kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skreia Station

Skreia Station (Skreia stasjon) var en jernbanestation, der lå i byområdet Skreia i Østre Toten i Norge, og som var endestation for Skreiabanen fra Reinsvoll. Stationen blev åbnet sammen med banen 28. november 1902. Persontrafikken på banen blev indstillet 15. september 1963, men stationen var bemandet indtil 1985 og eksisterede indtil den formelle nedlæggelse af Skreiabanen 1. februar 1988. Det meste af banens spor blev taget op allerede samme år, men i Skreia findes der stadig enkelte spor på stationsområdet.

Stationens bygninger blev tegnet af Paul Due. Stationsbygningen er i dragestil, der også forekommer på en række af Dues stationer på Gjøvikbanen så som Gran, Jaren, Eina, Lunner, Hakadal og Kjelsås. Udover stationsbygningen er der pakhus, udhus, lokomotivremise og vognremise. Tidligere var der også vandtårn, das, kulgård og drejeskive på stationen.

Stationsområdet har til tider været noget overgroet men er siden blevet sat i stand. Området fremstår i dag relativt komplet og autentisk. Selve stationsbygningen huser gave- og interiørbutik. Stationsområdet fungerer som samlingspunkt for forskellige lokale arrangementer.

Skreia Station lå 21,97 km fra Reinsvoll Station.

Kilder

Noter

Eksterne henvisninger 

Stationer på Skreiabanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1902
Ophørt i 1988
Smeby Station

Smeby Station (Smeby holdeplass) var en jernbanestation, der lå i Smeby i Østre Toten kommune på Skreiabanen i Norge. Stationen blev åbnet 20. juni 1929 som et af fem nye trinbrætter, da Skreiabanen blev omstillet til drift med motorvogne. Den blev standset efter behov, indtil persontrafikken på banen blev indstillet 15. september 1963. Skreiabanen som sådan blev nedlagt formelt 1. februar 1988.

Stationen lå mellem Kraby og Bilitt, 18,00 km fra banens udgangspunkt, Reinsvoll Station. Sporene ved stationen blev taget op lige efter nedlæggelsen i 1988.

Kilder
 
 

Stationer på Skreiabanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1929
Ophørt i 1988
Vennevoll Station

Vennevoll Station (Vennevoll holdeplass) var en jernbanestation, der lå i Vennevoll i Østre Toten kommune på Skreiabanen i Norge. Stationen blev åbnet 20. juni 1929 som et af fem nye trinbrætter, da Skreiabanen blev omstillet til drift med motorvogne. Den blev standset efter behov, indtil persontrafikken på banen blev indstillet 15. september 1963. Skreiabanen som sådan blev nedlagt formelt 1. februar 1988.

Stationen lå mellem Bilitt og Skreia, 20,46 km fra banens udgangspunkt, Reinsvoll Station. Sporene ved stationen blev taget op lige efter nedlæggelsen i 1988.

Kilder
 
 

Stationer på Skreiabanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1929
Ophørt i 1988
Øvre Øydnavatnet

Øvre Øydnavatnet er en sø i floden Audna i Audnedal kommune i Agder fylke i Norge. Nord for søen ligger byen Byremo med en meget brugt offentlig sandstrand, hvor der er er toiletter og flydende broer. Mod vest ligger bygden Øvre Øydna. Fylkesvei 460 går langs vestsiden af søen. Der er ål og store mængder ørred i søen.

Arealet er 3,04 km², og den ligger 111 meter over havet.

Kilder og henvisninger 

Søer i Agder
Audnedal
Magasin du Nord Fonden

Magasin du Nord Fonden er en familiefond, der bestyres af efterkommerne af Emil Vett, der sammen med Theodor Wessel grundlagde stormagasinkæden Magasin du Nord.

Fonden støtter aktiviteter i relation til Magasin. Fonden har blandt andet indstiftet prisen Dansk Design Talent og driver Magasin du Nord Museum. Tidligere ansatte med høj anciennitet samt stormagasinets seniorklubber kan søge økonomisk støtte fra fonden.

