kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Systemdigtning

Systemdigtning er et litterært begreb, der betegner en tekst eller et værk, der er styret af et givent formelt system. Systemets indflydelse på teksten afhænger at det enkelte system, der på forskellige måder kan styre f.eks. tekstens antal af ord, stavelser og linjer. Den klassiske metrik med faste versemål kan betragtes som systemdigtning, men bliver almindeligvis ikke betegnet som sådan. Inger Christensen er ofte i litteraturhistorien blevet beskrevet som systemdigter, og hendes værk alfabet, der kombinerer to systemer, alfabetet og Fibonaccis talrække, er et kendt og ofte anvendt eksempel på systemdigtning i dansk litteratur. Mindre kanoniseret, men mere radikal i sit systemiske arbejde, er Klaus Høeck, der siden sin debut med Yggdrasil i 1966 har skrevet sine værker på baggrund af et system, der i Hjem (1985) findes udfoldet mest omfattende og radikalt.

Systemdigtning bruges undertiden også som betegnelse for en litterær retning eller periode fra midten af 1960'erne til starten af 1970'erne, der bliver set som en del af modernismens 3. fase, der tematiserede skriften og sproget. 'Systemet' kan her også tage sig mindre kvantitativt ud, og i stedet vedrøre en bestemt stil, en given genres koder eller sprog eller en bevidst og markeret holdning til teksten som konstruktion.

Litteratur 
 Handesten, Lars: I skriftens verden i Dansk litteraturs historie, Mortensen og Schack (red.), 2006-09, Gyldendal. Hentet 19. april 2020 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=477518
 Handesten, Lars: Det er det hele - Inger Christensen i Dansk litteraturs historie, Mortensen og Schack (red.), 2006-09, Gyldendal. Hentet 17. april 2020 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=477523
 Handesten, Lars: Systemdigtning mellem organisk poesi og denatureret tekst i Dansk litteraturs historie, Mortensen og Schack (red.), 2006-09, Gyldendal. Hentet 19. april 2020 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=477524
 Lorenzen, Jørgen: "Systemdigtning" i Litteratur - Gads Fagleksikon, Gads Forlag 1976, s. 208
 Svendsen, Erik: Kosmisk systemdigter - Klaus Høeck i Dansk litteraturs historie, Mortensen og Schack (red.), 2006-09, Gyldendal. Hentet 17. april 2020 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=477359
 Østergaard, Anders: systemdigtning i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 19. april 2020 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=168538

Referencer 

Poesi
Litteratur
Les Aspres (kanton)

Les Aspres er en fransk kanton beliggende i departementet Pyrénées-Orientales i regionen Occitanie. Kantonen blev oprettet pr. dekret 26. februar 2014 og er dannet af kommuner fra de nedlagte kantoner Céret (4 kommuner), Thuir (17 kommuner) og Toulouges (1 kommune). Kantonen overskrider arrondissementgrænserne med 19 kommuner i Arrondissement Céret og 3 i Arrondissement Perpignan. Hovedby er Thuir. 

Les Aspres består af 22 kommuner :

 Banyuls-dels-Aspres
 Brouilla
 Caixas
 Calmeilles
 Camélas
 Castelnou
 Fourques
 Llauro
 Llupia
 Montauriol
 Oms
 Passa
 Pollestres
 Ponteilla
 Saint-Jean-Lasseille
 Sainte-Colombe-de-la-Commanderie
 Terrats
 Thuir
 Tordères
 Tresserre
 Trouillas
 Villemolaque

Kilder 

Kantoner i Pyrénées-Orientales
Releksificering

Indenfor lingvistikken er releksificering en sprogændringsmekanisme hvorved et sprog udskifter store dele, eller hele, sit leksikon, inklusive det grundlæggende ordforråd, med et andet sprogs leksikon uden at ændre drastisk i det releksificerede sprogs grammatik. Begrebet bruges hvoedsageligt til at beskrive pidginsprog, kreolsprog og blandede sprog.

