kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Teiresias

Teiresias var i græsk mytologi en blind seer. Han havde sit virke hos kongerne i Theben. Ifølge mytologien gjorde Hera ham blind.

Teiresias og guderne 
Teiresias så en dag to slanger parre sig og dræbte hunnen med en gren. Straks blev han til en kvinde. Otte år senere var han vidne til det samme, men dræbte hannen og blev forvandlet til en mand. En gang skændtes Hera og hendes konstant utro mand Zeus om, hvorvidt det er manden eller kvinden, der har mest glæde af samleje. Zeus hævdede, at det var kvinden, mens Hera påstod, at det måtte være manden. De besluttede sig for at spørge Teiresias, der som den eneste havde prøvet begge dele. Teiresias afgjorde, at af en skala på ti, får manden en tiendedel af fornøjelsen, og kvinden de ni. Dette svar gjorde Hera så vred, at hun gjorde Teiresias blind. Som trøst gav Zeus ham evnen til at se ind i fremtiden.

Teiresias var først rådgiver for kong Kadmos; senere for kong Laios og dennes søn Ødipus og for Kreon. Han blev dræbt af Apollon, da han drak af en hellig kilde.

Ovid fortæller i Metamorfoser, at Narkissos var søn af
flodnymfen Liriope og flodguden Kifisos. Liriope spurgte Teiresias, om hendes søn kom til at vokse op og leve længe. Tiresias svarede, at det gjorde han, "bare han ikke får sig selv at se". Det var et svar, ingen lagde videre mærke til;  men da Narkissos som 16-årig fik sit spejlbillede at se, var han tabt for denne verden.

Eftermæle 

I græsk litteratur optræder Teiresias flere gange, mest markant i tragedierne fra den thebanske sagnkreds af Sofokles, Aischylos og Euripides.

Hos Homer optræder Teiresias i Odysseen, da Odysseus besøger ham i Hades og får flere råd med på vejen, om hvordan han skal komme levende forbi Skylla og Kharybdis.

I romersk litteratur omtales hans forvandling fra mand til kvinde og kvinde til mand i Ovids Metamorfoser. Ifølge Plinius den Ældre opfandt Teiresias spådomskunsten. 

I Lukian fra Samosatas Nekyomantia bliver Teiresias i Hades spurgt: "Hvad er den bedste måde at leve på?" hvortil Teiresias hvisker spørgeren i øret: "Den jævne mands liv er det bedste og klogeste valg. Glem metafysiske spekulationer og grublen om ophav og hensigt. Tag den yderste afstand fra deres snu logik, anse alle disse ting som snak, og vær optaget af en eneste ting: Hvordan du kan gøre det, dine hænder finder anledning til - og gå din vej med et smil og helt uden lidenskab." 

I senere litteratur møder vi Teiresias blandt andet i Dantes Guddommelige Komedie.

Noter 

Græsk mytologi
Anchises

Anchises var i den græske mytologi en trojansk helt, der var far til Æneas.

Fordi Zeus var træt af, at kærlighedsgudinden Afrodite konstant fik ham til at blive forelsket i dødelige kvinder, besluttede han at gøre hende forelsket i den dødelige Anchises. Det lykkedes, og i skikkelse af en frygisk prinsesse forførte hun ham. Sammen fik de Æneas, men i forlegenhed over at være blevet forelsket i en dødelig, forbød hun Anchises at nævne det for nogen. Han kunne dog ikke holde sin mund og pralede over for Zeus, der som straf skød ham med en tordenkile, så han blev lam.

Da Æneas flygtede fra Troja, bar han sin lamme far til skibet. Anchises døde på Sicilien.

Anchises omtales hos Homer, Vergil og Apollodoros.

Personer i græsk mytologi
Mytologi fra Romerriget
Konger i græsk mytologi
Annas Ballader

Annas Ballader er en samling viser med musik og tekst af Ida og Bent From, inspireret af tegneserienhttps://www.sn.dk/furesoe-kommune/en-fattig-piges-eventyr/ “Anna, en fattig piges eventyr” som de skrev i 1972 som en skriveøvelse.  Samlingen blev indspillet i 1976 af skuespilleren Frits Helmuth med akkompagnement af Poul Godskes orkester. Godske stod også for det musikalske arrangement. 

