Kommunestyre- og fylkestingsvalget i Norge 2019

Kommunestyre- og fylkestingvalget 2019 var et lokalvalg i Norge som fandt sted mandag den 9. september 2019. Ved valget blev der valgt repræsentanter til alle Fylkesting og kommunestyrer i Norge.

Valgordning

Valgkredse 
Hver kommune og hvert fylke udgør en valgkreds. Kommunestyret/fylkestinget fastsætter selv antal repræsentanter inden for lovbestemte minimumskrav i forhold til indbyggertallet i kommunen/fylket.

Stortinget vedtog den 8. juni 2017 sammenlægning af 121 kommuner til 47 nye kommuner. Antal fylker blev reduceret til 11. Valget i sommeren 2019 blev gennemført som om sammenlægningen allerede var sket så alle indbyggere i den nye kommune/fylkeskommunen kunne stille op til valg og have stemmeret til det nye kommunestyre/fylkestinget. Kommunaldepartementet har foreslået ændringer i valgloven, valgforskriften og to specielle forskrifter om gennemføring af valg som kun gælder i 2018 og 2019. Blandt de foreslåede ændringer er en fællesråd i de amterne som skal slås sammen, således at valglovens§§ 4-3 ikke gælder, og at antal valgstyrer reduceres fra 19 til 11.

Valgbarhed og stemmeret 
Valgbare og pligtige til at tage imod valg er personer som har stemmeret ved valget, og som på valgdagen er folkeregistrede som bosat i vedkommendes kommune eller fylkeskommune, og som ikke er udelukket eller fritaget. Udelukkede fra valget er fylkesmanden og assisterende fylkesmand, administrationschef i kommune og fylkeskommune og dennes stedfortræder samt leder af forvaltninggren i kommune eller fylkeskommune. Man kan heller ikke vælges hvis man er sekretær for kommunestyret eller amtsrådet, ansvarlig for regnskabsfunktionen i kommunen eller fylkeskommunen eller foretager revision for kommunen eller amtskommunen.

Valgopgør 
Både valget til kommunestyrene og amtsrådene holdes som direkte forholdstalvalg i flermandskredse. Fordelingen af mandater ved kommunestyrevalg, fylkesrådsvalg og Stortingvalg sker efter Sainte-Laguës modificerede metode. Metoden går ud på at den enkelte listes stemmetal først deles med tallet 1,4 og derefter med tallene 3-5-7-9 osv. Ved disse delinger fremkommer en række tal, såkaldte kvotienter. Kvotienterne ordnes efter størrelse. Repræsentantspladserne fordeles til de lister som har de største kvotienter. Det første mandat går til den liste som har den største kvotient, mandat nr. to til den som har den næststørste kvotient, osv.

Valgresultater i kommunestyrevalgene 
Tabellen viser valgresultaterne i Norges 20 mest folkrige kommuner. Partiernes vælgerandele i procent (%) og antal mandater i kommunestyret (M):

Valgresultater i fylkestingsvalgene 
Tabellen viser valgresultater i fylkestingsvalgenepartiernes vælgerandele i procent (%) og antal mandater i fylkestinget (M):

 Andre står for:
1 Innlandet: Pensjonistpartiet 2,5 % og 1 mandat i fylkestinget.
2 Viken: Folkeaksjonen nei til mer bompenger 3,5 % og 3 mandater, Pensjonistpartiet 1,5 % 1 mandat i fylkestinget.
3 Vestfold og Telemark: Folkeaksjonen nei til mer bompenger 1,5 % og 1 mandat i fylkestinget.
4 Agder: Demokratene 5,4 % og 3 mandater, Pensjonistpartiet 1,5 % og 1 mandat, Partiet De Kristne 1,5 % og 1 mandat i fylkestinget.
5 Rogaland: Folkeaksjonen nei til mer bompenger 6,4 % og 3 mandater i fylkestinget.
6 Vestland: Folkeaksjonen nei til mer bompenger 9,1 % og 6 mandater, Pensjonistpartiet 1,1 % og 1 mandat i fylkestinget.
7 Møre og Romsdal: Nordmørslista 3,7 % og 2 mandater, Sunnmørslista 3,0 % og 1 mandat, Uavhengig valgliste for Sunnmøre 1,6 % og 1 mandat i fylkestinget.
8 Trøndelag: Pensjonistpartiet 3,2 % og 2 mandater i fylkestinget.
9 Troms og Finnmark: Nordkalottfolket 1,8 % og 1 mandat i fylkestinget.

Referencer 

Politiske valg i Norge
Politiske valg i 2019