kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anders Celsius

Anders Celsius (født 27. november 1701, død 25. april 1744), var en svensk astronom (til dels også geograf og kemiker). Han er dog hovedsagelig kendt som fysiker, fordi han i 1742 opfandt temperaturskalaen som i dag bærer hans navn, Celsius-skalaen/°C.

Anders Celsius var i mange år ansat som professor i astronomi ved Universitetet i Uppsala, men han tilbragte også lang tid på udenlandsrejser. Hans farbror, Olof Celsius, var en fremstående filolog, botaniker og præst.

I 1700-tallet var det lykkedes videnskabsmænd at lave nøjagtige termometre. Den første som lavede et tilfredsstillende termometer, var Gabriel Daniel Fahrenheit. Et nylig fundet brev fra denne bekræfter hvad man tidligere havde sandsynliggjort, at Fahrenheits bekendte termometer er lavet efter Ole Rømers. Mange, deriblandt Celsius, mente at Fahrenheit-skalaen var ulogisk. Celsius ville lave en bedre skala til måling af temperaturer, og han valgte at fastsætte nul-punktet til kogepunktet for vand under normalt tryk ved havoverfladen. Han definerede smeltepunktet for vand som 100 °C, og intervallet mellem disse temperaturer delte han ind i 100 intervaller, eller celsiusgrader.

I 1747 byttede man om på definitionerne, sådan at smeltepunktet blev 0 °C og kogepunktet 100 °C.

Celsius døde i Uppsala i 1744 af tuberkulose. I 1935 blev månekrateret Celsius opkaldt efter ham.

Se også 
 kelvin
 réaumur
 rankine

Eksterne henvisninger 
 

Fysikere fra Sverige
Personer i frihedstiden
Ansatte ved Uppsala Universitet
Astronomer fra Sverige
Svenskere i 1700-tallet
Personer fra Uppsala
Édouard Manet

Édouard Manet (født 23. januar 1832 i Paris, død 30. april 1883 sammesteds) var en fransk maler.

Manet er en af de første modernistiske malere, som brød med den akademiske tradition i Frankrig. Flere af hans værker som Frokost i det grønne (1861-1863) og Olympia (1863-1865) provokerede på grund af motiverne og maleteknikken.

Manet betragtes som bindeleddet mellem realismen og impressionismen.

Manet blev født og opvoksede i Paris i en velhavende familie. Moderen, Eugénie-Desirée Fournier, var datter af en diplomat og guddatter til den svenske kronprins Karl Bernadotte. Faderen Auguste Manet var dommer, der forventede, at Édouard ville opnå karriere som jurist. Onklen Edmond Fournier opmunterede Édouard til at male, og tog ham ofte med på Louvre. 

I 1856 åbnede Édouard sit første atelier. I 1863 blev han gift med Suzanne Leenhoff.

Manet døde i 1883 få uger efter en amputation af malerens venstre fod som følge af koldbrand. Manets helbred havde været skrantende som følge af ubehandlet syfilis og gigt.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Kag

En kag er en skampæl eller en høj, bred, sokkelagtig opbygning på byens torv, hvor småtyve og "letlevende kvinder" blev pisket offentligt (kagstrygning). Kagstrygning var en ofte anvendt straf i middelalderen og blev anvendt op i 1800-tallet.

Fænomenet er kendt i Tyskland fra det 13. århundrede.

Kagstrygning i Danmark 

Kagstrygningen blev i Danmark udført af bødlen og bestod i henhold til kongelig forordning af 27 slag med 9 forskellige ris; tre slag med hver. Slagene blev givet på den dømtes ryg. Kagstrygningen kunne suppleres med brændemærkning af den dømte. Afhængig af forbrydelsen skete brændemærkning i panden, på kinden eller på ryggen. Brændemærkningen gav et mærke med enten en galge eller et hjul, hvilket symboliserede, at den dømte med kagstrygningen og brændemærkningen var sluppet for at blive hængt eller henrettet og liget placeret på hjul og stejle.

