kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Egebjerg Kommune

Egebjerg Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Svendborg Kommune sammen med Gudme Kommune.

Ollerup-Skerninge Kommune 
Inden kommunalreformen foretog 3 sognekommuner vest for Svendborg en frivillig sammenlægning:

Egebjerg Kommune 
Ved selve kommunalreformen blev Egebjerg Kommune dannet af Ollerup-Skerninge Kommune og yderligere 5 sognekommuner:

Sogne 
Egebjerg Kommune bestod af følgende sogne:
 Hundstrup Sogn (Sallinge Herred)
 Kirkeby Sogn (Sunds Herred)
 Lunde Sogn (Sunds Herred)
 Ollerup Sogn (Sunds Herred)
 Stenstrup Sogn (Sunds Herred)
 Ulbølle Sogn (Sallinge Herred)
 Vester Skerninge Sogn (Sallinge Herred)
 Øster Skerninge Sogn (Sunds Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Svendborg Kommune
795

Se også 795 (tal)

Begivenheder 
 25. december – Leo III bliver pave.

Født

Dødsfald 

95
Nørresø (Viborg)

Viborg Nørresø er den nordligste af Viborgsøerne, der ligger midt i Viborg by, Viborg Kommune. Oplandet består primært af landbrugsarealer, mens cirka 20 % af oplandet udgøres af bymæssig bebyggelse. Nørresø er 2,3 km lang og ca. 700 m bred på bredeste sted og bliver forsynet med vand fra Nørremølle Å, der munder ud i nordenden af Nørresø. Siden 1600-tallet har der været vandmølle her. Viborg Nørresø er en relativt dyb sø med en maksimal vanddybde på 12,5 m. Størstedelen af søen har vanddybder på over 2 m, og søen har permanent lagdeling hver sommer.

Se også 
 Viborg Søndersø

Kilder/henvisninger 

 Viborg Nørresø på Viborg Kommunes hjemmeside
 Thorkild Høy et al.: Danmarks søer, bd. 6, Søerne i Nordjyllands og Viborg amter, Skodsborg, u. år.

Viborg
Søer i Viborg Kommune
Søndersø (Viborg)

Viborg Søndersø er den sydligste af Viborgsøerne, der ligger øst for Viborg by, Viborg Kommune. Søen er 2,2 km lang og 900 m på det bredeste sted. Den er ca. 6,5 meter dyb på det dybeste sted. Viborg Søndersø modtager vand fra Nørresø via underføringen ved Randersvej. Vandet løber fra Søndersø via Søndermølle Å til Nørreåen og herfra videre til Gudenåen. 

Søen har været stærkt belastet af forurening, idet Viborgs spildevand indtil 1938 blev ledt urenset ud i søen. Fra 1938 til 1978 fandtes et mekanisk renseanlæg ved søens nordende, men først derefter er spildevandet blevet ledt uden om søen. Der er derfor stadig et tykt lag slam på bunden. 

Vestsiden af søbredden er for den nordlige halvdels vedkommende optaget af bygningerne fra det tidligere meget store psykiatriske hospital. Hospitalet er nu meget indskrænket  og en del af bygningerne bruges til andre formål. Syd herfor er det planen at bygge et antal højhuse, hvoraf tre er bygget (2009). På østsiden af søen ved Asmild, med den gamle klosterkirke og klosterhave, er der en flot udsigt til byen med Viborg Domkirke. Syd herfor finder man Viborg Handelsskole (Mercantec), Nordisk Park, Gymnastik- og Idrætshøjskolen ved Viborg, Forstbotanisk Have, vandrehjem og campingplads. Længere mod syd findes søens afløb med den gamle opstemning og den tidligere Søndermølle, som nu er kulturcenter.

Søndersøløbet blev løbet første gang i 1910 og er det første reelle organiserede motionsløb i Danmark.

Se også 
 Sønæs

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Viborg kommune
 Thorkild Høy et al.: Danmarks søer, bd. 6, Søerne i Nordjylland og Viborg amt, Skodsborg, u. år.

Viborg
Søer i Viborg Kommune
Gymnastik

Gymnastik betyder "nøgen-øvelse" på græsk og kaldes også for legemsøvelser.