Bestyrelsen består i dag af Ditlev Wedell-Wedellsborg, Nina Wedell-Wedellsborg og Christian E. Kampmann, der alle er tipopldebørn af Emil Vett.

Historie 
Fonden er en sammenslutning af to fonde oprettet af de to grundlæggere, hhv. Wm. Vetts Fond, stiftet i 1947, og Magasin du Nord's Fond, stiftet i 1951. Ved Magasins børsnotering i 1954 blev der indført to aktieklasser, således at familien kunne bevare kontrollen over selskabet uden at eje flertallet af aktierne. I 1990'erne var Magasin i økonomiske vanskeligheder efter en årrække med underskud. Magasin havde overtaget stormagasinet Illum og dermed også en stor kredit i Jyske Bank. Banken kom således efterhånden til at eje 40% af Magasin. Familien mistede sin bestemmende indflydelse over selskabet men indgik dog en “fredspagt” med banken, så de to kontrollerede selskabet i fællesskab. Freden holdt indtil 2004, hvor banken trak sig, og Magasin blev solgt til et islandsk køberkonsortium med selskabet Baugur Group i spidsen. Fonden har ikke siden ejet aktier i stormagasinet, men i en periode herefter var den dog medejer af ejendommen, der huser Magasins afdeling på Kongens Nytorv.

Eksterne henvisninger 
 Magasin du Nord Fondens hjemmeside

Referencer 

Fonde fra Danmark
Stormagasinkæder i Danmark
Noonie Bao

Noonie Bao er kunstnernavnet for Jonnali Mikaela Parmenius (født 9. august 1987) er en svensk popmusiker og sangskriver.

Hun har bl.a. skrevet musik til Avicii, Charli XCX, Don Diablo, Clean Bandit, Tove Styrke og Adiam Dymott. Hun har tillige skrevet "Final Song" sammen MØ.

Den 31. oktober 2012 udsendte hun sit debutalbum I am Noonie Bao på eget pladeselskab.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

 

Komponister fra Sverige
Sangere fra Sverige
Niels Wessel Bagges Kunstfond

Niels Wessel Bagges Kunstfond er etableret af kunstsamler og mæcen Niels Wessel Bagge. Fonden støtter danske kunstnere gennem årlige legatuddelinger.

Udover Bagges formue råder fonden over en større kunstsamling, der i dag er placeret på ARoS Aarhus Kunstmuseum, Louisiana Museum for Moderne Kunst, Søllerød Museum og CLAY Keramikmuseum Danmark.

Legatmodtagere

2003 
 Rannvá Kunoy
 Kaspar Bonnén
 Peter Mandrup
 Peter Brandes
 Jane Reumert

2004 
 Malene Landgreen
 Kristian Dahlgaard
 Inuk Silis Høegh
 Doris Bloom
 Pernille Kløvedal Helweg
 FOS (Thomas Poulsen)

2005 
 Mads Gamdrup
 Christian Vind
 Thomas Winding
 Ivan Andersen
 Peter Martensen
 Joachim Bang
 Iben West

2006 
 Viera Collaro
 Peter Land
 Lars Nørgård
 Krass Clement
 John Kørner
 Kristian Devantier
 Gunleif Grube
 Eske Kath
 Kirsten Dehlholm
 Mette Winckelmann

2007 
 Alexander Tovborg
 Anders Bonnesen
 Lars Tygesen
 Jun-Ichi Inoue
 Per Morten Abrahamsen
 Karin Kaster
 Sonny Tronborg
 Anette Harboe Flensburg

2008 
 Esben Klemann
 Mie Olise Kjærgaard
 Nicolai Howalt – Trine Søndergaard
 Jonas Hvid Søndergaard
 Peter Linde Busk

2009 
 Jeppe Hein
 Eva Koch
 Cathrine Raben Davidsen
 Eva Steen Christensen
 Morten Buch
 Astrid Kruse Jensen

2010 
 Morten Schelde
 Marie Søndergaard Lolk
 Andreas Schulenburg
 Ulrik Crone
 Erik Varming
 Christian Skeel
 Peter Callesen
 Superflex
 Adam Saks