Samlingen kom desuden i bogform med illustrationer af Herman Stilling og Erik Nørgaard.

Annas Ballader beskriver humoristisk pigen Annas livsforløb; hun var af fattig afstamning i en ikke alt for fjern fortid. Anna må gå så grueligt meget igennem: Hun bliver bl.a. gravid med herremandens uduelige søn.

Viserne
Annas barndom
Annas herskab
Annas svangerskab
Ronalds morskab
Annas fangenskab
Annas første ægteskab
Annas utroskab
Annas andet ægteskab
Annas lidenskab
Annas dødsdom

Album fra 1976
Viser
Dido

Dido var i græsk og romersk mytologi grundlæggeren af Karthago. I flere græske tekster bærer hun navnet Elissa. Hun var gift med Sychaeus og blev efter hans død forelsket i Æneas.

I den romerske forfatter Vergils Æneiden skildres hendes forelskelse i Æneas, der på grund af Juno ankommer til Karthago. Æneas ønsker også at blive hos hende, men Didos tidligere bejler Jarbas opdager forholdet fra Fama og informerer Jupiter, der tvinger Æneas til at rejse, fordi han skal grundlægge Rom. Da Æneas forlader hende, begår hun selvmord.

Didos selvmord bruges i romersk selvforståelse til at forklare hadet mellem Rom og Karthago.

Mytologi fra Romerriget
Portsmouth-traktaten

Portsmouth-traktaten endte formelt den russisk-japanske krig (1904-05). Den blev underskrevet 5. september 1905 på Portsmouth Naval Shipyard nær Portsmouth i New Hampshire i USA, af Sergius Witte og Roman Rosen for Rusland, og af Komura Jutaro og Takahira Kogoro for Japan. Fyodor Martens og andre diplomater fra begge nationer boede i New Castle, New Hampshire, på "grand Hotel Wentworth by the Sea", og blev færget over til forhandlingerne, der blev holdt på den anden side af Piscataquafloden på basen, som lå i Kittery, Maine.

I henhold til traktaten rømmede både Rusland og Japan Manchuriet og tilbagegav dets suverænitet til Kina, men Japan leasede Liaodonghalvøen (hvorpå Port Arthur og Talien lå) og det russiske jernbanenet i den sydlige del af Manchuriet med adgang til strategiske resurser. Japan overtog også den sydlige del af øen Sakhalin fra Rusland. Selv om Japan fik mange indrømmelser fra traktaten var det stadig langtfra det den japanske offentlighed var blevet sat i vente, eftersom de første japanske krav havde været en overdragelse af hele Sakhalin øen samt en krigsskadeerstatning. Frustrationen over dette ledte til Hibiya-optøjerne og kollapset af Katsura Taros regering 7. januar 1906.

Under forhandlingerne om en traktat, som blev mæglet af Theodore Roosevelt (hvilket gav ham Nobels fredspris i 1906), søgte begge sider fred — russerne havde lidt en serie af nederlag, mens japanerne var kommet i en alvorlig økonomisk krise. Forhandlingerne varede hele august. 

Forud for forhandlingerne havde Japan underskrevet Taft-Katsura-aftalen med USA i juli 1905, hvori de anerkendte japansk kontrol over Korea til gengæld for amerikansk dominans i Filippinerne. Samtidig aftalte japanerne med Storbritannien at udvide den engelsk-japanske traktat så den dækkede hele Østasien til gengæld for at Storbritannien også anerkendte japansk kontrol over Korea. Traktaten underbyggede Japans opkomst til en dominerende magt i Østasien og tvang Rusland til at opgive sin ekspansionspolitik i området, men den blev ikke vel modtaget i den japanske befolkning.

I 2005 blev der hele sommeren igennem afholdt en række arrangementer i Portsmouth, New Hampshire, for at markere 100 års jubilæet for underskrivelsen af traktaten, inklusiv et besøg af en destroyer fra den amerikanske flåde, en parade og en rekonsktruktion af de to krigsførende landes diplomaters ankomst. Traktaten blev underskrevet kl. 15:47 d. 5. september 1905 og markeret af en æresgarde og affyringen af en 19-kanons salut og der blev ringet med områdets kirkeklokker. Disse lyde blev gengivet på samme dato i 2005, under rekonstruktionen af underskrivelsen.

Noter

Eksterne henvisninger 

 The Treaty of Portsmouth, 1905, Russo-Japanese War 
 portsmouthpeacetreaty.com  

Rusland i 1900-tallet
Japans historie
Russisk-japanske krig
Fredsaftaler
Begivenheder i 1905
Til julebal i Nisseland

"Til julebal i Nisseland" er en dansk julesang, der stammer fra filmen Far til fire i byen (1956). Teksten er skrevet af Victor Skaarup og melodien af Svend Gyldmark. Den synges i filmen af Lille Per spillet af Ole Neumann.

Sangen i filmen 
Sangen optræder i filmen i en sekvens, hvor Lille Per drømmer, at han bliver hentet ud gennem vinduet af nogle nisser, der tager ham med til en hule, hvor nisserne bor. Her danser og synger de alle, og Lille Per får en nissehue af nissernes konge. Til sidst forlader han ballet og går tilbage til sin seng, hvor søvnen igen overmander ham, og han falder i søvn.

Andre versioner 
Sangen er blevet en dansk klassiker, der er indspillet af en række kunstnere, heriblandt:
 Poul Bundgaard og The Golden Girls (1965) på albummet Julegaven
 Johnny Reimar (1975) på albummet Juleparty / Børneparty 2
 Katy Bødtger og Ungerne (1980) på albummet Børne-Jule-Land
 Erik Paaske (1987) på albummet Nu har vi altså jul igen
 Diskofil (1995) på albummet Plagiat (som "Julebal i Nisseland")
 Elisabeth (1998) på Nissekys & Stjernedrys
 Kandis (1999) på albummet Nu ved jeg julemanden er på vej
 Creamy (2001) på albummet ChristmasSnow

Referencer 

Julesange
Far til fire
Russenorsk

Russenorsk var et pidginsprog som før første verdenskrig blev brugt som hjælpesprog i handelssamkvemmet mellem Nordnorge og Nordvestrusland. Sproget bestod af en blanding af hovedsagligt norsk (særlig nordnorske dialekter) og russisk. Omkring 400 ord er bevaret af sproget, det meste gengivelser af samtaler mellem en nordmand og en russer, hvor de diskuterer priser, handel, vejr og vind samt familieliv.

Eksempler på russenorsk 
Russenorsk var sammensat af omtrent lige meget norsk som russisk (ca 50 % af ordene havde norsk oprindelse, mens 40 % var russiske), samt havde låneord fra svensk, tysk, fransk, engelsk og andre sprog. Da norske forretningsfolk begyndte at sende deres børn til Arkhangelsk for at studere russisk, mistede russenorsk en del af sin anseelse.

Der er en vis uenighed om russenorsk er et germansk sprog, eller om det skal regnes som et blandingssprog. Sproget følger enkle regler. Den eneste præposition er «på», og bruges i mange sammenhænge. Efterstavelsen «-om» angiver verbum, f.eks. kopom (købe), drikkom (drikke) og slipom (sove). I lighed med russisk bruges ikke præsens af "at være".
 «Kanali norfar, kodi boska?» = Gale nordmand, hvor er tønden?
 «Moja grot krank på guano» = Jeg har ondt i hovedet.
 «Kupi vina, jebi mina» = Køb vin, køb mere.
 «Moja på tvoja» = Jeg og du.
 «Kak sprek? Moje niet forsto» = Hvad siger du? Jeg forstår det ikke.

Rester i nordnorsk dialekt fra russenorsk 
Russenorsk bruges mest når man citerer hvad de russiske pomorer plejede at sige – «..., som han sa, russen». Men enkelte ord har været brugt af ældre mennesker, og nogle er gået ind i senere generationers ordforråd.
 balduska = hvede
 kartanka = filtsko
 å råbbåte = arbejde, færdiggøre fisk
 klæba = brød
 prennek = kiks, tørre småkager
 å krale = at stjæle

 å kvase = at drikke sig fuld

Eksterne links 
 Frederik Kortlandt: Om russenorsk
 Pomormuseet i Vardø: Russenorsk

Litteratur 
 Broch, Ingvild / Ernst Håkon Jahr: Russenorsk – et pidginspråk i Norge, Tromsø-studier i språkvitenskap III, 2. utg., Oslo 1984, . Bogen er et hovedværk om emnet, og indeholder alle kendte nedtegnelser af sproget.
 Stangnes, Helge: – «som han sa, russen» – Om restar av det russenorske språket i Nord-Norge, Årbok for Senja, 1986, nr. 15.

