kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Apollo (månekrater)

Apollo er et enormt nedslagskrater på Månen, der ligger på den sydlige halvkugle på Månens bagside. Det er det største, identificerede krater på Månen og er opkaldt efter Apollo-programmet (1961-1972).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Krateret er langt større end det store Oppenheimerkrater, som ligger ved siden af dets vestlige rand. Barringerkrateret ligger over den nordlige kratervæg. Mod sydøst ligger Anderskrateret, og Kleymenovkrateret ligger lige øst for Apollos rand.

Karakteristika 
Apollo er af typen "bjergomkranset slette" og har dobbelte ringvægge, hvoraf den indre vægs diameter er ca. halvt så stor som den ydres. Begge vægge er blevet stærkt nedslidt og eroderet af senere nedslag, så væsentlige dele af dem nu består af irregulære og afskårne buesektioner af bjerge.

Sektioner af Apollokraterets indre er blevet dækket af lava, hvilket har givet områder af bunden lavere albedo end omgivelserne. Der findes en stor plet af dette månehav i den midterste del af den indre ring, som også udviser tegn på et strålesystem. En lang strækning af maret ligger langs kraterets sydlige del, men der er også et mindre område nær dets vestlige rand.

Den indre kraterbund er dækket af mange kratere af varierende størrelse. Adskillige af de mere bemærkelsesværdige af disse er blevet navngivet. Da IAU fastlagde disse krateres navne, opkaldte man dem efter mennesker, som var tilknyttet Apollo-programmet.

Indre kratere 
Adskillige kratere indenfor Apollokrateret har fået navne til ære for afdøde NASA-ansatte.

Drydenkrateret er forbundet med den indre rings yderside mod vest-nordvest. Chaffee er et krater af tilsvarende størrelse, som delvis ligger over den sydvestlige del af den indre ring. I den sydøstlige del af det ydre krater ligger Bormankrateret. Indenfor den indre ring ligger Resnik-, McAuliffe- og Onizuka-kraterne, og Jarvis- McNair-kraterparret. Smithkrateret ligger over den nordlige del af den indre ring.

I 2006 godkendte IAU et forslag om at navngive syv indre kratere til ære for de forulykkede astronauter i Columbia-rumfærgen .

Tre af kraternavnene medtager de respektive astronauters initialer for at skelne dem fra Anderson-, Brown- og Clark-kraterne.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Apollonius (månekrater)

Apollonius er et nedslagskrater på Månen, som befinder sig på Månens forside nær dens østlige rand. Det er opkaldt efter den græske geometer og astronom Apollonius (ca. 262 f.Kr. – ca. 190 f.Kr.).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Krateret ligger i højlandsområdet vest for Mare Undarum og nordøst for Sinus Successus i Mare Fecunditatis. Det ligger sydvest for krateret Firmicus og nord for Condonkrateret.

Karakteristika 
Den ydre rand af Apollonius er noget nedslidt, og der ligger et par små kratere (herunder "Apollonius E") over den vestlige væg. Den næsten flade kraterbund har lav albedo og er blevet dækket af lava. Krateret har hverken en central top eller særlige små kratere i kraterbunden.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Apolloniuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Appleton (månekrater)

Appleton er et stærkt eroderet nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den engelske fysiker Edward V. Appleton (1892-1965).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Mod nordvest ligger Von Neumann- og Campbell-kraterne. Det mindre Golovinkrater ligger mod nordøst, mens månehavet Mare Moscoviense ligger længere mod sydvest. Appleton har et par satellitkratere på hver sin side af kanten, så de danner en tripelformation. "Appleton R"-krateret ligger i retning vest-sydvest og har et andet krater lige inden for sin nordlige rand. På Appletons modsatte side ligger "Appleton D", som i form og størrelse minder om "Appleton R".

Karakteristika 
Både kratervæg og -bund er stærkt eroderet af mange senere nedslag, der har gjort dannelserne afrundede og irregulære. Der ligger et kraterpar over den sydvestlige rand, og to småkratere langs den østlige. Kraterbunden er irregulær med mange småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Appletonkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Arago (månekrater)

Arago er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den vestlige del af Mare Tranquillitatis på Månens forside og er opkaldt efter den franske astronom, matematiker, fysiker og politiker François Arago (1786-1853).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Krateret observeredes første gang i 1645 af Johannes Hevelius.

