kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pariserhjul

Et pariserhjul er et kæmpehjul, som langsomt roterer i det vertikale plan. Hjulet er forsynet med gondoler eller kabiner, hvori publikum enten kan sidde eller stå. Det helt store pariserhjul findes i dag i mange storbyer, ligesom forlystelsesparker også kan have mindre udgaver.

Historie 
Pariserhjulet stammer trods navnet hverken fra Paris eller Frankrig i det hele taget. Pariserhjuset er nemlig opfundet af amerikaneren George Ferris og blev præsenteret på Verdensudstillingen i Chicago 1893. I USA hedder forlystelsen mere retvisende et ”Ferris wheel”, ”Ferris-hjul”.

Selve princippet, som hjulet bygger på, er et ”ups-n-downs” af træ og holdt i gang ved håndkraft. Denne forlystelse kan spores helt tilbage til det 17. århundrede i bl.a. Tyrkiet.

Verdens højeste pariserhjul var i januar 2016 High Roller i Las Vegas, med Singapore Flyer, Star of Nanchang i Nanchang, og London Eye på de næste pladser.

Referencer

Eksterne henvisninger
Hardwaredriver

En driver er et computerprogram der gør det muligt for en computers styresystem at kommunikere med forskellige former for hardware.

Idéen med en driver er at hardwareproducenten kan nøjes med at lave én type hardware, men få den til at virke på forskellige styresystemer.

Driveren fungerer ved at tillade at OEM'er (Original Equipment Manufacturers – altså de der laver hardware) kan sikre sig at deres produkter, f.eks. en printer, kan "tale" med det styresystem, som er installeret på computeren. På den måde kan en OEM f.eks. udvikle en driver til Windows og en anden til GNU/Linux. Der findes dog flest drivere til Windows, og indimellem laver kommercielle firmaer ikke drivere til andre styresystemer end Windows, men avancerede brugere af bl.a. GNU/Linux kan udvikle deres egne drivere og dele dem med andre brugere.

Man bør typisk opdatere sine drivere, da der undertiden kommer væsentlige opdateringer, der kan få hardwaren til at fungere bedre. Særligt drivere til moderne grafikkort skal opdateres ofte (såsom NVIDIA og ATI). Ved at opdatere driveren kan man sikre, at grafikkortet og styresystemet kommunikerer så effektivt som muligt, hvilket i nogle tilfælde kan forbedre den grafiske kvalitet.

Datalogi
Modkraft.dk

Modkraft.dk var et dansk venstreorienteret internetmedium, der blev etableret 1. februar 2000 og nedlagt 1. februar 2017. Mediets undertitel var "Progressiv portal".

Modkraft.dk havde efter egne oplysninger en ambition om at være venstrefløjens og de progressive bevægelsers uafhængige internet-portal.

Modkraft.dk var fælles portal for onlinemagasinet Kontradoxa, onlinebiblioteket (tidligere: Tidsskriftcentret.dk) og forskellige emneredaktioner om kultur, kønspolitik (queerkraft), faglig, økonomi mv. Endvidere var der sektioner med aktivitetskalender, aktuelt stof for tv/film og en række bloggere.

Modkraft.dk blev startet af Mikkel Skov Petersen som eksamensprojekt på det daværende Center for Journalistik og Efteruddannelse på Danmarks Journalisthøjskole. Fra 2004 til sin død i november 2009 var Martin Lindblom redaktør på portalen.

Modkraft.dk blev produceret og drevet af Mediesyndikatet Monsun.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Modkraft.dk
 Martin Lindblom (1966-2009) (personliste på Modkraft.dk)
Modkraft på Leksikon for det 21. århundrede

Nettidsskrifter fra Danmark
Etableret i 2000
Ophørt i 2017
Dobbelt hestemynte

 
Hestemonarda eller dobbelt hestemynte (Monarda didyma) er en staude med en åben, opret vækst. Planten dyrkes i flere sorter, f.eks med lyserøde blomster. Den typiske lugt/duft findes på alle dele: stængler, blade og blomster – selv efter, at planten er visnet, langt ud på vinteren. Planten kaldes på engelsk for "bergamot" på grund af denne duft, som minder om den bergamotolie, der udtrækkes af citrusfrugten Bergamot.

Beskrivelse 
Skuddene er lodrette og firkantede. Bladene er modsatte, ægformede med savtakket rand. Begge sider er grågrønne og tæt hårede. Blomsterne er samlet i hoveder ved bladhjørnerne og i skudspidsen. De enkelte blomster er uregelmæssige læbeblomster, og de findes i farver fra hvid over lyserød og klart rød til violet og blå. Frøene modner sjældent ordentligt her i landet.