Releksificering er ikke det samme som leksikale lån, hvorved et sprog blot supplerer sit grundlæggende ordforråd med låneord fra et andet sprog.

Henvisninger

Kilder 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 Wittmann, Henri (1989), "Relexification et argogenèse," Communication, 1er Colloque international d’argotologie, Université de Besançon, Oct. 13-1, 1989

Yderligere læsning 
 Arends, Jacques, Pieter Muysken & Norval Smith. 1995. Pidgins and Creoles: an introduction. Amsterdam: Benjamins.
 Sebba, Mark. 1997. Contact Languages: Pidgins and Creoles. Houndmills, Basingstoke, Hampshire and London: Macmillan Press.
 

Lingvistik
Andetsprog

Et andetsprog er ethvert sprog, som en person lærer efter sit modersmål, og som læres i et andet sprogmiljø end modersmålet blev. Det bliver ofte betegnet som L2, hvor modersmålet er L1. Et andetsprog kan være et internationalt hjælpesprog eller et lingua franca. Et andetsprog læres typisk som et fremmedsprog, omend der kan være tilfælde hvor andetsproget er et andet officielt sprog i personens hjemland - for eksempel hvordan Canada har to officielle sprog, fransk og engelsk.

En talers dominerende sprog, som er det sprog taleren bruger mest eller er mest tryg ved, er ikke nødvendigvis deres modersmål, men kan godt være et andetsprog. Eksempelvis definerer canadisk folketælling "modersmål" som "det første sprog der blev lært i barndommen og som stadig tales", hvilket anerkender at for nogle kan det første sprog være gået tabt, hvilket ofte sker hvis et ungt barn flytter til et nyt sprogmiljø.

Sprog
Områdetræk

Områdetræk er en lingvistisk betegnelse for sprogegenskaber som sprog i et bestemt geografisk område har tilfælles på trods af at de ikke er beslægtede. I et sådanne geografisk område kan sprogegenskaber diffundere fra et sprog til et andet i et sprogforbund.

Lingvistik
Truet sprog

Et truet sprog eller hendøende sprog er et sprog, der risikerer at holde helt op med at blive anvendt efterhånden som dets talere dør ud eller skifter til at tale andre sprog. Sprogtab sker når sproget ikke har flere indfødte talere og bliver et "dødt sprog". Hvis ingen er i stand til at tale sproget overhovedet kategoriseres det som et "udryddet sprog". Døde sprog kan stadig studeres gennem optagelser eller skrifter, men det er fortsat dødt eller udryddet medmindre der findes talere, der kan tale det flydende. Selvom sprog er uddøde løbende igennem menneskets historie, er de siden det 20. århundrede døet i et accellereret tempo på grund af globalisering, sproglig imperialisme, nykolonialisme, og sprogdrab.

Henvisninger 

Sprog
Sprogtab

Sprogtab er processen hvorved man mister et sprog som modersmål. Denne proces sker normalt som følge af isolation fra andre talere af sproget som modersmål ("L1") og tilegnelsen af, og regelmæssig brug af, et andetsprog ("L2"), som forstyrrer den korrekte produktion og forståelse af modersmålet. Denne form for interferens fra et andetsprog opleves sandsynligvis til en vis grad af alle flersproglige personer, men ses tydeligst hos dem hvor andetsproget er begyndt at indtage en vigtig, eller ligefrem dominerende, rolle i hverdagslivet. Dette ses ofte hos indvandrere, der rejser til lande hvor sprog, der er fremmede for dem anvendes.

Til tider forveksles ordet med den overordnede tendens af et nedgående antal talere af et sprog, som kollektivt sprogtab medfører, når det kommer til truede sprog, omend den korrekte betegnelse for dette er sprogdød.

Henvisninger 

Lingvistik
Svensk mesterskab i ishockey 1933

Det svenske mesterskab i ishockey 1933 var det 12. svenske mesterskab i ishockey for mandlige klubhold. Mesterskabet havde deltagelse af 16 klubber og blev afviklet som en cupturnering i perioden 20. februar - 29. marts 1933.

Mesterskabet blev vundet af Hammarby IF, som dermed vandt mesterskabet for anden gang i alt og anden sæson i træk. Det var Hammarby IF's fjerde optræden i SM-finalen, hvor holdet vandt med 3-1 over de tidligere syvdobbelt svenske mestra fra IK Göta, som i denne sæson måtte forlade slutkampen om mesterskabet som tabere for første gang.

Finalen blev afviklet i Ispaladset i Stockholm under overværelse af 1.800 tilskuere. De to første perioder blev afviklet i højt tempo med mange målchancer. I første perioden bragte Ruben Carlsson Harmmarby IF foran med 1-0, inden Torsten Jöhncke midt i perioden udlignede for IK Göta. Den stilling holdt sig indtil tredje periode, hvor afgørelsen faldt i form af to Hammarby-scoringer fra Sigfrid Öberg og Sven Bergqvist.

Resultater

Første runde

Anden runde

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale

Mesterholdet 

Hammarby IF's mesterhold bestod af følgende spillere:
 Stig Emanuel "Stickan" Andersson (1. SM-titel)
 Sven "Svenne Berka" Bergqvist (1. SM-titel)
 Ruben "Rubbe" Carlsson (2. SM-titel)
 Sture "Stöttan" Gillström (2. SM-titel)
 Erik "Burret" Larsson (2. SM-titel)
 Bengt Liedstrand (2. SM-titel)
 Bertil "Berra" Lundell (2. SM-titel)
 Emil "Emma" Rundqvist (2. SM-titel)
 Sigfrid "Sigge" Öberg (2. SM-titel)

Se også 
 Eliteserien i ishockey 1933

Kilder 
 Passionhockey - Championnat de Suède 1932/33 
 Svenska Ishockeyförbundet - Historik - Nationellt 
 Svenska Dagbladets Årsbok - 1933 - s. 216 
 DIF Hockey - Historia - 1930-39 
 Hammarby IF - Historia - 1932/33

Noter 

1933
Sport i 1933
Sprogdød

Indenfor lingvistikken sker sprogdød når et sprog mister sin sidste modersmålstaler. Til sammenligning sker sprogudryddelse når sproget ikke længere kendes, heller ikke af andetsprogstalere. Andre lignende begreber er sprogdrab, hvor et sprog død af naturlige eller politiske årsager, og glottofagi, der betegner måden et mindre sprog bliver fuldstændigt absorberet eller erstattet af, et større sprog.

Sprogdød er en proces hvorved et talefællesskabs sproglige kompetence indenfor deres sprogvarietet mindskes indtil der til sidst ikke er nogle talere tilbage, som kan tale varieteten flydende. Sprogdød kan ramme enhver sprogform, inklusive dialekter.

Henvisninger 

Lingvistik
Dialektologi

Dialektologi er det videnskabelige studie af sproglige dialekter, det vil sige variationer indenfor et naturligt sprog som følge af geografisk udbredelse.

Historisk er bestemmelsen og optegnelsen af isoglosser – linjer på kort der viser udbredelsen af forskellige dialektale fænomener – været vigtig for dialektologien. De mest studerede emner i dag er blandst andet indbyrdes forståelighed ved definition af sprog og dialekter, tilfælde af diglossi (hvor to dialekter benyttes ved forskellige situationer), dialektkontinuum og pluricentrisme.

Hans Kurath og William Labov er to af de mest indflydelsesrige forskerne indenfor dette fagfelt.

Litteratur 
 
 

Dialekter
Historisk lingvistik

Historisk lingvistik, også kaldet historisk sprogvidenskab, sproghistorie, diakronisk sprogvidenskab, diakron lingvistik, sammenlignende lingvistik og komparativ lingvistik, er den gren af lingvistikken som studerer . Den adskiller sig fra deskriptiv og synkron lingvistik, som studerer sprog på et bestemt, givet tidspunkt i historien.

Den moderne historiske lingvistik voksede frem fra det ældre akademiske fag filologi, der var forskning i ældre tekster og dokumenter. I løbet af de første år arbejdede historisk lingvistik næsten udelukkende med indoeuropæiske sprog, men har siden udvidet betydeligt til at studere uralske sprog og forskellige sprogfamilier blandt de oprindelige amerikanere. Der arbejdes også med konstruktioner af ursprog, såsom urindoeuropæiske sprog, herunder urgermansk og .

Litteratur 
 Schleicher, August: Compendium der vergleichenden Grammatik der indogermanischen Sprachen. (Kurzer Abriss der indogermanischen Ursprache, des Altindischen, Altiranischen, Altgriechischen, Altitalischen, Altkeltischen, Altslawischen, Litauischen und Altdeutschen.) (2 bind) Weimar, H. Boehlau (1861/62); opptrykk av Minerva GmbH, Wissenschaftlicher Verlag, 
 Brugmann, Karl; Delbrück, Berthold (1886–1916): Grundriss der vergleichenden Grammatik der indogermanischen Sprachen
 Wiese, Harald (2007): Eine Zeitreise zu den Ursprüngen unserer Sprache. Wie die Indogermanistik unsere Wörter erklärt, Logos Verlag Berlin, .

Lingvistik
Sprogkontakt

Sprogkontakt sker når talere af to eller flere sprog eller varieteter interagerer og påvirker hinanden. Studiet af sprogkontakt kaldes kontaktlingvistik. Når talere af forskellige sprog interagerer tæt, er det normalt for deres sprog at påvirke hinanden. Sprogkontakt kan ske ved sproggrænser, mellem adstratum-sprog, eller som resultat af migrationer.

Sprogkontakt sker i en række sprogfænomener, såsom sprogkonvergens, låneord og releksificering. De oftests sete resultater er pidginsprog, kreolsprog, kodeskift og blandede sprog

Henvisninger 

Lingvistik
Sprogændring

Sprogændring er variation i et sprogs egenskaber over tid. Det studeres i flere lingvistiske felter: historisk lingvistik, sociolingvistik og evolutionær lingvistik. Nogle kommentatorer anvender betegnelsen korruption til at indikere at sprogændringen udgør en degradering i sprogets kvalitet, især når ændringen sker fra menneskelige fejl (som det for dansk kendes fra Majonæsekrigen) eller er en præskriptivt frarådet form. Moderne lingvistik støtter normalt ikke denne betegnelse, da sådanne innovationer fra et videnskabeligt synspunkt ikke kan vurderes at være gode eller dårlige.

Henvisninger 

Lingvistik
Grammatikalisering

Grammatikalisering er en proces hvorved et leksikalt morfem (ord) gennem pragmatisk anvendelse gradvist begynder at blive opfattet og behandlet som grammatisk morfem. Et eksempel fra engelsk er ordet will, der er gået fra at være et udsagnsord med betydningen "vilje/ønske" til at blive et grammatisk ord som indikerer futurum.

Grammatikaliseringsprocessen er diakron og finder sted i alle sprog, men ved forskellig hastighed og og forskellig grad.

Grammatik
Sprogundervisning

Sprogundervisning er den formaliserede undervisningsproces hvorigennem en person kan lære et andetsprog eller fremmedsprog. Det er hovedsageligt en gren af anvendt lingvistik, men kan også være et interdisciplinært felt. Der findes fire centrale kategorier for sprogundervisning: kommunikative kompetencer, færdigheder, tværkulturelle oplevelser og flere læsefærdigheder.

Øget globalisering har skabt et stort behov for en arbejdsstyrke, der kan kommunikere på flere sprog. Fælles sprog anvendes i områder såsom handel, turisme, internationale relationer, teknologi, medier og videnskab.

Litteratur

Henvisninger 

Lingvistik
Undervisning
Agnes af Andechs-Meranien

Agnes Maria af Andechs-Meranien (1180-1201) var dronning af Frankrig. Hun kaldes Marie af nogle af de franske krønikeskrivere.

Biografi 
Agnes Maria var datter af Berthold, hertug af Meranien,  der var greve af Andechs, et slot og territorium nær Ammersee, Bayern. Hendes mor var Agnes af Rochlitz . 

I juni 1196 blev Agnes gift med Filip 2. af Frankrig, som havde forstødt sin anden hustru Ingeborg af Danmark i 1193. Pave Innocens 3. viede sine kræfter til Ingeborgs sag, men Filip bøjede sig først i år 1200, hvor han ni måneder efter, at et interdikt var blevet føjet til ekskommunikationen, indvilligede i at blive separeret fra Agnes.

Agnes døde af knust hjere i juli året efter på slottet i Poissy og blev begravet i Saint Corentin Klostret nær Nantes.

Familie 
Agnes og Filip fik to børn: Filip 1., greve af Boulogne og Marie, som blev gjort legitime af paven i 1201 efter anmodning fra kongen. Der kendes lidt om Agnes personlighed ud over den bemærkelsesværdige indflydelse, som hun ser ud til at have udøvet på Filip.

I kunsten 
Hun er blevet heltinden i tragedien af François Ponsard, Agnès de Méranie, og i en opera af Vincenzo Bellini, La straniera.

Referencer

Litteratur 

Huset Capet
Dronninger af Frankrig
Pokémon: Indigo League-afsnit

Pokémon: Indigo League er den første sæson af Pokémon og den første del af Pokémon Serien: Begyndelsen, en japansk anime-TV-serie, kendt i Japan under navnet . Den blev oprindeligt sendt i Japan på TV Tokyo fra den 1. april 1997 til den 21. januar 1999, og senere i Danmark på TV2 fra den 23. januar 2000 til den 1. juli 2001. Derudover er den også blevet sendt på Fox Kids. Den danske versionering er lavet af Dubberman og er baseret på den amerikanske udgave, som er produceret af 4Kids Entertainment.

Denne sæson omhandler den tiårige Pokémontræner Ash Ketchum (spillet af Mathias Klenske på dansk og af Rika Matsumoto på japansk) og hans elektriske partner-Pokémon Pikachus (spillet af Ikue Ōtani) eventyr, som de samler Styrkecenter-emblemer i den fiktive Kanto-region, så de kan deltage i Pokémonliga-stævnet på Indigoplateauet.

Afsnittene er instrueret af Masamitsu Hidaka og produceret af animationsstudiet OLM.

Den japanske intro, fremført af Rika Matsumoto, hedder . Den danske intro, fremført af Michael Elo, som hedder "Pokémon Tema", er baseret på den engelske intro af Jason Paige, "Pokémon Theme".

Afsnit

Vigtige begivenheder 
 Ash påbegynder sin Pokémon-rejse som Træner med sin starter-Pokémon, Pikachu, med målet at blive Pokémonmester for øje. (#001)
 Gary påbegynder også sin rejse med Squirtle som starter-Pokémon. (#001)
 Misty følger efter Ash, efter han får ødelagt hendes cykel, og kræver, at han erstatter den. (#003)
 Jessie, James og Meowth forfølger Ash, efter hans Pikachu har demonstrert, at den er uadmindeligt stærk for en Pikachu. (#002)
 Bruck slutter sig til gruppen efter at hans far, Flint, vender tilbage og overtager Pewter City-styrkecenteret. (#005)
 Ash rejser til Indigo-plateauet for at deltage i sit første Pokémon-ligastævne
 Indigo-ligastævnet finder sted. (#074 - 080)
 Gary taber til Melissa i den fjerde runde, hvilket placerer ham i top 32. (#077)
 Ash taber til Ritchie i den fjerde runde, hvilket placer ham i top 16. (#079)
 Ritchie taber til Assunta i den sjette runde, hvilket placer ham i top 8. (#080)
 Professor Oak beder Ash om at rejse til Orange-øhavet for at hente den mystiske GS Ball, som ikke kan teleporteres via en PC. (#083)

Styrkecenter-kampe

Stemmer

Hjemmeudgivelser 
I Japan er sæsonen blevet fuldt udgivet til udlejning, men købeudgivelser er begrænset til visse afsnit. Sæsonen har fået en komplet hjemmeudgivelse på engelsk i USA og Australien på nær de banlyste afsnit.

I Danmark er de første 32 afsnit blevet udgivet på VHS fordelt på 16 bånd med hver 2 afsnit i en rød serie. Efterfølgende er 24 yderligere, vilkårlige afsnit blevet blevet udgivet i Danmark VHS fordelt på 12 bånd i en gul serie. Sæsonens første otte afsnit er blevet udgivet på DVD i Danmark fordelt på 2 udgivelser.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officielle, danske Pokémon-hjemmeside
 Officielle, amerikanske Pokémon-hjemmeside 
 Pokémon-TV-seriens hjemmeside hos TV Tokyo 
 Pokémon-TV-serien på den officielle, japanske Pokémon-hjemmeside 

Afsnit
Afsnit af animeserier
Systemdigter

Systemdigter er en digter eller forfatter, hvis litterære frembringelser kan betragtes som systemdigtning. I dansk litteratur bliver f.eks Klaus Høeck, Inger Christensen, Rasmus Nikolajsen ofte betegnet som systemdigtere.  

Litteratur
Kunst
Anne Marie Gilbert-Jespersen

Anne Marie Schack Gilbert-Jespersen (født 25. december 1849 i Saksild ved Odder, død 23. juli 1925 i Sakskøbing) var en dansk maler.

Anne Marie var elev hos Vilhelm Kyhn fra 1871, modtog også undervisning af Frederik Ferdinand Helsted og Jørgen Roed, forinden denne var hun ansat på Den Kongelige Porcelænsfabrik. I 1879 var hun elv på Académie Julian, også i 1879 debuterede hun på Charlottenborgs Forårsudstilling. Hendes malerier omfatter landskaber og en del portrætter, skildringer af dagliglivets sysler samt fantasifulde fremstillinger af naturvæsner som skovnymfer og havfruer.

Referencer

Eksterne Henvisninger 

Malere fra Danmark
Chicle

Chicle () er et plantegummi, der traditionelt anvendes til at lave tyggegummi og andre produkter. Det indsamles fra flere arter mesoamerikanske træer af slægten Manilkara, heriblandt M. zapota, M. chicle, M. staminodella og M. bidentata.

Henvisninger 

 

Naturmaterialer
Regeringen Löfven

Regeringen Löfven kan henvise til:

 Regeringen Löfven I – Sveriges regering 2014-2019
 Regeringen Löfven II – Sveriges regering 2019-2021
 Regeringen Löfven III – Sveriges regering 2021
Christine Baranski

Christine Jane Baranski (født 2. maj 1952 i Buffalo, New York), er en amerikansk skuespiller, der har arbejdet indenfor teater på Broadway, film og tv. 

Hun er blevet nomineret hele 15 gange ved Emmy Awards, hvor hun har vundet én enkelt gang i 1995 for rollen som Maryanne Thorpe i situationskomedien Cybill (1995–1998). Baranski har ellers fået god kritik og er flere gange blevet nominerede for sin rolle som forsvarsadvokaten Diane Lockhart i retsdramaserien The Good Wife (2009–2016) og The Good Fight (2017–i dag). Hun har også spillet Leonards mor, Dr. Beverly Hofstadter, i flere episoder af komedieserien The Big Bang Theory (2009–i dag).

Baranski har vundet to Tony Awards, som bedste kvindelig birolle i Broadway-teateret The Real Thing (1984) og Rumors (1989). Hun har også deltaget i andre stykker som Hide and Seek (1980), Hurlyburly (1984), The House of Blue Leaves (1986) og Boeing Boeing (2008). Baranski har også spillet med i en række film: 9 1/2 Weeks (1986), Leg med ild (1986), Frikendt..? (1990), Det bli'r i familien Addams (1993), Jeffrey (1995), The Birdcage (1996), Bulworth (1998), Sex Games (1999), Bowfinger (1999), Grinchen (2000), Chicago (2002), Mamma Mia! (2008), Into the Woods (2014), Trolls (2016) og Mamma Mia! Here We Go Again (2018).

Baranski var gift med skuespilleren Matthew Cowles, fra 1983 til hans død i maj 2014.

Filmografi 
Udvalg af roller i forskellige film, gennem årene.
1993 - Det bli'r i familien Addams
1995 - Jeffrey
1998 - Bulworth
1999 - Sex Games
1999 - Bowfinger
2006 - 9 1/2 Weeks
2000 - Grinchen
2002 - Chicago
2008 - Mamma Mia!
2009 - The Good Wife
2009 - The Big Bang Theory
2014 - Into the Woods
2016 - Trolls
2017 - The Good Fight
2018 - Mamma Mia! Here We Go Again

Referencer

Eksterne henvisninger 

Skuespillere fra New York
Personer fra Buffalo
Svensk mesterskab i ishockey 1934

Det svenske mesterskab i ishockey 1934 var det 13. svenske mesterskab i ishockey for mandlige klubhold. Mesterskabet havde deltagelse af 15 klubber og blev afviklet som en cupturnering med afslutning den 23. marts 1934.

Mesterskabet blev vundet af AIK, som blev svenske mestre for første gang. Holdet havde tidligere været i én SM-finale, som de i 1930 tabte til IK Göta. I finalen vandt AIK med 1-0 over de foregående to sæsoners mestre fra Hammarby IF, der havde kvalificeret sig til slutkampen for fjerde sæson i træk, og femte gang i alt.

Finalen blev afviklet i Ispaladset i Stockholm under overværelse af 1.300-1.500 tilskuere. Kampens eneste, og dermed afgørende mål, blev scoret i anden periode af Olle Waldenström, der inden denne sæson var skiftet til AIK fra IFK Stockholm, og som tidligere havde vundet to SM-titler i 1929 og 1930 med IK Göta.

Resultater

Første runde

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale

Spillere 

AIK's mesterhold bestod af følgende spillere:
 Tycho Bohman (1. SM-titel)
 Herman Carlson (1. SM-titel)
 Åke Ericson (1. SM-titel)
 Karl Erik Fürst (1. SM-titel)
 Axel Nilsson (1. SM-titel)
 John Nilsson (2. SM-titel, havde tidligere vundet SM i 1924 med Södertälje SK)
 Erik Persson (1. SM-titel)
 Wilhelm Petersén (1. SM-titel)
 Olle Waldenström (3. SM-titel, havde tidligere vundet SM i 1929 og 1930 med IK Göta)

Hammarby IF's sølvhold bestod af følgende spillere:
 Stig Emanuel "Stickan" Andersson
 Sven Bengtsson
 Sven "Svenne Berka" Bergqvist
 Ruben "Rubbe" Carlsson
 Lennart "Joe" Hellman
 Erik Jansson
 Erik "Burret" Larsson
 Bengt Liedstrand
 Bertil "Berra" Lundell
 Emil "Emma" Rundqvist
 John Wikland
 Sigfrid "Sigge" Öberg

Se også 
 Eliteserien i ishockey 1934

Kilder 
 Passionhockey - Championnat de Suède 1933/34 
 Svenska Ishockeyförbundet - Historik - Nationellt 
 Svenska Dagbladets Årsbok - 1934 - s. 213 
 DIF Hockey - Historia - 1930-39 
 Hammarby IF - Historia - 1933/34 
 AIK Hockey - Vår historia - Storhetstid 1934-1949 
 Svenskhockey.com - Elitserien 1933/34

Noter 

1934
Sport i 1934