1's tv-julekalender Absalons Hemmelighed.

Referencer 

Pigenavne
Kaffebar- og cafékæder

Liste over kaffebar- og cafékæder. Kæder af især kaffebarer, men også caféer (forskellen på en kaffebar og en café kan være et lidt svært definitionsspørgsmål), har bredt sig i 1990'erne og 2000'erne. De største kæder er blevet internationale.

Kæder i Danmark 
 Baresso / Espresso House (international)
 Wayne's Coffee (svensk)
 Caffè Ritazza (international)
 Starbucks (international, oprindeligt fra USA)
 Joe & The Juice (dansk)
 Dunkin' Donuts (USA)

Større kæder der ikke findes i Danmark 
 Costa Coffee (Er ikke i Danmark, men deres maskiner er på Shell tankstationerne)
 Balzac Coffee (Tyskland)
 Coffee Heaven (I mange østeuropæiske lande, især mange i Polen og Tjekkiet m.fl.)
 Caffè Nero

Kaffevirksomheder
Cafékæder

no:Kaffebar
sv:Kaffebar
Vestlandet

Vestlandet er den vestlige landsdel i Syd-Norge. Man regner almindeligvis med, at Vestlandet omfatter fylkerne Møre og Romsdal, Vestland og Rogaland.

I alt bor der omkring 1,2 millioner mennesker. Den største by er Bergen og næststørst Stavanger.

Vestlandet er et af de områder i Europa, hvor der falder mest regn. I fjeldene falder omkring 3.500 mm pr. år i gennemsnit og op til 5.000 mm i de mest nedbørrige år. I Bergen falder der gennemsnitligt cirka 2.250 mm om året. Det fugtige klima skyldes Golfstrømmen, som også giver mildere vintre end i andre dele af Norge, og i kystområderne er regn mere almindelig end sne.

Byer i det vestlige Norge 
Vestlandet har 22 byer. Rangeret efter befolkningsstørrelse:
 Bergen
 Stavanger
 Sandnes
 Ålesund
 Haugesund
 Molde
 Kristiansund
 Stord
 Egersund
 Førde
 Bryne
 Florø
 Åkrehamn
 Kopervik
 Jørpeland
 Odda
 Ulsteinvik
 Sauda
 Fosnavåg
 Skudeneshavn
 Måløy
 Åndalsnes

 
Landsdele i Norge
Norges geografi
KoLeN'

KoLeN' er et dansk rockband centreret i Hedehusene, stiftet i 2005. Deres første EP Ceasar's Call sendte dem i finalerne i Melody Makers Contest, som vil blive afviklet januar-februar 2007. De er i øjeblikket (oktober 2006) i færd med at indspille deres anden EP 9.30 PM som vil blive udsendt i november 2006.

Rockgrupper fra Danmark
Begravelse (typografi)

Indenfor typografien er et gammelt udtryk begravelse  betegnelsen for et eller flere ord, der ved en fejl mangler i teksten.

Trykning og typografi
Typografi
Camelot

Camelot var Kong Arthurs egen borg, hvor han boede med sin dronning Guinevere.

Camelot indtager en speciel rolle i mytologien, fordi slottet på mange måder fungerer som bindeled mellem to forskellige tidsaldre. Ifølge sagnet boede kong Arthur på slottet, hvilket tidsmæssigt placerer slottet til det 6. århundrede efter Kristi fødsel. Historisk er det en tidsalder, man ikke ved så meget om. Perioden henligger i en form for historisk mørke, primært indeholdende myter og sagn, frem for konkrete historiske oplysninger. Den periode, som kommer efter vikingetiden, er derimod betydeligt bedre belyst. Skal man tro historien om Kong Arthur, var Camelot det skønneste slot på jorden, et prægtigt bygningsværk af stor skønhed, et slot som ikke kendte dets lige i hele verden. Slottet var selvfølgelig først og fremmest bolig for Kong Arthur og en enorm stab af hoffolk, som omgav kongen. Men slottet var også bolig for centraladministrationen og fungerede på den måde som en form for super-ministerium, hvor alt lige fra skatteopkrævning til forsvar og undervisning blev planlagt. Slottet beskrives ofte som et lysende fyrtårn af viden, kultur og dannelse i en ellers meget mørk tidsperiode. På den måde kommer slottet til at fungere som en form for bro mellem tiden omkring Kristi fødsel, der er historisk temmelig godt belyst, og vikingetiden.