Rodsystemet ligger meget højt, og det er tæt forgrenet med mange udløbere til alle sider. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,85 x 2 m (85 x 5 cm/år).

Hjemsted 
Hestemynte er en typisk prærieplante, der er udbredt i det centrale og østlige USA, hvor dens foretretrukne voksested er højtliggende og stenede, men fugtige floddale. 

I den sydlige del af Appalacherne findes blandede løv- og nåleskove, domineret af amerikansk bøg, gul-birk og sukker-løn. De vokser i højder over 1.300 meter i de amerikanske delstater North Carolina, Tennesee, Virginia og Georgia. Her findes arten sammen med bl.a. Aconitum reclinatum (en art af stormhat), agurkmagnolia, aksblomstret løn, alleghenybærmispel, almindelig skyggeblomst, amerikansk bøg, amerikansk lind, amerikansk snabelkalla, Carex pensylvanica (en art af Star), Claytonia caroliniana (en art af vinterportulak), Cornus alternifolia (en art af kornel), fliget solhat, gulbirk, hvid ageratina, høbregne, Phacelia fimbriata (en art af honningurt), purpurtreblad, rosenbrombær, rødagtig gran, Solidago curtisii (en art af gyldenris), sort sølvlys, storblomstret uvularia, stribet løn, sukkerløn, tobakspibeplante, træagtig hortensia og Viburnum lantanoides (en art af kvalkved)

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Flerårige urter
Haveplanter
Violette blomster
Hestemynte

Hestemynte eller Monarda er er en slægt med ca. 20 arter, der er udbredt i Nordamerika. De har opret vækst, modsatte blade og kransstillede eller endestillede blomster. Alle dele af planten dufter af bergamotteolie.

 Citronmonarda (Monarda citriodora)
 Hestemonarda (Monarda didyma)
 Indianermonarda (Monarda fistulosa)
 Hestemynte-krydsning (Monarda russeliana)

 Monarda bradburiana
 Monarda clinopodia Monarda clinopodioides Monarda pectinata Monarda pringlei Monarda punctata''

Læbeblomst-familien
Antivirussoftware

Antivirussoftware eller antimalwaresoftware er software, der forebygger at vira og malware inficerer it-systemer, som eksempelvis computere og mobiltelefoner, samt til at rense it-systemer, hvis de alligevel inficeres.

De fleste antivirusprogrammer har en "realtime" beskyttelse mod vira, og en scanner som bruges til at afsløre og fjerne vira som er kommet ind i computeren. Da vira ofte kommer ind via e-mails, så har antivirusprogrammet som regel også en mailscanner. Desværre bliver virus udviklet hele tiden og da antivirusprogrammer altid er reaktive – virus skal opdages, før der kan udvikles en kur imod den – er der altid et tidsrum, hvor computere kan inficeres, inden antivirusproducenterne har opdaget og identificeret viruskoden og udviklet et fix.

Visse computerplatforme virker til at være mere udsatte for virus end andre. Således er Microsofts Windows-styresystem oftere ramt af virus end eksempelvis Apples Mac OS X-styresystem, hvilket til dels kan begrundes med platformens store udbredelse.

De mest almindelige egenskaber i antivirusprogrammer 
 Spamfilter
 Anti-phishing
 Firewall
 Beskyttelse mod spyware
 Beskyttelse mod malware
 Realtime protection

Antivirus-udbydere 
Der findes flere hundrede antivirusprogrammer på verdensplan og i forskellige kvaliteter. Der findes både gratis programmer og dem der koster penge. Forskellen på gratisprogrammer og dem der koster penge er oftest, at der ikke tilbydes nogen form for support til gratisprogrammerne. Derudover har de også begrænsede funktioner i forhold til de programmer man betaler for. Antivirusbeskyttelse købt med licens er mere omfangsrigt og opdateres oftere, og brugeren kan få hjælp og support af en af programudbyderens servicemedarbejdere.

Der bliver i gennemsnit lavet omkring 100 nye vira hver uge rundt omkring i verden. Nogle af de mest kendte antivirus-firmaer har flere hundrede folk som står klar til at opdatere deres programmer mod de nye vira, der hele tiden ser dagens lys.

Anbefalinger 
Det skal bemærkes, at licens udløbne anti-virus programmer anbefales at blive afinstalleret (I Windows fra "Tilføj/fjern programmer"), da det ellers er observeret, at f.eks. det trådløse net holder op med fungere eller maskinen blot virker langsom.