Kagstrygning medførte altid tab af den kagstrøgnes ære, hvilket for velanskrevne borgere var et væsentligt element i straffen, idet en æreløs person var udstødt at samfundet. For personer, der i forvejen var æresløse (eksempelvis prostituerede, natmænd) var denne del af straffen uden betydning. Det skete dog ofte, at den kagstrøgne blev forvist fra byen efterfølgende, hvilket i det feudale samfund var en særdeles indgribende straf, idet den udstødte og æreløse person i så fald måtte holde til uden for byen.

Kagstrygning er omtalt i Christian 5.'s Danske Lov fra 1683, hvor kagstrygning bl.a. foreskrives som straf for "berøgtede Qvindfolk" (dvs. prostituerede eller kvinder der åbent var seksuelt aktive udenfor ægteskab), der for tredje gang er blevet "skændet". Kagstrygning var også straffen for at opgive og efterlade et lille barn, for tyveri, rufferi og bordeldrift. Ved Struensees forordning af 27. april 1771 blev dødsstrafen afskaffet for tyveri, og kagstrygning blev herefter den almindelige straf for tyveri.

Kagstrygning bortfaldt i 1840 for tyverisager og blev endeligt afskaffet i Danmark med straffeloven af 1866, der begrænsede brugen af korporlig afstraffelse i Danmark. I årene op til den endelige afskaffelse blev kagstrygning dog kun sjældent benyttet i Danmark.

Københavns kag stod i mange år på Nytorv, hvor dens placering i dag er synlig som en lille forhøjning i brolægningen. De øvrige danske købstæder havde ligeledes en kag, hvor kagstrygning fandt sted.

Galleri

Se også 
 Offentlig ydmygelse

Noter 

Strafferedskaber
Tortur
Genetisk algoritme

Genetiske algoritmer er en metode først beskrevet af J.H. Holland i 1975. Metoden, eller algoritmen, er inspireret af princippet om naturlig udvælgelse. Algoritmen tager udgangspunkt i en population af individer, som hver repræsenterer en løsning til et givet problem. Denne løsning kan beskrives som en rækkefølge af tal, også kaldet et kromosom. Man genererer nu næste generation af løsninger ved at udvælge de bedst egnede individer og "parre" dem med hinanden. Når to individer parres, sker der henholdsvis en cross-over og en mutation, hvorved der genereres to afkom (nye individer/løsninger). Når der således er genereret en ny population, gentages processen indtil et stopkriterium er opfyldt.

Genetiske algoritmer har blandt andet været anvendt til:
 Optimering af f.eks. kredsløb og planlægningsopgaver
 Automatisk programmering
 Maskinær læring, f.eks. klassifikation
 Økonomisk modellering
 Modellering af økosystemer
 Adfærdsstudier og sociale systemer

Andre eksempler på genetiske algoritmer:
 Simuleret Udglødning
 Guided Local Search

Datalogi
Kybernetik

sv:Genetisk programmering#Genetisk algoritm
Frank Lloyd Wright

Frank Lloyd Wright  (8. juni 1867 – 9. april 1959) var en amerikansk arkitekt, som udviklede en særlig amerikansk udgave af modernismen i kritisk opposition til både historicismen og Bauhaus-arkitekturen og den senere International Style.

Han betragtes som en af de mest prominente og indflydelsesrige arkitekter i første halvdel af 1900-tallet.

En liste over Frank Lloyd Wrights arbejder findes her :en:List of Frank Lloyd Wright works.

Anerkendelse 

Frank Lloyd Wright har af eftertiden fået utallige anerkendelser for sin nyskabende arkitektur. UNESCO har under titlen “The 20th-century Architecture of Frank Lloyd Wright” optaget otte af hans bygninger på listen over verdens kulturarv, se også her og UNESCO's Verdensarvsliste (Amerika).