Blandingssprog
Uddøde europæiske sprog
Dommerbogen

Dommerbogen (hebr. ספר שופטים Sefer Shoftim) er den syvende bog i Bibelen. Den er skrevet på hebraisk. Bogen findes i jødernes tanakh og de kristnes Gamle Testamente. Titlen henviser til de historiske dommere i Israel, som var krigsherrer, lovgivere og den højeste retsindstans (ikke at forveksle med moderne dommere), som hjalp med at regere og lede Israel før kongetiden.

Blandt historierne i Dommerbogen er fortællingen om Samson.

Bøger i Det Gamle Testamente
Den Sorte Madonna

Den Sorte Madonna er en dansk film fra 2007, instrueret af Lasse Spang Olsen.

Handling
Russisk mafia vil have fat i et billede kaldet "Den Sorte Madonna" (som til forveksling ligner den virkelige Sorte Madonna af Częstochowa). Billedet er selvfølgelig eftersøgt af politiet. I et forsøg på at skjule maleriet sender en af russernes håndlangere (Kurt) maleriet til sin datter Maria. Mafiaen finder ud af at hun har billedet og de prøver at få fat i det. Det danske politi vil også gerne have billedet og returnere det til dets retmæssige ejere. Politimanden Gustav går solo for at redde maleriet, og forfølger Maria hele vejen til Polen. Hovedpersonerne kommer ud i en jagt forfulgt af den russiske mafia, som bruger alle midler for at få fat i maleriet.

Medvirkende
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Anders W. Berthelsen (Gustav)
Tuva Novotny (Maria)
Morten Grunwald (Kurt)
Birthe Neumann
Ole Thestrup (Victor)
Nicolas Bro (Brian)

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 2007
Film instrueret af Lasse Spang Olsen
Dansksprogede film
Trækstyrke

Trækstyrken eller brudstyrken er den maksimale udtrækning, et materiale kan tåle under kontrolleret afprøvning (såkaldt "enakset trækprøvning"). Trækstyrken hører sammen med sejheden og hårdheden til blandt blandt de egenskaber, som er kendetegnende for metaller. Derimod opgives der normalt ikke trækstyrke for skøre materialer som beton og glas, bl.a. fordi det er svært at skabe afprøvningsforhold, uden at der opstår brud.

Trækstyrketabel 
Typiske trækstyrker hos nogle materialer:

 Note: Mangevæggede kulstof nanorør har den højeste trækstyrke, der endnu er målt. I laboratorier finder man styrker på omkring 63 GPa, mens den teoretiske styrke ligger omkring 300 GPa. Men indtil 2004 har ingen makroskopisk genstand, som er opbygget af nanorør, haft en trækstyrke, der ligner disse tal det fjerneste, og de overgår heller ikke velkendte materialer som Kevlar væsentligt.

(Kilde: A.M. Howatson, P.G. Lund and J.D. Todd, Engineering Tables and Data, 1972,  s. 41)

Se også 
 Trykstyrke

Materialevidenskab
Statik
Trykstyrke

Trykstyrken er den maksimale sammenpresning, et materiale kan tåle uden at bryde sammen. Hvis bruddet opstår pludseligt og fremtræder som et skørt brud, kan en kontrolleret afprøvning som regel give ret præcise værdier. Det gælder materialer som f.eks. beton, glas og keramik. Metaller, der mest af alt er kendetegnet ved duktilitet, dvs. en evne til at flyde plastisk under træk, viser forskellig trykstyrke alt afhængigt af prøvevilkårene. Eksempler på trykstyrker, målt i MPa:

 Is 6
 Beton 50
 Porcelæn 350
 Støbejern 700 (mod en trækstyrke på kun 200 MPa).
 Glas 1000-1200
 Diamant 5000

Se også 
 Trækstyrke

Statik
Materialevidenskab
Mimivirus

Mimivirus er en virusslægt der kun indeholder en kendt art, Acanthamoeba polyphaga mimivirus (APMV).
Almindeligvis omtales APMV bare som "mimivirus".
Den har det største capsid (proteinkapsel) af alle kendte vira, og et stort og kompleks genom i forhold til andre vira.
Kendskabet til den er stadig ret begrænset; men opdagelsen af den begejstrede mange pga. de mulige egenskaber der kunne
tænkes. Nogle anså den for et eksemplar i et helt nyt livsdomæne, mens andre anså den for et bindeled mellem vira og bakterier.

