kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Erni Arneson

Erni Arneson f. Buchtrup (12. september 1917 i Aarhus – 8. december 2006) var en dansk skuespillerinde, der debuterede i 1942 ved Lulu Ziegler Cabaretten. I årene derefter betydelige roller bl.a. på Allé Scenen, Det ny Teater, Folketeatret og Frederiksberg Teater.

Under 2. verdenskrig mødte hun amerikaneren Walt Arneson, som hun giftede sig med og tog hans efternavn. I 1948 flyttede hun til USA, hvor hun forsøgte at slå igennem som skuespillerinde og nåede da også at optræde både på teater og på tv. En overgang ernærede hun sig også som ejendomsmægler og arkitekt i Hollywood.

Efter hjemkomsten optrådte hun en enkelt sæson i Cirkusrevyen, til hun som oberstinde trak sig tilbage fra offentligheden i Ringsted. Dog nåede hun at indspille en række film også i de senere år.

Fra 1972-1984 underviste hun som talelærer ved Statens Teaterskole.

Fra 1948 til 1950 var hun gift med skuespilleren Preben Mahrt. Senere giftede hun sig med oberst Heinrich L. Hersom i 1955 og skiftede navn til Erni Arneson Hersom; dog fortsatte hun brugen af Erni Arneson som sit kunstnernavn. Hun og oberst Hersom var gift til hans død i 1986. Sammen fik de sønnen Louis Hersom (født 1956).

Filmografi 

 Baby på eventyr – 1942
 Vi kunne ha' det så rart – 1942
 Det kære København – 1944
 I går og i morgen – 1945
 Billet mrk. – 1946
 Jeg elsker en anden – 1946
 Ta', hvad du vil ha' – 1947
 Mani (film) – 1947
 Mens porten var lukket – 1948
 I de lyse nætter – 1948
 I kongens klær – 1954
 Min datter Nelly – 1955
 Mig og min familie – 1957
 Baronessen fra benzintanken – 1960
 Trekanter – 1969
 Tænk på et tal – 1969
 Ballade på Christianshavn – 1971
 I morgen, min elskede – 1971
 Olsen-banden på sporet – 1975
 Henover Midten- 1982
 Den kroniske uskyld – 1985
 Sidste akt – 1987
 Sort høst – 1993
 Carlo og Ester – 1994
 Sunes familie – 1997
 Efter brylluppet'' – 2006

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Aarhus
Øretinget

Øreting var et tingsted i Trøndelag, lokaliseret på Øra ved udløbet af Nidelven og ved Lade i nuværende Trondheim by. Her rådslog  Trøndelagen, den region hvor trøndernes lov bestemte. Harald Hårfager gjorde Lade gård i Strinda til kongsgård. Det blev sagt, at «her var landets rette kraft og styrke», noget som senere blev markeret ved, at kun den, som blev hyldet på Øreting, kunne anses for at være Norges retmæssige konge.

Norges historie
Boneloc-sagen

Boneloc-sagen refererer til den erstatningssag, som blev rejst om erstatning til de over 3.300 mennesker som mellem 1990 og 1995 blev hofteopereret ved brug af Boneloc.

På et tidspunkt erkendte Sundhedsstyrelsen at Boneloc, som er en knoglecement, ikke var stabil nok.

Efter at sagen blev rejst nedsattes en kommision (med Lars Nordskov Nielsen som formand). Resultatet var en stærk kritik af Sundhedsstyrelsen for at have svigtet sin tilsynpligt.

Hofteklubben ved Amager Hospital udviklede sig til Patientforeningen Danmark.

Danmarks politik
The Marked

The Marked var et amerikansk rockband, der eksisterede fra 1985 til 1987. 

The Marked bestod af Billy Corgan (guitar), Dale Meiners (bas) og Don Roesing (trommer). Navnet fik de fra de mærker, som nogle af medlemmerne havde på hovedet.

Bandet blev dannet i Chicago, USA, men flyttede kort tid efter til Florida i håbet om at finde en større fanbase. Da det glippede, gik bandet stille og roligt hver til sit. 