Der findes to større former for gymnastik i Danmark:
 Den folkelige gymnastik, organiseret under Danske Gymnastik- & Idrætsforeninger (DGI).
 Den folkelige og desuden den mere konkurrenceprægede gymnastik, organiseret under Danmarks Gymnastik Forbund (DGF).

Den folkelige gymnastik er den mest udbredte i Danmark. Der er mange små og store gymnastikforeninger rundt om i landet, hvor gymnastikinstruktører gør et stort frivilligt (ulønnet) arbejde. DGI arrangerer kurser og stævner for gymnaster og instruktører. DGI's mest kendte stævne er Landsstævnet, som er et stort stævne, der afholdes hver 4. år. I 2006 blev stævnet afholdt i Haderslev og i 2009 blev stævnet afholdt i Holbæk. I 2013 blev stævnet afholdt i Esbjerg. Landstævnet blev i 2017 afholdt i Aalborg. Næste Landsstævne afholdes i 2021 i Svendborg.

Konkurrence-discipliner 
Den konkurrenceprægede gymnastik er delt op i discipliner:
 Redskabsgymnastik
 Barre
 Bensving
 Bom
 Forskudt barre
 Reck
 Ringe
 Spring over hest
 Øvelser på gulv
 Rytmisk gymnastik
 Grand Prix Gymnastik
 Trampolin
 Teamgym (tidligere kaldet Spring-rytme gymnastik)
 Fiberbane
 Sports acrobatik
 Ropeskipping

De danske medier viser ikke meget gymnastik i fjernsyn og aviser. Under bl.a. OL bliver der dog vist betydeligt mere. VM i Gymnastik bliver i oktober 2006 afholdt i Århus, Danmark.
I 2005 blev det uofficielle VM i Aesthetic Group Gymnastics afholdt i Greve, Danmark. Denne form for gymnastik minder en hel del om den dansk form, Grand Prix Rytme.

Se også 
 Nøgenhed i sport.

Eksterne henvisninger/kilder 
 DGI – Danske Gymnastik- & Idrætsforeninger
 DGF – Danmarks Gymnastik Forbund
 International Federation of Aesthetic Group Gymnastics

 
Indendørs sport
Vintereg

Vintereg (Quercus petraea), også skrevet Vinter-Eg, er et stort træ, der i Danmark især vokser i skove og krat i Vestjylland. Det ligner den almindelige stilkeg, men bladene har 5-9 par lapper og deres bladstilk er lidt længere (10-15 mm), mens frugtstandens stilk til gengæld er kortere (kun 0-2 cm).

Beskrivelse 
Vintereg er et stort, løvfældende træ med hvælvet krone. Stammen er kort og tyk med svære og vredne hovedgrene, der sidder vandret ud. Barken er først glat og olivengrøn med grålig dug. Senere skaller barken af i tynde flager, og til sidst bliver den grå og furet. Knopperne er spredte, kegleformede og lysebrune. De er tæt samlet mod skudspidsen, hvor endeknoppen er tydeligt større end de andre.

Bladene er omvendt ægformede med kileformet stilkende, brede, afrundede lapper og hel rand. Oversiden er mørkegrøn og læderagtig, mens undersiden er meget lyst grøn. Høstfarven er gullig, og bladene bliver siddende langt hen på vinteren. Blomsterne er samlet i rakler. Frugterne, agern, er ustilkede og modner på ét år.

Rodnettet består af en kraftig, lodret pælerod med kraftige siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 40 x 30 m (30 x 30 cm/år).

Voksested 
Vintereg optræder blandet med andre løvtræer på let, tør og sur bund. Desuden er den skovdannende på tung og vandlidende jord. Den er udbredt fra England til europæisk Rusland. I Danmark er den hyppigst i Vestjylland. Den ses spredt i skovene i hele landet, en mindre gruppe kan f.eks. ses i universitetsparken i Århus lige øst for Naturhistorisk Museum.

Anvendelse

Krav til voksestedet 
Overjorden skal helst være humusrig, mens råjorden kan være alt fra stift ler til magert grus. pH bør ligge mellem 5 og 6. Træet tåler kulde, blæst og en del skygge (i ungdommen).

