kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sortgran

 
Sortgran (Picea mariana) er et mellemstort, stedsegrønt nåletræ med en tætgrenet, kegleformet vækst og en meget smal top. Hovedgrenene er korte og hængende med opadbøjede spidser.

Beskrivelse 
Barken er først rødbrun og behåret. Senere bliver den rødgrå og afskallende, og på gamle grene og stammer er den rødligt mørkegrå med små, grå skæl. Knopperne er omvendt ægformede og lysebrune. Nålene er tynde, stive og firkantede i tværsnit, og de sidder tæt hele vejen rundt om skuddet. Oversiden er mørkegrøn med et blåligt skær, mens undersiden har to lyseblå striber.

De hanlige blomster findes i små, højrøde og kegleformede stande, der sidder tæt overalt på planten. De hunlige blomster er samlet i små røde, oprette stande, der sidder i toppen af træet. Koglerne er ægformede og i begyndelsen rødlige, men senere bliver de rødbrune og skinnende. Frøene er vingede.

Rodnettet er normalt fladt og højtliggende, men på gode voksesteder kan der udvikles en pælerod. Arten har mykorrhiza med hulstokket rørhat (Suillus cavipes), rød ametysthat (Laccaria laccata), tvefarvet ametysthat (Laccaria bicolor), Pisolithus tinctorius og med arter af slægterne Cenococcum og skægtrøffel (Rhizopogon).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 15 x 2 m (10 x 3 cm/år), men størrelsen aftager, hvor forholdene er mere barske. Ved skovgrænsen opnår træet præcis den højde, som er bestemt af snelagets tykkelse.

Hjemsted 
Sortgran er udbredt i hele det trædækkede Canada og Alaska, hvor den danner skovgrænse ind mod tundraen. Desuden findes arten spredt på sure og våde biotoper i USA's stater ved de store søer og i New England.

I provinsen Manitobas lavland op mod Hudsonbugten, Canada, finder man en åben skovtype, hvor arten er dominerende over en vegetation med bl.a. arktisk pil, blåbærpil, fjeldrevling, hvidgran, sumpbirk og tyttebær

Note 

Nåletræer
Stedsegrønne
Gran-slægten
Jung Chang

Jung Chang, (Wade-Giles: Chang Jung, Pinyin: Zhāng Róng, oprindelig Er-hong Chang) (født 25. marts 1952 i Yibin i Sichuan i Kina), er en kinesisk-født britisk forfatter. Hun er bedst kendt for sin selvbiografi Vilde Svaner: Tre Døtre af Kina (over 10 millioner eksemplarer solgt i hele verden, men ikke i Folkerepublikken Kina, hvor den er forbudt) og for sin 832 sider lange biografi af Mao Zedong, Mao: The Unknown Story fra juni 2005 (skrevet sammen med hendes ægtemand, den britiske sovjethistoriker Jon Halliday).

Referencer 
 

Faglitterære forfattere fra Kina
Faglitterære forfattere fra Storbritannien
Historikere fra Kina
Historikere fra Storbritannien
Selvbiografer fra Storbritannien
Engelsksprogede forfattere
Eggert Andersen Ulfeldt

Eggert Andersen Ulfeldt til Kragerup (født ca. 1442 i Svendborg, død ca. 1505) var en dansk adelig.

Han var søn af Anders Eriksen Ulfeldt til Kogsbølle og Mette Schwerin. Han var gift med Karine Pedersdatter Væbner og fik børnene Beate og Claus.

Som lensmand boede han 1482-1504 i Elmelunde på Møn.

Danskere i 1400-tallet
Personer fra Svendborg
Lensmænd fra Danmark
Eggert Andersen
McCloud

McCloud er en amerikansk tv-serie, som først blev vist på NBC fra 1970 til 1977. Hovedrollen som Sam McCloud, en politimand fra Taos, New Mexico, på opgave i New York, blev spillet af Dennis Weaver.