2011 
 Ferdinand Ahm Krag
 Ida Kvetny
 Ursula Reuter Christiansen
 Sofie Bird Møller
 Jeannette Ehlers

2012 
 Maja Ravn
 Sergej Jensen
 Jet-te L. Ranning
 Thorbjørn Lausten
 BenandSebastian
 Svend-Allan Sørensen
 Troels Wörsel

2013 
 Torben Ribe
 Marianne Grønnow
 Finn Naur Petersen
 Emil Westman Hertz
 Flemming Quist Møller

2014 
 Theis Wendt
 Nanna Abell
 Jesper Fabricius
 Tove Storch

2015 
 Sophie Dupont
 Christian Danielewitz
 Astrid Myntekær
 Absalon Kirkeby
 Ditte Gantriis
 Troels Sandegård
 Rolf Nowotny

Eksterne henvisninger 
 Niels Wessel Bagges Kunstfonds hjemmeside

Fonde fra Danmark
Kunstpriser fra Danmark
Store Hovedgård

Store Hovedgård er en Proprietærgård beliggende nær Hovedgård by, Ørridslev Sogn, Voer Herred.

Gården hed oprindeligt Over Hovedgård og ligger ca 300 meter øst for den noget mindre Neder Hovedgård.

Ejendommen har givet navn til Hovedgård station og senere Hovedgård by, som opstod nær ved gården da jernbanestation blev oprettet i 1868 Store dele af byen er bygget på jord der gennem tiden er solgt fra Store Hovedgård.).

Store Hovedgård hørte i 1769 under Tammestrup.

Den oprindelige hovedbygning bestod af en 3 fløjet bygning. Den herskablige midterbygning var grundmuret, og sidefløjene af grundmur til gårdsiden og egetræsbindingsværk på modsatte sider. 
Nuværende hovedbygning opført i 1913

Store Hovedgård har et jordtillægende på 78 hektar, hovedsageligt bestående af agerjord.

Ejere 
 1775-Greve Frederik Christopher Trampe til Hovedgård og Urup 
 1786 Kmjrk. Wormskjold
 Arthur Nyholm
 Emil Hansen
 1891 -1895 Emil Madsen
 1895 - Hartvig Hartvigsen
 - 2016 Erik Houe Sejersen
 2016- Lis Sejersen

Eksterne kilder og henvisninger 

Proprietærgårde
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Horsens Kommune
Gårde i Danmark
Agnatisk arvefølge

Agnatisk arvefølge indebærer, at det kun er mandlige efterkommere, det vil sige prinser, der kan arve en kongetrone. Dette betyder, at tronen kun kan arves på sværdsiden (mandssiden), dvs. at en prins ikke kan påberåbe sig arveret gennem en kvindelig slægtning.

Salisk lov i Frankrig 
I Frankrig og i de tyske stater kendes agnatisk tronfølge, som den saliske lov, der forbyder kvindelig tronfølge.

Under Hundredårskrigen (1337–1453) forsøgte Kongeriget England at erobre Frankrig. De engelske konger gjorde krav på den franske trone under henvisning til, at de nedstammede fra franske kongedøtre. Frankrig brugte den saliske lov til at afvise de engelske krav. Alligevel kaldte de engelske konger sig gennem århundreder også for ”konger af Frankrig”. Konflikten sluttede først ved Fredstraktaten i Amiens i 1802, da Georg 3. af Storbritannien gav afkald på den historiske titel "konge af Frankrig".

Adelige slægter 
De fleste adelige titler arves efter agnatiske principper.

Europæiske troner 
Omkring år 1900 gjaldt den agnatiske tronfølge i de fleste europæiske lande. Danmark havde en agnatisk tronfølgelov i 1853–1953. I Sverige blev den agnatiske tronfølge afskaffet i 1980, mens det samme skete i Norge i 1990. Det samme er sket i andre af de regerende europæiske fyrstehuse.