 Fallingwater (1937)
 Solomon R. Guggenheim Museum (1956)
 Aline Barnsdall Hollyhock House (1922) se :en:Hollyhock House
 Jacobs House (1937) se :en:Herbert and Katherine Jacobs First House
 Robie House (1910) se :en:Robie House
 Taliesin (1911) se :en:Taliesin North
 Taliesin West (1937) se :en:Taliesin West
 Unity Temple (1908) se :en:Unity Temple

Som Lego-samlesæt:

Andre kendte bygninger 

 Larkin Building, Buffalo, New York (1904; nedrevet 1950)
 Darwin Martin Complex, Buffalo, New York 1903-1905
 Graycliff, syd for Buffalo, New York (o. 1930)
 First Unitarian Meeting House, Madison, Wisconsin (1951),se :en:First Unitarian Society of Madison
 Ennis House, Los Angeles (1923), location for mange film, bl.a. Blade Runner, se :en:Ennis House
 Monoma Terrace, Madison, Wisconsin, bygget posthumt efter Frank Lloyd Wrights ideer og tegninger (se billedet)

Se også 
 Organisk arkitektur

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Frank Lloyd Wright Foundation  

Arkitekter fra USA
Personer fra Arizona
Modernistiske arkitekter
Shiva-krateret

Shiva-krateret findes i det Indiske Ocean vest for Indien. Det blev dannet for omkring 65 millioner år siden, på samme tid som mange andre registrerede meteornedslag, der fandt sted i perioden der kaldes K/Pg-grænsen. I det teoretiske centrum af krateret findes vulkanområdet Deccan Traps. Dette støtter teorien om, at det vulkanske område blev dannet ved nedslaget.

Det menes, at krateret er 600 km langt og 400 km bredt.

Se også 
 Boltysh-krateret
 Chicxulub-krateret
 Silverpit-krateret (som måske ikke er et småplanetkrater 30 March 2007, BBC News: UK impact crater debate heats up)

Eksterne henvisninger 
 The Shiva Crater  (på engelsk)
 Shiva: Another K-T Impact? (på engelsk)

Nedslagskratere
Palæontologi
Kænozoikum
Mesozoikum
Yixian-formationen

Yixian-formationen i Liaoning, Kina, er en geologisk formation fra den tidlige kridttid. Stedet er berømt for sine fossiler. Siden 1996 er der fundet mange fossile dinosaurer, der har revolutioneret vor viden om disse dyr. Blandt fossilerne blev bl.a. de første fjerede dyr, der ikke var fugle, fundet.

Fossiler fundet ved Yixian:

 sinosauropteryx, den første dinosaur der blev fundet ved Yixian.
 protarchaeopteryx
 caudipteryx
 psittacosaurus
 sinornithosaurus
 beipiaosaurus
 dilong
 repenomamus, et tidligt pattedyr
 Mei long, en lille dinosaur, der blev fossileret i en sovestilling, der kendes fra fuglene, der sover med hovedet under vingen.

Palæontologi
Landskabsformer
Kinas geografi
Edgar Degas

Edgar Degas eller Hilaire Germain Edgar Degas (født 19. juli 1834, død 27. september 1917) var en fransk maler og billedhugger. 

Han anses som værende en af impressionisterne, men Degas opfattede sig selv mere som realist. Degas er kendt for modelstudier, ballet- og væddeløbsbilleder og motiver fra parisisk folkeliv, men også for sine bronzestatuetter af kvinder og heste, som Glyptoteket i København har en stor samling af.

Blandt Degas' hovedværker er  (1874) og Absint (1876).

Udstillinger i Danmark 
Glyptoteket i København ejer flere af Degas' skulpturer. Kunstmuseet Ordrupgaard har endvidere en række værker i permanent udstilling.