Selvom The Marked hverken nåede at udgive nogen albums, singler eller noget som helst er der nogle enkelte populære sange, der eksisterer rundt omkring på nettet, heriblandt First Curse, Mao Say Tongue, Fade on Violet, etc.

Billy Corgan og Ron Roesing kom igen til at indspille musik sammen allerede året efter The Marked havde gået hver til sit. I 1988 hjalp Roesing nemlig med at spille trommer i Billy Corgans nye band Smashing Pumpkins, og Roesing medvirkede på nogle af sangene på Nothing Ever Changes (den første EP fra Smashing Pumpkins).

I 2000 sagsøgte The Marked deres tidligere forsanger Billy Corgan og hans succesfulde band Smashing Pumpkins for brug af noget videoklip i bandets live video Vieuphoria fra 1994.

Marked, The
Roset (ornament)

En roset eller rosette er en stiliseret blomst af rosen-familien, der anvendes som ornament. Må ikke forveksles med rosetvindue (fx glasudsmykning i en domkirke). Rosetter laves af stukkatører.

Bygningsdele
Gotik
EM i håndbold (mænd)

Europamesterskabet i håndbold for herrer er en turnering for europæiske landshold arrangeret af European Handball Federation. Turneringen er afholdt hvert andet år siden 1994.

 har med 5 EM-titler vundet flest titler (1994, 1998, 2000, 2002 og 2022). Derudover har  (2006, 2010, og 2014),  (2018 og 2020),  (2004 og 2016) og Danmark (2008 og 2012) vundet mere end et EM. 

Tre lande har til og med EM 2022 kvalificeret sig til alle hidtil afholdte slutrunder: ,  og .

Europamesterskaber gennem tiden

Medaljeoversigt 

* inkl. en medalje som Jugoslavien

Placering 
Mange lande har deltaget i EM-slutrunder gennem tiden, og deres placeringer er sammenfattet i nedenstående tabel.

Rekorder

Slutrunder 1994-2010

Flest mål i én kamp (60 min.)

Færrest mål i én kamp (60 min.)

Største sejr/nederlag

Flest mål af ét hold i én kamp

Færrest mål af ét hold i én kamp

Kvalifikationer 1994-2010

Flest mål i én kamp (60 min.)

Færrest mål i én kamp (60 min.)

Største sejr/nederlag

Flest mål af ét hold i én kamp

Færrest mål af ét hold i én kamp

Statistik

Topscorer efter turnering

Se også 
 VM i håndbold (mænd)
 EM i håndbold (kvinder)
 VM i håndbold (kvinder)
 Asienmesterskabet i håndbold (mænd)
 Asienmesterskabet i håndbold (kvinder)
 Panamerikamesterskabet i håndbold (mænd)
 Panamerikamesterskabet i håndbold (kvinder)

Eksterne henvisninger 
 European Handball Federation 
 EHF EURO

Noter 

 
Etableret i 1994
Papegøjebusk-slægten

Papegøjebusk-slægten (Parrotia) vokser kun på bjergene i det nordlige Iran. Slægten har kun én art.

 Papegøjebusk (Parrotia persica)

Planteslægter
EM i håndbold 2004 (mænd)

Europamesterskabet i håndbold for herrer i 2004 var det sjette EM i håndbold for mænd, og slutrunden blev afholdt i Slovenien i perioden 22. januar – 1. februar 2004. Slovenien var EM-værtsland for første gang.

Mesterskabet blev for første gang vundet af Tyskland, som i finalen besejrede værtslandet Slovenien med 30-25. Det var den bedste slovenske EM-placering – indtil da havde slovenerne en 5.-plads fra EM 2000 som bedste resultat. Bronzemedaljerne gik for andet EM i træk til Danmark, som vandt over verdensmestrene Kroatien i bronzekampen.

Sveriges forsvarende europamestre kunne ikke gentage triumfen fra EM 2002 på hjemmebane og sluttede skuffende på 7.-pladsen.

Slutrunde

Indledende runde 

De 16 deltagende lande spillede først en indledende runde med 4 grupper á 4 hold. De tre bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-12.