De tyske fyrstehuse blev afsat i 1918. I de fleste af disse huse gælder agnatiske principper (den saliske lov).

Kongehusene på Balkan blev afsat efter 2. verdenskrig. I de fleste af disse huse gælder agnatiske principper. Anne af Rumænien (1923–2016) og Mihai 1. af Rumænien (1921-2017) fik 5 døtre, men ingen sønner. I 2007 foreslog eksilkongen (Mihai 1.), at hans døtre skulle optages i den rumænske tronfølge, dvs. at den agnatiske tronfølge skulle afskaffes.

Stater med agnatisk tronfølge 
 Bahrain
 Brunei
 Japan
 Jordan
 Liechtenstein
 Montenegro (den tidligere kongefamilie udfører ceremonielle og repræsentative funktioner i et vist omfang)
 Marokko
 Oman
 Qatar

Se også 
 Kognatisk tronfølge

Tronfølgeordninger

en:Patrilineality#Agnatic succession
Onur Albayrak

Onur Albayrak (født 28. august 1996) er en dansk fodboldspiller, som spiller for Skive IK.

Karriere

Randers FC 
I maj 2011 skrev Albayrak i en alder af 15 år under på en 3-årig ungdomskontrakt med Randers FC.

Vatanspor 
Han skiftede til Vatanspor i sommeren 2015.

Hobro IK 
Hobro IK annoncerede den 5. august 2016, at Albayrak havde skrevet under på en 1-årig kontrakt med Hobro IK.

Albayrak fik sin debut for Hobro den 8. august 2016 i et 3-0-nederlag imod Næstved Boldklub.

Sommeren 2017 forlængede Albayrak sin kontrakt med oprykkerne fra Hobro IK.

Skive IK 
Albayrak fik sin officielle debut for Skibonitterne imod Viborg.

Landsholdskarriere 
Albayrak har spillet 6 U-landskampe for Danmark og står noteret for 1 mål. 

I 2017 blev Albayrak en del af det aserbajdsjanske U21-landshold.

Personlige forhold 
Han er født af tyrkiske forældre. Han er født og opvokset i Randers.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Hobro skriver med lokal og forlænger med Albayrak 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Randers FC
Fodboldspillere fra Hobro IK
Süderau

Süderau er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Krempermarsch i den sydlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Süderau ligger lige øst for Krempe og omkring ti kilometer syd for Itzehoe og tolv kilometer nordvest for Elmshorn mellem Bundesstraße B431 og motorvejen A23. Kremper Au løber gennem kommunen.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted
 Kommunens side på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Glibinggård

Glibinggård er en dansk tidligere proprietærgård, der ligger i Søvind Sogn, Voer Herred, Horsens Kommune.

Gården blev sidst i 1800-tallet udvidet, da Christian Søltoft samlede to fæstegårde fra Tyrrestrup, to selvejergårde samt Glibbing Mølle med et samlet jordtilliggende på 288 tønder land (156 hektar). 

Gården er i dag reduceret til et areal på 18 hektar.

Ejerrække 
 Svend Pedersen
 1810 - Rasmus Sørensen
 Ole Johan Christiansen Søltoft
 1857 - Christian Søltoft
1906-1911 - Jens Munkedal Pedersen
 Nu - Lone Annette Boesen, Jes Harbo Boesen

Referencer 

Proprietærgårde
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Horsens Kommune
Amt Schenefeld

Amt Schenefeld er et amt i det nordlige Tyskland, beliggende i den nordlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten. Administrationen i amtet er beliggende i byen Schenefeld. Amtet grænser mod nord til Kreis Rendsburg-Eckernförde, mod vest til Kreis Dithmarschen, mod syd til Amt Wilstermarsch og mod øst til Amt Itzehoe-Land.

