kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Baggrundsstrålingen

Baggrundsstrålingen er en samlende betegnelse for den mængde stråling der er tilstede et givent sted. I nogle sammenhænge betegner baggrundsstrålingen kun den del af strålingen, som stammer fra naturligt forekommende kilder.

Diverse typer 
I praksis arbejder man med flere typer af baggrundsstråling, alt efter hvilken strålingstype man interesserer sig for og ønsker at måle på. Når der tales generelt om baggrundstrålingen, menes sædvanligvis den ioniserende stråling som findes generelt i vores omgivelser. Ultraviolet stråling findes også i vores naturlige omgivelser, og styrken på en given dag angives med uv-indekset, men ultraviolet stråling er ikke ioniserende.

I mere specifikke sammenhænge angiver baggrundsstråling den baggrund af stråling, som findes i forhold til, hvad man måler. Eksempelvis studerer radioastronomi bl.a. den kosmiske baggrundsstråling af radiobølger. OBS: Denne kosmiske baggrundsstråling af radiobølger må ikke forveksles med den ioniserende baggrundsstråling af kosmisk stråling (beskrevet nedenfor).

Præcist kendskab til baggrundsstrålingen er ofte vigtigt i laboratorier og videnskabelige forsøg, så forskerne kan kalibrere deres instrumenter korrekt.

Ioniserende baggrundsstråling

Naturlige kilder 
Jorden rammes af partikler fra rummet, hvilket kaldes kosmisk stråling. 
Der findes også naturligt forekommende radioaktive stoffer i vores omgivelser, som bidrager til baggrundsstrålingen. Noget findes i den mad vi indtager, anden stråling kommer fra jord og klipper. Den største kilde til baggrundsstrålingen i Danmark er den radioaktive  gas radon, som frigives fra undergrunden og fra byggematerialer.

Når byggematerialer kan være årsag til stråling, er det fordi sten indeholder naturlige radioaktive stoffer. Sten indgår i en række almindelige byggematerialer som beton og cement.

Kunstige kilder 
Der findes også en smule stråling fra ikke-naturlige kilder, såsom radioaktivt nedfald, spredning fra Tjernobyl-ulykken, og stråling fra erhvervsmæssige anvendelser. Disse kilder udgør dog en yderst lille andel af baggrundsstrålingen.

Medicinsk diagnostik kan også involvere bestråling, f.eks. når der tages et røntgenbillede eller udføres en CT-skanning.. Andre eksempler er PET-skanning, hvor der bruges kortlivede radioaktive lægemidler.

Niveauet af baggrundsstråling 
I Danmark er det gennemsnitlige niveau af baggrundsstråling ca. 3 millisievert om året (3 mSv/år). Gennemsnitsdanskeren modtager herudover 1 mSv/år fra medicinsk diagnostik.

Se også 
 Kosmisk baggrundsstråling
 UV-indeks

Referencer 

Fysik
Stråling
Ove Hove

Ove Hove (17. maj 1914 i Skive – 21. oktober 1993) var en dansk arkitekt, politiker (Socialdemokraterne) og minister.

Han var boligminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 26. februar 1977 til 30. august 1978.

Personer fra Skive 
Arkitekter fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Boligministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
LDP

LDP kan henvise til:

 Liberal-Demokratische Partei Deutschlands, et blokparti i DDR
 Liberale Demokratiske Parti, et politisk parti i Japan
 Linux Documentation Project, et udgivelsesprojekt
Akutsygeplejerske

Akutsygeplejerske (tidl. skadestuesygeplejerske, behandlersygeplejerske eller traumesygeplejerske) er en uddannet sygeplejerske der har efteruddannet sig til at varetage akutsygepleje. Akutsygepleje praktiseres i fælles akutmodtagelser (tidl. skadestue, traumemodtagelse & modtagelse). Akutsygeplejersker har flere steder også behandlekompetence til at vurdere og behandle mindre skader som syning af flænger, ordinering af enkelte typer medicinering samt bestille røntgenbilleder og blodprøver m.v. Disse akutsygeplejersker er ansat i flere fælles akutmodtagelser, skadeklinikker og telefontriager rundt omkring i Danmark.