Eksterne henvisninger 
  Wikimedia Commons har flere filer relaterede til Edgar Degas 
 
 Glyptotekets samling af Degas' skulpturer 

 

Malere fra Frankrig
Impressionistiske malere
Franskmænd i 1800-tallet
Franskmænd i 1900-tallet
Billedhuggere fra Frankrig
Personer fra Paris
Vancouver Island

Vancouver Island er en canadisk ø på 32.134 km². Vancouver Island ligger i Stillehavet, vest for Britisk Columbias fastlandskyst, som den er adskilt fra af Georgiastrædet Mod syd går Juan de Fucastrædet og syd for det ligger Olympic Peninsula (Olympiske halvø) i staten Washington, USA.

Øens befolkningstal er ca. 750.000 (2002). Heraf bor ca. 326.000 i Victoria, provinsens hovedstad. Øen er kendt for sine tempererede regnskove. Økonomien har traditionelt været, og er stadigvæk, baseret på skovbrug.

Øen har været beboet siden ca. år 6000 f.Kr. af forskellige indianerstammer. I 1700 var de største stammer Nuu-chah-nulth (Nootka) på vestkysten, Salish mod syd og øst, og Kwakiutl mod nord. I slutningen af 1700-tallet kom der flere og flere europæiske opdagelsesrejsende til øen. De fleste var spanske eller britiske – Juan José Pérez Hernández var den første. James Cook gjorde krav på øen som britisk land i 1778, men den første britiske bebyggelse på øen var ikke før 1843.

Det største byer er Victoria, Nanaimo, Port Alberni, Parksville, Courtenay, og Campbell River.

Øer i Britisk Columbia
Personalisering

Personalisering er at foretage tilpasning af noget til en enkelt person. Tilpasningen kan f.eks. vedrøre en vare, et edb-system eller et (reklame)-medie og er typisk baseret på personlige oplysninger eller karakteristika, der indhentes eller er til rådighed om den pågældende. Disse oplysninger kan benyttes til personalisering  ifølge regler eller ifølge deres indhold.

Personen foretager sig altså ikke selv noget for at opnå personalisering.

Personalisering af reklame
Ved udsendelse af reklamemateriale i form af brevforsendelser (direct mail) implementeres personalisering af materialet oftest på baggrund af en kundedatabase med oplysning om tidligere henvendelser og interesser. Personaliseringen sker både ved at adressere materialet direkte til en person, men også ved at tilpasse det fremsendte materiales indhold til den enkelte modtager. 

De samme principper benyttes, når reklamen består i at udsende reklamegaver som f.eks. kopper, nøglekæder, t-shirts med påtryk o.l.  Det ses også anvendt i videospil som f.eks. the Sims. Personalisering er ligeledes ved at fremkomme i form af bøger, hvis indhold eller illustrationer ændres i henhold til kendskabet til læseren (f.eks. læserens alder, når det gælder børnebøger). 

På internettet (World Wide Web) benyttes personalisering til at ændre sidernes indhold på baggrund af den besøgendes profil. Det kan her være baseret på tidligere køb eller på information om, hvilke sider den pågældende har besøgt.

Personalisering af edb-systemer
Personalisering bruges ofte om IT-systemer, hvor udtrykket beskriver, at brugergrænsefladen til brugeren tilpasses efter informationer om kommunikationens kontekst. Fra denne kan systemet f.eks. omsætte informationer om brugerens tidligere adfærd, eller hvilket land brugeren befinder sig i, til viden om hvordan brugeren ønsker sin nuværende kommunikation.

Begrebet "personalisering" er set anvendt til positivt at beskrive IT-systemer, hvor brugeren selv kan ændre sin opsætning af, hvordan systemet præsenterer oplysninger. Denne anvendelse af personalisering er et betydningsskred, idet denne form rettelig bør betegnes som brugertilpasning (customisering i edb-jargon).

Psykologi
Markedsføring
Kommunikation
Birgitte Reimer

Birgitte Reimer (født 8. februar 1926 i Nykøbing Falster, død 19. april 2021 i Frankrig) var en dansk skuespillerinde.