Se også 
 Tintagel slot – hvor Kong Arthur formodes undfanget.
 Arthur sten – sten med skrift fundet i 1998 ved Tintagel slot.

Eksterne henvisninger 
 ''King Arthur in North Cornwall, Home of Camelot – artikel m/fotos af ruiner dateret til år 823, og som kan have tilhørt Kong Arthur

Arthur-legenden
Mytologi
Fiktive slotte og fæstningsanlæg
Pi-ramses

Pi-Ramses , ældre navn: Avaris, også kendt som den turkis-blå by pga dens turkise kakler som besmykkede de mange bygninger i byen. 
Mange var forargede over at Ramses d. 2 byggede sin by, der hvor Avaris havde ligget. Avaris havde været Hyksos-krigernes by. Men alligevel endte det med at blive én af de mest storslåede byer i Egypten.

Egypten
Oldtidsbyer
Tegnstøttet kommunikation

Tegnstøttet kommunikation er et system hvor du bruger visuel kommunikation: Tale, mundbevægelser og tegn til at understøtte en samtale. Tegnstøttet kommunikation bruges af hørehæmmede, døvblevne og deres pårørende.

Døvhed
Hørevanskeligheder
Nord-Norge

Nord-Norge er den nordligste landsdel i Norge og består af de to fylker Nordland og Troms og Finnmark. 

Arealet, 175.246 km², udgør næsten halvdelen (45,5 %) af Norge. Kun én ud af ti nordmænd (10,1 %) bor i området.
Landsdelen præges af store afstande og meget spredt bosætning. Mens befolkningstætheden i landet som helhed er 14/km², er den kun 2,66/km² i Nord-Norge. 

Navnet "Nord-Norge" skal være blevet foreslået som et strategisk begreb af den norske komponist Ole Olsen i Nordlendingenes Forening (1894). Han var særligt optaget af landsdelens mulighed for kulturel, social og industriel vækst.

Efter 2. verdenskrig har centralisering præget hele Norge. For Nord-Norges vedkommende har denne virket i to retninger. I 1960'erne og 70'erne var der en særlig stor fraflytning, hvor mange flyttede til de mere centrale områder i Syd-Norge. Men samtidig virkede den regionalt i Nord-Norge, hvor de største byer Tromsø, Bodø, Harstad og Narvik mangedoblede deres indbyggertal. Også nyere bysamfund som Finnsnes, Alta og Kirkenes voksede. 

En række af Norges fineste seværdigheder findes i landsdelen: Polarcirklen, midnatsolen, den karakteristiske natur og miljø i Lofoten, Nordkapplateauet, Adolfkanonen i Harstad, Ishavskatedralen i Tromsø, Norsk Luftfartsmuseum, Luftforsvarsmuseet og Saltstraumen i Bodø, helleristningerne i Alta og verdens formentlig nordligste by Hammerfest.

Siden 1939 har fire hurtigruteskibe været opkaldt efter landsdelen – MS (og tidligere DS) «Nordnorge».

Det nordligste punkt af det nordlige Nord-Norge er den nordlige norske by Nordkapp.

Landsdele i Norge
 
Norges geografi
Slagmark (tidsskrift)

Slagmark, tidsskrift for Idéhistorie er et dansk tidsskrift, der udkommer med to numre om året. Tidsskriftet er opstået omkring det faglige miljø på Idéhistorie ved Aarhus Universitet og er udkommet siden 1983. Det faglige område, tidsskriftet dækker, omfatter den filosofiske tænknings historie, de æstetiske ideers historie, de politiske, økonomiske og sociale ideers historie samt naturvidenskabernes idéhistorie. Tidsskriftets målgruppe omfatter bl.a. idéhistorikere, filosoffer, sociologer, politologer, litterater og andre med interesse for den vestlige idéhistorie.

