kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sædgås

Sædgåsen (Anser fabalis) er en fugl i familien af egentlige andefugle. Den har en længde på 66-88 cm og et vingefang på 147-175 cm. Den kan leve i op til 10 år. Benene er orange ligesom næbbet, der desuden har sorte tegninger. Den lever i skovmoser i Skandinavien og i tajgaen i det nordlige Rusland og Sibirien. Sædgåsen er som andre gæs planteæder og har fået sit navn, fordi den delvis lever af korn på dyrkede marker.

Arten er ret almindelig i Danmark som trækfugl.

Tajgasædgås og tundrasædgås i Danmark 
Den underart, der forekommer i Danmark er tajgasædgåsen (Anser fabalis fabalis). Tajgasædgåsen er vurderet som næsten truet på den danske rødliste 2019. Sædgåsens nære slægtning tundrasædgås, der i begyndelsen af 2000-tallet blev anerkendt som en selvstændig art, ses sjældent i Vestjylland som underarten Anser serrirostris rossicus. Nogle autoriteter betragter stadig tundrasædgås som en underart af sædgås.

Kilder 

 Dansk Ornitologisk Forening: Sædgås (Anser fabalis). Arkiveret udgave: archive.org.
 R. Hørring (1875 – 1943). Danmarks Fauna. Fugle I. Andefugle og Hønsefugle, side 187-189. Gads Forlag/Dansk naturhistorisk Forening 1919.
 BirdLife International (2014) Species factsheet: Anser fabalis

Fugle fra Nordasien
Fugle fra Skandinavien
Gæs
Skeand

Skeand () er en fugl i familien af egentlige andefugle. Den har en længde på 44-52 cm med et vingefang på 70-84 cm. Den kan leve op til 20 år. Fuglen er almindelig i Danmark som trækfugl, mens den er mere sjælden som ynglefugl.

Hvert år omkring midten af april lægger hunnen 9-11 æg med en udrugningstid på 22-23 dage. Det er altid hunnen alene, der sørger for pasningen af ungerne. Ynglepladserne findes fx i Vestjylland, Sønderjylland, ved Limfjorden, Sydfynske Øhav og på Sydhavsøerne. Særligt store bestande findes i Tøndermarsken og på Saltholm. Det er især i lavvandsområder og i søer ved kysterne at man kan finde denne andefugl. Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste.

Skeandens føde består af meget små vanddyr, fx krebsdyr o.l., og ligeledes vandplanter og frø. Oftest findes føden i vandoverfladen, hvor fuglen "sier" vandet ved hjælp af sit skeformede næb.

Kilder og henvisninger 

 
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 

Fugle fra Eurasien
Nordamerikas fugle
Svømmeænder
Elektrisk telegraf

Den elektriske telegraf er et apparat til telegrafi, hvor man bruger elektrisk strøm til at overføre en skriftlig meddelelse gennem en ledning - og jorden som anden leder via jordelektroder. Flere forskellige systemer af denne slags blev udviklet uafhængigt af hinanden i 1830'erne, men fra midten af det 19. århundrede skulle det blive Samuel Morses system, der revolutionerede verden.

Sådan virker den elektriske telegraf 
Fælles for de forskellige typer elektriske telegrafer er, at "senderen" i systemet er en strømkilde (i begyndelsen fra et batteri) og en kontakt: Når kontakten sluttes, sendes en elektrisk strøm fra batteriet, af sted gennem en telegrafledning, der forbinder afsender og modtager. I de tidligste systemer blev signalet registreret hos modtageren ved at den elektriske strøm blev sendt igennem en elektrisk spole, hvis magnetfelt påvirkede nålen. I senere systemer styrede spolens magnetfelt en pen, der skrev impulsen på en papirstrommel, men det varede ikke længe før operatørerne udviklede et "gehør" for signalerne, så de ud fra kliklydene fra modtagerapparatet kunne afkode budskabet. Derfor gik man over til at gøre signalet hørbart, og lade operatørerne i modtagestationen skrive meddelelsen ud efterhånden som de hørte signalerne.