Man bør kun have én on-demand aktiveret anti-virus program, da PCen ellers med stor sandsynlig virker langsom.

Mange computere sælges med et pre-installeret antivirusprogram, men som almindeligvis kommer i en begrænset version. Brugeren skal oftest selv forny denne version eller installere et lignende antivirusprogram for at holde sig fri af vira.

Microsoft har desuden et sikkerhedscenter hvor Microsoft anbefaler forskellige antivirusprogrammer.

Se også 
 Kaspersky Lab
 Norman Antivirus
 Norton AntiVirus
 F-Secure
 Avast! Antivirus
 Panda Security
 MYSecurityCenter

Kilder/referencer
Pigen og pressefotografen

Pigen og pressefotografen er en dansk film fra 1963.
Manuskript Solveig Ersgaard, Peer Guldbrandsen m.fl.
Instruktion Sven Methling jun.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Dirch Passer
Ghita Nørby
Paul Hagen
Judy Gringer
Axel Strøbye
Ove Sprogøe
Bjørn Watt Boolsen
Bodil Steen
Kirsten Passer
Arthur Jensen
Carl Johan Hviid
Poul Clemmensen
Povl Wöldike
Bjørn Spiro
Gunnar Strømvad
Holger Vistisen
Ellen Margrethe Stein
Hanne Borchsenius
Sigrid Horne-Rasmussen
Jarl Kulle

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1963
Film instrueret af Sven Methling
Guds mærkelige veje

Guds mærkelige veje er en dansk film fra 1944.
Manuskript og instruktion Miskow Makwarth og Steen Jørgensen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Signi Grenness
Jørn Jeppesen
Buster Larsen
Peter Nielsen
Mime Fønss

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1944
Kortfilm fra Danmark
En sømand går i land

En sømand går i land er en dansk film fra 1954, instrueret af Lau Lauritzen jr. og med manuskript Grete Frische.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:
 Poul Reichhardt
 Lau Lauritzen jr.
 Carl Johan Hviid
 Jørn Jeppesen
 Knud Heglund
 Paul Hagen
 Emil Hass Christensen
 Ib Schønberg
 Carl Ottosen
 Per Gundmann
 Lisbeth Movin
 Birgitte Price
 Tove Grandjean
 Torkil Lauritzen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1954
Komediefilm fra Danmark
Blændværk

Blændværk er en dansk film fra 1955.
Manuskript Erik Fiehn.
Instruktion Johan Jacobsen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Mimi Heinrich
Henrik Wiehe
Poul Reichhardt
Kjeld Petersen
Poul Müller
Asbjørn Andersen
Vera Gebuhr
Karen Lykkehus
Jakob Nielsen
Johannes Meyer
Jørn Jeppesen
Ib Schønberg

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1955
Ilse Made kilde

Ilse Made kilde er en helligkilde ved Vesterløkken på Samsø. Kilden vælder frem i en ca. 3.000 år gammel brønd af egetræ fra bronzealderen. Den blev tidligere opgivet, men siden genfundet engang i 1200-tallet. Oprindelig har brønden sandsynligvis været et stykke inde i landet, men som kysten og landsabet på Samsø har forandret sig, ligger den i dag i strandkanten.

Der er flere sagn om kilden, som især på Valborgaften skulle have helbredende kraft.

Eksterne henvisninger 

Ilsemade Helligkilde på Fortidsmindeguide.dk 

Samsø
Helligkilder i Danmark
Statens Kunstfonds hædersydelse

Statens Kunstfonds livsvarige kunstnerydelse (officielt Statens Kunstfonds Hædersydelse) tildeles kunstnere, der har "placeret sig afgørende som kunstner", vurderet ud fra kvaliteten i den kunstneriske produktion.

Også før oprettelsen af Statens Kunstfond i 1964 findes der eksempler på, at kunstnere kom på finansloven, men eksemplerne er mere sporadiske. Først i 1883 kom de første kvindelige forfattere på finansloven. Ti kvindelige forfattere fik det år tildelt en årlig ydelse, blandt andre Alfhilda Mechlenburg, Teckla Juel, Fanny Suenssen og Louise Bjørnsen. 

Tildeling af livsvarig kunstnerydelse foretages af Statens Kunstfonds repræsentantskab efter indstilling fra fondens legatudvalg.