Hovedrunde 

De tre bedste fra hver indledende gruppe gik videre til hovedrunden, hvor holdene fra gruppe A og B samledes i gruppe I, mens holdene fra gruppe C og D samledes i gruppe II. Resultaterne fra indbyrdes kampe mellem hold fra samme indledende gruppe blev ført med over til hovedrunden. De to bedste hold i hver gruppe gik videre til semifinalerne, mens treerne og firerne gik videre til kampene om 5.- og 7.-pladsen.

Slutspil 

Slutspilskampene blev spillet i Ljubljana.

Rangering

Medaljevindere

Eksterne henvisninger 
  

2004 (mænd)
Håndbold i 2004
OGLE-2005-BLG-390Lb

OGLE-2005-BLG-390Lb er en extrasolar planet også kaldet en exoplanet, der kredser om stjernen OGLE-2005-BLG-390L i stjernebilledet Skorpionen på den nordlige himmelkugle ca. 20.000 lysår ind mod midten af Mælkevejen.
Med en diameter på ca. 1,5 gange Jordens er exoplaneten tillige en super-jord. Men planetsystemets stjerne, OGLE-2005-BLG-390L, der med stor sandsynlighed er en rød dværg, har kun en femtedel af Solens diameter, og med en anslået temperatur på -220 grader Celsius anses OGLE-2005-BLG-390Lb for at være den koldeste exoplanet, der endnu er opdaget.

Uffe Gråe Jørgensen fra Niels Bohr Institutet har på det danske observatorium i Chile ledet de observationer som har resulteret i denne opdagelse.

Noter

Eksterne links
Video News Release 16: It's Far, It's Small, It's Cool: It's an Icy Exoplanet! (eso0603a) set 12.03.2013

Exoplaneter
Sigurd Munn

Sigurd Munn, eller Sigurd Haraldsson (født 1135, død 1155) var søn af kong Harald Gille. 

Sigurd Munn blev konge af Norge i 1136 sammen med broderen Inge Krokrygg, fra 1142 blev den ældre bror Øystein Haraldsson også konge. Sigurd Munn blev dræbt i 1155 under et forsøg på at styrte kong Inge Krokrygg. 

Tjek fødsels- og dødsår
Regenter af Norge
Fyrster fra middelalderen
Nordmænd i 1100-tallet
Jens Rud

Jens Rud (død omkring 1404) var en dansk rigsråd.

Han var søn af Niels Jakobsen Rud af Pilegård.

Han nævnes første gang 1360. Han var høvedsmand i Korsør i 1369, og året efter sendte kong Valdemar 4. Atterdag ham med til paven for at udvirke en bandlysning af kongens oprørske undersåtter. I 1382 er han benævnt ridder. I mellemtiden har han formentlig været høvedsmand i Holbæk, men 1387 var han høvedsmand i Vordingborg og i 1390 i Jungshoved, som han 1396 afstod mod at få Møn og Stegehus i forlening i 5 år.

Formodentlig var det derfor ikke ham; men hans søn af samme navn, der i 1400 var høvedsmand i Telge. Som medlem af rigsrådet deltog han i unionsforhandlingerne i Kalmar i 1397 og har beseglet udkastet til unionstraktaten.

Han var gift med Alhed Clausdatter Grubendal, datter af Claus Grubendal og Juliane Olufdatter Lunge, og er samme med hende begravet ved Sorø Kloster.

Han fik børnene Karine, Magrethe, Mikkel (til Skjoldnæs) og Jens.

Danskere i 1300-tallet
Danskere i 1400-tallet
Lensmænd fra Danmark
Jens
Riddere fra Danmark
Rigsråder fra Danmark
Officerer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Mariebjerg Kirkegård

Mariebjerg Kirkegård i Gentofte har ikke tilknyttet nogen kirke, men blev anlagt som kommunal centralkirkegård i årene 1926-1933 af arkitekten G.N. Brandt, som også udformede Ordrup Kirkegård, ligeledes beliggende i Gentofte Kommune. Den blev officielt indviet 6. oktober 1936. Kirkegården har et areal på 266.000 m², svarende til omkring 25 heltar.