Kommuner i Amtet

Historie 
Amt Schenefeld blev oprettet i sin nuværende form 1. april 1970. I forbindelse med forvaltningsreformen blev 17 kommuner fra Kreis Rendsburg indlemmet i Kreis Steinburg, deraf syv kommuner fra det gamle Amt Schenefeld og ti kommuner fra det gamle Amt Wacken. Fra det samtidigt nedlagte Amt Hohenaspe indtrådte kommunerne Christinenthal, Hadenfeld, Kaisborstel, Looft, Pöschendorf og Reher i det nye Amt.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Amt Schenefeld

Schenefeld
Kullerup Kirke

Kullerup Kirke ligger ved landsbyen Kullerup og er sognekirke for Kullerup Sogn i Nyborg Kommune. Indtil 1970 lå kirken i Vindinge Herred, Svendborg Amt.

Kirkens kerne er en romansk bygning af rå kampesten med tilhugne hjørnekvadre på profileret granitsokkel. Tårn, våbenhus og hvælvinger blev opført i senere middelalder i gotisk stil, overvejende af munkesten.

Noter

Eksterne kilder og henvisninger 
 Kirkens beskrivelse hos Trap – Kongeriget Danmark, 3. udgave, bind 3, s. 739
 Kullerup Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Nyborg Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Kroater

Kroater er et slavisk folk på Balkanhalvøen. De udgjorde i 2005 i omegnen af 4,5 millioner mennesker, og bor hovedsageligt i Kroatien, hvor de indvandrede til i 600-tallet. Der findes også minoriteter af kroatere Bosnien-Hercegovina, Slovenien og Serbien. De fleste tilhører den romersk-katolske kirke.

Reflist 

Sydslavere
Personer fra Kroatien
Folkeslag i Kroatien
Folkeslag i Bosnien-Hercegovina
Folkeslag i Tyskland
Powerpuff Pigerne - Filmen

Powerpuff Pigerne - Filmen (originaltitel The Powerpuff Girls Movie) er en amerikansk tegnefilm fra 2002, produceret af Cartoon Network Studios og udgivet af Warner Bros. Pictures. Filmen er baseret på tegnefilmserien Powerpuff Pigerne og er en prequel til serien, hvori oprindelsen af Blomst, Bobbel og Bellis beskrives.

Handling 
Professor Utonium forsøger at skabe de perfekte små piger med en blanding af sukker, krydderier og masser af søde sager, men samtidig med at han arbejder på dette, bliver han skubbet af sin chimpanse, Jojo, og det mærkelige stof Kemikalie X bliver spildt ned i blandingen. Professoren ender med tre piger, som han kalder Blomst, Bobbel og Bellis.

Professoren og pigerne holder snart af hinanden som en familie på trods af, at pigerne har svært ved at styre de superkræfter, de har fået som følge af tilsætning af Kemikalie X til blandingen. Tingene går ud af kontrol en dag: Professoren sender pigerne i skole, hvor pigerne lærer at lege fangeleg, men med deres superkræfter kan ikke styre sig, og da de leger legen i byen Townsville, ender de med at ødelægge en masse i byen. Samme aften prøver Professoren at få pigerne at skjule deres superkræfter for offentligheden, idet han siger, at det vil være svært for folk at forstå deres særlige kvaliteter.

De følgende dag bliver Professoren anholdt for at skabe pigerne, og pigerne bliver behandlet som udstødte på grund af de skader, de har forvoldt. Senere, da pigerne forsøger at gå hjem til fods, ender de med at fare vild. I en gyde møder de Jojo, hvis hjerne er blevet muteret af Kemikalie X, og som nu lever på gaden. Jojo fortæller pigerne, at han ønsker at gøre Townsville et bedre sted, og hvis de alle arbejder sammen, kan det ske. De bygger et laboratorium i et vulkan, og da de er færdige, tager Jojo pigerne med til zoologisk have som belønning. Men den aften kidnapper han alle aber i det zoologiske have, transporterer dem til sit laboratorium og begynder at mutere dem med Kemikalie X, mens pigerne genforenes med Professoren derhjemme.