Historie 
Den allerførste prototype på en elektrisk telegraf med kompasnål blev opfundet i 1832 af Baron Paul Schilling. I 1837 tog Sir Charles Wheatstone og William Fothergill Cooke et nogenlunde tilsvarende system i brug i London, og samme år udtog Samuel Morse patent på sit system i USA – det morsealfabet, der hører til hans system, er i brug den dag i dag.

Indenfor 30 år efter opfindelsen var Jorden spundet ind i et netværk af telegrafledninger, som gjorde det muligt at sende meddelelser fra det ene kontinent til det andet, hurtigt, billigt og pålideligt; Den elektriske telegraf medførte et investeringsboom, der minder om 1990'ernes dot com-bølge. Og ved indgangen til det 20. århundrede gjorde en ny teknologi, radiokommunikation, telegrafledningen mellem afsender og modtager overflødig.

Se også 
 Optisk telegraf
 Telex

Telekommunikationsapparater
Taffeland

Taffeland () er en and af andefugle. Den når en længde på 42-49 cm med et vingefang på 72-82 cm. Fuglen er almindelig i Danmark som trækfugl og vintergæst, men fåtallig som ynglefugl. Taffelanden er vurderet som sårbar på både den danske og internationale rødliste.

Kilder og henvisninger 

 

Dykænder
Fugle fra Eurasien
Troldand

Troldand (Aythya fuligula) er en fugl i familien egentlige andefugle. Den er 40-47 cm med et vingefang på 67-73 cm. Den kan blive 10-15 år. Fuglen er meget almindelig i Danmark som trækfugl og vintergæst, men fåtallig som ynglefugl.  Trækbestanden er vurderet  som sårbar på den danske rødliste,  mens ynglebestanden er vurderet som næsten truet.

Kilder og   henvisninger 

 DOF's beskrivelse af Troldanden.

Dykænder
Fugle fra Eurasien
Teknologihistorie

Teknologihistorie er en underdisciplin af historiefaget, der beskæftiger sig med teknologiens udvikling og dens indflydelse på samfundet fra menneskets forhistorie til i dag. Faget omfatter flere faglige tilgange, der hver lægger sit særlige fokus forskellige steder: internalismen har et relativt isoleret fokus på de tekniske aspekter af teknologihistorien og underbetoner således den samfundsmæssige kontekst, hvorimod eksternalismen maler "teknologihistorien med brede strøg" og fokuserer på "at fortælle om teknologiens samspil med brede samfundsmæssige, kulturelle og civilisatoriske udviklingstendenser." Kontekstualismen prøver derimod at indtage en middelvej mellem de to andre positioner repræsenterer "en balancegang mellem tekniske detaljer og historiske omstændigheder." 

I HTX-sammenhænge spillede faget typisk sammen med fagene teknologi og samfundsfag, og derudover indgik filosofiske perspektiver ved teknologiens udvikling. Faget udfasedes imidlertid per 2017, hvorefter teknologihistorie som gymnasiefag indgik i det obligatoriske fag Idéhistorie.

En række emner inden for teknologihistorie er som følger:

 Computerens historie
 Den Industrielle Revolution
 Indførelsen af naturvidenskaberne
 Indførelsen af trykpressen

Faget haves blandt andet på HTX, som et alternativ til historie.

Noter 

Historie
Historie
Teknikhistorie
Klassisk

Klassisk har flere betydninger:

 Klassiske periode – en betegnelse for antikken eller et bestemt udsnit af antikken
 Klassisk musik – en genre inden for musikken
 Klassisk mekanik – i fysikken en betegnelse for den newtonske (ikke-relativistiske, ikke-kvantemekaniske) mekanik
 Klassiske sprog – samlebtegnelse for oldgræsk og latin.
 Klassisk filologi – den videnskabelige beskæftigelse med klassiske, dvs. oldgræske og latinske, kulturers mindesmærker, særlig de litterære.
 Klassisk arabisk
 Klassisk økonomi - den herskende økonomiske tankegang 1776-1870, indledt med Adam Smiths The Wealth of Nations
 Klassiske søjleordener – består af tre søjler fra oldtiden: Joniske søjler, Doriske søjler, Korintiske søjler.
 Traditionel – ofte som synonym til klassisk.