Mimiviridae
Bhagavad Gita

Bhagavadgita er et af de mest læste og respekterede skrifter i hinduismen. 

Bhagavadgita er en del af det store indiske epos Mahabharata på over 90.000 vers. Det er skrevet på Indiens klassiske kultursprog sanskrit, formentligt i seneste halvdel af det 1. årtusinde f.Kr.. 

Bhagavadgita skildrer samvittighedskvalerne hos fyrst Arjuna, der skal i kamp mod sine slægtninge på sletten Kurukshetra. 

Hans vognfører viser sig at være guden Krishna, som forklarer ham, at den fysiske verden er forgængelig, men at sjælen lever videre, når legemet dør. Krishna understreger betydningen af at gøre sin pligt på den plads, man har fået i verden uden at skele til handlingens frugter. 

Bhagavadgita har inspireret mange af Indiens største personligheder. Befrielseshelten Mahatma Gandhi læste noget derfra hver dag og brugte Bhagavadgita som grundlag for sin ikkevolds-filosofi. 

Hellige skrifter
Hinduisme
Litteratur fra Indien
Tekster på sanskrit
Povl Møller Tåsinge

Povl Møller Taasinge (født 11. marts 1915, død 11. maj 1989) var en dansk PR-mand og figurerede meget kort i en af de mange små film sammen med Simon Spies. 

Han har medvirket i filmen Agent 69 Jensen i Skyttens tegn fra 1978 og var leder af Dansk Presse Medarbejder Forbund fra 1972 til 1983 og var i en periode desuden informationschef hos Spies Rejser.

Dog figurerede han kun i baggrunden og deltog ikke som sådan i filmene.

Taasinge var en farverig person, hvor alt kunne ske. Han holdt en gang sin fødselsdag i OK-Klubben på Frederiksberg, i de tidligere lokaler på restaurant La Ronde på hjørnet af Allégade og Frederiksberg Allé. Blandt deltagerne til fødselsdagen var Zoo-direktør Arne Dyhrberg, samt Simon Spies.
Arne Dyhrberg havde medbragt en abe, der på et tidspunkt sad på Simon Spies skød. På et tidspunkt tissede aben på Spies, han forlod derefter festen.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Konjunktiv

Konjunktiv er en modus, der optræder i en række indoeuropæiske sprog. Der findes en lang række konjunktiv. Det er forskelligt fra sprog til sprog, hvilke former af konjunktiv der benyttes.

Optativisk konjunktiv: Er den eneste form af konjunktiv, der stadig findes på dansk, men den bruges kun i faste udtryk. Denne form bruges om ønsker og kaldes derfor også ønskemåde: Kongen længe leve (man ønsker, at kongen skal leve længe) eller Herren være med jer (man ønsker, at Gud er med dem, man taler til). Formen er en finit verbalform, præsens konjunktiv aktiv; men formmæssigt falder den sammen med den infinitte verbalform præsens infinitiv aktiv.

Hypotetisk konjunktiv: Findes bl.a. på tysk, engelsk og svensk og udtrykker, at noget ikke forholder sig, som det ellers bliver sagt: Das hättest du nicht sagen sollen ("Det skulle du ikke have sagt" – underforstået: "men det gjorde du") eller I wouldn't have said that, if I were you, Det skulle jag inte ha sagt om jag vore i dina kläder ("Det ville jeg ikke have sagt, hvis jeg var dig" – underforstået: "men det er jeg ikke"). Ved modstrid mod virkeligheden taler vi også om irrealis.

Hortativ konjunktiv: Findes bl.a. på latin og oldgræsk og bruges som fælles opfordring: Laboremus pro patria ("Lad os arbejde for fædrelandet").

Dubitativ konjunktiv: Findes bl.a. på fransk og oldgræsk og bruges til at udtrykke tvivl: Je ne crois pas qu'il le fasse (Jeg tror ikke, at han gør det").

Endvidere: jussiv, prohibitiv, potentialis, koncessiv.