I 1936 blev kirkegårdens kapel og krematorium opført med Frits Schlegel som arkitekt.
Kapellet er siden, i 1959, udvidet med et lille kapel. Kirkegården har været inspirationskilde for mange andre kirkegårde – i Danmark og i udlandet. Brandt modtog i 1937 Eckersberg medaljen og i 1945 C.F. Hansen Medaljen for dette imponerende anlægsarbejde.
 
Mariebjerg Kirkegård er bygget op af en række rektangler: Yderst en allé af skovfyr, inderst en allé af avnbøg. De to rektangler bindes sammen af to tværgående alleer; en stor allé af spidsløn og en mindre af pil. Kirkegården er igen underinddelt med store takshække. Hele kirkegården er indrammet af et stort skovmassiv.
 
Mariebjerg Kirkegård er medtaget i den danske kulturkanon i kategorien arkitektur.

Kirkegården er åben for besøgende fra solopgang til solnedgang.

Kendte personer begravet på Mariebjerg Kirkegård 

 Francis Beckett
 Agnete Weis Bentzon
 Henrik Bentzon
 Jørgen Bentzon
 Karl Bjarnhof (fællesgrav)
 Svend Borberg
 Anna Borg
 Annelise Bramsnæs
 Ludvig Brandstrup (skuespiller)
 Erik Bruhn
 Anton Frederik Bruun (fællesgrav)
 Holger Brøndsted
 Henny Lindorff Buckhøj
 Jørgen Buckhøj (fællesgrav)
 Per Buckhøj
 Poul Bundgaard
 Mogens Bøggild
 Arne-Ole David
 Ingolf David
 Valdemar Davids
 Mogens Davidsen
 Jørgen Ditzel
 Nanna Ditzel
 Erik Erstad-Jørgensen (fællesgrav)
 Troels Fink
 Leck Fischer
 Olaf Forchhammer
 Erling Foss
 Svend Fournais
 Blanche Funch
 Georg Galster
 Johannes Glob
 Kip Glob
 Ernst Goldschmidt
 Kaj Gottlob
 Peder Gram
 Ragna Grubb
 Mogens Halbye
 Hans Peter Hansen
 Søren Hansen
 Flemming Holbek
 Gy Holdorf
 Kai Holm
 Tyge Hvass
 A.C. Højberg Christensen
 F. E. Jensen
 Tudlik Johansen
 Gunnar Jørgensen
 Minna Jørgensen
 Troels G. Jørgensen
 Reimert Kehlet
 Pouel Kern
 Valdemar Koppel
 Hans Kurt
 Christian Laursen
 Henrik Leth
 Boje Lundgaard
 Leo Mathisen
 Knud Meister
 Søren Melson
 Børge Mogensen (fællesgrav)
 Finn Monies
 Manja Mourier
 Jais Nielsen
 Ville Jais Nielsen
 Ann-Sofi Norin
 Gull-Maj Norin
 Leif Otto Normann
 Povl Olrik
 Alfred Osmund
 Hans W. Petersen (fællesgrav)
 Aage Rafn
 Annelise Reenberg
 Poul Reumert
 Christian Reventlow
 Louis Rosen Schmidt
 Bendt Rothe
 Karl Schou
 Hans Georg Skovgaard
 Victor Skaarup
 Carl Erik Soya
 Hakon Stephensen (fællesgrav)
 Claus Strandberg
 Magnus Suenson
 C.Th. Sørensen
 Hans J. Wegner
 Thorvald Claudi Westh
 Richard Willerslev
 John Wittig
 Augusta Blad
 Peter Naur

Litteratur

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Mariebjerg Kirkegård - Historie og udvikling 
 

Kulturkanonen
Gentofte
Kirkegårde i Gentofte Kommune
Etableret i 1936
Caspar Markdanner

Caspar Markdanner (1533-1618) var en dansk herremand og lensmand. Kendt blandt andet for hans tid som lensmand på Koldinghus, hvor han udsendte Danmarks første brandforordning og fik genrejst den store Jellingsten. Ifølge et gammelt sagn uægte kongesøn.