Støtten er indtægtsreguleret således at kunstnere der tjener mindre end 199.000 kroner om året får den makismale ydelse på 154.200 kroner, mens kunstnere med en indtægt på over 382.200 kroner modtager minimumsydelsen på 16.800 kroner. Den samlede udgift til ydelserne er 31,9 mio. kroner i 2015.

I 2008 var der 275 livsvarige kunstnerydelser, og de var opdelt til bildende kunstnere, forfattere med skønlitterær produktion, forfattere med alment kulturelt forfatterskab, oversættere, klassiske og rytmiske komponister, kunsthåndværkere og kunstneriske formgivere, arkitekter samt skabende kunstnere inden for film og scenekunst.

Pr. 1. januar 2014 ændrede Statens Kunstfonds livsvarige ydelser navn til hædersydelser.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Livsvarige ydelser – Statens Kunstfond 

Hædersbevisninger fra Danmark
Driver

Ordet driver har flere betydninger eller specialiseringer:

Hardwaredriver – et computerprogram til styring af hardware
Driver (signalforstærker)
Driver (golfkølle) – anvendes af golfspillere
Invers

Ordet invers har flere betydninger:
 Invers (matematik) – i betydningen "det modsatte"
 Inverst element – et begreb fra gruppeteori inden for matematikken. Specialtilfælde er
 Additiv invers (negativ værdi)
 Multiplikativ invers (reciprok værdi)

Se også 
 Antonym – ord med den modsatte mening.
Michala Petri

Michala Petri (født 7. juli 1958 i København) er en dansk blokfløjtespiller og en af nutidens største virtuoser på sit instrument. Fra hun var ganske ung, har mange komponister skrevet blokfløjtemusik til hende. Hun blev 2012 udnævnt til adjungeret professor ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium.

Hun debuterede som solist i Tivolis Koncertsal i 1969 og studerede derefter i Hannover i Tyskland. I løbet af sin internationale karriere har hun arbejdet sammen med så forskellige musikere og dirigenter som James Galway, Keith Jarrett, Gidon Kremer og Claudio Abbado.

Hendes repertoire strækker sig fra den tidlige barokmusik til helt moderne kompositioner.

Hun var gift med Lars Hannibal i 18 år, fra 1992 til 2010. De optræder stadig sammen i koncertsammenhænge. Hun danner nu par med komponisten Sunleif Rasmussen.

Michala Petri har høstet internationale topanmeldelser og både nomineringer og priser blandt andet to Grammy-nomineringer, tre Echo-musikpriser og Årets Danske Klassiske Udgivelse.
I 2000 modtog hun også Léonie Sonnings Musikpris i 2000 og blev tildelt den europæiske kulturstiftelse Pro Europas solistpris i 2005.

Michala Petri er datter af Hanne Petri.

Hædersbevisninger 
 1969: Jacob Gades Legat
 1975: Jacob Gades Legat
 1981: Tagea Brandts Rejselegat
 1997: Deutscher Schallplattenpreis (Echo-musikpris), Konzerteinspielung des Jahres
 1998: H. C. Lumbye prisen
 1998: Wilhelm Hansen Fondens hæderspris
 2000: Léonie Sonnings Musikpris
 2002: Deutscher Schallplattenpreis (Echo-musikpris), Kammermusik-Einspielung des Jahres
 2010: Ridderkorset af 1. grad af Dannebrogordenen
 2012: Deutscher Schallplattenpreis (Echo-musikpris), Welt-Ersteinspielung des Jahres

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Michala Petri – officiel hjemmeside på engelsk
 KVINFO: Biografi i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
 

Blokfløjtenister fra Danmark
Modtagere af Léonie Sonnings musikpris
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Personer fra København
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Daugbjerg Kalkgruber

Daugbjerg Kalkgruber beliggende 6 kilometer syd for Stoholm og 16 kilometer vest for Viborg, er Danmarks ældste kalkmine. Der brydes dog ikke længere kalk i gruberne, der i stedet anvendes til lagring af ost og andre levnedsmidler samt som turistattraktion.

Historie
Kalkformationen blev til for 60 millioner år siden, og allerede for næsten 1000 år siden begyndte man i området at bryde kalk til mørtel, først i åbne brud, men senere også i form af gruber. Kalken blev hugget og båret ud ved håndkraft. I 1600-tallet brugte
Jens Langkniv og hans folk gruberne som tilflugtssted, men da der ikke var mere kalk at finde, blev gruberne glemt.

I 1922 blev de genfundet af nogle drenge, der legede i skoven, og i 1951 blev området, inklusiv gruberne fredet.

