kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ølstykke Stationsby

Ølstykke Stationsby eller blot Ølstykke er en bydel i Ølstykke Sogn, Ølstykke Herred, i Nordsjælland. Indtil 1. januar 2010 var Ølstykke Stationsby en selvstændig by, men i dag er Ølstykke Stationsby sammenvokset med Stenløse og danner et samlet byområde Ølstykke-Stenløse med . Ølstykke Stationsby ligger mellem Slangerup, Jyllinge, Frederikssund og Stenløse, og havde 14.681 indbyggere (2009) .

Stationsbyen er historisk kendt for hesteopdræt og stutteri. Et af Ølstykkes vartegn, er den gamle vindmølle Skenkelsø Mølle, som er indrettet til kulturhistorisk museum. Der har været forbindelse med S-tog til København fra 1989. Byen er en del af Egedal Kommune som hører under Region Hovedstaden. I byen findes også et bibliotek Ølstykke Bibliotek som er en del af Egedalbibliotekerne.

I byområdet nær Ølstykke Station ligger Udlejre Kirke, der er opført i 1991, nær den nuværende Egedal Station ligger Ølstykke Kirke. Begge ligger i Ølstykke Sogn.

Ølstykke var indtil 2007 hovedby i Ølstykke Kommune.

Historie 
Jernbanen til Frederikssund blev anlagt i 1879.

Ølstykke stationsby opstod på bar mark der, hvor landevejen mellem Slangerup og Roskilde krydsede jernbanen fra København til Frederikssund. Stedet var ikke så gunstig for byudvikling, idet det mod nordøst blev begrænset af et stort moseområde, Lyngen (Storesø).

Endnu ved århundredeskiftet (1900) blev forholdene beskrevet således: "Udlejre med Ølstykke Jærnbanestation og Kro". Imidlertid skete der hurtigt fremvæksten af et mindre bysamfund i tilknytning til stationen, i 1906 boede der 169 indbyggere, i 1911 279 og i 1916 296 indbyggere i byen. Byen var fra begyndelsen fordelt på Udlejre ejerlav mod sydvest, Ølstykke ejerlav mod sydøst (begge Ølstykke Sogn) og Skenkelsø ejerlav (Jørlunde Sogn) mod nord.

Ølstykke stationsby fortsatte sin udvikling i mellemkrigstiden og efter 2. verdenskrig. I 1960-erne blev Ølstykke stationsby for alvor inddraget i den fremadskridende byudvikling i tilknytning til Storkøbenhavn. Byen blev hovedby med kommunekontor og centralskole. Store dele af området mellem jernbanen i nord, Skenkelsø sø mod vest samt veje mod syd og øst blev udstykket til villakvarterer.

Ølstykke blev en del af Egedal Kommune i forbindelse med den store kommunalreform i 2007, hvor blandt andet Ølstykke, Stenløse, Veksø, Smørum, Ganløse og en lang række små bysamfund lagde rammen til det vi i dag kender som Egedal Kommune.

Sammenlægningen med de øvrige byer har dog ikke været en ubetinget succes. Lukning af rådhus og den centrale skole i Ølstykke har været med til en stigende utilfredshed i Ølstykke.

Befolkningsudviklingen i Ølstykke stationsby 1906-1965:

*Noter: Kilder: diverse folketællinger. Bemærk, at der især ved de ældre er usikkerhed i opgivelserne. - betyder at tallene ikke opgøres særskilt mere.

Noter

Litteratur 
 J.P. Trap: Kongeriget Danmark, 3. Udgave 2. Bind: Frederiksborg, Kjøbenhavns, Holbæk, Sorø og Præstø Amter; Kjøbenhavn 1898; s. 155
Nesset

Nesset er en kommune i Romsdalen i Møre og Romsdal fylke i Norge. Den grænser i nord til Gjemnes, i øst til Sunndal, i syd til Lesja, i sydvest til Rauma og i vest til Molde. I nord ligger Tingvoll kommune nord for Sunndalsfjorden.

1. januar 2020 bliver Molde, Midsund og Nesset kommuner lagt sammen i Molde kommune.