Omgivelser 
Sydvest for Arago ligger Mannerskrateret, og længere væk kraterparret Ritter-Sabine. Mod sydøst findes den store Lamontkrater-formation, som er blevet oversvømmet af maret.

Karakteristika 
Aragos rand har en udbuling i den vestlige væg. Der er en central højderyg, som strækker sig mod den nordlige væg. Marets overflade i nærheden er kendetegnet ved snoede højderygge, mest tydeligt mod øst og sydøst. Mod nord findes en stor skjoldvulkan (dome) med navnet Arago Alpha (α). En skjoldvulkan af tilsvarende størrelse findes i samme afstand mod vest og hedder Arago Beta (β).

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Aragokrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Aratus (månekrater)

Aratus er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens forside i højlandet syd og øst for de forrevne Montes Apenninus-bjerge og er opkaldt efter den græske digter Aratus (ca. 315/310 f.Kr. – 240 f.Kr.).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Øst for Aratus ligger Mare Serenitatis og mod sydvest det noget større Cononkrater. Nord-nordøst for Aratuskrateret er landingsstedet for Apollo 15-missionen, lige på den anden side af Mons Hadley Deltaet.

Karakteristika 
Aratus er et cirkulært, skålformet krater med relativt høj albedo.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Aratuskrateret har følgende satellitkratere:

De følgende kratere har fået nye navn af IAU.
 Aratus A — Se Galenkrateret.

Aratus CA 
Denne tre-grenede struktur findes i det vestlige Mare Serenitatis. Den er dannet af en gruppe samlede forsænkninger i Månens overflade og kan være en vulkansk revne. Dimensionerne er 9,5 km × 3 km, og den er anslået til at være 0,4 km dyb.

De tre udstrakte forsænkninger har fået hver sit navn:

To små kratere i nærheden af Aratus CA har også fået tildelt egne navne:

"Manuel" ligger lige på den anden side af den østlige spids af "Vallis Krishna", mens "Yoshi" ligger lige på den anden side af den vestlige spids af "Vallis Christel". "Manuel" er meget vanskelig at se, selv på fotografier i høj opløsning.

De fem navne, som er anført ovenfor, optrådte første gang på "Defense Mapping Agency"s Topophotomaps 42A4/S1 og 42A4/S2 og godkendtes af IAU i 1976. På grund af et forbud mod at navngive kratere ved tilføjelse af bogstaver, som var i kraft på tidspunktet for kortets udfærdigelse, fik "Aratus CA" det foreløbige nye navn "Lorca". Det blev aldrig godkendt af IAU, trods angivelse af det modsatte på Defense Mapping Agencys kort LM-41 og LM-42, og det tidligere navn "Aratus CA" (som første gang sås på LAC-42, offentliggjort i 1965 ) blev officielt antaget igen af IAU i 2006.

I retning mod nord fra stedet løber en snoet højderyg, som er navngivet Dorsum Owen. Mod øst er der en længere, parallel højderyg ved navn Dorsum von Cotta. Længere mod nord-nordøst ligger Linnékrateret, omgivet af et klart dække af materiale med høj albedo. I omtrent samme afstand mod sydvest ligger Montes Haemus-bjergkæden i kanten af maret.

De selenografiske koordinater for grupperingen 349° (ved daggry).

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Archimedes (månekrater)

Archimedes er et stort nedslagskrater på Månen, der ligger i den østlige udkant af Mare Imbrium på Månens forside. Det er opkaldt efter den græske matematiker, fysiker og astronom Arkimedes (ca. 287 – ca. 212 f.Kr.).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Syd for krateret ligger bjergområdet Montes Archimedes. Ved den sydøstlige rand ligger sletten Palus Putredinis med et system af riller ved navn "Rimae Archimedes", som strækker sig over 150 km. Nord-nordvest for Archimedes rejser Montes Spitzbergen sig, der er en række toppe i Mare Imbrium.

Øst for Archimedes ligger Autolycuskrateret, og måneoverfladen mellem disse to formationer var nedslagsstedet for Luna 2-landingsfartøjet. Det var den første rumsonde, som nåede Månens overflade, og den landede 13. september 1959.

Mod nordvest ligger det fremtrædende Aristilluskrater. Lavasletten mellem Archimedes, Aristillus og Autolycus danner Sinus Lunicus-bugten i Mare Imbrium. En snoet højderyg fører væk fra Archimedes i retning nord-nordvest og krydser disse marer.