Natur
Kalken i området ligger højt i jordlagene, da det er blevet skubbet opad af en saltdiapir, der ligger nedenunder. Gruberne i Daugbjerg og det nærtliggende Mønsted ligger i et kuperet skovterræn, og de er tilholdssted for tusindvis af flagermus. Gruberne er et af Europas vigtigste overvintringssteder for flagermus, og blandt de 5 arter, der overvintrer, findes også den sjældne damflagermus.

Et område på omkring 12 ha omkring Daugbjerg kalkgruber er fredet Dybdal Skov og Daugbjerg Kalkminer blev fredet i 1951 – og i 2003 .

Kultur
Daugbjerg Kalkgruber er privatejet og er nu indrettet som turistmål. En hel del af minegangene er offentligt tilgængelige, men der er også områder, der er afspærrede, idet de anvendes til modning af levnedsmidler, der har brug for det. Det drejer sig især om ost, men også pølser og vin modner i den konstante temperatur og luftfugtighed.

I de offentligt tilgængelige områder er der forskellige udstillinger om minearbejdet, Jens Langkniv og geologiske emner.

Se også
 Natura 2000-område nr. 39 Mønsted og Daugbjerg Kalkgruber og Mønsted Ådal

Referencer

Eksterne henvisninger
 Kalkminernes egen hjemmeside 
 Om kalkgruberne , Viborg.dk

Grotter
Viborg Kommune
Stoholm
Kalkminer i Danmark
Tú alfagra land mítt

Tú alfagra land mítt (Dansk: Du mit fagre land) er Færøernes nationalmelodi.

Det menes at teksten er skrevet den 1. februar 1906 af folkehøjskolelærer Símun av Skarði (1872-1942). Melodien er skrevet i 1907 af violinisten Petur Alberg (1885-1940).

Færøsk tekst 

 1. Tú alfagra land mítt, mín dýrasta ogn!
 á vetri so randhvítt, á sumri við logn,
 tú tekur meg at tær so tætt í tín favn.
 Tit oyggjar so mætar, Guð signi tað navn,
 sum menn tykkum góvu, tá teir tykkum sóu.
 Ja, Guð signi Føroyar, mítt land!

 2. Hin roðin, sum skínur á sumri í líð,
 hin ódnin, sum týnir mangt lív vetrartíð,
 og myrkrið, sum fjalir mær bjartasta mál,
 og ljósið, sum spælir mær sigur í sál:
 alt streingir, ið tóna, sum vága og vóna,
 at eg verji Føroyar, mítt land.

 3. Eg nígi tí niður í bøn til tín, Guð:
 Hin heilagi friður mær falli í lut!
 Lat sál mína tváa sær í tíni dýrd!
 So torir hon vága - av Gudi væl skírd -
 at bera tað merkið, sum eyðkennir verkið,
 ið varðveitir Føroyar, mítt land!

Dansk tekst 

 O Færø så fager, min dyreste skat
 Når vinterstorm brager, i lun sommernat
 du drager derude mig hjem i din favn.
 I øer så prude, Gud signe det navn,
 som fædrene gav jer, da de fandt bag hav jer.
 Ja, Gud signe Færø, mit land.

 2. Hin solglans, som svæver om sommergrøn lid,
 og stormen, som kræver mangt liv vintertid,
 og mørket, som dølger mig fjeldryg og tind,
 og lyset, som bølger og hvisker i sind:
 Alt strenge, som klinger og lønligt mig tvinger
 at værge dig, Færø, mit land.

 3. Mit knæ vil jeg bøje i bøn til dig, Gud:
 Din fred, o du høje, lad bringe mig bud!
 Min sjæl vil sig sænke i dit nådebad,
 så tør den vel tænke – frimodig og glad –.
 at frembære mærket, som vidner om værket,
 der tjener dig, Færø, mit land!

Færøsk kultur
Nationalsange
Håkon den Gode

Håkon den Gode Adelstensfostre (Hákon Aðalsteinsfóstri) (ca. år 918 – 959) var Norges konge fra ca. 933 til sin død omkring 959. 

Han var den yngste søn af Harald Hårfager og Tora Mosterstong. 
Sit tilnavn fik han, fordi han blev opdraget med Kong Adelsten (Athelstan af England) som fosterfader. Her blev han opdraget i den kristne tro og er derfor kendt som den første konge, som forsøgte at kristne Norge. Det lykkedes ikke for ham, da der var for stor modstand. 