Eksterne henvisninger 
 

Dramaserier fra USA
Krimiserier fra USA
Amerikanske tv-serier fra 1970'erne
Tv-programmer fra NBC
Claus Eggertsen Ulfeldt

Claus Eggertsen Ulfeldt til Elmelunde (ca. 1474 – 1566) var en dansk adelig.
Han blev født i Kragerup ved Ørslev som søn af Eggert Andersen Ulfeldt og Karine Pedersdatter.

Han fik Spejlsby Len på Møn og boede som lensmand fra 1504 til sin død i 1566 i Elmelunde. 

Han blev gift første gang med Dorthe Ovesdatter Lunge (Dyre) og anden gang med Margrethe Knudsdatter Hvide til Rødkilde. Med sin første hustru fik han sønnen Eggert Clausen Ulfeldt til Kragerup.

Danskere i 1500-tallet
Claus Eggertsen
Lensmænd
Hjertebjerg

Hjertebjerg er en landsby i Elmelunde Sogn på Møn 7 km øst for Stege. Landsbyen har et forsamlingshus fra 1897 og en skole, Hjertebjergskolen. Byen er tæt på at være sammenvokset med Elmelunde.

Hjertebjerg nævnes 1370, og i 1420 nævnes en væbner Magnus Lydikessøn herfra. Landsbyen udflyttedes i 1798.

I 1812 fødtes politikeren og matematikeren C.G. Andræ på morfaderens præstegård i Hjertebjerg. Kvindesagspolitikeren og landstingsmedlemmet for Venstre Nicoline Winther (1891 – 1977) fødtes og døde på Tofthøjgård i landsbyen.

Hjertebjerg ligger i Vordingborg Kommune og tilhører Region Sjælland.

Kilder 
 J.P. Trap. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 1955.

Lokaliteter på Møn
Lasagne

Lasagne er en pastaret. Den mest kendte version er nok Lasagne Bolognese, der som navnet antyder, stammer fra byen Bologna i Norditalien.

Lasagne indeholder pasta i form af tynde plader, der lægges i lag adskilt af fyld og, i nogle tilfælde, bechamelsauce. Fyldet kan f.eks. være kødsovs, grøntsager, fisk eller svampe.

Den væsentligste forskel på italiensk og dansk lasagne er forholdet mellem mængden af pasta og fyld; originalen rummer relativt mere pasta.

Tilberedning 
Lasagne kan laves både på frisk og tørret pasta. Fordelen ved at bruge frisk pasta er, at retten kan tilberedes hurtigere. Ved brug af tørret pasta skal pladerne i nogle tilfælde forkoges. Det er generelt vigtigt, at fyldet indeholder rigeligt med væde, da pastaen optager en masse vand, når den tilberedes.

Lasagnen samles ved at lægge skiftevis pastaplader, kødsovs og bechamelsauce i et ovnfast fad. På toppen af retten lægges et lag revet ost, f.eks. Mozzarella eller Emmentaler. Den italienske version laves med flere lag af kødsovs, pasta og pecorino eller parmesan ost. Efter tilberedning drysses lidt pecorino eller parmesan ost på toppen.

Eksterne henvisninger 

Pastaretter
Lasse Jensen

Lasse Jensen (født 23. december 1946 i Gentofte) er en dansk journalist.

Karriere 
Lasse Jensen blev uddannet som journalist i 1968 efter at have udstået sin mesterlære ved Middelfart Venstreblad. Fra 1968 til 1969 arbejdede han som udenrigskorrespondent for Ritzaus Bureau, hvorefter han blev ansat ved Danmarks Radio. I 1969–1973 og 1992–1993 var han ved P1's Orientering. Han var desuden ad to omgange korrespondent i USA.

I årene 1983–1987 var han chef for TV-Avisen, hvor han bl.a. forestod udflytningen fra Radiohuset til TV-Byen.

Fra 1987 til 1992 var han chef for EBU's kontor i New York.

I 1993–1996 var han souschef for TV 2 Nyhederne, hvorefter han vendte tilbage til DR og blev programchef for chefredaktionen, hvor han bl.a. var med til starte DR2.

I 1997 forlod han DR og blev selvstændig, og i 1999 dannede han i samarbejde med Easy Film produktionsselskabet Jensen & Kompagni, der bl.a. fra februar 2001 til 1. oktober 2014 producerede radioprogrammet Mennesker og medier til DR's P1 med ham selv som redaktør og studievært.

I 2001 debuterede han som filminstruktør med dokumentarfilmen Jesus Christ Airlines. Han har instrueret og produceret adskillige dokumentarfilm og tv-dokumentarudsendelsen

I Dagbladet Information har han siden 2007 haft en ugentlig klumme om medieforhold og fra oktober 2014 er han fast tilknyttet som medieskribent og interviewer

Lasse Jensen har været lektor i journalistik på Syddansk Universitet og ekstern lektor på RUC.

I 2017 udkom hans erindringsbog Journalist på Gyldendal.

Priser 
I 2006 modtog han Den Berlingske Journalistpris for radioprogrammet Mennesker og medier. Samme år modtog han tv-branchens ærespris Årets Otto for sin lange indsats for dansk tv.

I 2009 modtog han Publicistprisen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Produktionsselskabet Jensen & Kompagni
 

Journalister fra Danmark
Journalister ved Dagbladet Information
Ansatte i DR
Personer fra Gentofte
Ansatte ved TV 2
Selvbiografer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Modtagere af Publicistprisen
Karlsvognen

Karlsvognen er en asterisme, som indgår i stjernebilledet Store Bjørn. Den består af Store Bjørns syv klareste stjerner. Navnet "karl-" betyder mand, modsat kvindevognen, som er det gamle navn for Lille Bjørn.

I Frankrig hedder Karlsvognen La Casserole (kasserollen), i England i middelalderen The Plough (ploven), i Rom Septem Triones (de syv oksespand) og i USA The Big Dipper (den store øse).

Set fra Danmark kommer Karlsvognen aldrig under horisonten da den er cirkumpolar.
De syv stjerner i Karlsvognen er:
 Dubhe (: bjørn) – Alfa (α) Ursae Majoris
 Mirak (: lænder) – Beta (β) Ursae Majoris
 Phecda (: lår) – Gamma (γ) Ursae Majoris
 Megrez (: halerod) – Delta (δ) Ursae Majoris
 Alioth (: ged) – Epsilon (ε) Ursae Majoris
 Mizar (: lændeklæde) – Zeta (ζ) Ursae Majoris
 Alcor (: ydmyg) – 80 Ursae Majoris – visuel dobbeltstjerne til Mizar, anvendt til synstest.
 Alkaid (: bjørnens datter) – Eta (η) Ursae Majoris

Karlsvognen som pegepind 
Karlsvognens stjerner er i sig selv lette at finde på himlen, og de kan derfor også bruges til at lokalisere andre stjerner.

 Nordstjernen eller Polaris i stjernebilledet Lille Bjørn findes ved at forlænge en ret linje fra Mirak (β) til Dubhe fem gange.
 Hvis man forlænger en linje fra Megrez (δ) til Phecda (γ) kommer man til Regulus i stjernebilledet Løven.
 Ved at forlænge en linje fra Megrez (δ) til Dubhe vil man få retningen mod Capella i stjernebilledet Kusken.
 Castor og Pollux i stjernebilledet Tvillingerne kan findes ved at krydse fra Megrez (δ) til Mirak (β) og fortsætte i den retning.
 Følges kurven i "vognstangen" fra Alioth via Mizar (ζ) til Alkaid kommer man til Arcturus og Spica i stjernebillederne Boötes og Jomfruen.

Litteratur 
 Politikens bog om stjernebillederne, oversat af Jan Teuber, 1990, Politikens Forlag A/S, 
 Oversættelser af stjernenavne fra Terence Dickinson: Night Watch – An equinox guide to viewing the Universe, 1985, Camden House,

Reference 

Astronomi
Grønkål

Grønkål (Brassica oleracea convar. acephala var. laciniata, synonym: Brassica oleracea var. sabellica) er en varietet af Have-Kål, og er en meget almindeligt dyrket plante.

Beskrivelse 
Grønkål er en toårig plante, der blomstrer med gule korsblomster året efter såning. Planten bliver cirka 80 centimeter høj, og dens blade er stærkt krusede og mørkegrønne (bortset fra sorter som er røde som rødkål). 

I Danmark klarer den de strengeste vintre og sætter et sæt nye krusede blade i toppen hver gang der kommer et par dage med lunt vejr.

Grønkål er den vitaminrigeste og mest hårdføre af de dyrkede kål. .

Anvendelse 
Grønkål indgår i traditionelle egnsretter og juleretter som:
stuvet grønkål, grønlangkål, sønderjydsk grønlangkål - her er det vigtigt, at den er mørkogt, hakket hverken for grov eller fin - det er ingen stuvning, da der kun tilsættes mælk/fløde, smør, salt og peber samt lidt "spai" fra hamburgerryggen - det er en fast masse, der er lige så stiv som karfoffelmos/gammeldags hvidkål. Den kan også spises rå i salater. Det er de ribbede blade man spiser. 

Grønkål er desuden et godt foder for husdyr.

Kålsommerfuglens larver sætter pris på grønkål. Hvis man venter med at plukke blade af grønkålen til efter den første frost, kan eventuelle larver rystes af – og bladene smager i øvrigt også mildere efter frost.

Ernæring 

Rå grønkål er en rig kilde til vitamin A, vitamin C, vitamin K, vitamin B6, folat og mangan. Kål er en god kilde til tiamin, riboflavin, pantotensyre, vitamin E og flere mineraler, heriblandt jern, calcium, kalium og fosfor.

At koge kålen mindsker indholdet af disse næringsstoffer, med undtagelse af vitamin K.

Fytokemikalier 
Kål er en kilde til karotenoider, lutein og zeaxanthin.

Kål indeholder, ligesom broccoli og andre korsblomstrede grøntsager, glukosinolat-forbindelser, som bidrager til dannelsen af sulforafan. At koge det mindsker niveauer af sulforafan, hvorimod at dampe, anvendelse af mikroovn eller stir fry ikke resulterer i særligt tab.

Sorter 

Der findes adskillige varianter af grønkål. Herunder:
 Purpurkål som har rødlilla blade.
 Palmekål som har lange smalle mørkt blågrønne blade som overfladisk set kan ligne en palme. Der er to varianter som kaldes henholdsvis toscansk og italiensk palmekål. Begge disse sorter bliver omkring 1 m høje og bruges på samme måde som almindelig grønkål. Palmekål kaldes også sortkål i opskrifter.
 Ostfriesische Palme som kan blive op til 1,8 meter høj. De nederste blade bruges til dyrefoder, mens de øverste spises på normal vis. Den har muligvis også været brugt til juletræ.

Galleri

Kilder 
 Gyldendals Åbne Encyklopædi Opslag om kål.

Eksterne henvisninger 
 Havenyt.dk – Om grønkål

Noter 

Nytteplanter fra Europa
Nytteplanter fra Asien
Have-kål
Bladgrøntsager
De nøgne træer

De nøgne træer er en dansk film fra 1991, skrevet og instrueret af Morten Henriksen efter en roman af Tage Skou-Hansen. Filmen foregår under besættelsen og fortæller om den jurastuderende Holger, der er med i en modstandsgruppe og får et erotisk forhold til lederens kone.

Medvirkende 
Ole Lemmeke
Lena Nilsson
Michael Moritzen
Lars Simonsen
Joy-Maria Frederiksen
Waage Sandø
Søren Sætter-Lassen
John Hahn-Petersen
Gordon Kennedy
Hugo Øster Bendtsen

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1991
Film baseret på værker af danske forfattere
Film om Besættelsen
Film fra Danmark (administrationskategori)
Jesus vender tilbage

Jesus vender tilbage er en dansk film fra 1992, skrevet og instrueret af Jens Jørgen Thorsen.

Produktion 
Jens Jørgen Thorsens kontroversielle Jesusfilm havde en lang forhistorie. 5. juli 1973 fik Thorsen tilsagn om 600.000 kroner i støtte til filmen fra Det Danske Filminstitut. En del anså projektet for at være blasfemisk og 11. august samme år gik ca. 5.000 i protesttog mod filmen i København. 2. juli 1975 blev det besluttet at udsætte filmen, mens man undersøgte, om manuskriptet stred mod blasfemilovgivningen. Der blev ikke rejst anklage på dette punkt, men i stedet blev Thorsen anklaget for at have forbrudt sig mod droit moral i forhold til Bibelen, hvilket han dog blev frikendt for. Filmen blev imidlertid ikke til noget, men en oversættelse af det engelske originalmanuskript blev udgivet med titlen Thorsens Jesusfilm : en uforkortet oversættelse til dansk i 1975 ().

27. juni 1989 bevilligede Det Danske Filminstitut 3,5 mio. kroner til Thorsens nye projekt om en Jesusfilm, der denne gang blev realiseret. 13. marts 1992 havde filmen premiere i Danmark.

Handling 
Verden er ved at gå under i lort. Jesus bliver sendt ned for at redde verden. Han landet i Paris på Champs Elysees. Han opdager hurtigt, at Paris er bedre end Paradis. Han bliver forført og opdager, at Jorden er et pragtfuldt sted. Han bliver forelsket i terroristpigen Marianne, der forfører ham. De flygter, bliver fanget, og verden opdager hans sande identitet. Jesus vender tilbage til Paradis med sin nye elskede.

Medvirkende 
 Marco Di Stefano som Jesus
 Johnny Melville som Præsten
 Jed Curtis som Paven''
 Benny Hansen
 Jacob Haugaard
 John Hahn-Petersen
 Paul Hagen
 Hans Henrik Bærentsen
 Hugo Øster Bendtsen

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1992
Karen Poulsen

Karen Poulsen (10. maj 1881 i København- 15. februar 1953 smst) var en dansk skuespillerinde.

Hun debuterede på Det kongelige Teater i år 1900, og vendte først tilbage til dette teater 12 år senere for så at være engageret dér helt frem til 1938. Karen Poulsen var tidligere knyttet til en række andre teatre, heriblandt Dagmarteatret, Aarhus Teater og Det ny Teater. Efter de mange år på Kongens Nytorv optrådte hun på Frederiksberg Teater.

Hun filmdebuterede i 1911 hos Nordisk Film og medvirkede i omkring 27 stumfilm og derefter i 12 tonefilm. Hun blev aldrig tiltænkt de store roller på film, men huskes dog for den fine skildring af bedstemoderen i Ditte Menneskebarn fra 1946.

Hun var meget anvendt i radioen, både til oplæsning og i hørespil.

Karen Poulsen var datter af skuespiller Olaf Poulsen (1849-1923) og hustru Henriette Emilie Poulsen og kusine til skuespillerbrødrene Adam og Johannes Poulsen. Hun var gift to gange. Første gang i 1902 med skuespiller Valdemar Lund og anden gang med i 1919 med Bjørn Thalbitzer (1895-1959). Begge ægteskaber blev opløst. Hun døde den 15. februar 1953 og ligger begravet på Vestre Kirkegård i København.

Filmografi

Eksterne henvisninger 
 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Filmskuespillere fra Danmark
Personer fra København
Institut for Miljøvurdering

Institut for Miljøvurdering var en uafhængig institution under Miljøministeriet, der havde til formål at medvirke til, at miljømålene nås på den økonomisk mest effektive måde.

Institutet blev oprettet i februar 2002 med den kontroversielle politolog Bjørn Lomborg som direktør. Lomborg forlod stillingen i juli 2004 og blev afløst af professor i zoologi Peter Calow. Peter Calow trådte tilbage som direktør i september 2006 efter afsløringen af en alvorlig regnefejl i en af instituttets rapporter. Kort efter blev det i forbindelse med finanslovsaftalen for 2007 besluttet, at Institut for Miljøvurdering skulle lægges sammen med Det Økonomiske Råds Sekretariat. Samtidig blev Det Økonomiske Råd suppleret med et nyoprettet Miljøøkonomisk Råd, så institutionen skiftede navn til De Økonomiske Råd.

Sammenlægningen blev fuldført 1. juli 2007.

Kilder

Ekstern henvisning 

 

Danmarks politik
Etableret i 2002
Ophørt i 2007
Fredrik Berglund

Fredrik Berglund (født 21. marts 1979 i Borås) er en svensk tidligere fodboldspiller.

Berglund har spillet 12 A-landskampe (2 mål) for Sverige og over 60 kampe på U/16, U/18- og U/21-landsholdene. Han debuterede i den bedste svenske række (Allsvenskan) som 18-årig. I 2001 var han topscorer i Allsvenskan.

Han skiftede siden fra svensk fodbold til Roda JC i Holland.

Fredrik Berglund skiftede i 2004 til Esbjerg fB og havde en historisk debut i dansk fodbold den 14. marts i en kamp på Brøndby Stadion, hvor han lagde op til tre mål og selv scorede to i 6-1-sejren over Brøndby IF.

Berglund har i sine kun 2,5 år i Esbjerg fB scoret hele 57 mål i 99 kampe. Han blev valgt som årets spiller i EfB i sæsonen 2004/2005.

Han skrev i juni 2006, et halvt år før kontraktudløb, under på en 4-årig kontrakt med FC København gældende fra den 1. juli 2006. I sæsonen 2006/07 opnåede Berglund 52 kampe for FCK, hvor han opnåede status af topscorer med 18 scorede mål. Efter sæsonen skiftede Berglund imidlertid til svenske IF Elfsborg og herefter senere til norske Stabæk.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Sverige
Fodboldspillere fra FC København
Fodboldspillere fra Esbjerg fB
Fodboldspillere fra IF Elfsborg
Fodboldspillere fra Roda JC
Fodboldspillere fra Stabæk Fotball
Personer fra Borås
Sami Bey Frashëri

Sami Bey Frashëri (født 1. juni 1850, død 18. juni 1904) var én af de tre Frashëri-brødre der spillede en stor rolle i etableringen af en moderne albansk selvbevidsthed og i frigørelsen fra osmannerne. Sami Bey Frashëri har bl.a. skrevet skuespillet Æresordet der blev oversat til dansk af filologen Johannes Østrup.

Ekstern henvisning 
 Østrups oversættelse af "Æresordet". Kommentar og digitalisering ved Bjørn Andersen

Personer fra Albanien
Rudi Strittich

Rudolf "Rudi" Strittich (3. marts 1922 – 11. juli 2010) var en østrigsk fodboldspiller og -træner, der var landstræner for det danske herrelandshold i 1970-1975. Han spillede fire landskampe for  i årene 1946–1949.

Spillerkarriere 
Strittich var med til at gøre Esbjerg fB til danske mestre i 1961, 1962, 1965 og 1979 og hentede sølv i 1978 og bronze i 1977. Han førte Esbjerg fB til pokalfinalen i 1978.

Trænerkarriere 
Rudi Strittich nåede at være træner i Viborg FF, AaB og ad flere gange Esbjerg fB. Nærmere bestemt var han træner i EfB i perioderne: 1960-1962, 1965-1967 og 1977-1979.

Referencer 

Fodboldtrænere fra Esbjerg fB
Fodboldtrænere fra Viborg FF
Fodboldspillere fra First Vienna FC
Fodboldtrænere fra Østrig
Trænere for Danmarks fodboldlandshold
Fodboldtrænere fra AaB
Purløg

 
Purløg (Allium schoenoprasum) er en 20-40 centimeter høj urt med 1-2 millimeter tykke, hule og cylindriske blade. Planten dyrkes som krydderurt og er i Danmark desuden vildtvoksende på strandklipper på Bornholm.

Beskrivelse 
Purløg er medlem af løg-familien og er en løgdannende flerårig urt med en opret, tueformet vækst. Både blade og skud er hule og hårløse. Bladene er slanke og lyst grågrønne.

Blomstringen sker i maj-juli, hvor man ser de lysviolette (sjældnere: hvide), sekstallige, klokkeformede blomster sidde samlet i en endestillet og kugleformet halvskærm på særlige, bladløse skud. Blomsterstilken er mindre end 5 millimeter lang. Blomsterstanden beskyttes indtil udspring af et papiragtigt højblad. Frugterne er kapsler med mange frø.

Rodnettet består af en kort jordstængel, der bærer de mange små løg i tuen.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 x 0,05 m (30 x 5 cm/år), heri dog ikke medregnet bredden af den samlede tue.

Voksested 
Det formodes, at arten oprindelig har haft sit hjemsted i det nordøstlige Sibirien og Canada. Den er hurtigt taget ind til dyrkning og er på den måde spredt og naturaliseret over snart sagt alle verdens tempererede områder. Planten foretrækker en lysåben placering i en kalkrig, veldrænet og gerne mager jordbund. Purløg er nem at dyrke både i haver og i en urtepotte på altanen.

I Danmark vokser purløg i naturen på strandklipper på Bornholm og i øvrigt forvildet over hele landet.

I Sudeterne findes den sammen med bl.a. blåhat, leverurt, sorttop, alpekobjælde, bjerganemone, blå sumpstjerne, blåtop, Festuca supina, fjeldviol, grøn radeløv, liden klokke, lyngsnerre, nordisk dværgulvefod, purpurstenbræk og slangeurt.

Indholdsstoffer 
Planten indeholder svovlforbindelser (bl.a. allylsulfider og alkylsulfoxider), som nedbrydes til alliin, når planten skæres over, klippes og hakkes, hvad der danner den velkendte løglugt.

Anvendelse 
Purløg dyrkes på grund af dens lange, grønne stængler, der er en populær krydderurt, der typisk bruges fintklippet i salater, i omeletter og som pynt, fx på en kartoffelmad. Purløg har en mildere smag end almindelig løg og hvidløg. Bedst er frisk purløg, da den mister meget af sin smag ved opvarmning og tørring.

Se også 
 Løg
 Skalotteløg
 Ramsløg
 Rødløg
 Forårsløg

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Nytteplanter
Krydderurter
Løg-slægten
Coop Norden

Coop Norden AB var en nordisk detailhandelsvirksomhed med butikker i Danmark, Norge og Sverige. Coop Norden AB drev virksomhed fra 2002 frem til udgangen af 2006, hvor selskabet overdrog de nationale Coop-virksomheder til andre ejere. I Danmark blev Coop Danmark A/S tilbageoverdraget til FDB.

Ud over Coop Danmark indgik følgende nationale Coop-virksomheder i Coop Norden:

ejerforhold 
 danske FDB ejer 38%
 norske coop NKL ejer 20%
 svenske KF ejer 42 %

Coop Norge 
Coop Norge AS driver Coop NKL's tidligere butikker:
 Coop Byggmix
 Coop Extra
 Coop Marked
 Coop Mega
 Coop Obs!
 Coop Obs! Bygg
 Coop Prix

Coop Sverige 
Coop Sverige AB, omfatter KF's butikker:
 Coop Forum
 Coop Konsum
 Coop Extra
 Coop Nära
 Coop Bygg

Læs mere 
 Coop Danmark
 Kooperativ

Eksterne links 
 Coop Danmark
 Coop Norden

Referencer 

 
Detailvirksomheder fra Sverige
Detailvirksomheder fra Norge
Holdingselskaber i Danmark
Ophørt i 2006
Kvickly xtra

Kvickly xtra var en dansk varehuskæde bestående af 14 butikker, der alle lå i større byer. 

Størstedelen af butikkerne var tidligere OBS!-varehuse, der pga. dårlige økonomiske resultater skiftede koncept i oktober 2002 til noget nær Kvickly-kædens, bortset fra at butikkernes størrelse gav dem mulighed for at have et større vareudvalg, særligt indenfor non-food. Desuden havde varehusene alle egen bager og typisk også en Baresso-café.

Kvickly og Kvickly xtra udsendte en fælles tilbudsavis, men siden foråret 2007 til fusionen med Kvickly udsendte Kvickly xtra også sin egen.

I juni 2009 offentliggjorde Coop, at man senere på året ville nedlægge kæden og omdanne butikkerne til almindelige Kvickly-butikker.

Eksterne henvisninger 
 Kvickly

Kilder 

Etableret i 2002
Ophørt i 2009
Coop Danmark
Supermarkedskæder i Danmark
Tidligere virksomheder i Danmark