Se også 

 

Sygepleje
Stillingsbetegnelser inden for sundhed
Karbon (geologi)

Karbon, også kendt som kultiden eller blot Kul, er den geologiske periode fra 359,2 til 299,0 millioner år siden mellem Devon og Perm, hvor der dannedes store kulaflejringer, og de første amnioter udviklede sig fra padder. Starten på Karbon defineres ved første optræden af conodonten Siphonodella sulcata.

Første hvirveldyr går på land, første belemnitter (vættelys-blæksprutter), kakerlakker, krybdyr og bregner.

De ældste kendte fossilerede næsten komplette træer er blevet fundet i Gilboa. De er 385 millioner år gamle.

I slutningen af Devon faldt havniveauet globalt, men det steg igen i starten af Karbon. Temperaturen faldt også på sydpolen og det sydligste Gondwanaland var isdækket gennem det meste af perioden. I troperne var temperaturen dog høj gennem hele Karbon og det meste land var dækket af frodige sumpe. Mod slutningen af perioden faldt temperaturen igen, og klimaet blev mere tørt. Gondwanaland bevægede sig yderligere mod syd, og disse globale klimatiske ændringer var med til at de frodige kulsumpe ikke mere kunne eksistere. Landmasserne Gondwanaland og Laurasien gled sammen og blev til superkontinentet Pangæa, hvilket gav anledning til en del bjergkæder – bl.a. den Hercyniske foldning i Europa, Allegheny-bjergene i Nord-Amerika og Ural-bjergene på grænsen mellem Europa og Asien.

Vegetation 
De omfattende tropiske skove i kultiden, er måske Karbons primære kendetegn – og det er da også aflejringerne fra disse skove, der er blevet til nutidens kulforekomster og dermed har givet perioden sit navn. Padderokplanter og ulvefodsplanter var almindelige i Karbon. I dag lever de et tilbagetrukket liv, og de største bliver sjældent over 2 m mens de fleste er meget mindre (10-40cm), men i Karbon fandtes former som var store (op til 40 m høje) træer, f.eks. Skæltræ og Segltræ. Senere opstod frøbregnerne og mod periodens slutning også koglepalmer og flere andre grupper som f.eks. den uddøde familie af nåletræer Utrechtiaceae hvorfra alle nulevende nåletræer nedstammer.

Dyreliv 

Dyrelivet på land var veletableret i begyndelsen af Karbon. Padder var de dominerende hvirveldyr på land, og fra disse skulle senere krybdyrene udvikle sig – de første hvirveldyr, der var fuldt landlevende. Leddyr var også almindelige, og pga. det meget højere indhold af ilt i atmosfæren var disse meget større end i dag så som kæmpeguldsmeden Meganeura med et vingefang på 75cm, eller kæmpeskolopenderen Arthropleura der kunne blive op til 2,5 m lang. I havet var Hajerne og deres forfædre dominerende, men Benfisk var også udviklede og forekom i både saltvand og ferskvand.

Referencer 

Litteratur
 Evans, D. et al: The Millennium Atlas of the North Sea, 2003, Millennium Atlas Co., 

Palæozoikum
Geologiske perioder
Perm (geologi)

Perm er den geologiske periode fra omkring 299,0 til 251,0 millioner år siden, mellem Karbon og Trias, hvor krybdyrene bredte sig. Starten af Perm defineres ved første optræden af conodonten Streptognathodus wabaunsensis og sidste optræden af ammonitslægten Prouddenites

I slutningen af Permtiden sker den største masseuddøen, hvor måske op til 95% af alle arter uddøde.

Danmark lå i Perm på samme breddegrad som det nuværende Sahara. Samtidig var Danmark ikke et havområde, som det ofte har været, men derimod tør landjord. I Tidlig Perm var der et ørkenlandskab med efterfølgende arkose/sandstensaflejringer kaldet Rotliegendes. I Sen Perm var Danmark et sabkha-miljø dvs. ørkenlandet periodisk blev overskyllet med havvand og grundet landets lave breddegrad og det meget lave vand, fordampede Solen vandet og efterlod kalk CaCO3, gips CaSO4 . 2H2O, anhydrit CaSO4, store mængder af stensalt NaCl og i få tilfælde kalisalte KCl. Disse cykliske evaporitter kaldes for Zechstein og vidner om fem mere eller mindre komplette inddampninger af havvand.
Da stensalt har en massefylde på 2,2 kg/liter og sedimentære bjergarter massefylder på 2,3 til 2,6 kg/liter, har saltet lige siden prøvet at nå oven på de efterfølgende aflejringer. Dette sker i form af saltpuder og saltdiapirer. Halokinesen danner oliefælder, der gør olieindvinding rentabel, da olien koncentreres i mindre områder.