Karakteristika 
Archimedes' diameter er den største blandt kraterne i Mare Imbrium. Randen har en tydelig ydre vold, der fremtræder klar på grund af udkastet materiale og skinnet fra den øverste terrasse af den indre væg, men det har ikke det strålesystem, som typisk ses ved yngre kratere. Et trekantet forbjerg strækker sig 30 kilometer fra den sydøastlige rand.

Kraterets indre mangler en central top og er dækket af maremateriale. Der er heller ingen særlige høje dannelser, men der findes nogle få og små meteorkratere nær randen. Spredte faner af lyst strålemateriale ligger over kraterbunden og er mest sandsynligt endt der efter det nedslag, som skabte Autolycuskrateret.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Archimedeskrateret har følgende satellitkratere:

De følgende kratere er blevet omdøbt af IAU]:
 Archimedes A – Se Bancroftkrateret.
 Archimedes F – Se MacMillankrateret.
 Archimedes K – Se Spurrkrateret.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Archytas (månekrater)

Archytas er et nedslagskrater på Månen, der stikker ind i den nordlige kant af Mare Frigoris på Månens forside. Det er opkaldt efter den græske astronom, matematiker og filosof Archytas (428 – 347 f.Kr.).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Krateret blev første gang observeret i 1645 af Johannes Hevelius.

Omgivelser 
Mod nordvest ligger det tilsvarende store Timaeuskrater, og det mindre Protagoraskrater ligger i den modsatte retning mod sydøst. Længere mod sydvest, på den anden side af den modsatte kant af maret ligger det fremtrædende Platokrater.

Karakteristika 
Archytas' rand har en skarp kant og udviser kun få tegn på erosion fra senere nedslag. Den ydre væg er næsten cirkulær, med en let udadgående bule mod sydøst. Det indre er ru, med en ring af materiale, som er samlet ved foden af den indre væg. Lige øst for kraterets midte står et par centrale toppe.

Overfladen rundt om krateret er ret jævn mod syd på grund af de lavastrømme, som dannede maret. Den er mere forrevet mod nord og nordøst. Satellitkrateret "Archytas B", som ligger nordvest for Archytas danner en lavadækket bugt langs kanten af Mare Frigoris.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Archytaskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Argelander (månekrater)

Argelander er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det sydligt-centrale højland på Månens forside og er opkaldt efter den prøjsiske astronom Friedrich Wilhelm Argelander (1799-1875).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Krateret observeredes første gang i 1645 af Johannes Hevelius.

Omgivelser 
Argelander ligger i midtpunktet mellem det mindre Vogelkrater mod nord og det større Airykrater mod syd. Mod nordvest ligger den nedslidte rest af Parrotkrateret. I vestlig retning er der en smal kløft i overfladen, som løber i retningen nord-nordvest og skærer den sydøstlige rand af Parrotkrateret.

Karakteristika 
Argelanderkraterets rand er noget nedslidt og indskåret, omend mindre forvredet end Airykrateret mod syd. Kraterbunden er relativt flad, og der er en lille, central bakke. En kurvet sænkning i overfladen følger den vestlige rand, hvilket giver væggen en vold på den side.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Argelanderkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Ariadaeus (månekrater)

Ariadaeus er et lille, skålformet nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den vestlige bred af Mare Tranquillitatis på Månens forside og er opkaldt efter kong Philip 3. af Makedonien (Philippus Ariadaeus) (ca. 359 – 317 f.Kr.).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Ariadaeuskrateret ligger nord for Dionysiuskrateret og vest-sydvest for Aragokrateret. Langs den nordøstlige rand ligger det mindre "Ariadaeus A", og de to danner et dobbeltkrater.

Karakteristika 
Krateret markerer den østlige grænse for den rille, som hedder Rima Ariadaeus. Denne brede kanal strækker sig i en næsten lige linje mod vest-nordvest og passerer lige nord om Silberschlagkrateret. Der ligger andre riller i nærheden, herunder Rimae Ritter mod sydøst og Rimae Sosigenes mod nordøst.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Billede af Ariadaeus på Lunar Photo of the Day

Bibliografi 

Kratere på Månen
Aristillus (månekrater)

Aristillus er et fremtrædende nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den sydøstlige del af Mare Imbrium på Månens forside, og det er opkaldt efter den græske astronom Aristillus.

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Krateret observeredes første gang i 1645 af Johannes Hevelius.