 Et udødeligt værk indenfor hvilken som helst kunstart, der er blevet stående og stadig sættes højt
BCPL

BCPL er et rekursivt og imperativt programmeringssprog.
Populært sagt ligner BCPL programmeringssproget Pascal, men kun indeholdende to slags typer: word og rækker af word.
BCPL blev udviklet af Martin Richards ved MIT, og blev forløber til
programmeringssproget C.

Programmeringssprog
Almindelig ryle

Den almindelige ryle (Calidris alpina) er en lille sneppefugl. Den når en længde på 16-20 cm. Fugle, der yngler i det nordlige Europa og Asien, overvintrer i Afrika og det sydøstlige Asien. De ryler, der yngler i Alaska og arktisk Canada, overvintrer ved Nordamerikas kyster. I Danmark er rylen en fåtallig ynglefugl, men en meget almindelig trækgæst. Den findes bl.a. ved Tipperne, Vejlerne og Harboøre Tange. Også på vadehavsøer som Fanø og Rømø samt på Saltholm og Amager kan man finde den. Ynglebestanden er  regnet som en truet art på den danske rødliste 2019, mens trækbestanden regnes for sårbar (VU).

Ynglepladser 
Når rylen er 1-2 år gammel yngler den for første gang og i slutningen af april lægger den 4 æg. Efter udrugningen forlader hunnen ungerne efter en uge og overlader derefter pasningen til hannen, indtil ungerne i en alder af 19-21 dage er klar til at flyve fra reden.

Føde 
Rylens føde består for det meste af smådyr, bl.a. småkrebsdyr, som den enten finder ved at bore næbbet 1-2 cm ned i sandet/mudderet eller ved at samle dem op på overfladen.

Underarter 
Der findes 10 underarter:
 Calidris alpina alpina
 Calidris alpina arctica
 Calidris alpina pacifica
 Calidris alpina schinzii
 Calidris alpina centralis
 Calidris alpina sakhalina
 Calidris alpina kistchinski
 Calidris alpina actites
 Calidris alpina arcticola
 Calidris alpina hudsonia

Galleri

Kilder/Eksterne henvisninger 

 DOF's beskrivelse af Almindelig ryle.

Arktis' fugle
Danmarks fugle
Islands fugle
Fugle fra Skandinavien
Mågevadefugle
Stor kobbersneppe

Den store kobbersneppe (Limosa limosa) er en vadefugl på 40-44 cm. I Danmark er den store kobbersneppe en fåtallig ynglefugl. Størstedelen af den danske bestand findes i Tøndermarsken, på Tipperne ved Ringkøbing Fjord og i Vejlerne i Thy. Den yngler i øvrigt spredt i resten af landet. Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste.

Den store kobbersneppe opholder sig i Danmark fra marts/april til juli/august. Den yngler på store enge, hvor den bygger reden i højt græs. I begyndelsen af maj lægger den 4 store, olivengrønne eller brunlige æg med sorte pletter. Dens primære føde består af insekter, larver, orme og krebsdyr. Dens vinterkvarter er fortrinsvis Vestafrika syd for Sahara.

Kilder og henvisninger 

 
 Klaus Malling Olsen, Danmarks fugle – en oversigt, Dansk Ornitologisk Forening 1992, .
 Hvass, Hans, Danmarks Dyreverden, 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .

 Beskrivelse af stor kobbersneppe på Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside

Fugle fra Eurasien
Mågevadefugle
Sligo

Sligo er navnet på flere geografiske steder:

 Sligo er et irsk county (amt). Se County Sligo.
 Sligo er en irsk havneby. Se Sligo (by).
Sligo (by)

Sligo () er en irsk havneby og administrativt centrum i det irske county County Sligo i Republikken Irland. Byen har  indbyggere og er det næststørste urbane center i provinsen Connacht (efter Galway).