En tommelfingerregel til skolebrug 
Når der på dansk bruges datid (præteritum) eller førdatid (pluskvamperfektum) uden at det drejer sig om noget fortidigt, så er der tale om den konstruktion, der svarer til konjunktiv på visse andre sprog, f.eks. tysk. Der kan være tale om irrealis, potentialis, eventualis.

Eksempler på danske sætninger i en grammatisk fortid, der gengives ved konjunktiv på tysk:
 Hvis jeg havde været konge, ... – Wenn ich König gewesen wäre, ... 
 Det havde været klogere ikke at gøre det! – Es wäre klüger (gewesen), es nicht zu tun!
 Det var det bedste, hvis ... – Es wäre besser, wenn ...
 Jeg ville gerne have et stykke kage – Ich möchte ein Stück Kuchen
 Man burde egentlig gå derhen – Man müsste eigentlich hingehen
 Det var dejligt, hvis jeg måtte komme i morgen – Es wäre schön, wenn ich morgen kommen dürfte

Reference 

Grammatik
Duplex radiotransceiver

En duplex radiotransceiver eller tovejs radio er et apparat, hvor radiomodtager og -sender er bygget sammen i én enhed, så to-vejskommunikation muliggøres. Ofte kaldes apparatet blot for radio. Ordet er en sammentrækning af de engelske transmitter (sender) og receiver (modtager).

Teknikken anvendes til radiotelefoni og mobiltelefoner. (Fuld-dupleks – det vil sige, hvor man kan tale og lytte på samme tid).

Størrelse og udformning varierer afhængig af brugen.

Walkie-talkie 

Betegner mindre håndholdte modeller (walkie-talkie), typisk halv-dupleks (tale eller lytte skiftevis), der anvendes til kommunikation med en central eller mellem apparaterne.
Walkie-talkie findes også i udgaver, der ikke kræver særskilt licens.

Amatør-radio 

I den anden ende af størrelsesskalaen kan være amatørradioer, der har mange forskellige funktioner, men kræver licens for at kunne benyttes.

VHF-radio 

Er tranceivere til maritimt brug.

Eksterne henvisninger 

Radio
Radiomodtagere
OK-Klubben

OK-Klubben (Omsorgs-Klubben) blev startet 8. oktober 1967 på Frederiksberg  af Arne Ginge og Thea Brank.

OK-organisationens formål er, på upolitisk grundlag at støtte og udføre arbejde indenfor ældregruppen, bl.a. med grundlag i frivilligt socialt arbejde og virksomhed, der kan supplere dette arbejde med henblik på at forbedre de ældres forhold og livskvalitet.

Aktiviteterne startede i et nedlagt ismejeri på Finsensvej på Frederiksberg, men efter få år var medlemstallet øget så meget, at man måtte finde et nyt sted.

Det blev  Allégade 2, i de gamle lokaler til restaurant La Ronde  på hjørnet af Allégade og Frederiksberg Allé.

Mødestedet for alle over 60 år, men alle er velkomne.

Januar 2008 findes der 40 OK-Klubber i hele landet.

Protektor for OK-Klubberne er Hendes Kgl. Højhed Prinsesse Benedikte.

Ekstern henvisning 
 OK Klubberne i Danmark
 OK-Fonden

Foreninger fra Danmark
Fangen ved Sølvstrømmen

Fangen ved Sølvstrømmen er en af Don Rosas historier, som fortæller lidt om Joakim Von Ands liv.

Historie 
Det hele begyndte en dag, hvor Anders And og hans nevøer arbejdede i pengetanken. De stillede store spørgsmål om, hvad onkel Joakim allerhelst syntes var det bedste for ham. Den ene mener det andet. Men ingen af rådene er rigtige! Onkel Joakim havde nemlig et særligt minde om en saloonpige ved navn Gulda, også kaldet Gulda Glimmer.

Anders And-universet
Jagtvej

Jagtvej har flere betydninger, heraf er det vejnavn for mere end 40 danske veje.

Vejstrækninger 
 Jagtvej (København) – gennemgående trafikåre, bl.a. kendt for Ungdomshuset i nr. 69
 Jagtvej (Odense) – fra Munke Mose til Hjallesevej i Odense
 Jagtvej (Aabenraa) – Torp ved Aabenraa