Vintereg er et lystræ, dvs. at det kræver meget lys, men lader også lys trænge ned til skovbunden. Løvet er mulddannende og pH-hævende. Vintereg trives på lettere og mere tør jord end stilkeg. Det skyldes at kimplanterne har en dybere og mindre forgrenet rod.

Gode frøkilder 
Der er ikke udvalgte sorter i handlen. I stedet sælges frøformerede planter. Fore­træk danske frøkilder eller den norske fra Agder ved Oslofjorden.

Bruges til 
Solitærtræ, gårdtræ, allétræ, grupper, læ- og rammebeplantninger, klippet hæk eller overstander.

Plantes sammen med 
Andre store træer, skov­bundsstauder eller sur­bundsplanter.

Pasning 
Plant vintereg i den bladløse tid. Træet har pælerod, og etab­lerer sig derfor kun langsomt. Foretræk små træer med et for­holdsvist stort rod­net. Sørg for, at plante­hullet er godt løsnet i bunden. Giv større træer forankring til en kort stok i 3-4 år. Vanding eller gødskning bør ikke være nødvendig. Etablerings­beskæringen skal sikre ét gennemgående topskud og et velfordelt grenskelet. Senere bør beskæring be­grænses mest muligt for at hindre vanrisdannelse. Men træet tåler enhver form for beskæring, tilmed total nedskæ­ring.

Billeder

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Træer
Eg
Hald Sø

Hald Sø er en dansk sø syd for Viborg i Jylland. Det er Danmarks tredjedybeste sø med en dybde på 31 m er kun overgået af Ravnsø (34 m) og Furesøen (38 m). Hvert sekund forsynes søen med 1000 liter vand fra mange små og store kilder. Hald Sø-området blev fredet i 1942.

Der er en udstilling om søen og dens omgivelser i en lade på Hald Hovedgård.

Historie 

Da gletsjere fra Norge og Østersøegnene mødtes under sidste istid, blev det meget kuperede terræn ved Hald sø udformet. Hele den sydlige og østlige side af søen er omkranset af dybe skrænter, og det er ikke kun på søens bund at der er store højdeforskelle. Ved Skelhøje lige syd for søen når terrænet en højde på over 80 meter over havet.

Dalens historie menes i dag at være endnu ældre end istiderne, og der sås tvivl omkring de første antagelser af at søens udformning skyldtes smeltevandsløb under sidste istid. I stedet menes det, at der i den gamle, dybe dal har ligget en stor klump is, som smeltevandsstrømmene har løbet oven på, også kaldet "dødis".

Området er også interessant som følge af begivenheder i historisk tid. Hærvejen passerede søen, formentlig på vestsiden, på sin vej ned gennem Midtjylland fra Viborg. I middelalderen har der derfor været megen aktivitet i området. Skt. Margrethes Kapel på østsiden og Hald Hovedgård er begge bygget i middelalderen, og den dag i dag kan man se borgresterne af både Niels Bugges Hald (ca. 1350) og det genetablerede borgtårn ved Jørgen Friis' Hald (år 1528).

Rensningen af Hald sø 
I midten af 1980'erne konstaterede man flere store problemer i den fredede sø. De kunne alle føres tilbage til to hovedårsager: På den ene side en grøn algesuppe og et iltsvind ved bunden hver sommer. Og på den anden side en alt for stor tilførsel af næringsstoffer (især fosfor) gennem flere år.

Myndighederne valgte i første omgang den løsningsmodel, som angreb hovedårsagen, fosforforureningen. Spildevandet fra Skelhøje og Dollerup blev ført uden om søen, fire dambrug blev opkøbt og nedlagt og alle udledninger fra landbrug i søens opland blev stoppet.

Dernæst gik man løs på iltsvindet, som fastholdt søen i en ond cirkel. Fra et iltningsanlæg ved sydenden af søen føres der flydende ilt ud til de dybeste steder i søen. Herfra sendes ilten op gennem vandet som bittesmå bobler. Langt det meste opløses allerede i bundvandet, og 95% er opløst, inden det når overfladen. Ved hjælp af den kunstigt tilførte ilt fik man igen skaffet luft til de bundlevende dyr, og desuden fik man bundet fosforpuljen kemisk til bundlaget.