Reimer blev uddannet på Det Kongelige Teaters elevskole 1945-1947 og fik sin debut samme sted. Under sin uddannelse traf hun kollegaen Preben Neergaard, som hun giftede sig med i 1946. Sammen fik de datteren Merete. De blev skilt, og hun giftede sig med redaktør Ole Bornemann.

I 1964 trak hun sig fra arbejdet som skuespiller og flyttede til Sydfrankrig. Hun drev i en årrække sammen med sin mand restauranten La Brouette ved Saint-Paul de Vence tæt på Nice og stod selv i køkkenet. Parrets søn driver nu restauranten, og Reimer boede ved siden af.

Udvalgt filmografi 
 Soldaten og Jenny (1947)
 I de lyse nætter (1948)
 Det gamle guld (1951)
 Adam og Eva (1953)
 Vi som går køkkenvejen (1953)
 Solstik (1953)
 Vi som går stjernevejen (1956)
 Vi er allesammen tossede (1959)
 Den grønne elevator (1961)
 Oskar (1962)
 Når enden er go' (1964)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Nykøbing Falster
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Poul Reumert

Poul Hagen Reumert (født 26. marts 1883 i København, død 19. april 1968 sammesteds) var en dansk karakterskuespiller, vel den betydeligste i 1900-tallets danske teater. Han var søn af Elith Reumert og Athalia Flammé. Poul Reumert ligger begravet ved siden af Anna Borg på Mariebjerg Kirkegård.

Ægteskaber og børn 
Fra Poul Reumerts første ægteskab med Helga Ingeborg Meyer (født 9. november 1886) stammer tre børn: højesteretssagfører Michael Reumert (5. januar 1914 – 2. januar 1983), skuespiller Vibeke Elisabeth Reumert (3. oktober 1909 – 2003) og Dyveke Reumert (17. maj 1911 – 22. august 1998). Ægteskabet blev opløst i 1918.

Poul Reumert blev den 2. maj 1919 gift med Rigmor Emmy Julie Reumert, født Dinesen (3. september 1893 – 15. februar 1978).

Han blev i 1932 gift med den islandske skuespiller Anna Borg. Hans tredje ægteskab varede til Anna Borgs død i 1963. Anna Borg omkom i et Icelandair fly ved en flyveulykke ved Fornebu-lufthavnen nær Oslo. Børn: Stefan (født 1934), Torsten (født 1935).

Karriere

Teater 
Reumerts sidste rolle var som Christian IV i Elverhøj.

Poul Reumert huskes også i følgende roller:

 Polonius i Hamlet (Shakespeare)

 Arnolphe i Fruentimmerskolen (Molière)
 Jeronimus i Mascarade (Holberg)
 Herman i Den politiske Kandestøber (Holberg)
 Rosiflengius i Det lykkelige Skibbrud (Holberg)
 Skuespilleren i En Sjæl efter Døden (Heiberg)
 Pastor Manders i Gengangere (Ibsen)
 Daniel Hejre i De unges forbund (Ibsen)
 Løjtnant von Buddinge i Gjenboerne (Hostrup)
 Meyer og (senere) Gamle Levin i Indenfor Murene (Nathansen)
 Swedenhielm i Swedenhielms (Hj. Bergman)
 Triquet i Eugen Onegin (Tjajkovskij)
 Hushovmesteren i Ariadne på Naxos (Richard Strauss)

Poul Reumert medvirkede i en lang række udsendelser i Radioteateret, bl.a. i Henrik Ibsens Jon Gabriel Borkmann.

Udvalgt filmografi 
 Afgrunden (1910)
 Frøken Kirkemus (1941)
 Søren Søndervold (1942)
 Afsporet (1942)
 Det brændende spørgsmål (1943)
 Det ender med bryllup (1943)
 De tre skolekammerater (1944)
 Otte akkorder (1944)
 De er kloge, vi er gale (1945)
 Affæren Birte (1945)
 Familien Swedenhielm (1947)
 For frihed og ret (1949)

Udvalgt bibliografi 
Poul Reumert har udgivet flere bøger bl.a. erindringerne Masker og Mennesker (2. udgave, 1959) og Teaterets Kunst (1963).