Den næste dag forsøger pigerne at vise Professoren de gode ting, de tror, der sker for Townsville, kun for at finde Jojo og de muterede aber forårsage kaos i byen. Jojo kalder sig nu Mojo Jojo og fortæller offentligt, at pigerne hjalp ham, hvilket betyder, at alle i byen (herunder Professoren) vender sig mod pigerne. De fortvivlede pigerne flygter til en asteroide i det ydre rum, men kommer tillbage til Jorden efter at have hørt, at Professoren er i fare, og de lærer, at de kan bruge deres superkræfter til at bekæmpe de onde skurke. De formår at besejre hæren af aber og Mojo Jojo og blive de nye beskyttere af Townsville, Powerpuff Pigerne.

Medvirkende 

Øvrige Stemmer: Hans Henrik Bærentsen, Vibeke Dueholm, Kristian Flor, Camilla Lindhoff, Lasse Lunderskov, Pauline Rehné, Peter Røschke

Eksterne henvisninger 
 

Tegnefilm fra USA
Amerikanske film fra 2002
Engelsksprogede film
Den belgiske tronfølge

Den belgiske tronfølge blev kognatisk i 1991. Dette indebærer, at mænd og kvinder har lige adgang til at arve tronen. Dog har ældre søskende arveret forud for yngre søskende.

Den nuværende arvefølge i Belgien 
Konge fra 2013: Philippe af Belgien (født 1960)
 Prinsesse Elisabeth af Belgien (kong Philippes datter) (født 25. oktober 2001)
 Prins Gabriel af Belgien (Philippes søn) (født 20. august 2003)
 Prins Emmanuel af Belgien (Philippes søn) (født 4. oktober 2005)
 Prinsesse Eléonore af Belgien (Philippes datter) (født 16. april 2008)
 Prinsesse Astrid af Belgien (kong Philippes søster) (født 5. juni 1962)
 Amedeo af Østrig-Este (Prinsesse Astrids søn) (født 21. februar 1986)
 ærkehertuginde Anna Astrid af Østrig-Este (Prins Amedeos datter) (født 17. maj 2016)
ærkehertug Maximilian af Østrig-Este (Prins Amedeos søn) (født 6. september 2019)
Maria Laura af Østrig-Este (Prinsesse Astrids datter) (født 26. august 1988)
 Joachim af Østrig-Este (Prinsesse Astrids søn) (født 9. december 1991)
 Luisa Maria af Østrig-Este (Prinsesse Astrids datter) (født 11. oktober 1995)
 Laetitia Maria af Østrig-Este (Prinsesse Astrids datter) (født 23. april 2003)
 Prins Laurent af Belgien (kong Philippes bror) (født 19. oktober 1963)
 Louise af Belgien (Prins Laurents datter) (født 6. februar 2004)
 Nicolas af Belgien (Prins Laurents søn) (født 13. december 2005)
 Aymeric af Belgien (Prins Laurents søn) (født 13. december 2005)

Belgiske tronfølge, Den
Kongelige fra Belgien
Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Den hollandske tronfølge

Den hollandske tronfølge blev kognatisk i 1983. Dette indebærer, at mænd og kvinder har lige adgang til at arve tronen. Dog har ældre søskende arveret forud for yngre søskende.

Den nuværende arvefølge i Holland 
Konge fra 2013: Willem-Alexander af Nederlandene (født 1967)
 Catharina-Amalia af Nederlandene, prinsesse af Oranien (kongens ældste datter) (født 2003)
 Alexia af Nederlandene (kongens næstældste datter) (født 2005)
 Ariane af Nederlandene (kongens yngste datter) (født 2007)
 Constantijn af Nederlandene (kongens bror) (født 1969)
 grevinde Eloise af Oranje-Nassau, jonkvrouw van Amsberg (datter af Constantijn) (født 2002)
 grev Claus-Casimir af Oranje-Nassau, jonkheer van Amsberg (søn af Constantijn) (født 2004)
 grevinde Leonore af Oranje-Nassau, jonkvrouw van Amsberg (datter af Constantijn) (født 2006)
 Margriet af Oranien-Nassau (kongens moster) (født 1943)

NOTE: Prinsesse Margriets sønner blev slettede i arvefølgen, da Willem-Alexander blev konge i 2013. Hvis prinsesse Margriet (født 1943) arver tronen, så vil hendes to ældste sønner (og deres efterkommere) blive genindsat i tronfølgen.