Planteliv 

I Perm kom de første frøplanter (nøgenfrøede gingkoer) og neoptere insekter (foldevinger f.eks. biller). Fra slutningen af Perm kendes der første fossiler af Voltziaceae hvorfra alle nåletræer på den nordlige halvkugle nedstammer.

Litteratur og kilder 
 Evans, D. et al: The Millennium Atlas of the North Sea, 2003, Millennium Atlas Co., 

Palæozoikum
Geologiske perioder
UNI-C

UNI-C - Styrelsen for It og Læring (STIL)  hører under Undervisningsministeriet. UNI-C har hovedsæde på Vester Voldgade midt i København og afdelinger i Lyngby og Århus. Styrelsen har i alt ca. 300 medarbejdere.
Styrelsen arbejder for at fremme den digitale udvikling på børne- og undervisningsområdet. De primære fokusområder er øget anvendelse af it i undervisningen og understøttelse af effektiv institutionsdrift ved brug af it.
UNI•C udfører opgaver inden for de overordnede målsætninger på ministeriets område og i henhold til styrelsens resultatkrav.

UNI-C leverer en række services og ydelser heriblandt:
SkoDa 
SkoleKom
UNI-login
Optagelse.dk
Efteruddannelse.dk
UG.dk
eVejledningen.dk
Praktikpladsen.dk
EASY-A
EASY-P
EASY-C
Uddannelsesforum
Elevplan

Historie
UNI-C blev oprettet i oktober 1965 under navnet Northern Europe University Computing Centre. Senere, i starten af 1970'erne blev to lignende centre, Regionale EDB-Center ved Aarhus Universitet (RECAU) og Regionale EDB-Center ved Københavns Universitet (RECKU), bevilget af Undervisningsministeriet. Disse blev tilknyttet henholdsvis Aarhus Universitet og Københavns Universitet. I midten af 1980'erne blev de tre centre imidlertid lagt sammen til UNI-C.

Eksterne links 
stil.dk
UNI-C.dk
Oversigt over filspejlet hos UNI-C

Referencer

It-virksomheder i Danmark
Danske styrelser
Undervisningsministeriet
Gustav Pedersen

Gustav Pedersen (3. april 1893 i Aarhus – 22. november 1975 i København) var en dansk politiker for Socialdemokratiet.

Født i Aarhus, søn af maler Jens Jacob Pedersen og hustru Emilie Carlsson, født i Karlskrona, Sverige.

Uddannet bankmand. I 1918 formand for HK Aarhus, og sad 1921-23 i Aarhus Byråd. Havde efter 1923 succes som formand for HK København, og blev i 1938 landsformand.

Medlem af Folketinget fra 1924-64.

Under besættelsen forsøgte danske nazister at infiltrere HK, hvilket Pedersen fik afværget under udøvelse af politisk dygtighed. Han øvede væsentlig indflydelse på funktionærloven. Medlem af Forfatningskommissionen, der udarbejdede 1953-Grundloven, medlem af finansudvalget og statsrevisor 1949-64. Pedersen var Folketingets formand i perioden fra 1950-64 og er den længst siddende formand for Folketinget.

Han skrev flere bøger og artikler om planøkonomi og folkestyret, lige som hans historiske interesse affødte Det tog fart i Firenze (1965) om renæssancen. Hans efterladte erindringer blev udgivet posthumt i 1979.

Bibliografi 
 Erindringer og konklusioner fra et liv i politik / Gustav Pedersen (Forlaget Fremad, 1983) – 
 Det tog fart i Firenze / Gustav Pedersen (Forlaget Fremad, 1965)
 Folkestyret ved korsvejen / Gustav Pedersen (Forlaget I dag, 1962)
 Bogen om handels- og kontormedhjælperne og deres organisation / Gustav Pedersen (Dansk Handels- og Kontormedhjælperforbund, 1950)
 Pressen og Arbejdsløshedslovgivningen / Gustav Pedersen (Social-Demokraten, 1946)
 Planøkonomi eller frie Kræfters Spil / Gustav Pedersen (Forlaget Fremad, 1945)

Ekstern reference 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsformænd
Medlemmer af Aarhus Byråd
Personer fra Aarhus
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Man page

UNIX-baserede systemer er som regel dokumenterede med man pages, manualsider, der er beskrivelser, der kan vises med programmet man. 
På hver side er beskrevet et program eller en funktion, som styresystemet stiller til rådighed. Siderne er skrevet med formateringskoder, som kan oversættes af programmet roff. Oversatte sider bliver typisk gemt, så formateringen ikke skal gentages, hver gang en bruger vælger at få vist en manualside. Bladring håndteres af det bladringsprogram (pager), der er installeret. Det vil typisk være more eller i GNU-systemer less.