Se også 
 Oversigt over de 100 største byer i Republikken Irland

Referencer

Eksterne links 
 Sligo Town on the Net – website med lokale nyheder, info, business og om turisme
 Sligo County Council – officiel website
 County Sligo Ireland – officiel turisme website 

Byer i Irland
Kærlighedsdoktoren

Kærlighedsdoktoren er en dansk film fra 1952. Filmen om en brevkasseredaktør der kan hjælpe alle andre end sig selv.
Manuskript Helge Kjærulff-Schmidt
Instruktion Asbjørn Andersen
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Helge Kjærulff-Schmidt
Ib Schønberg
Agnes Rehni
Birgitte Federspiel
Kjeld Jacobsen
Nina Pens
Svend Methling
Henning Moritzen
Paul Hagen
Henry Nielsen
Else Jarlbak
Povl Wöldike
Jakob Nielsen
Elga Olga Svendsen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1952
Film instrueret af Asbjørn Andersen
Kærlighedens melodi

Kærlighedens melodi er en dansk komediefilm fra 1959 instrueret af Bent Christensen efter manuskript af Arvid Müller. Filmen bærende roller spilles af datidens populære sangduo Nina & Frederik. I filmen medvirker Louis Armstrong og hans orkester.

Filmen handler om det unge musikalske par, Susy og Peter (spillet af Nina & Frederik), der må gå meget igennem for kærligheden og musikken.

Medvirkende (udvalg) 
 Nina van Pallandt
 Frederik van Pallandt
 Preben Mahrt
 Clara Østø
 Gunnar Lauring
 Else Marie Hansen
 Holger Juul Hansen
 Chr. Arhoff

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1959
Sekret (segl)

Sekret (latin sigillum secretum, hemmeligt segl) betegner en fyrstes private segl. En fyrstes sekret benyttes til underskrivelse af fyrstens privatkorrespondance, hvorved man undgik at benytte et officielt rigs- eller majestætssegl. Efterhånden blev udtrykket sekret brugt om mindre segl generelt.

Kilder
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, Sekret (artikel af Kristian Erslev)

Historie
Tine (film)

Tine er en dansk film fra 1964, skrevet og instrueret af Knud Leif Thomsen efter Herman Bangs roman af samme navn fra 1889. Filmen beskriver en kvindeskæbne oplevet under krigsnederlaget 1864.

I titelrollen ses en ung Lone Hertz der modtog en Bodil for bedste hovedrolle.

Medvirkende 
 Lone Hertz
 Jørgen Reenberg
 Ellen Gottschalch
 Johannes Meyer
 Birgitte Federspiel
 Frits Helmuth
 John Price
 Elith Pio
 Pouel Kern
 Grethe Thordahl
 Holger Juul Hansen
 Olaf Ussing
 Palle Huld
 Einar Juhl
 Gunnar Strømvad
 Søren Elung Jensen
 Bjørn Spiro
 Carl Ottosen
 Christoffer Bro
 Søren Rode
 Axel Strøbye
 John Wittig
 Ejner Federspiel
 Tove Wisborg

Eksterne henvisninger

Henvisninger 

Danske film fra 1964
Dramafilm fra Danmark
Film baseret på værker af danske forfattere
Film instrueret af Knud Leif Thomsen
Jan Køpke Christensen

Jan Køpke Christensen (født 9. april 1955 i Løjt Kirkeby) er en dansk journalist, lærer og politiker, der nu er opstillet til blandt andet Folketinget for Nye Borgerlige.

Politisk karriere 
Jan Køpke Christensen har gennem sin politiske karriere hørt til fire partier. Han begyndte som medlem af Fremskridtspartiet, skiftede derefter til Konservative Folkeparti og gik videre til Venstre. I efteråret 2016 meldte han sig så ind i Nye Borgerlige.