Hædersbevisninger 
 Ridder af Dannebrog 1922, Dannebrogsmand 1926, Kommandør af 2. grad 1948, af 1. grad 1958
 Ingenio et arti 1933
 Fortjenstmedaljen i guld 1967
 Reumerts Ege

Årets Reumert er opkaldt efter Poul Reumert.

Statue af skuespilleren Poul Reumert i rollen som Løjtnant von Buddinge udført af Henning Koppel og opstillet i Hostrups Have på Frederiksberg.

Kildehenvisninger

Litteratur 
 Finn Møller Larsen, Poul Reumert - En diskografi, 1970

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Poul Reumert  på danskfilmogteater.dk

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Modtagere af Ingenio et arti
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Fortjenstmedaljen i guld
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Danskere i 1900-tallet
Studenter fra Københavns Åbne Gymnasium
Gods

Gods har flere betydninger:

 Gods (varer)
 Gods (større gård)
 Gods (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1962 instrueret af Jesper Tvede
Grænseforeningen

Grænseforeningen er en folkeoplysende organisation, der har som formål at støtte danskheden i det dansk-tyske grænseland under sloganet: ”For en åben danskhed”. Foreningen blev stiftet i 1920 efter folkeafstemningen om, hvor den dansk-tyske grænse skulle placeres, og som konsekvens blev den nordlige del af Sønderjylland (Slesvig) samme år genforenet med Danmark. Foreningen er i dag paraplyorganisation for 55 lokalforeninger med cirka 12.000 medlemmer. Den ældste lokalforening, Hovedstadens Grænseforening (grundlagt 1879), udgør nu sammen med den tidligere frederiksbergafdeling (grundlagt 1937) Grænseforeningen for København og Frederiksberg.

Læs mere i Grænseforeningens leksikon.

Grænseforeningens virke 

Grænseforeningens formål er:
 at støtte danskheden i grænselandet, særligt syd for grænsen (danske sydslesvigere)
 at udbrede kendskabet til grænselandets forhold
 at bevare og styrke dansk sprog og kultur

Grænseforeningen udgiver kulturmagasinet Grænsen - magasin om mindretal, sprog og kultur seks gange årligt. Magasinet suppleres af en hjemmeside.

De lokale grænseforeninger støtter kulturprojekter og arrangerer foredragsaftener, højskolekurser, sønderjyske kaffeborde og studieture til Sønderjylland og Sydslesvig.

Grænseforeningen er medlem af Dansk Folkeoplysnings Samråd.

Formænd 
 1920-1922 Frederik Vinding Kruse
 1922-1926 Hjalmar Ulrich
 1926-1942 H.P. Hansen
 1943-1961 Holger Andersen (døde som formand)
 1961-1966 Frederik Heick
 1966-1972 Erik Haunstrup Clemmensen
 1972-1976 Arne Fog Pedersen
 1976-1984 Eskild Friehling
 1984-1986 H.P. Clausen
 1986-1993 Viggo Witt-Hansen
 1993-1994 Jørn Buch
 1994-2000 Bent A. Koch
 2000-2005 Torben Rechendorff
 2005-2014 Finn Slumstrup
 2014-2016 Mette Bock
 2016-2020 Jens Andresen
 2020-  Peter Skov-Jakobsen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Grænseforeningens officielle hjemmeside
 Grænseforeningen for København og Frederiksberg

Sydslesvig
Foreninger fra Danmark
Etableret i 1920
Oplysningsforbund
Lorm

Lorm er et alfabetiseringssystem for døvblinde udviklet af Hieronymus Lorm.