Tilladelse til ægteskab 
Hvis en prins eller prinsesse gifter sig uden Generalstaternes godkendelse, så mister han eller hun arveretten – både for sig selv og for sine efterkommere.

Friso af Oranien-Nassau (1968–2013), Irene van Lippe-Biesterfeld (født 1939), Christina af Oranje-Nassau (født 1947), Pieter-Christiaan, prins van Oranje-Nassau (født 1972) og Floris Frederik Martijn, prins van Oranje-Nassau (født 1975) giftede sig uden godkendelse fra parlamentet, hvorved de mistede deres arveret.

Hollandske tronfølge, Den
Kongelige fra Nederlandene
Huset Oranien-Nassau
Sekundærrute 219

Sekundærrute 219 er en rutenummereret landevej på Sjælland.

Ruten strækker sig fra Sorø til Ugerløse (Kalundborg Kommune).

Rute 219 har en længde på ca. 37 km.

Kilder 

219
Ametyststær

Ametyststær () er en stæreart, der lever i det subsahariske Afrika.

Kilder 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Afrikas fugle
Stære
Aasbüttel

Aasbüttel er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Schenefeld i den nordvestlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Aasbüttel ligger i Naturraum Hohenwestedter Geest, omkring 3 km nordvest for Schenefeld og 15 km nord for Itzehoe, nord for motorvejen A23.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Agethorst

Agethorst er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Schenefeld i den nordvestlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Agethorst ligger omkring 10 km nordvest for Itzehoe. I den nordøstlige del af kommunen krydser motorvejen A23 fra Itzehoe mod Heide, sydøst for den går parallelt hermed Bundesstraße B431.

I kommunen gik indtil 1977 den 13,5 kilometer lange Alsensche Drahtseilbahn fra Alsens Tongrube til en cementfabrik i Itzehoe. Den var blandt de længste industrisvævebaner i Europa.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted
 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Tomasee

Tomasee (rætoromansk: Lai da Tuma eller Lag da Toma) er en sø på den nordlige side af Piz Badus, over landsbyen Tschamut/Sedrun i Kanton Graubünden i de Schweiziske Alper. Søen ligger 2.345 m over havet i nærheden af Oberalppasset. Søen har et overfladeareal på 2,5 ha.

Navnets oprindelse (Etymologi) 
Navnet stammer fra det latinske ord Tumba, som betyder «grav» eller «trug».

Geografi 
Søen er kilde til Vorderrhein og dermed den officielle kilde til Rhinen. Søen får sit vand fra Rein da Tuma.
Søen er optaget på den nationale schweiziske liste over betydningsfulde landskaber og naturlige monumenter. Om vinteren fryser søen til is og bliver dækket med sne.

Vandrerute til søen 
Fra Oberalppasset kan man vandre til søen på en vandresti, som de fleste vandrere vil kunne gå begge veje på tre timer og tyve minutter, men det er stadig en bjergvandrerute med 500 meters højdeforskel.

Skiltet med den forkerte længde for Rhinens løb 

På et skilt ved Rhinens udspring står der fejlagtigt, at Rhinen har en længde på 1.320 km og ikke 1.230 km. (Nu er længden 1.232 km.) Formodentlig en skrivefejl, da skiltet blev lavet. Det betød imidlertid, at der i årtier stod en forkert længde (1.320 km) på Rhinen i leksika, lærebøger og officielle opslagsbøger

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Beskrivelse af Tomasee på på hjemmesiden for Schweiz Turistkontor (hentet 7. august 2016)

Søer i Schweiz