Som ung blev Jan Køpke Christensen medlem af Fremskridtspartiets Ungdom og formand for foreningen i Aabenraa i 1975-77, fulgt af formandskab for foreningen i Sønderjyllands Amt 1977-80. Han var også medlem af foreningens hovedbestyrelse 1977-79.

Jan Køpke Christensen blev medlem af amtsbestyrelsen i Sønderjyllands Amt for Fremskridspartiet 1984, hvor han sad til 1987. I samme periode var han sekretær for partiet i Aabenraa. Han var medlem af Aabenraa Kommunalbestyrelse fra 1990 og igen i amtsrådet fra 1998.

I 1988 blev han folketingskandidat i Aabenraakredsen, og i 1989 blev han medlem af Folketinget for Fremskridtspartiet; her sad han til 1998. Han var i den periode blandt andet formand for Folketingets Sundhedsudvalg og bestred en række ordførerposter. Han var endvidere partigruppens politiske ordfører 1994-95.

I 1998 meldte han sig ud af Fremskridtspartiet som reaktion på Mogens Glistrups måde at fremføre flygtninge og indvandrerpolitikken og han blev dermed løsgænger i byrådet og amtsrådet. Kort efter forsøgte han at blive medlem af det Konservative Folkeparti, men blev i første omgang ikke accepteret af dette parti. Det ændrede sig dog snart, og fra 1999 var han folketingskandidat for de Konservative. Han var også spidskandidat ved EU-Parlamentsvalget 2009 for Konservative i Sydjyllands Storkreds.

Han trak sig som folketingskandidat for De Konservative i Sydjyllands Storkreds og blev kort efter menigt medlem af Venstre.

I 2016 skiftede Køpke Christensen til Nye Borgerlige. Han er for dette parti kandidat til kommunalbestyrelsen i Aabenraa, kandidat til regionsrådet i Syddanmark samt folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds.

Jan Køpke har siden 1. januar 2022 siddet i Aabenraa Byråd som et resultat af kommunalvalget 2021, hvor Nye Borgerlige fik 6,7% af stemmerne i kommunen svarende til to byrådsposter.

Civil karriere 
Jan Køpke Christensen er oprindeligt uddannet håndværker. Dernæst Erhvervsskolelærer. Han blev ansat som sådan ved Aabenraa Tekniske Skole i 1978 og fra 1994 på Erhvervsuddannelses Center Syd. Senere ansat som blev journalist og har arbejdet inden for dette fag ved forskellige medier, bl.a. ALT tv - Aabenraa Lokal TV hvor han også var stationsleder.

Referencer 

Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Fremskridtspartiet
Tidligere folketingskandidater fra Det Konservative Folkeparti
Politikere fra Nye Borgerlige
Smedestræde 4

Smedestræde 4 er en dansk film fra 1950. Filmen må karakteriseres som tilhørende kriminalgenren.
Manuskript C.E. Krøyer
Instruktion Arne Weel
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ib Conradi
Ebba Nørager
Olaf Ussing
Bjørn Watt Boolsen
Kjeld Petersen
Grethe Thordahl
Preben Lerdorff Rye
Karl Stegger
Einar Juhl
Kjeld Jacobsen
Liva Weel
Jørn Jeppesen
Ove Sprogøe
Eik Koch

Eksterne henvisninger 
 

Kriminalfilm fra Danmark
Danske film fra 1950
Vejrhanen

Vejrhanen er en dansk film fra 1952. Satirisk komediefilm om det man i vore dage ville kalde kontornusseri-problemer i forbindelse med lovliggørelsen af en vejrhane-opsætning.
 Manuskript Johannes Allen
 Instruktion Lau Lauritzen jun.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Johannes Meyer
 Ilselil Larsen
 Einar Juhl
 Randi Michelsen
 Sigurd Langberg
 Louis Miehe-Renard
 Valdemar Skjerning
 Jørn Jeppesen
 Johannes Marott
 Jakob Nielsen
 Karl Stegger
 Ejner Federspiel
 Helge Kjærulff-Schmidt
 Ole Monty
 Dirch Passer
 Emil Hass Christensen
 William Bewer
 Carl Ottosen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1952
Farlig ungdom

Farlig ungdom er en dansk film fra 1953 om ungdomskriminalitet. Filmen er instrueret af Lau Lauritzen junior efter et manuskript af Johannes Allen. Filmen modtog en Bodil for bedste danske film i 1954.