Søgning 
Hver manualside er i et bestemt kapitel, så to manualsider med samme titel kan sameksistere blot de er i forskellige kapitler. Der kan være nøgleord i en manualside, og disse kan indekseres. Hvis der er lavet et indeks over nøgleord i de installerede man pages, kan man finde relevante sider med komandoen man -k nøgleord. Dette giver en liste over sider samt en angivelse af, hvilket kapitel siden befinder sig i. Søgningen kan også begrænses til bestemte kapitler.

Struktur 
Der er en række afsnit, som typisk er med i alle programbeskrivelser.
 NAVN – programmets navn
 SYNTAKS – gyldige parametre til programmet i kompakt form
 BESKRIVELSE – kort beskrivelse af programmet
 PARAMETRE – beskrivelse af de enkelte parametre
 MILJØVARIABLER – miljøvarabler som programmet bruger
 FILER – filer som programmet bruger
 FEJL – kendte fejl
 SE OGSÅ – henvisninger til andre manualsider

Organisering 

Manualsidernes organisering er gennemgående for næsten alle UNIX og UNIX-like styresystemer. I nedenstående tabel ses manualsidernes organisering på System V, som også gælder med mindre ændringer for Berkely-systemer. BSD har I/0 og specielle filer 4, administrative filer i 5 samt diverse filer i 7. 

Desuden ses der også på nogle Berkely-systemer, en yderligere kategorisering for brugerkommandoerne: 1C (kommunikation mellem forskellige systemer) og 1G (grafik og CAD).

UNIX SUS2008-værktøjer
Tennevoll

Tennevoll er hovedby i Lavangen kommune, Troms, Norge. Stedet 269 indbyggere (2012) og ligger inderst i fjorden Lavangen. Kommunens eneste skole ligger her.

Byer i Norge
Lavangen
Translokation

Translokation er en højtidelighed, afholdt på en skole eller uddannelsesinstitution, der markerer skoleårets afslutning, og hvor de studerende eventuelt dimitteres (dvs. forlader uddannelsesinstitutionen efter afsluttet eksamen).

Ordene translokation og dimission ofte bliver forvekslet med hinanden, men ordet translokation betegner udelukkende højtideligheden på selve uddannelsesinstitution, som typisk inkluderer taler fra rektor og uddeling af eksamensbeviser. Selve den formelle afsked, kaldes for dimission og finder typisk sted som en del af translokationen.

Noter 

Uddannelse
Traditioner fra Danmark
Mærkedage
Northwest Territories

Northwest Territories (NWT) (dansk: Nordvest-territoriet) er et canadisk territorium, beliggende mellem Yukon i vest og Nunavut i øst, der er Canadas to andre territorier. I syd er der grænser mod British Columbia, Alberta, og Saskatchewan. Hovedstaden har siden 1967 været Yellowknife. Indbyggertallet er pr. 2006 på 41.464, og området har et areal på 1.346.106 km².

Nunavut var tidligere en del af Northwest Territories.
Peter Secher Schmidt

Peter Secher Schmidt (født 17. marts 1963) er en dansk skuespiller, sanger og stemmeinstruktør, der siden 1995 har virket indenfor både film, teater og TV.

Peter Secher Schmidt har bl.a. medvirket i tv-serierne Klovn, Broen, Arvingerne (sæson 3) og Rita (sæson 4), og har optrådt på en række af landets teaterscener. Peter har gennem en lang årrække lagt stemme til utallige karakterer i diverse tegne- og dukkefilm, bl.a. Theodore i Alvin og de frække jordegern, Mort i Madagascar, Lenny i Stor Ståhaj, Ed i tv-serien Ed, Edd og Eddy, Clam og Ping Pong i tv-serien Camp Lazlo, What a Cartoon!, Robotboy,Pip & Pop i tv-serien Bjørnen i det blå hus. Han har som stemmeinstruktør bl.a. arbejdet på tegnefilmene Grusomme mig, Grusomme mig 2, Rango, Lorax - skovens beskytter, Megamind, Det regner med frikadeller,, Planet 51, Paranorman, Legenden om vogterne og Den lille afskyelige snemand (2019).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Tegnefilmsdubbere fra Danmark
Arne Christiansen

Arne Christiansen (9. oktober 1925 på Nordby Mark, Nordby Sogn, Samsø – 8. september 2007, Hillerød) var en dansk journalist, folketingsmedlem og minister, valgt for Venstre.

