Specificeret kompleksitet

Specificeret kompleksitet (eng. specified complexity) er et begreb, der i dag anvendes som et af de centrale argumenter for påstanden om. Begrebet er benyttet af William A. Dembski og anvendes som et argument for påstanden om, at at naturen og mennesket er skabt af en "intelligent designer", idet en række fænomener angives at være for komplekse til at være skabt på anden måde. 

Begrebet blev dog oprindeligt benyttet of Leslie Orgel, forsker i livets oprindelse som en beskrivelse af, hvad der adskiller levende og dødt stof:

"Kort sagt, levende organismer er udmærkede ved deres specificerede kompleksitet. Krystaller er almindeligvis brugt som prototyper på simple, vel-specificerede strukturer, fordi de består af et stort antal identiske molekyler pakket sammen på en ensartet måde. Klumper af granit og tilfældige mixturer af polymerer er eksempler på strukturer, der er komplekse men ikke specificerede. Krystallerne kan ikke kvalificeres som levende, fordi de mangler kompleksitet; polymere-mixturerne kan ikke kvalificeres, fordi de mangler specificitet."

William Dembski benytter imidlertid begrebet i en anden sammenhæng, idet "specificeret kompleksitet" ifølge Dembski udtrykker en egenskab, der på en gang er specificeret og kompleks, hvilket ifølge Dembski er en pålidelig indikator for intelligent design. Som eksempel på "specificeret kompleksitet" anføres et alfabet, hvor hver bogstav er specificeret, men sammenstillingen af hvert enkelt bogstav udtrykker en kompleksitet, der har en ringe sandsynlighed for at optræde "af sig selv". Dembskis teori er oprindeligt udtrykt i bogen The Design Inference fra 1998, og er en væsentlig bestanddel af Dembskis teorier om intelligent design.

Specifikationer 
En specifikation er, ifølge Dembski

det som skal tilføjes meget usandsynlige hændelser, før man er berettiget til at forklare dem ved design.

Mere præcist er en specifikation et mønster, som kan gives uafhængigt af den observerede hændelse, og som kan opfattes som en sikkerhed for, at der er tale om design. 

Eksempel: hvis en bueskytte rammer en sted på en mur og derefter tegner en målskive udenom, så er der ikke tale om specifikation, men om en fabrikation, idet målet er afhængigt af hændelsen, nemlig hvor bueskytten ramte.

Hvis derimod bueskytten rammer præcist midt i en målskive, der allerede er der, kan vi have større sikkerhed for, at bueskytten ramte, hvor han ville, altså for, at der var tale om design.

I det sidste tilfælde fungerer midten af målskiven altså som specifikation.

Dembski benytter sit såkaldte 'forklaringsfilter' (The Explanatory filter) til at afgøre om man står overfor specificeret kompleksitet.

Matematisk definition 
Den kontekstafhængige specificerede kompleksitet er givet som

hvor  er antallet af observatører, f.eks. antallet af bueskytter,  er antallet af observationer per observatør, f.eks. antallet af pile hver bueskytte skyder,  vil blive beskrevet nedenfor, og  er sandsynligheden for at observere hændelsen  under ikke-design hypotesen .

Faktoren  angiver de specifikationelle ressourcer, som den semiotiske agent  har til rådighed for at genkende . En semiotisk agent er en agent, der kan kommunikere ved brug af symboler og vil beskrive T som en sekvens af symboler. Hvis  beskriver  ved en sekvens af  symboler, er de specifikationelle ressourcer antallet af sekvenser af længde 1 + antallet af sekvenser af længde 2 +  + antallet af sekvenser af længde .

Kritik 
Dembskis teori om specificeret kompleksitet er som påstanden om intelligent design generelt anset for at være uvidenskabelig, og der foreligger ikke uafhænghig forskning, der støtter teorien.

Se også 
 Evolution (biologi)
 Pseudovidenskab

Eksterne referencer 
Grundig omtale af Dembski med link til omtale af nogle af hans bøger
Omtale af Forklaringsfilteret

Kilder 

Pseudovidenskab