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er Nesset præstegård. Området skal udvikles i samarbejde med oplysningsvæsnets fond som ejer og med Romsdalsmuseet som museumsfaglig konsulent. Nesset præstegård var Bjørnstjerne Bjørnsons barndomshjem, før han flyttede videre til Molde.

Se også 
Tjelle-skredet

Kendte nessetgjeldinger 
 Bjørnstjerne Bjørnson, forfatter (boede her, men var fra Kvikne)
 Kurt-Asle Arvesen, cykelrytter
 Fred Kavli, ingeniør og mæsén
 Tommy Eide Møster, fodboldspiller

Eksterne henvisninger 

 Nesset på snl.no

Kommuner i Møre og Romsdal
Tjørnemarke

Tjørnemarke er en bebyggelse i Stege Sogn vest for Stege på Møn. 

Landsbyen nævnes 1506 (Tyrnemarke). En rytterskole blev grundlagt 1727. Landsbyen blev udskiftet i 1796. 

Frede Bojsen grundlagde i 1865 forløberen til Rødkilde Højskole i en lejet gård i Tjørnemarke. Gården bærer i dag navnet Højskolegård.

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Lokaliteter på Møn
Tjelle-skredet

Tjelle-skredet er navnet på  et fjeldskred som fandt sted den 22. februar 1756.  Da styrtede 15 millioner kubikmeter 
sten ud fra Tjellafjellet, ved Tjelle i Nesset kommune, Møre og Romsdal fylke i Norge.  Dette er formentlig det største stenskred i Norge, og det siges at være et af Nord-Europas største stenskred hvad angår volumen, f.eks. sammenlignet med de 1 million kubikmeter som faldt ved den seneste skredulykke i Loen i 1936. Loen ligger i Stryn kommune i Sogn og Fjordane fylke.

Skredet ved Tjelle lavede tre bølger som nåede op til «50 skridt» over normal vandhøjde og som gik «200 skridt» indover land, hvor  de slog ind på den anden side af Langfjorden og videre ind i  Eresfjorden.  Ifølge Norges Geotekniske Institut registrerede man 25 km væk (på Veøy i Molde) at bølgen slog «20 skridt» højere end normalt.

32 menneskeliv (og en stor mængde fisk som blev slynget op på land) gik tabt.

Kilder og henvisninger

Jordskred
Bjerge i Møre og Romsdal
Tsunamier
Begivenheder i 1756
Beldringe

Beldringe er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1360. Gården ligger i Beldringe Sogn i Vordingborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1561 og ombygget 1600, 1623, 1774, 1875 og 1910.

Beldringe Gods er på 430 hektar med Bellevue Avlsgård og Bondegaarden

Ejere af Beldringe 
 (1360-1421) Joseph Nielsen Blad
 (1421-1457) Tage Josephsen Blad
 (1457-1480) Anders Jensen Basse
 (1480-1512) Dorthe Christoffersdatter Basse gift Ravensberg
 (1512-1522) Anne Jacobsdatter Ravensberg gift Beck
 (1522-1572) Joachim Beck
 (1572-1590) Albert Joachimsen Beck
 (1590-1607) Lave Joachimsen Beck
 (1607-1621) Jacob Lavesen Beck
 (1621-1648) Christian 4.
 (1648-1670) Frederik 3.
 (1670-1699) Christian 5.
 (1699-1730) Frederik 6.
 (1730-1746) Christian 6.
 (1746-1766) Frederik 7.
 (1766-1774) Christian 7.
 (1774-1820) Frederik Sophus Raben
 (1820-1870) Carl Vilhelm Raben-Levetzau
 (1870-1888) Enkefru Raben-Levetzau
 (1888-1931) Frederik Christopher Otto Raben-Levetzau
 (1931-1992) Johan Otto Raben-Levetzau
 (1992-1993) Nina Veronika Raben-Levetzau (datter)
 (1993-2010) Beldringe Gods ApS v/a Ejnar Dissing / Svend Theodor Kallehave Nielsen / Frits Johannes Kallehave Nielsen
 (2010-2020) Beldringe Gods ApS v/a Svend Theodor Kallehave Nielsen
 (2020-) Beldringe Gods Ejendomme A/S v/ Marie Sidonie Jebsen, Hong Kong

Eksterne kilder/henvisninger 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
 Lilliendal og Beldringe Godser 

Herregårde i Vordingborg Kommune
Herregårde i Præstø Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Bækkeskov

Bækkeskov er dannet som hovedgård i 1600 af Vibeke Beck. Gården ligger i Everdrup Sogn i Næstved Kommune. Hovedbygningen er opført i 1796.