Systemet bruges til at angive bogstaver og anvendes således til kommunikation af et kendt sprog (for eksempel dansk) i modsætning til egentlige tegnsprog, som har egen grammatik.

Systemet benytter sig af prikker og streger på den ene side af hånden. Eksempelvis angives alfabetets første fem vokaler ved et let tryk på en fingerspids: A på tomlen, U på lillefingeren.

Døvblindhed
Skriftsystemer
SQL (flertydig)

Ordet SQL har flere betydninger:
 SQL - Structured Query Language
 standard quantum limit - se Heisenbergs ubestemthedsrelation
 Squelch

Se også
Tønning

Tønning kan være
 Tønning (Slesvig) – en nordfrisisk havneby ved mundingen af Ejderen i Sydslesvig
 Tønning (Ejsing Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Ejsing Sogn, Holstebro Kommune
 Tønning (Horsens Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Tønning Sogn, Horsens Kommune
Hunan

Hunan (湖南) har siden kejsertiden været en administrativ enhed i Kina.  Provinsen ligger midtvejs ved Yangtze-flodens løb.  Hunan har grænser til Hubei mod nord, Jiangxi mod øst, Guangdong mod syd, Guangxi mod sydvest, Guizhou mod vest samt Chongqing med nordvest. Hovedstaden er Changsha.  Navnet "Hunan" betyder "syd for søen", da provinsen ligger syd for Dongting-søen (湖, pinyin hu = sø; 南, pinyin nan = syd). Hunan kaldes nogle gange 湘 (pinyin Xiāng) i forkortet form, efter Xiang-floden, der løber gennem provinsen.

Hunan er en af de mest frugtbare og bedst vandede provinser i Kina.  Lige siden Yuan- og Mingdynastiet, da Hunan og Hubei var slået sammen som Huguang, har provinsen spillet en vigtig rolle i landets fødevareproduktion af ris.  Ud over ris spiller også produktionen af te og bomuld en vigtig rolle.

Den kinesiske revolutionsanfører og grundlægger af Folkerepublikken Kina, Mao Zedong, blev født i landsbyen Shaoshan syd for provinshovedstaden Changsha.

Administrative enheder 
Hunan er inddelt i 14 enheder på præfekturniveau, hvoraf de 13 er byer på præfekturniveau og den sidste er et autonomt preæfektur. Byerne på præfekturniveau er: 

 Changsha (长沙市 Chángshā Shì)
 Zhangjiajie (张家界市 Zhāngjiājiè Shì)
 Changde (常德市 Chángdé Shì)
 Yiyang (益阳市 Yìyáng Shì)
 Yueyang (岳阳市 Yuèyáng Shì)
 Zhuzhou (株州市 Zhūzhōu Shì)
 Xiangtan (湘潭市 Xiāngtán Shì)
 Hengyang (衡阳市 Héngyáng Shì)
 Chenzhou (郴州市 Chénzhōu Shì)
 Yongzhou (永州市 Yǒngzhōu Shì)
 Shaoyang (邵阳市 Shàoyáng Shì)
 Huaihua (怀化市 Huáihuà Shì)
 Loudi (娄底市 Lóudǐ Shì)

Det autonome præfektur er:
 Xiangxi Tujia og Miao (湘西土家族苗族自治州 Xiāngxī Tǔjiāzú Miáozú Zìzhìzhōu)

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Xu Dazhe. Guvernør er Mao Weiming, pr. 2021.

Provinser i Kina
Changsha

Changsha (长沙/長沙) er hovedstad i provinsen Hunan i den sydlig-centrale del af Folkerepublikken Kina. Byen ligger ved den nedre del af Xiang-floden, en forgrening af Yangtze-floden. Arealet er 11.819 km² og indbyggertallet 6.017.600 (2003).

Myndigheder
Den lokale leder i Kinas kommunistiske parti er Hu Henghua. Borgmester er Chen Wenhao, pr. 2021.

Bypræfekturer i Hunan