Medvirkende
Ib Mossin
Birgitte Bruun (Price)
Ole Wisborg
Poul Petersen
Karl Stegger
Carl Heger

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Ungdomsfilm fra Danmark
Danske film fra 1953
Film instrueret af Lau Lauritzen junior
Bodilprisen for bedste danske film
Der var engang en gade

Der var engang en gade er en dansk komediefilm fra 1957, instrueret og skrevet af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende
Peter Malberg
Lily Broberg
Ulla Lock
Ove Sprogøe
Preben Lerdorff Rye
Karl Stegger
Elith Foss
Else Jarlbak
Aage Winther-Jørgensen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1957
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Oktantal

Oktantal er et tal der bruges til at beskrive benzins egenskaber med hensyn til bankning, når den bruges i en forbrændingsmotor. Bankning indtræffer, hvis benzin-luftblandingen i motoren antændes for tidligt; det er energimæssigt ineffektivt og slider kraftigt på motoren.

Benzin består af en blanding af kulbrinter med alt fra 4 til 12 kulstof-atomer i hvert molekyle, så for at finde dens oktantal sammenligner man dens banknings-egenskaber med en blanding af 2,2,4-trimetylpentan (forgrenet C8 kulbrinte, også kaldet isooktan, en kemisk forbindelse med otte kulstofatomer og pr. definition oktantal 100) og n-heptan (lineær uforgrenet C7 kulbrinte med defineret oktantal 0) som er to "typiske" bestanddele i benzin: En benzin der "måles" til 92 oktan efter det såkaldte Research Octane Number (forkortet RON), vil således have samme tilbøjelighed til at banke som en blanding af 92% (iso)oktan og 8% n-heptan. Jo større andel af forgrenede alkaner i benzinen, jo højere oktantal. RON-oktantal er de tal, vi kender fra benzinstanderne på tankstationer i Europa.

Et andet "mål" for oktantal, Motor Octane Number eller MON, undersøger benzinens egenskaber i en motor, der trækker en vis belastning: Det giver et oktantal, der er omtrent 10 procentpoint lavere end samme benzins oktantal efter RON-systemet.

I USA og visse andre lande opererer man med et tredje system, roaD Octane Number eller DON (også kaldet Anti-Knock Index, AKI): Dette oktantal er ganske enkelt gennemsnittet mellem oktantallene ifølge RON- og MON-systemerne.

Der findes andre stoffer, der er mindre tilbøjelige til at banke end den oktanforbindelse, der danner grundlag for oktantallet, og det er forklaringen på, at benzin til motorvæddeløb og flymotorer kan have oktantal på langt over 110.

Referencer 
https://ing.dk/artikel/fakta-om-oktantal-26057

https://www.ok.dk/privat/hjaelp/bilen/braendstof/hvad-betyder-et-hoejere-oktantal

https://www.ok.dk/privat/hjaelp/bilen/braendstof/hvorfor-er-et-hoejere-oktantal-bedre

https://blog.bilbasen.dk/benzin-oktan-test-92-95-100-118421/

https://blog.bilbasen.dk/billig-benzin-stjaeler-14-hk-4652/

Olieudvinding
Petrokemi
SVCD

SVCD er forkortelse for SuperVideoCD, der er et video format der er en standard for at lægge video på en 
CD-skive, der blev udviklet i Kina som et billigt modstykke til DVD.