Man havde regnet med, at det højst blev nødvendigt at give Hald sø ilt i cirka 10 år, men søen har stadig brug for hjælp hver sensommer. Behovet er dog blevet væsentligt mindre, og der iltes kun i efteråret, hvor iltindholdet i bundvandet er lavt.

Fredede arealer i Danmark
Søer i Viborg Kommune
Margueritruten
778

Se også 778 (tal)

Begivenheder 
 Karl den Store invaderer det arabisk besatte Spanien. Under tilbagetrækningen kommer bagtroppen, anført af Roland, i kamp med baskerne. I Rolandskvadet fortælles om de tapre riddere. Her nævnes én af dem som Holger Danske.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

78
Store Grankule

Store Grankule ligger i Almindingen på Bornholm og er Danmarks højest beliggende sø.

Søer på Bornholm
772

Se også 772 (tal)

Begivenheder 
 Hadrian 1. bliver indsat som pave.

Født

Dødsfald 

72
Vandkraftsøen

Vandkraftsøen (eller Holstebro Sø) er en cirka 70 hektar stor kunstig sø, beliggende umiddelbart øst for Holstebro by. Den blev dannet i 1941 ved en opstemning af Storå i forbindelse med etablering af Holstebro vandkraftværk. Søen er oversvømmet ådal og er derfor smal og langstrakt i formen. Vandkraftsøen er 2,5 kilometer lang og er overalt mindre end 250 meter bred.

Søen består af et hovedbassin og to små bassiner på sydsiden. Hovedbassinet er opdelt i en stor vestlig del og en mindre østlig del. De er indbyrdes adskilt af Tvis Møllevej mellem Tvis og hovedvej A 16.

I søens vestlige bassin er anlagt en robane med en længde på 1.000 meter. Banen bruges både til stævner i kano/kajak og roning. Ved målområdet ligger Kajakklubben Pagaj og Holstebro Roklub.

Vandkraftsøens bund- og dybdeforhold bærer tydeligt præg af søens oprindelse. Gennem bundfladen ses tydeligt Storås oprindelige, stærkt slyngede løb, og dette gamle åløb udgør søens dybeste parti. Over det gamle åløb er søbunden temmelig flad.

Søen har foruden Storå, der både er tilløb og afløb, to andre tilløb: Tvis Å og Halgård Bæk. De løber gennem den del af søen, der kaldes for Uhre Sø. 

I 1993-1994 blev Vandkraftsøen af Holstebro Kommune oprenset for omkring 80.000 kubikmeter sediment i den østlige del. Sedimentet bestod for en væsentlig del af okkeraflejringer. Oprensningen genskabte plads for fremtidige aflejringer. Søen blev i arbejdsperioden tørlagt, hvorved man kunne se de gamle slyngninger, som stadigvæk ligger intakte på bunden af søen.

Referencer 

Søer i Holstebro Kommune
Holstebro
Kunstige søer
Lund Fjord

Lund Fjord er en sø i Han Herred og den nordligst beliggende i Vejlerne. Den er samtidig den største med et areal på 491 ha. Medregnes den vanddækkede rørskov, bliver arealet 554 ha. Søens vandspejl varierer mellem kote –0,3 og +0,9 med et gennemsnitligt vandspejlsniveau i kote +0,19.

Lund Fjord er en del af "Naturreservatet Vejlerne". Vejlerne ejes af Aage V. Jensens Fonde (fra 1992-1993). 

Lund Fjord modtager vand fra Senå, Bykær grøft, Svanborg Grøft og Strøjkær Grøft. I enkelte tilfælde løber vand fra Østre Landkanal ud i Lund Fjord.

Historie 
Vejlerne var indtil 1870'erne lavvandede dele af Limfjorden. Efter krigen i 1864 opstod en national bevægelse for at skaffe nye landbrugsjorder efter tabet af det frugtbare Sønderjylland. I 1870'erne og 1880'erne inddæmmedes Vejlerne, og den tørlagte fjordbund tilplantedes med krybhvene for at skabe nye græsnings- og høslætsarealer.

Se også 
 Sø

Kilder/henvisninger 
 Viborg Amt 
 Skov- og Naturstyrelsen

Søer i Jammerbugt Kommune
Søer i Thisted Kommune
Jørgen Mogensen

Jørgen Keld Mogensen (født 16. marts 1922 i Hillerød, død 1. maj 2004) var en dansk billedhugger og tegneserie-tegner, der nok blev mest berømt for dag- og ugestriben Poeten og Lillemor, som han selv tegnede i 53 år. 

Jørgen Mogensens karriere som tegner begyndte i 1944, da han leverede sine første vittighedstegninger til musikeren og vittighedstegneren Cospers Hudibras. Sammen med Cosper tegnede Jørgen Mogensen sidenhen pantomimeserien Alfredo under deres fælles pseudonym MOCO. Alfredo blev bragt i aviser over hele jorden.

Fra 1946 blev han tilknyttet Dagbladet Politikens søndagstillæg Magasinet, hvor Poeten og Lillemor kom til verden i 1950. Denne stribe blev han ved med at tegne indtil året før sin død.

I sit arbejde med Poeten og Lillemor blev Jørgen Mogensen indtil 1989 assisteret af Mogens Dalgård og efter dennes død af Per Vadmand. 

Selv nåede Mogensen at hjælpe Rune T. Kidde med at færdiggøre sine serier På sin post og Menigmands guide til det indre marked, da Rune Kidde mistede sit syn i 1990.

Jørgen Mogensen var gift med tegneren og kunstneren Gerda Nystad. De havde tre børn.

Striber og album af Jørgen Mogensen 
 Violinvirtuosen Alfredo
 Poeten og Lillemor
 Den tossede tegner
 Roselil og hendes mor
 Esmeralda
 Lullubelle
 Brødrene Knurhår
 Vor mand i paradis
 Elvis Mælketand
 Fra det halvgamle København
 Langs Landevejen i Dianalund

Kilde

Eksterne henvisninger 
 
 Tegneseriemuseet om Jørgen Mogensen  (inklusive foto).
 WeirdSpace: Alfredo 
 WeirdSpace: Den Tossede Tegner 
 

Danskere i 1900-tallet
Tegneserietegnere fra Danmark
Billedhuggere fra Danmark
Personer fra Hillerød
Per Vadmand

Per Vadmand (født 11. februar 1944 i København), dansk forfatter, oversætter og musiker. Desuden er han aktiv Usenet- og Facebook-debattør.

Han blev student fra Østersøgades Gymnasium i 1962 og er uddannet som småbørnspædagog og AM-musikpædagog. Han har undervist i musik på Gladsaxe og Ballerup Børnehaveseminarier og arbejdet som vuggestuepædagog, musiklærer og lagerekspedient.

Musikalsk har han medvirket i rockgrupperne Hutlihut, Pladask og Tango Mobutus Bongobongoband og skrammelorkestret Revl og Krat samt været leder af Basie Trust Bigband siden 1987. Til alle de omtalte orkestre har han komponeret og arrangeret musik og skrevet sangtekster. Selv spiller Per Vadmand klarinet, saxofon, tværfløjte og keyboard. Per Vadmand har indspillet cd'er med grupperne Swingsox, Basie Trust Bigband og Hutlihut samt medvirket som studiemusiker på lp'er med bl.a. Sebastian og De Røde Raketter.

Som oversætter har han oversat ca. 500 tegneseriealbum og 100 romaner. Desuden er han medforfatter på tegneserierne Valhalla, Gunnar, Felix og Poeten og Lillemor.

Han har skrevet otte romaner: Bag Døren (2003), Manden der skrev breve (2005), Flyttedag (2007), Mit liv som fugl (2009) og "Idas Hus" (2013) "Tigerens smil" (2014) novellesamlingen "Djævelens farveglade broder" (2017) og romanen "Elefanterne" (2019). i 2021 er krimien "Kriminalassistent Hørgaards Hovedpine" udkommet. "Bag Døren", "Flyttedag" og "Idas Hus" udgør tilsammen en trilogi, der samtidig er en slags historie- eller krønikeskrivning om perioden fra omkring 1940 til i dag. I 2023 udkom "Naturtalent - Hennings historie" som er en opfølger på en af hovedpersonerne i "Elefanterne". Det er planen, at denne skal følges ad lignende bøger om de fire andre hovedpersoner. Til forfatterskabet hører også lærebogen Jazzorkestret om orkestersammenspil for amatørjazzorkestre, og en række billedhæfter om Københavns Sporveje, herunder selvbiografien: "Så vidt jeg husker - sporvognserindringer fra Europa og omegn."

Per Vadmand er gift med dyrlæge Lisbet Vadmand, har to børn, otte børnebørn og tre oldebørn.

Udvalgt bibliografi 
 Bag Døren (2003)
 Manden der skrev breve (2005)
 Flyttedag (2007)
 Mit liv som fugl (2009)
 Idas Hus, Bag Døren og Flyttedag (trilogi, 2013)
 Tigerens smil 2014
 Djævelens farveglade broder 2017
 Elefanterne 2019
Kriminalassistent Hørgaards Hovedpine 2021
Naturtalent - Hennings historie 2023
Alle udgivet på Forfatterforlaget Attika undtagen "Bag Døren (Jentas).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 Per Vadmand på Litteraturpriser.dk
 
 Biografi på Tegneseriemuseet  

Romanforfattere fra Danmark
Nyhedsgruppeskribenter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Oversættere fra Danmark
Personer fra København
Dansksprogede forfattere fra Danmark
630

Se også 630 (tal)

Begivenheder 
 Januar – Muhammed indtager Mekka, og byen bliver en hellig by.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

30
632

Se også 632 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 8. juni – Muhammed, muslimsk profet.

32
633

Se også 633 (tal)

Begivenheder 
 Kalif Abu Bakr nedskriver Muhammeds lære i Koranen.

Født

Dødsfald 

33
Benny Holst

Benny Holst (født 21. marts 1940) er en dansk musiker og var en af venstrefløjens kendteste stemmer i 70’erne. 2. Januar '68 begyndte han som professionel musiker med Poul Dissing og har senere spillet i en række kollektive kabaretforestillinger med blandt andre Trille, Nils Tuxen, Ole Fick, Anders Koppel og Hugo Rasmussen.

I 1971 etablerede han sammen med Arne Würgler en duo, som bl.a. spillede sange med tekster af Jesper Jensen og deltog i Agitpops aktiviteter. Samarbejdet indledtes med teaterstykket og Lpen "Skolesange", der lagde grunden til en stor succes som venstrefløjens "talerør" på musikscenen.Benny Holst optrådte i mere end 30 år sammen med Arne Würgler, fra 1985 i trioen Sømanden og stjernerne, hvor det tredje medlem var harmonikaspilleren Niels Petersen.

Holst har også medvirket i forskellige teaterstykker. I 1998 havde han flere roller i Århus-teatret Svalegangens opsætning af Erik Thygesen og Jacob Christensens 220 Waits med sange af den amerikanske folkesanger Tom Waits. I 2000 var han med i opsætning og gennemførelse af Friheden Tur Retur, iscenesat af Anders Nyborg på Odense Internationale Musikteater. Han har udgivet en Cd, hvor titlen er identisk med stykkets titel.

Udvalgte udgivelser 
 1965 – Der står en lille hest og sparker, EP, sammen med Povl Dissing.
 1971 – Den første maj
 1972 – Europasange
 1972  - Sange af Benny Holst 
 1973 – Lærlingesange, sammen med Arne Würgler.
 1978 – Historien om Jenny
 1981 – Sten i min mur
 1985 – Så længe mit hjerte slår
 2000 – Friheden tur/retur
 2004 – Himlen må vente
 2008 – Sepiadage

Kilder

Eksterne henvisninger 
 www.bennyholst.dk 
 

Sangere fra Danmark
Guitarister fra Danmark
Rockmusikere fra Danmark
Rektascension

Rektascension, forkortet RA og betegnet med symbolet: α (alfa), er den ene af de to vinkler der indgår i koordinaterne til en position på himmelkuglen. Rektascensionen svarer til længdegraden i en position på Jorden (eller principielt en hvilken som helst anden planet), mens "breddegrader på himmelkuglen" kaldes for deklinationen.