Omgivelser 
Direkte mod syd fra Aristillus ligger det mindre Autolycuskrater, mens det store Archimedeskrater ligger mod sydvest, hvor dette område af maret hedder Sinus Lunicus. Mod nordvest findes Theaetetus- og Cassini-kraterne.

Karakteristika 
Randen af Aristilluskrateret har en bred og irregulær ydre vold af udkastet materiale, som er ret let at skelne imod det omgivende mares jævne overflade. Nedslaget dannede et strålesystem. som strækker sig mere end 600 km. Randen er generelt cirkulær, men med en let hexagonal form. Randens indre vægge falder i terrasser ned mod et forholdsvis ujævnt indre, som ikke er blevet dækket af lava. I kratermidten findes tre toppe, som rejser sig til en højde af ca. 0,9 km.

I den nordlige ydre vold findes resterne af et spøgelseskrater. Det er den fremstikkende rand af et gammelt krater, som næsten helt er druknet i lavastrømmene fra det omgivende Mare Imbrium. Den sydlige del af kanten er blevet dækket af udkastninger fra Aristillus. Langs den østlige indre væg findes et snævert og usædvanligt bånd af mørkt materiale.

Satellitkratere 

De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Aristilluskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen
 Det engelske, progressive rockband Camel opkaldte første sang på deres Moonmadness-album efter krateret.

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Aristoteles (månekrater)

Aristoteles er et nedslagskrater på Månen. Det ligger på Månens forside nær den sydlige rand af Mare Frigoris og øst for Montes Alpes-bjergkæden, og det er opkaldt efter den græske filosof Aristoteles.

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union i 1935. 

Krateret observeredes første gang i 1645 af Johannes Hevelius.

Omgivelser 
Syd for Aristoteles ligger det lidt mindre Eudoxuskrater, og disse to danner et karakteristisk par ved betragtning gennem et teleskop. En bue af bjerge mellem disse kratere bøjer mod vest før den slutter sig til kratervæggene. Det mindre Mitchellkrater er direkte forbundet med den østlige rand af Aristoteles. Mod vest ligger det lille "oversvømmede" Egedekrater.

Karakteristika 
Kratervæggen i Aristoteles er let forvredet til en afrundet, hexagonal form. De indre vægge er brede med fine terrasser. Den ydre vold udvise en generel struktur med småbakker i et tykt lag udkastet materiale. Kraterbunden er ujævn og dækket af bugtende bakker. Aristoteles har små centrale toppe, men de er forskudt lidt mod syd. Den indre bund synes at være blevet fyldt med et lag af materiale, som delvis har begravet disse høje.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Aristoteleskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Armiński (månekrater)

Armiński er et lille nedslagskrater på Månen. Det ligger på Månens bagside og er opkaldt efter den polske astronom Franciszek Armiński (1789-1848).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Armiński ligger nordøst for det store Gagarin bjergomkransede basin. Nordvest for Armiński ligger Beijerinckkrateret, og mod sydøst ligger Cyranokrateret.

Karakteristika 
Randen af Armiński er let oval af form, idet den er lidt forlænget i nordøstlig retning. Det danner et dobbeltkrater med "Armiński K", som er en lidt mindre dannelse, der næsten er forbundet med den sydøst rand. Der ligger et par småkratere over den sydvestlige del af Armińskis ydre væg. Den indre kraterbund er relativt jævn, men har et småkrater nær den vestlige, indre væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Armińskikrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Armstrong (månekrater)

Armstrong er et lille nedslagskrater på Månen. Det ligger i den sydlige del af Mare Tranquillitatis på Månens forside og er opkaldt efter den amerikanske astronaut Neil Armstrong (født 1930).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Sabinekrateret ligger stik vest for Armstrong, der blev kaldt Sabine-E, før det fik sit nuværende navn af IAU.

Armstrongkrateret ligger omkring 50 km nordøst for Apollo 11-landingsstedet. Krateret er det østligste af rækken med tre kratere, som er opkaldt til ære for besætningsmedlemmerne på Apollo 11. Nord for krateret er nedslagsstedet for Ranger 8. 

Billedet herunder, der er taget i skrå vinkel af Apollo 16, viser omgivelserne ved Apollo 11's landingssted(A11) med kraterne Aldrin (Al), Collins (C), Armstrong (Ar) og Moltke (M), set i nordlig retning.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen