kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frederik Christian Adeler

Frederik Christian Adeler (13. oktober 1668 i København – 19. april 1726) var kammer- og gehejmeråd, født i København som søn af generaladmiral Cort Sivertsen Adeler og Anna Pelt. Han blev holdt over dåben af kronprinsen, den senere Christian 5.. Efter endt uddannelse tog han på en længere udlandsrejse i 1687, hvor han blandt andet lagde vejen forbi Venedig, hvor man stadig havde hans faders bedrifter i frisk erindring, og han blev vel modtaget. Umiddelbart efter sin hjemkomst i 1690 blev han udnævnt til kammerråd. Han blev i september 1694 viet til Henriette Magrethe von Lente, datter af gehejmeråd Johan Hugo Lente, regeringsråd i Slesvig og gesandt ved det Køllnske hof, og Margrethe Barnefeldt. 

Han kom i besiddelse af betydelige jordegodser, dels efter sin fader og dels med sin hustru. Således besad han Gjemsø kloster med Bratsberg hovedgård ved Skien i Norge, Sæbygård og Egemark, foruden et stort familiehus på Christianshavn m.m. Derudover købte han Dragsholm til spotpris af en en portugisisk jøde, muligvis et medlem af den rige hamborgske Texeira-familie.

Han gjorde hurtig karriere indenfor statstjenesten.

 1694 – justitsråd og assessor i højesteret
 1699 – deputeret i Sø- og Landkommissariatet
 1700 – etatsråd (blot 31 år gammel)
 1704 – ledsagede Frederik 4. på rejse i Norge.
 1712 – Dannebrogordenen (i Rendsborg)
 1713 – deputeret i rentekammeret og gehejmeråd

Desuden var han amtmand i Roskilde og Tryggevælde amter, og blev i 1717 efter Otto Krabbe stiftamtmand i Sjællands Stift. 

Under Den Store Nordiske Krig havde han som finansdeputeret efter bedste evne gjort sit til at råde bod på de store vanskeligheder, regeringen havde at kæmpe med. Men snart efter fredsslutningen 1720 og Dronning Louises død følte han trang til fred og ro og længtes efter at vende hoflivet og dets rænker ryggen, hvorfor han indgav begæring om afsked fra sine embeder. Han var samtidig også ved dårligt helbred og fik i august 1721 sin afsked bevilget blot få måneder efter kongens ægteskab med Anna Sophie Reventlow. Han døde af brystsyge i den Adelerske Gård på Christianshavn langfredag morgen d. 19. april 1726. 

Sammen med sin hustru der døde i 1703 havde han 7 børn, heriblandt:

 Conrad Hugo Adeler (2. marts 1697 – 10. oktober 1719) – sekondløjtnant i de norske landstyrker
 Christian "Cort" Lente-Adeler (20. april 1699 – 8. oktober 1757) – konferensråd, godsejer
 Frederik Adeler (3. maj 1700 – 28. december 1766) – kammerjunker, gehejmeråd 
 Theodor Lente-Adeler (26. maj 1702 – 11. april 1767) – dronningens kammerjunker, gehejmeråd
 Charlotte Amalie Adeler (10. juni 1703 – 19. april 1724)

Kilder 

 

Godsejere fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Frederik Christian
Personer fra København
Stiftamtmænd over Sjællands Stift
Højesteretsdommere fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Godsejere fra Norge
Kollegiedeputerede fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
McChicken

McChicken er en sandwich som sælges af den internationale fastfood kæde McDonalds. McChicken blev oprindeligt introduceret tilbage i 1980, men var en fiasko og blev senere erstattet af Chicken McNuggets. I 1988 blev McChicken gen-introduceret og har siden da været en fast del af McDonald's faste kerne af produkter.

Produktbeskrivelse 
McChicken findes i flere forskellige variationer, men i Danmark består den af kyllingebrystfilet, icebergsalat, mayonnaise og en burgerbolle med sesamfrø. I andre lande består en McChicken ofte af en ristet bolle, paneret kyllingebryst, strimlet salat og mayonnaise.

Ingredienser 

McChicken indeholder følgende ingredienser og næringsstoffer:

 Icebergsalat
 Brød (Burgerbolle)
 Kylling
 Mayonnaise

Referencer

Eksterne links 
 McDonald’s: McDonalds hjemmeside

McDonald's
Sandwich
Kyllingekød
Big Mac

Big Mac er en af McDonald's burgere. Den blev introduceret i 1968 og består af en tredelt hvedebolle med sesam, heri 28 gram salat, Big Mac Sauce med syltede agurker, 3½ gram frysetørrede løg og to bøffer à 50 g oksekød.

Big Mac burgeren blev opkaldt efter Mark Cwzierski, der deltog i reklamerne af McDonaldland.

Sandwichen indgår som en del af McDonald's kerneprodukter, og begrebet Big Mac er så verdenskendt, at det politisk-økonomiske tidsskrift Economist har anvendt den som reference-objekt for et internationalt fødevare-prisindeks Big Mac index.

Indholdet af en Big Mac varierer i henhold til bl.a. lokale traditioner. I Indien serveres den eksempelvis med en kyllingebøf for at undgå problemer med de herskende religioner, hinduisme og islam, og i de arabiske lande (eksempelvis Saudi Arabien), hvor den findes, er bøffen "inspected halal". Også ernæringsindholdet varierer, for mens amerikanerne (i USA) får hele 560 kalorier ud af en Big Mac, så får vi i Danmark blot 497 kalorier.

I Danmark blev der i januar 2018 lanceret en ny kampagnevariant af den velkendte Big Mac, som var udskiftet med paneret kylling stykker i stedet for oksekødsbøfferne. Denne burger kom i januar 2022 igen på menuen, som en kampagne der sluttede i april 2022. Burgeren blev populært kaldt “Chick Mac” men kunne købes som “Chicken Big Mac”

Ophævelse af varemærket i 2019  
McDonald's sagsøgte den irske fast food-kæde Supermac's for varemærkekrænkelse og hævdede at navnet  ville forvirre kunder på europæiske markeder. 11. januar 2019 traf Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) afgørelse til fordel for Supermac's i det, der er blevet kaldt en "David mod Goliat"-sejr. Som en del af sin bevisførelse fremlagde McDonald's en Wikipedia-artikel om Big Mac, men retten fandt at Wikipedia-siden ikke var acceptabelt som neutralt bevis.

Referencer

Eksterne henvisninger 

McDonald's
Burgere
Franchise

Franchising er et system til markedsføring af varer og/eller serviceydelser og/eller teknologi, som er baseret på et tæt og vedvarende samarbejde mellem virksomheder, som er indbyrdes juridisk og økonomisk adskilte og uafhængige: Franchisegiveren og dennes individuelle franchisetagere, hvorved franchisegiveren overdrager til sine franchisetagere retten og forpligtelsen til at drive virksomhed i henhold til franchisegiverens koncept.
 
Denne ret berettiger og forpligter den enkelte franchisetager til mod et direkte eller indirekte vederlag at anvende franchisegiverens forretningsnavn og/eller varemærke og/eller servicemærke, knowhow, forretningsmetoder, teknologi, processer, opskrifter og andre immaterielle rettigheder, altsammen understøttet af en forpligtelse for franchisegiveren til at yde vedvarende forretningsmæssig og teknisk bistand, inden for rammerne og kontraktsperioden i henhold til en skriftlig franchiseaftale, der med dette formål er indgået mellem parterne.

Ved franchising forstås, at en eksportvirksomhed (franchisegiver) sælger et bestemt koncept til en franchisetager.

Eksempler på virksomheder, der drives efter franchiseprincippet er McDonald's, Rema 1000 og 7-Eleven.

Markedsføring
Forretningskæder
Aftaleret
Fotografisk film

Fotografisk film består af et tyndt plastmateriale kaldet basen. Oprindeligt bestod basen af celluloid, men pga. celluloids høje brændbarhed og ustabilitet, anvendes i dag oftest polyester eller celluloseacetat som base. Filmen er belagt med en emulsion bestående af lysfølsomme krystaller af sølvhalogenider (sølvbromid, sølvchlorid eller sølvjodid) opslæmmet i gelatine. Når filmen eksponeres for lys (eller røntgen-, UV- og nær-IR-stråling), dannes et latent billede, som kan frembringes kemisk. I fremkaldelsen ændres de belyste sølvsalte til metalisk sølv; ubelyste sølvsalte vil ikke ændres, og bliver fjernet ved en process kaldet fiksering. Hos farvefilm bliver det metaliske sølv udskiftet med farve, svarende til hvilket farvelag sølvet lå i. 

Film fremstilles med forskellig lysfølsomhed, defineret ud fra filmens ISO-tal (også kaldes filmens hastighed). Filmens lysfølsomhed (bestemmende for hvor meget lys der skal til for at opnå en korrekt eksponering) har indflydelse på kornstørrelsen og toneomfanget.
 
Høj ISO giver højre lysfølsomhed, men mindre toneomfang og bliver grovkornet. Lav ISO giver lavere lysfølsomhed, men større toneomfang og bliver finkornet.

Negativ film 

Negativ film refererer til en fotografisk film, hvor farverne optræder med deres komplementærfarver, og lyse partier i billedet er gengivet som mørke på filmen og omvendt. Den efterfølgende kopiering giver et negativt kopi af det i forvejen negative billede resulterende i et positivt, det endelige kopi, papirbilledet.

Positiv film 
Positiv film refererer til en fotografisk film, hvor farverne optræder med deres primærfarver. Positiv film (Diasfilm eller omvendefilm) bruges at lave lysbilleder eller dias. Det er sværere at lave papirbilledet af en positiv film, hvilket er medvirkende til at negativ film er mere populære.

Selvfremkaldende film 
Selvfremkaldende film også kaldet instant film, fordi billedes fremkaldes i løbet af få minutter. Bedst kendt er Polaroid-film, men også andre som Kodak, Fujifilm og the Impossible Project

Eksterne henvisninger 

Film
Omlasteplads

En omlasteplads er en plads hvor man omlaster ting fra et køretøj til et andet.

Normalt bruges udtrykket i forbindelse med affald. Der er så tale om affaldsstationer hvor mindre vogne læsser af og affaldet læsses på større vogne, eventuelt efter en sortering, neddeling eller anden grovbehandling. I dette tilfælde er omlastepladsen typisk trinet efter genbrugspladsen hvor private læsser affald af, og en omlasteplads tager normalt penge for at modtage affald.

Godstransport
Affald
Kongedybet

Kongedybet er en sejlrende, der ligger lige ud for sejlløbet ind til Københavns Havn.

Kongedybet ligger vest for Middelgrunden med Trekroner i nord og Prøvestenen i syd. Den benyttes fortrinsvis til nærsejlads.

Kongedybet begrænses på østsiden af Middelgrunden og på vestsiden af Stubben, Revshalen og Amager landgrund. Dets nordlige del, der kaldes Renden, danner Københavns red. Midt i renden ligger en lille grund, Middelpult, med 6 1/4 m vand over sten. Dybden i løbet er mellem 11 og 16 m, og bunden er ler.

Middelgrundsfortet er bygget hvor Kongedybet og Hollænderdybet mødes i den nordlige ende af Middelgrunden.

Eksterne henvisninger 

 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XIV, s. 403; opslag: Kongedybet

Farvande i Danmark
Øresund
H2O

H2O kan have flere betydninger:

 Vand – H2O er den kemiske formel for vand
 H2O (firma) – Et firma der producerer sportsudstyr
 H2O (tv-serie) – Australsk tv-serie fra 2006.
Hollænderdybet

Hollænderdybet er en sejlrende, der ligger lige ud for sejlløbet ind til Københavns Havn. Ikke at forveksle med Hollands Diep-floden i Holland.

Hollænderdybet ligger øst for Middelgrunden, og benyttes fortrinsvis til gennemsejling i Øresund.

Middelgrundsfortet er bygget, hvor Kongedybet og Hollænderdybet mødes i den nordlige ende af Middelgrunden.

Hollænderdybet og Kongedybet er ligeledes gadenavne på Amager.

Farvande i Danmark
Øresund
Timișoara

Timișoara (; ; ; ) er administrativt center i Timiș distrikt i Banat i det vestlige Rumænien. Timișoara har  indbyggere. De mange varianter af navnet stammer fra navnet på floden Timiş. Den er en industriby og var den første by i Europa, der havde elektrisk belysning. Dette skete i 1884 og i 1899 blev byen en af de første byer med elektriske sporvogne.

Timișoara er en multikulturel by, der er hjemsted for et forholdsvist stort antal ungarere (næsten 25.000), samt grupper af tyskere, serbere, romaer og bulgarere.

Opstanden mod det kommunistiske regime og Rumæniens diktator Nicolae Ceaușescu begyndte i Timișoara 15. december 1989.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Rumænien
 
Byer i distriktet Timiș
Grameen Bank

Grameen Bank (bengali: গ্রামীণ ব্যাংক) er en udviklingsbank funderet på at udstede mikrokreditter (dvs. små lån) til fattige, og specielt til kvinder, uden særlig store krav til sikkerhed. Banken er startet i Bangladesh i 1979 af Muhammad Yunus og har senere udviklet sig inden for et netværk, som i dag er etableret i mere end 43 lande. Banken administrerer efterhånden en lang række udviklingsrelaterede aktiviteter, herunder produktionsvirksomheder i alle størrelser, men fortrinsvis små virksomheder, telekommunikation og energi-produktion. Banken og dens grundlægger, Muhammad Yunus, blev tildelt Nobels fredspris for 2006 "for deres bestræbelser for at skabe økonomisk og social udvikling nedefra".

Eksterne henvisninger 

 Grameen Bank (Officiel website)
 Grameen Bank på nobelprize.org

Banker
Etableret i 1979
Modtagere af Nobels fredspris
Dhaka
Mikrofinansiering
Virksomheder fra Bangladesh
Manuskript, fundet i en flaske

Manuskript, fundet i en flaske, udgivet 1867, er titlen på en novelle af den amerikanske forfatter og digter, Edgar Allan Poe. Oprindeligt udgivet på engelsk i 1833 under titlen Ms. Found in a Bottle og senere Manuscript Found in a Bottle.

Handlingen 

Novellen skal foregive at være tekstbidder fra et manuskript, fundet i en flaske, drivende i havet. I manuskriptet fortæller den unavngivne hovedperson – efter han har forsikret læseren for, at han er et intelligent menneske – dét han selv beskriver som en utrolig historie: Som medlem af besætningen på et sejlskib fra Java tager han på havet, og efter den første dag er gået, går besætningen til ro. Hovedpersonen har dog en ubeskrivelig fornemmelse af, at noget er galt – ikke mindst på grund af en besynderlig sky, der omspænder skibet. Om natten hører han et kæmpe brag, hvilket får ham til at styrte op på dækket, hvor han oplever, at skibet krænger voldsomt. Hele besætningen – på nær hovedpersonen selv og én af sømændene – omkommer i vandmasserne, der skyller ind over skibet.

I de næste dage driver skibet, hjulpet af en tyfon, indtil det støder sammen med et meget større skib, der får det til at gå ned. Hovedpersonen formår dog ved et lykketræf at redde sig over på det andet skib. Her forbereder han sig på at gemme sig for besætningen, men opdager snart, at de ikke interesserer sig for ham. Desuden mumler nogle af sømændene små sætninger på et sprog, han ikke forstår; ikke engang kaptajnen synes at bemærke ham, selvom han opsøger ham i hans kahyt. Gennem de næste dage – mens skibet driver stadig hurtigere mod syd med en bemærkelsesværdigt stærk strøm – bemærker han, at både skib og besætning tilsyneladende er ubeskriveligt gamle. Da skibet til sidst befinder sig blandt isbjerge, opdager hovedpersonen til sin rædsel, at skibet bliver trukket mod dybet af den stærke strøm.

Udgivelse af novellen 

 The Complete Tales & Poems of Edgar Allan Poe, Castle Books, 1985
 Andersen, Carit (1987) Edgar Allan Poe: Sælsomme fortællinger, Carit Andersens forlag.

Noveller
Schrei

Schrei er et album fra det tyske pop/rockband Tokio Hotel. Albummet er udgivet i 2005.

Albummet blev genudgivet i marts 2006 med titlen Schrei: So Laut Du Kannst (Schrei – Noch Lauter Edition) (Skrig: Så Højt Du Kan (Skrig – Endnu Højere Udgave)). På den nye udgave kom også tre nye numre: "Schwarz" (Sort), "Beichte" (Skriftemålet), og "Thema nr. 1" (Tema #1).

Spor 
 "Schrei" – 3:16
 "Durch den Monsun" – 3:56
 "Leb die Sekunde" – 3:45
 "Rette mich" – 3:42
 "Freunde bleiben" – 3:42
 "Ich bin nicht ich" – 3:47
 "Wenn nichts mehr geht" – 3:52
 "Laß uns hier raus" – 3:05
 "Gegen meinen Willen" – 3:35
 "Jung und nicht mehr jugendfrei" – 3:21
 "Der letzte Tag" – 3:50
 "Unendlichkeit" – 2:27

Eksterne henvisninger 

Album fra 2005
Tokio Hotel
Tysksprogede albums
Europamesterskabet i fodbold 1984

Europamesterskabet i fodbold 1984 var det syvende EM i fodbold arrangeret af UEFA. Turneringen blev afholdt i to faser – først en kvalifikation, hvorfra syv hold gik videre til slutrunden sammen med det direkte kvalificerede værtsland, Frankrig. Slutrunden blev spillet i Frankrig i perioden 11. – 27. juni 1984.

Otte hold deltog i slutrunden i Frankrig, og det var hjemmeholdet anført af Michel Platini, der vandt EM-titlen for første gang. Platini scorede ni mål i sine fem kampe og var turneringens helt store profil. I finalen besejrede franskmændende Spanien 2-0. 

Det var en overraskelse, at Danmark kvalificerede sig til EM-slutrunden for første gang siden EM 1964. Det danske landshold var endt på sidstepladsen i sine kvalifikationsgrupper i de foregående fire EM-kvalifikationer, så ikke mange havde regnet med at se Danmark som nr. 1 i en kvalifikationsgruppe med bl.a. England.

En endnu større overraskelse var det, at det lykkedes for danskerne at spille sig til semifinalen, hvor det blev til et knebent nederlag til Spanien efter straffesparkskonkurrence. Tredjepladsen var Danmarks bedste resultat hidtil ved EM efter fjerdepladsen i 1964.

Kvalifikationsturnering 
De 32 deltagende hold var inddelt i syv kvalifikationsgrupper. De syv gruppevindere gik videre til slutrunden.

Slutrunde

Stadioner 
Slutrundekampene blev spillet på følgende syv stadioner:
{| class="wikitable"
! Stadion
! By
! Tilskuerkapacitet
|-
| Parc des Princes || Paris || align="center"|48.400
|-
| Stade Félix Bollaert || Lens || align="center"|43.500
|-
| Stade de la Beaujoire || Nantes || align="center"|52.923
|-
| Stade Gerland || Lyon || align="center"|41.180
|-
| Stade Geoffroy-Guichard || Saint-Étienne || align="center"|36.000
|-
| Stade de la Meinau || Strasbourg || align="center"|40.860
|-
| Stade Vélodrome || Marseille || align="center"|60.000
|}

Indledende runde 
De otte hold blev inddelt i to grupper med fire hold, hvorfra de to bedst placerede hold i hver gruppe gik videre til semifinalerne.

Semifinaler

Finale

Europamestrene

Topscorere 

9 mål
  Michel Platini

3 mål
  Frank Arnesen

2 mål
  Preben Elkjær
  Jean-François Domergue
  Rui Jordão
  Antonio Maceda
  Rudi Völler

1 mål
  Jan Ceulemans 
  Georges Grün
  Erwin Vandenbergh
  Franky Vercauteren
  Klaus Berggreen 
  Kenneth Brylle
  John Lauridsen
  Søren Lerby
  Bruno Bellone

  Luis Fernández
  Alain Giresse
  Tamagnini Nené 
  António Sousa
  Laszlo Bölöni 
  Marcel Coraş
  Francisco José Carrasco 
  Santillana
  Miloš Šestić 
  Dragan Stojković

Kilder / Eksterne henvisninger 
 Fussballdaten.de – EM 1984
Terminal

Ordet terminal bruges om flere ting:

 terminal (band) – dansk pop/rock-band.
 Terminal (transport) – et transportknudepunkt.
 Lufthavnsterminal – en bygning i en lufthavn.
 Terminal (elektronik) – en elektrisk overgang i f.eks. stik eller på printplader.
 Dataterminal – et apparat, der giver adgang til en computer eller en fjernskriver.
 Dankortterminal
 X-terminal – giver grafisk adgang via The X window sstem
 Terminal (definition) – endelig definition i f.eks. Backus-Naur form
 Terminal (US band) – amerikansk rock band
 The Terminal – amerikansk film fra 2004
 Terminal (skrifttype) -Monospace skrifttype
Tragedie

En tragedie er en genre inden for skuespil, hvor historien ender sørgeligt. De ældste kendte tragedier er skrevet i antikkens Grækenland. De tre store græske tragikere er Aischylos, Sofokles og Euripides, der alle levede i 500-tallet f.Kr. En måde at skille tragedien fra komedien, er ifølge Aristoteles, at tragedien skal handle om karakterer, der er mere ædle end os- modsat komedierne, der omhandler personer, som ikke er det (som regel i kraft af manglende kropskontrol, "underbuksehumor").

Etymologi 
Ordet kommer ifølge Aristoteles af græsk τραγῳδία (tragō(i)diā), en sammentrækning af τράγος (tragos = gedebuk) og ῳδός (ō(i)dos = sang). Oprindelsen er omstridt, men
det kan dreje sig om satyrspil, hvor skuespillerne var iført gedeskind, eller om sang fremført ved ofring af en ged.

Historie 
Tragedien er en genre, der fra starten af viede sig til at fortælle historien om store nederlag uden at gribe til hån og fordømmelse. Tragediekunsten opstod i de græske teatre i 500-tallet f.Kr. Man følger en helt, som regel af høj byrd, en konge eller berømt kriger, fra velstand og hæder til ruin og skam, fordi han selv på et tidspunkt har fejlet. Aristoteles forsøgte omkring år 350 f.Kr i Poetikken at definere hovedkomponenterne i en virkningsfuld tragedie: Der skulle en central skikkelse til, og handlingen udspille sig over ret kort tid. "Forandringen i heltens skæbne" skulle så udvikle sig "fra lykke til lidelse". En tragisk helt skulle hverken være helt god eller helt dårlig, men et almindeligt menneske, publikum let kunne identificere sig med; en person med mange gode egenskaber kombineret med nogle mangler, fx hidsighed eller overmod eller ren ubetænksomhed. Så skulle vedkommende gøre et fejltrin, ikke ud fra et ondt motiv, men blot hamartia, dvs. et fejltrin, et øjebliks blindhed, en svipser, som så resulterer i en frygtelig peripeteia, et omslag i skæbnen med et sådant forløb, at helten mister alt, hvad der er ham kært, og temmelig sikkert selv må bøde med livet. Aristoteles' indsigt består i, at den medynk vi føler ved andres fiasko, som regel har sit ophav i fornemmelsen af, at vi selv under visse omstændigheder lige så nemt kunne være havnet i en misère som deres. Tragedierne skulle opdrage publikum til beskedenhed overfor deres evne til at undgå ulykker, og samtidig vække medynk med den, der faktisk er ramt. Vi skal forlade teatret mere forsigtige med at se ned på vore medmennesker, om de er faldne eller fallerede.

Henvisninger 

Teater
Trance (musik)

Trance er en bred elektronisk dance-musikgenre, som har rødder i de fleste genrer inde for elektronisk musik. Trance musik er generelt karakteriseret af et tempo mellem 130 og 160 bpm med gentagne musiske sektioner genereret af en synthesizer. Et andet karaktertræk er formen, som bygger sig op og ned gennem nummeret oftest efterfulgt af et "breakdown". Der bygges op mod et eller flere klimakser. Nogle tilfælde bruges der også vokal; oftest kvindelig vokal.
"Trance" har fået sit navn fra de gentagende og gradvis forvandlende beats, og de pulserende melodier der antagelsesvis vil bringe dem der hører det i en form for trance-lignende tilstand.

Historie 

I de tidlige 1980'ere begyndte den tyske komponist Klaus Schulze at lave en dengang ukendt form for musik. Det var en eksperimentel og atmosfærisk genre der blev kaldt "space music". I to af hans albums fra 1980'erne indgår ordet "trance" i en af titlerne; "trancefer" deraf genrens navn.

Nogle af de første egentlige trance optagelser kom fra den engelske acid house gruppe, The KLF. Gruppen er gået hen og blevet kult, da musikken de lavede dengang slet ikke kan sammenlignes med den trance, der findes i dag.

Popularitet 
Trance er forholdsvis populært i stort set hele Vesteuropa. Der er også en trance scene i Danmark, men den kan ikke måle sig med de største, som man i dag finder i Tyskland, England og Holland. Genren har også bredt sig til USA, hvor det bliver mere og mere populært at lave og producere genren.

Undergenrer af trance  
 Acid trance
 Beirut trance
 Tripoil trance
 Goa trance
 Psychedelic trance
 Light psytrance
 Dark psytrance
 Progressive psytrance
 Uplifting psytrance
 Hard trance
 Ibiza trance
 Vocal trance
 Neo-trance
 Ambient trance
 Minimal trance
 Progressive trance
 Uplifting trance

Musikgenrer
Techno
Trance
EDM