Nulpunktet på himmelkuglen og dermed også nulpunktet for rektascensionen kaldes også for forårspunktet. Det er det punkt hvor Solen krydser himlens ækvator og som giver anledning til forårsjævndøgnet. Rektascensionen måles positivt fra 0 til 24 timer i retning mod øst.

Da Jordens rotation får himlen og dens fiksstjerner til tilsyneladende at rotere én hel omdrejning pr. siderisk-døgn som er 23t 56m 4,0916s så angiver rektascensionen af et punkt, der står i zenit, også det pågældende steds lokale sideriske tid.

Koordinatsystemer i astronomi
Vinkelenheder
Vinkel
Laura Drasbæk

Laura Drasbæk (født 22. december 1974 på Nørrebro, København) er en dansk skuespiller og forfatter. Hun debuterede i filmen Lad isbjørnene danse i 1990. Siden er hun uddannet fra Skuespillerskolen ved Aarhus Teater i 2001.
Hun har spillet flere teater- og filmroller. Desuden har hun skrevet børnebøgerne Gersemi og de nordiske guder (2005) og Alma med dragehjerter (2006). Laura Drasbæk arbejder sideløbende som sælger i Ib Spang Olsens galleri ved Kongens Have i København. I 2010 deltog hun i Vild med dans, her fik hun en andenplads sammen med sin dansepartner Silas Holst.

Privat 
Hun har to sønner med Gerard Bidstrup, desuden har hun været gift med Kasper Eistrup.

Hun danner efter en pause igen par med Lasse Spang Olsen.

Filmografi

Film

Tv-serier

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra Nørrebro
Laura Christensen

Laura Elisabeth Christensen (født 26. januar 1984 på Østerbro i København, Danmark) er en dansk skuespillerinde, og datter af historiker Peter Christensen. Hun debuterede som barneskuespiller i filmen Min fynske barndom og fik sin første hovedrolle i Tøsepiger. 

Hun er dog bedst kendt for sine roller i tv-serierne Riget (som den fejlopererede Mona), Strisser på Samsø og især TAXA. 

Hun er medstifter af teatergruppen N.i.p.s. (Nye impulser på scenen) sammen med Neel Rønholt og Julie Ølgaard, og har for N.i.p.s. bl.a. medvirket i forestillingerne Core, Extremities og EMTI. Herudover har hun bl.a. medvirket i Helvede på Teatret ved Sorte Hest og Bucuresti på teatret Svalegangen.

Laura Christensen blev i 2007 gift med skuespiller og manuskriptforfatter Thomas Levin og sammen har de en søn født maj 2010 og en datter født juni 2017.

Hun medvirker i Medinas musikvideo til sangen Kl. 10.

Sammen med Julie Ølgaard og Neel Rønholt har hun NIPSkanalen på YouTube. De tre skuespillere optrådte ved Zulu Comedy Galla i 2018.

Filmografi

Spillefilm

Tv-serier 
 Riget, afsnit 1-4 (1994) – Mona
 Riget II afsnit 1-4 (1997) – Mona
 Strisser på Samsø, afsnit 1 og 4 (1998) – Maj
 Taxa, afsnit 2-5, 7, 11-13, 13-22, 24, 28-29, 35-45, 47, 49, 54-56 (1997 – 1999) – Fie Nielsen
 Langt fra Las Vegas, afsnit 2 (2001) – Trille
 Forbrydelsen, afsnit 1-8 (2007) – Lisa
 Sommer, afsnit 3 og 9 (2008) – Diana
 A-klassen (2012)
 Dicte  afsnit 9-10 (2016) - Maj
Backstage (2015-16)- Laura
 Efterforskningen - Politiassistent Maibritt Porse (2020)
 Huset (2023) - Sille

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Østerbro