Eksterne henvisninger 
 Slagmark, tidsskrift for idéhistorie – officiel hjemmeside

Historie
Tidsskrifter om historie
Humanistiske tidsskrifter
Tidsskrifter fra Danmark
Tippetop

Tippetoppen (også kendt som the tippe top, inverting top, toupie magique, topsy-turvy top og på tysk Stehaufkreisel eller Wendekreisel) er en snurretop, der er opbygget som en beskåret kugle med et håndtag ("stilken").

Når tippetoppen sættes i rotation med bunden ned mod underlaget, vil den hurtigt blive ustabil, hvorved stilken lige så stille drejer fra lodret ned mod vandret. Når stilken rammen bordet, vipper tippetoppen rundt og roterer med stilken ned mod underlaget. 

Har man ikke en tippetop, så kan samme effekt faktisk opnåes med et hårdkogt æg, en amerikanske fodbold eller en rund (oval) sten.

Der findes også et berømt billede fra åbningen af det nye fysiske institut på Lunds Universitet i 1951, hvor Wolfgang Pauli og Niels Bohr står og betragter en tippetop. Bohr var meget interesseret i fysikken bag, og det menes også, at blandt andet Winston Churchill morede sig med tippetoppen.

Werner Østberg, der i øvrigt døde i 1999, har efterladt en scrapbog med medieomtale af tippetoppen. Denne scrapbog, der i dag befinder sig på Vendsyssel Historiske Museum, henviser til artikler i blandt andet Berlingske Tidende, BT, Kristeligt Dagblad og Politiken fra 1951 og 1952.

Teori

Tippetoppen blev i 1950erne hurtigt voldsomt populær over hele verden, og der blev publiceret et stort antal artikler om emnet. I starten diskuterede man, hvorvidt friktion havde nogen betydning. Dette mente hovedparten af forfatterne, og Del Campo beviste dette med et simpelt argument: Da tippetoppen hæver sit massemidtpunkt, må toppen nødvendigvis få energi til dette ved at snurre langsommere efter at have vendt om. Dermed er impulsmomentet blev reduceret, og dette kan kun lade sig gøre ved et ydre kraftmoment, der igen kun kan komme fra friktion mod underlaget.

Tippetoppens funktion er baseret på, at toppens massemidtpunkt ikke er sammenfaldende med kuglens centrum. Da toppens rotationsakse går igennem massemidtpunktet, vil toppen glide hen over underlaget:

Toppen påvirkes altså af en friktion mod underlaget og dermed et kraftmoment. Det er dette kraftmoment, der drejer stilken væk fra lodret og ned mod underlaget. Hvis underlaget er gnidningsfrit, vil tippetoppen ikke virke. Så snart toppens stilk når ned at røre underlaget, vil toppe rejse sig op på stilken, igen forårsaget af et kraftmoment fra underlaget. Dette kan også ske for en normal snurretop, hvis kanten og stilken rører underlaget samtidigt. Igen er det friktionen mod underlaget, der yder det nødvendige kraftmoment, og for at forøge denne friktion, når stilken rører underlaget, er stilken på en tippetop typisk rillet.

Tippetoppens rotation skifter retning undervejs, hvorved impulsmomentet beholder samme retning. Når toppen startes, roterer den om en lodret akse, der går igennem stilken. Herefter drejes stilken neded, mens rotationen fortsætter langs en lodret akse. Når toppen ligger nogenlunde vandret, vil toppen ikke længere rotere langs den akse, der går igennem stilken. Idet stilken fortsætter nedad, vil toppen begynde at snurre den modsatte vej omkring aksen, der går igennem stilken.

Klassisk mekanik
Legetøj
Roterende maskiner
Slagmark (flertydig)

Slagmark har flere betydninger:

 Slagmark – det område, mark, hvor et slag i en krig udkæmpes.
 Slagmark (tidsskrift) – et tidsskrift i Aarhus der henvender sig til idéhistorikere, filosoffer, sociologer, politologer, litterater og andre med interesse for den vestlige idéhistorie.
 Slagmark 2005 – slagmark konkurrence, var det første show fra Dansk Wrestling.