Bækkeskov Gods er på 745,8 hektar med Bregnegård.

Ejere af Bækkeskov 
 (1600-1609) Vibeke Jokumsdatter Beck gift Galde
 (1609-1631) Christoffer Galde
 (1631-1633) Christian 4.
 (1633-1650) Merete Grubbe gift Urne
 (1650-1679) Christoffer Lindenov
 (1679-1691) Anne Elisabeth Christoffersdatter Lindenov gift Urne
 (1691-1693) Otto Krabbe
 (1693-1711) Sten Skinkel
 (1711-1718) Anne Marie von Offenberg gift Skinkel
 (1718-1729) Rudolf Skinkel
 (1729-1738) Knud Ahasverus Becker
 (1738-1741) Helene Marie Brummondt gift (1) Becker (2) von Folsach
 (1741-1757) Bredo von Munthe af Morgenstierne
 (1757-1759) Anna Dorothea Smith gift von Munthe af Morgenstierne
 (1759-1795) Otto Christopher von Munthe af Morgenstierne
 (1795-1805) Charles Joseph August Selby
 (1805-1810) Peter Benedik Petersen
 (1810-1843) Mikkel Leigh Smith
 (1843-1844) Cecile Caroline de Coninck gift (1) Pingel (2) Clemens (3) Smith
 (1844-1869) Christian Andreas Vind
 (1869-1881) Anne Sophie Elisabeth Hoppe gift Vind
 (1881-1906) Carl Rudolph Emil Vind
 (1906-1923) Ove Frederik Christian Vind
 (1923-1924) E. Bruun
 (1924-1926) E. Bruun
 (1926-1929) P.F. Lagoni
 (1929-1936) Emil Victor Schau Lassen
 (1936-1942) Siegfried Victor lensgreve Raben-Levetzau
 (1942-1975) Else Illum gift Trock-Jansen
 (1975-1996) Børge Hinsch
 (1996-2017) Peter Hermann Zobel
 (2017-) Bækkeskov Gods A/S ved Michael Immanuel Jebsen (søn af Hans Michael Jebsen)

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Næstved Kommune
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Herregårde i Præstø Amt
Norddal

Norddal er en kommune i Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den grænser i nordvest til Stordal, i nord og øst til Rauma, i sydøst til Skjåk, og i syd og øst til Stranda.

Fra 2020 lægges Norddal og Stordal kommuner sammen til den nye Fjord kommune. 

Ud over kommunecenteret Valldal ligger også bygderne Norddal, Eidsdal, Fjørå og Tafjord i kommunen. 

Kommunen er en af de store landbrugskommuner i Sunnmøre. I kommunen dyrkes der udover korn jordbær og abrikoser. Jordbærrene ses på kommunevåbenet. Norddal kommune generelt, og bygden Tafjord specielt, er kendt for mildt klima og vild og smuk natur.
I Norddal finder man også
 Fremste Vikvatnet
 Oaldsvatnet

Eksterne henvisninger 

 Destination Geirangerfjord – Trollstigen 
 Norddal (tidligere kommune) på snl.no
 Storfjordnyt – lokalavisen

Kommuner i Møre og Romsdal
 
Tidligere kommuner i Norge
A Predator's Portrait

A Predator's Portrait er det tredje album fra det svenske melodiske dødsmetal-band Soilwork som blev udgivet den 19. februar 2001 gennem Nuclear Blast. Dette var det første album hvor Bjorn "Speed" Strid begyndte at synge rensagn blandet med det traditionelle skrig.