Liv og karriere 
Hans herkomst kendes ikke, fra hans ligprædiken vides dog at han kom fra fromme ærlige forældre, sagnet fortæller dog, at han var uægte søn af Christian 3. og en skomagerdatter fra landsbyen Andst ved Kolding. Det meget usikre sagn er understøttet af Caspar Markdanners uomtvistelige interesse og omsorg for Andst Kirke. 

Sikkert er, at han ikke var født adelig, men kom fra et hjem med huslærer til ham til hans 12. år. Han kom i skole i Roskilde og herfra til Hamborg. I de næste 25 år opholdt han sig i flere europæiske lande, Frankrig, Spanien, Italien og Østrig, hvor han gjorde krigstjeneste. I Østrig kom han til det kejserlige hof og blev her adlet i 1571. 

Den danske rigshofmester Peder Oxe opfordrede ham til at vende hjem til fædrelandet, hvilket han gjorde i 1574 og fik ansættelse ved hoffet. Han var først fanejunker, avancerede til køgemester, hvorefter han i 1585 af kong Frederik 2. blev gjort til lensmand på Koldinghus, en post, han bestred gennem de næste 32 år.

Som lensmand fik han i 1586 udgravet og opstillet den store Jellingsten udenfor Jelling kirke. Det var Markdanner der efter en stor brand i Kolding forsøgte at forhindre nye brande ved at oprette et moderne brandvæsen og systematisk sørge for at få fejet byens skorstene, som på denne tid var en stor brandfælde. Den første brandforordning i Danmark blev udstedt af Caspar Markdanner: Så snart stormklokken lød som advarsel om brand, skulle borgmestrene og rådmændene straks være klar og lede slukningsarbejdet.Hvis de ikke deltog blev de straffet. 

Han har sat sit præg på Andst Kirke: Han har bygget tårnet og sammen med præsten Jon Jensen Kolding udstyret kirken med prædikestol og loft. I Andst Kirke hænger en tavle, hvis latinske tekst forfattet af Jon Jensen Kolding berømmer Caspar Markdanner, og på prædikestolens lydhimmel sidder hans adelige våben. Også Sankt Nicolai Kirke i Kolding har også fået sit alter og prædikestole skænket af Markdanner.

Familie og død 
I 1577 havde kongen skænket ham herregården Rønningesøgård på Fyn, hvor Caspar fik østfløjen opført, og 60 år gammel forøgede han sit gods med Vejlegård på Fyn ved at gifte sig med den 15-årige Sophie Oldeland.

Caspar Markdanner døde som 85-årig i 1618. Hans søn Frederik Casparsen Markdanner overtog Rønningesøgård på Fyn, den forbliver i slægten frem til slutningen af 1600'tallet.

Kilder 

Danskere i 1500-tallet
Danskere i 1600-tallet
Personer fra Kolding
Danske kongers uægte børn
Lensmænd fra Danmark
Køgemestre fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Godsejere fra Danmark
Køgemester

Køgemester er en gammel betegnelse for den person, som havde overopsynet med husholdningen ved det kongelige hof. Betegnelsen anvendes også i romanen "Rosens Navn" med samme funktion, men her ved et kloster.

Stillingsbetegnelser
Titler
Græsningsegeskov

En græsningsegeskov er en særlig type skov, der er opstået som følge af kreaturers græsning på overdrev. Skovtypen kan spores tilbage til yngre stenalder, og dyrkningsformen var meget udbredt som ét af landsbyfællesskabernes goder. Eftersom de græssende dyr til stadighed har fjernet de fremspirende unge træer, er skoven kommet til at bestå udelukkende af gamle træer – oftest ege, bøge og vilde æbler. Skovtypen er typisk for 1800-tallets guldaldermalerier, men den er blevet meget sjælden, efter skovforordningen af 1807 forbød græsning i skovene.

Der findes nogle få rester af græsningsskove i Danmark: Skejten, Æbelø og Langå Østerskov (= "Langå Egeskov"). Ved Langå fortsatte græsningen dog på overdrevet mellem byen og Gudenåen, dvs. i Langå Østerskov. Det er i øvrigt stadig forbudt at have græssende dyr i skovene, så i dag har Danmarks Naturfond, der ejer og vedligeholder området, fået dispensation til at fortsætte den ulovlige græsning.

Eksterne henvisninger 
 Danmarks naturfond om Langå Egeskov
 Plejeplan for Langå Egeskov (med en grundig beskrivelse af skovens tilstand)

Se også 
 Løveng
 New Forest

Skovtyper
Afgræsning
EM i håndbold 2006 (mænd)

Europamesterskabet i håndbold for herrer i 2006 var den syvende EM-slutrunde for mænd, og den blev afholdt i Schweiz i perioden 26. januar – 5. februar 2006. Kampene blev spillet i Zürich, Basel, Bern, Sursee (ved Luzern) og St. Gallen.

Frankrig blev europamester for første gang efter finalesejr over Spanien, mens Danmark vandt bronze for tredje EM i træk. I bronzekampen blev Kroatien besejret, nøjagtig som ved EM to år tidligere.

Slutrunde

Indledende runde 

De 16 deltagende lande spillede først en indledende runde med 4 grupper á 4 hold. De tre bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-12.

Hovedrunde 

De tre bedste fra hver indledende gruppe gik videre til hovedrunden, hvor holdene fra gruppe A og B samledes i gruppe I, mens holdene fra gruppe C og D samledes i gruppe II. Resultaterne fra indbyrdes kampe mellem hold fra samme indledende gruppe blev ført med over til hovedrunden. De to bedste hold i hver gruppe gik videre til semifinalerne, mens treerne gik videre til kampen om 5.pladsen.

Slutspil 

Slutspilskampene blev spillet i Hallenstadion, Zürich.

Medaljevindere

Samlet rangering

Kilder / eksterne henvisninger 
 EHF – EM i håndbold 2006 for mænd 

2006 (mænd)
Håndbold i 2006
Fanejunker

Fanejunker kaldte man fra 14.-16. århundrede adelsmænd, der slog ind på den militære vej, og til hvem det betroedes at bære fanen.  Denne overleveredes ham ofte på festlig vis, og han måtte sværge at  ville ofre livet for fanen. Kunne han ikke hindre tabet af denne, skulle  han vikle sig ind i dugen og lade sig dræbe, og man har eksempler på,  at et sådant påbud er blevet efterkommet. Senere blev afdelingens yngste  officer fanebærer, og ordet fanejunker tabte derved sin oprindelige betydning. Ofte har fanebæreren en særlig glimrende uniform. Nu til dags bæres sædvanlig fanen af en ældre pålidelig underofficer. Dette er også tilfældet i Danmark.

Kilde 

 af generalløjtnant B.P. Berthelsen

Adelige titler
Flag
Tøj & Sko

Tøj & Sko var en dansk butikskæde. Kæden blev grundlagt i 1981 og havde på et tidspunkt 37 butikker i hele Danmark, som solgte tøj og sko til kvinder og børn til lave priser. Tøj & Sko var en del af Dansk Supermarked Gruppen A/S.

I 2012 lukkedes samtlige Tøj & Sko-butikker. Lukningen kom efter dårlige økonomiske resultater flere år i træk.

Butikker 
Pr. 19. marts 2010:

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Tøjbutikskæder i Danmark
Etableret i 1981
Ophørt i 2012
Salling Group
Tidligere virksomheder i Danmark
Live-cd

En live-cd er en cd-rom, som en pc kan startes fra. Ofte er en live-cd indrettet, så systemet kan bruges helt uden computerens harddisk benyttes. Da man ikke kan skrive ændringer på cd'en, må alle filer, som skal ændres kopieres til ram og bruges der. Sammenlignet med et system installeret på en harddisk er en live-cd langsom at arbejde med, men til demonstration af et system er det en god løsning.

For at kunne starte fra en live-cd, skal pc'ens BIOS være indstillet til at forsøge at starte (boote) fra cd-drevet. Herefter bootes CD-ROM'en. Når styresystemet er sat i gang, kan resten af live-cd'en læses med de muligheder som styresystemet stiller til rådighed.

Når filer skal kunne redigeres, oprettes en ramdisk, som udstiller en del af computeren ram som et filsystem. Når ramdisken er oprettet kopieres de relevante filer til den, og ramdisken aktiveres, så den udgør en del af det generelle filsystem. Alle Unix-lignende systemer har denne mulighed.