Formatet er en videreudvikling af VCD og giver bedre billedkvalitet end denne. Der kan ligge ca. 35-60 minutters video på en SVCD, så en spillefilm må deles op i 2-3 CD'er. Formatet er mest brugt i fjernøsten, men bruges også til piratkopierede film distribueret over internet.

En SVCD kan afspilles i de fleste stationære DVD afspillere.

Film- og videoteknologi
Clive Sinclair

Sir Clive Marles Sinclair (født 30. juli 1940, død 16. september 2021) var en engelsk opfinder og fabrikant. Han udviklede bl.a. verdens første egentlige lommeregner, som kom på markedet i 1972, og hobbycomputerne ZX80, ZX81 samt ZX Spectrum fra hhv. 1980, 1981 og 1982, der alle programmeres i BASIC-varianten Sinclair BASIC, som er opkaldt efter ham. Den sidste computer fra Sinclair Reseach var QL, der var baseret på 68008 i stedet for Z80. Nogenlunde samtidigt med QL lancerede han et el-drevet køretøj kaldet C5. Disse sidste to produkter floppede og tog desværre livet af Sinclair Research. – Sinclair selv drog videre til Cambridge Computers, hvor han lavede Z88 – en ultra bærbar notebook.

Eksterne henvisninger 
 

Opfindere fra Storbritannien
Video 2000

Video 2000 er en nu udgået type videobånd, som var en europæisk video-standard udviklet af Philips.

Video 2000 opnåede aldrig nogen nævneværdig succes, selvom mange mente at teknologien var bedre end samtidige typer. Video 2000 kom på markedet i 1979 og den sidste afspiller blev produceret i 1988, da de   i løbet af 1980'erne blev helt udkonkurreret af VHS. 

Philips benyttede også kassetterne i båndoptagere til logging af bl.a. kommunikationslinjer, da de nu engang havde udviklet kassetterne. Ved hjælp af særlige tonehoveder lykkedes det at presse 128 audiospor ind på et magnetbånd med en bredde på ½ tomme. 1 kassette kan rumme 64 kanaler optaget kontinuerligt i 24 timer.

Se også 
VHS
S-VHS
VHS-C
S-VHS-C
Betamax
U-matic
Dvd
Blu-ray
HD DVD
LaserDisc
PAL
SECAM
NTSC

Videobånd
Film- og videoteknologi
Bradebænk

En brad(e)bænk er ikke noget værktøj men en plads hvor skibe kølhales og bestryges med tjære; sammenlign bankestok. Det er usikkert hvorvidt ordet anvendes endnu, mens det var levende på Orlogsværftet i København da bind to af ODS gik i trykken i 1920 – om tre små moler ved beddingerne.

Ordet kommer fra tysk bragen, kalfatre.

Et stykke kaj ca. 100 meter syd for mastekranen på Holmen har navnet Bradbænken.

Ekstern henvisning 
 http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 

Håndværksudtryk
Aage Neutzsky-Wulff

Aage Neutzsky-Wulff (19. august 1891 – 10. juni 1967) var en dansk forfatter og far til Erwin Neutzsky-Wulff og Vita Andersen.

Aage Neutzsky-Wulff debuterede i 1921 med Mit livs bog.

Neutzsky-Wulff (som indtil 1941 stavede sit efternavn uden s) skrev bl.a. om "den okkulte lærdom", nærmere bestemt antroposofien.

Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Territorialfarvand

Territorialfarvandet er den del af havet, som hører til en stats territorium. Territorialfarvandet udmåles som regel fra en selvstændig stats kystlinje. Typisk strækker territorialfarvandet sig 12 sømil (22 km) ud fra kysten, i overensstemmelse med FN's havretskonvention.

Det sker at flere lande gør krav på et havområde, ligesom territorialfarvandsgrænsen ofte er blevet ændret ensidigt for at omfatte og regulere aktiviteter såsom olieudvinding, fiskerettigheder (se Torskekrigen) og for at forhindre piratradio fra skibe udenfor 12-sømilegrænsen.

Se også 
Internationalt farvand

Jura