Håkon Adelstensfostre var bror til Erik Blodøkse, der måtte forlade landet, da Håkon kom tilbage til Norge for at tage kongemagten. Erik var upopulær på grund af sin rå fremfærd med plyndring og hærgen, hvorfor Håkon fik støtte fra de norske høvdinge, der gjorde ham til konge i Norge. 

Håkon måtte flere gange forsvare landet mod Erikssønnerne, som angreb i samarbejde med danskekongen Harald Blåtand, der var bror til dronning Gunnhild. Han fik sit banesår i et slag mod dem i Fitjar på øen Stord syd for Bergen i 959. Han er begravet i en høj på kongsgården Seim i Nordhordland. Efter Håkons død satte Harald Blåtand Harald Gråfeld og de andre af Erik Blodøkses sønner til at styre landet som sine underkonger.

Håkon den Gode knyttes særlig til to store reformer med hensigt på en organisatorisk samling af riget, nemlig «leding» og en norsk version af «lagting», som indebærer et mere formaliseret samarbejde mellem kongen og bondefolket.

Eksterne henvisninger 
 Saga Hákonar góða på oldislandsk fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad».
 Håkon den godes saga
 Islandsk: Hákonar saga Aðalsteinsfóstra 

Regenter af Norge
Personer fra vikingetiden
Tjek fødsels- og dødsår
Kraprød

Kraprød eller Orlogsrød er en rød farve, som har navn efter planten farvekrap (Rubia tinctorum), som vokser ved Middelhavet.

Kraprød var i den romerske oldtid den rødeste farve, man havde til tøjfarvning, inden man lærte at anvende farvestoffet fra cochenillelusen.

Man må altid regne med at plantefarver falder lidt forskeligt ud, alt efter hvor meget farve der er i planten og alt efter hvor meget garnet tager imod. 

Den danske flåde, begyndte at anvende orlogsrødt i orlogsflag, frem for den normale røde, omkring 1750 da flåden var meget aktiv i Middelhavet. Årsagen hertil har givetvis været den stedlige tilgang til farvematerialer og for at minimere forveksling mellem Dannebrog og Malteserordnens flag (hvor den lodrette hvide bjælke dog er centreret og flaget er rent rektangulært).

Eksterne henvisninger 
 Teknisk farveinformation om kraprød

Farver
Manden der vidste for meget (film fra 1956)

Manden der vidste for meget (originaltitel: The Man Who Knew Too Much) er en amerikansk spændingsfilm fra 1956, produceret og instrueret af Alfred Hitchcock. Den er en genindspilning af Hitchcock's film af samme navn fra 1934. Manuskriptet er skrevet af John Michael Hayes efter en historie af Charles Bennett og Wyndham Lewis.

Filmen vandt en oscar for bedste musik. Sangen Whatever Will Be, Will Be (Que Sera, Sera) af Jan Livingston og Ray Evans blev sunget flere gange i filmen af Doris Day og toppede hitlisterne i USA og England.

Handling 

Under en ferierejse i Marokko bliver Ben og Jo indblandet i en sammensværgelse hvor opgaven er et attentat på en politisk leder. Deres lille søn bliver kidnappet, for at tvinge Ben til ikke at videregive oplysninger han er kommet i besiddelse af. Eftersøgningen af deres søn bringer de fortvivlede forældre til London, hvor drengen holdes som gidsel. Klimaks finder sted i Royal Albert Hall, hvor attentatet forsøges udført.

Medvirkende 
 James Stewart, spiller Ben McKenna
 Doris Day, spiller Jo McKenna
 Daniel Gelin, spiller Louis Bernard
 Brenta de Banzie, spiller mrs. Drayton
 Bernard Miles, spiller Mr. Drayton
 Mogens Wieth, spiller ambassadøren
 Reggie Nalder, spiller lejemorder

Eksterne henvisninger 

 

Amerikanske film fra 1956
Thrillerfilm fra USA
Film instrueret af Alfred Hitchcock
Filmgenindspilninger
Junior Eurovision Song Contest 2005

Junior Eurovision Song Contest 2005 blev afholdt i Hasselt i Belgien den 26. november 2005.
Showet afholdtes i Ethias Arena med plads til et publikum på cirka 15.000. Cypern havde trukket sig fra konkurrencen, da deres sang var blevet beskyldt for plagiat; landets tv-seere kunne dog fortsat deltage i afstemningen.

Vinder blev Hviderusland med sangerinden Ksenija Sitnik (10 år).

Deltagere

Referencer 

2005
Musik i 2005