Nogle Linux-distributioner består af en live-cd, og de fleste har en installations-cd, som kan startes på samme måde.

Kort liste over live-cd'er 
BSD:
 DragonFly BSD
 FreeSBIE (Baseret på FreeBSD)
 Frenzy mini-cd (Baseret på FreeBSD)
 OliveBSD, OpenBSD-baseret live-cd med IceWM og ROX-filer
 RedBSD

Linux:
 Auditor – En live-cd indeholdene utallige sikkerhedsværktøjer
 Basilisk Linux. Baseret på Red Hat
 Gentoo LiveCD
 Knoppix – Den "originale" linux-live-cd. Meget komplet og nem for begyndere. (Baseret på Debian)
 Mandriva
 NimbleX – En sub 200MB live-cd Baseret på Slackware
 PCLinuxOS
 SuSE Live-cd
 Ubuntu

Microsoft Windows:
 BartPE (Windows 2000/XP/2003)
 911 Rescue CD (Windows NT/2000/XP/2003)
 Ultimate Boot CD for Windows (Windows XP)
 Live CD Windows – LiveCD bygget på Windows – god til at fjerne virus og spyware

Cd'er
Jomfrutrane

Jomfrutranen (Grus virgo) er en af de 15 traner der lever i verden. Den lever i græsområder i Afrika og i Indien og Rusland. Den blev tidligere henført til slægten Anthropoides.

 Vægt: 2000-3000 gram
 Højde: 90 cm
 Levested: Primært savanne eller andet græsland
 Kønsmodenhed: fra 2 år
 Rugetid: 27-29 døgn
 Antal æg pr. kuld: 1-2 æg, normalt 2 æg.
 Føde: Primært græsfrø

Noter 
 Avibase - the world bird database''

Eksterne henvisninger 

Fugle fra Eurasien
Traner
1979 (sang)

"1979" er en sang skrevet af Billy Corgan og indspillet af Smashing Pumpkins. Det er titlen på den anden single fra dobbeltalbummet Mellon Collie and the Infinite Sadness, der blev udgivet i 1995. Sangen blev nomineret i kategorien Record of the Year og Best Rock Performance by a Duo or Group with Vocal ved den amerikanske Grammy Awards, og den vandt ved MTV Video Music Awards en pris for Best Alternative Video. 

Singlen blev udgivet 22. januar 1996 og blev ét af bandets største hit. I USA blev singlen solgt i mere end 500.000 eksemplarer og blev dermed bandets anden guldsingle i træk (efter "Bullet with Butterfly Wings"). En ny single med remixes af sangen, bl.a. et af Moby, blev udgivet nogle måneder senere. I 2010 var "1979" nr. 21 på Pitchforks liste over de bedste sange fra 1990'erne. 

I Danmark blev "1979" den første Smashing Pumpkins-sang, som opnåede en plads på P3's Tjeklisten. I februar 1996 debuterede "1979" som nummer 15 på listen. Også ugen efter var sangen på Tjeklisten som nummer 18. I USA blev "1979" den første og hidtil eneste Smashing Pumpkins-sang, der gik ind som nummer et på den alternative amerikanske hitliste. Den overgik dermed førstesingle "Bullet with Butterfly Wings", der havde toppet som nummer to. 

I forbindelse med udgivelsen af bandets syvende album Oceania i 2012 lavede musikmagasinet Rolling Stone en oversigt over de 20 bedste sange fra Smashing Pumpkins ud fra en omfattende afstemning blandt fans. "1979" blev stemt ind som nummer to på listen.

B-sider 
 "Ugly"
 "Believe"
 "Cherry"
 "The Boy"
 "Set the Ray to Jerry"

Alle sange er skrevet af Billy Corgan med undtagelse af "Believe" og "The Boy", som er skrevet og sunget af James Iha. "Set the Ray to Jerry" regnes af mange som ét af bandets bedste numre, til trods for at det kun er en b-side. Corgan ville da også gerne have haft sangen med på selve albummet, men blev overtalt af produceren Flood til at lade være.

Smashing Pumpkins-sange
Sange fra 1995