Liv og karriere 
Arne Christiansen blev født den 9. oktober 1925 på Nordby Mark i Nordby Sogn på Samsø. Han var søn af gårdejer Jens Johan Christiansen (1888-1947) og hustru Augusta Jensine f. Cramer (1893-1980). Hans familie har i mange generationer boet på Samsø ved Nordby.

Christiansen var uddannet journalist ved Bogense Avis og Fyns Venstreblad og arbejdede fra 1947 som journalist på Fyns Tidende. Han blev i 1960 ansat som pressesekretær i Landbrugsraadet. Derefter blev han presseattaché i New York, tilknyttet ambassaden i Washington som ambassaderåd. I 1966 vendte han tilbage til Danmark som medlem af Landbrugsraadets direktion. 

Christiansen blev valgt til Folketinget for Venstre i Givekredsen i 1968. Han var medlem af Folketinget frem til 1984 og var handelsminister i Regeringen Anker Jørgensen III fra 30. august 1978 til 26. oktober 1979, hans officielle ministertitel var "Minister for handel, håndværk, industri og søfart". I 1975 blev han valgt som formand for Det Udenrigspolitiske Selskab, en post han havde frem til 1978 og igen fra 1980 til 1988.

I 1984 valgte Christiansen at forlade det politiske liv i Folketinget. I perioden 1984-1992 var han formand for Udenrigsministeriets komite for samhandel med statshandelslandene.

Udøver før nævnte politiske hverv sad Christiansen også i bestyrelserne for Dansk Udenrigspolitisk Institut, Danmarks Turistråd og Dansk Samvirke.

Christiansen døde den 8. september 2007 i Hillerød.

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 
 HVEM-HVAD-HVOR 1979, Politikens Forlag, København 1978.

Danske ministre fra Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Diplomater fra Danmark
Journalister fra Danmark
Handelsministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Samsø
Kræfternes parallelogram

Kræfternes pallelogram er en metode der kan bruges til beregning eller visualisering af hvordan flere forskellige kræfter påvirker et legeme. Metoden fungerer i princippet på samme måde som vektoraddition.

Klassisk mekanik
Henning Rasmussen

Henning Peter Kruse Rasmussen (født 26. maj 1926 i Viborg, død 3. marts 1997) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister.

Cand.oecon. i 1957

Medlem af Folketinget 1960-64 og igen 1981-94.

Borgmester i Esbjerg 1964-79.

 Indenrigsminister i Regeringen Anker Jørgensen IV fra 26. oktober 1979 til 30. december 1981, var også justitsminister i samme regering fra 26. oktober 1979 til 20. januar 1981.
 Indenrigsminister i Regeringen Anker Jørgensen V fra 30. december 1981 til 10. september 1982

Formand for Folketinget 1993-94

Kilde 

 HVEM-HVAD-HVOR 1998, Politikens Forlag, København 1997, .

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Viborg
Justitsministre fra Danmark
Indenrigsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsformænd
Økonomer fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Formænd for Kommunernes Landsforening
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Borgmestre i Esbjerg
Fjerritslev

Fjerritslev er en forhenværende stationsby i Han Herred med , beliggende i Kollerup Sogn. Byen hører til Jammerbugt Kommune og ligger i Region Nordjylland. Fjerritslev er beliggende 16 kilometer vest for Brovst og 42 kilometer øst for Thisted.

I Fjerritslev finder man bl.a. butikker, kirke, bibliotek, lokal museum og biograf. Endvidere ligger Fjerritslev Gymnasium i byen. Udover disse seværdigheder er der kort afstand fra Fjerritslev til både Skagerrak og Limfjorden.

Historie 

Fjerritslev omtales 1552 under navnet Fierittzløff, og er formentlig opstået som landsby i middelalderen.

I 1682 havde Fjerritslev 20 gårde og 14 huse med jord, i alt 416,1 tdr. land dyrket jord skyldsat til 69,18 tdr. hartkorn; den var da Kollerup sogns største landsby. Dyrkningsformen var græsmarksbrug uden tægter.

I 1830-erne anlagdes landevejen fra Nørresundby til Thisted, og dermed igangsattes stedets udvikling: Kollerup kro blev flyttet her til, et postekspeditionssted blev oprettet, og byen blev knudepunkt for diligenceruterne Nørresundby-Thisted og Fjerritslev-Aggersund. Omkring 1875 havde stedet postekspedition, telegrafstation, dampbrænderi og kro. I 1887 oprettedes en skole, 1888 et andelsmejeri.

Ved århundredeskiftet havde byen drenge- og pigeskole, realskole, amtssygehus (opført 1893-94, 18 senge), apotek (oprettet i 1824 i Kettrup flyttet til byen i 1898), distriktsdyrlægebolig, Fjerritslev Bank (oprettet 1899), missionshus (opført 1896), gæstgiveri, afholdshjem, jernstøberi og maskinfabrik, uldspinderi, teglværk, købmandsforretninger osv., markedsplads (3 markeder, i marts, juli og oktober), jernbane- og telegrafstation, postkontor og sessionssted for lægd 542-53.

I 1897 åbnedes privatbanen Nørresundby-Fjerritslev, videreført til Thisted i 1904. Dette stimulerede yderligere byudviklingen: byen fik en bank i 1898, realskole i 1905, filialkirke i 1907, tinghus i 1909 og nyt sygehus i 1922. Samtidig voksede byens næringsliv: i 1924 omfattede det et jernstøberi, maskinfabrik, cementstøberi, en kemisk fabrik (Astra), desuden et stort antal forretningsdrivende, håndværkere, tjenesteydende. I mellemkrigstiden fortsatte udviklingen med skoler, missionshus 1935, andelssvineslagteri 1932. I 1930 opgjordes indbyggernes fordeling efter næringsvej således: 181 levede af landbrug m.m., 480 af industri og håndværk, 238 af handel og omsætning, 128 af transport m.m., 119 af tjenesteydelser, 178 ved husgerning, 163 var ude af næring, 15 havde ikke opgivet næringsvej.

Indbyggertallet voksede støt gennem det 20. århundrede:

Noter

Litteratur 
 Danmarks Statistik: Statistisk Tabelværk 5 rk, litra A nr 20: Folketællingen i Kongeriget Danmark den 5. November 1930 (København 1935)
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983),
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),
 J.P.Trap: Danmark, 1-5 udgave

Se også 
 Fjerritslev Kirke

 
Byer og bydele med genforeningssten
Fjerritslev Gymnasium

Fjerritslev Gymnasium er et gymnasium i Fjerritslev i Nordjylland, der siden 2007 har været selvejende. Tidligere blev gymnasiet drevet af det daværende Nordjyllands Amt.

Fjerritslev Gymnasium blev oprettet i 1979; rektor var dengang Henning Galmar. I begyndelsen anvendte gymnasiet lokaler på Nordre Skole i Fjerritslev, men i 1981 flyttede man ind i nye bygninger. De første studenter blev færdige i juni 1982.

Gymnasiet har været truet af lukning på grund af vigende tilgang af elever. Siden 2003, hvor gymnasiet var truet af lukning, har elevtallet været stigende. Siden 2005 er der igen fuldt belagt i forhold til gymnasiets elevnormering. 

Fra og med skoleåret 2011/2012 udbydes foruden det almene gymnasium (STX) også hf og HHx.

Rektorer 
 1979–2003: Henning Galmar
 2003–2004: Olfert Andreasen
 2004–2007: Poul Brønfeld
 2008–2015: Per Beck
 2016–2020: Bjarne Edelskov Nielsen
 2020–: Mikkjal Niels Helmsdal

Eksterne henvisninger 
 

Gymnasier i Danmark
Gymnasium
Etableret i 1979
Dendrit

Dendritter er den del af nervecellen, der modtager impulser fra andre nerveceller. De ligger meget stærkt forgrenet ud fra soma (cellekroppen).

Se også 
 Akson, synapse
 Nervesystemet
 Neurofysiologi, neuroanatomi 
 Soma

Histologi
Mikrobiologi