Numre 
 "Bastard Chain" – 4:02
 "Like the Average Stalker" – 4:30
 "Needlefeast" – 4:06
 "Neurotica Rampage" – 4:43
 "The Analyst" – 4:42
 "Grand Failure Anthem" – 5:20
 "Structure Divine" – 4:06
 "Shadowchild" – 4:38
 "Final Fatal Force" – 4:59
 "A Predator's Portrait" – 4:31
 "Asylum Dance" – 4:16 (Kun på japansk og koreansk version)

Musikere 
 Bjorn "Speed" Strid – Vokal
 Peter Wichers – Lead- og rytmeguitar
 Ola Frenning – Lead- og rythmeguitar
 Henry Ranta – Trommer
 Ola Flink – Bas
 Carlos Del Olmo Holmberg – Keyboard, tegning

Gæstemusikere 
 Mikael Åkerfeldt (Opeth) − gæstevokal på "A Predator's Portrait".
 Mattias IA Eklundh (Freak Kitchen) − gæstesolo på "Needlefeast".
 Eskil Simonsson − prøve på "Grand Failure Anthem".

Album fra 2001
Metalalbum
Album fra Sverige
Rauma (Norge)

Rauma er en kommune i Romsdal i Møre og Romsdal fylke i Norge. Den grænser i nord og øst til Nesset, i sydøst til Lesja, i syd til Skjåk, i sørvest til Norddal og Stordal, og i vest til Vestnes. Over fjorden til nordvest ligger Molde kommune. I kommunen ligger bygderne Vågstranda, Måndalen, Innfjorden, Isfjorden, Åfarnes, Mittet, Verma og kommunecenteret Åndalsnes.

Rauma kommunestyre vedtog 30. maj 2006 en vision om at promovere området som "Verdens bedste kommune for naturglade mennesker.

Infrastruktur 
Rauma med byen Åndalsnes er knudepunktet mellem den indre del af Romsdal og de større byer Molde og Ålesund. Gennem kommunen går også Raumabanen, som er den eneste jernbane med stoppesteder i Møre og Romsdal. Raumabanen knytter Møre og Romsdal til Dovrebanen, som går mellom Trondheim og Oslo.

Kultur 
Rauma Kulturhus i Åndalsnes rummer folkebibliotek, biograf, kulturskole og et frivilligcenter.

Festivaler 
 Den norske fjeldfestival afholdes hvert år i juli.
 Rauma Rock arrangeres hvert år første weekend i august.
 Sinclairespillet i Klungnes er et historisk spil om Skottetoget, som ikke spiller hvert år.

Romsdalsmarkedet 
Romsdalsmarkedet er kendt tilbage fra 1500-tallet, men er formentlig ældre. Og endnu i dag er der marked i Åndalsnes.

Museer 
 Konfektionsmuseet i Oddfred Tokles konfeksjonsfabrikk i Isfjorden giver kundskab om norsk konfektionsindustris historie, og pladserer Romsdal i denne sammenhæng.
 Norsk Tindemuseum

Kirker 
Grytten prestegjeld er prestegjeld i Rauma kommune, og underlagt Indre Romsdal provsti, i Møre bispedømme. Det er 12 kirker og kapeller i kommunen.
 Eid kirke
 Grytten kirke
 Hen kirke
 Holm kirke
 Innfjorden bedehuskapel
 Kors kirke
 Rødven kapel
 Rødven stavkirke
 Togkapellet
 Voll kirke
 Vågstranda kirke
 Øverdalen kapel

Personer fra Rauma 

 Oddgeir Bruaset (1944-), journalist, forfatter
 Stein P. Aasheim (1951-), forfatter
 Kjetil Siem (1960-)
 Gaute Grøtta Grav (1979-)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Romsdalsalpene
 Raumabanen
 Raumarock
 Kultur i Rauma på kort  fra Kulturnett.no
 Rauma (23. december 2020) NRK

Kommuner i Møre og Romsdal
Rauma
Fnatmide

Fnatmide (Sarcoptes scabiei) er en type mide, som forårsager fnat. Fnat på dyr kaldes ofte skab. Her kaldes den samme mide skabmiden. Miden lever af hudens hornlag, dvs. det yderste lag af huden.

Fnatmiden er udbredt over det meste af verden og lever i huden på både mennesker og mange dyrearter. Miden er cirka 0,2-0,4 mm lang og ses normalt ikke direkte. De fleste opdager fnat på grund af følgerne af dens tilstedeværelse i form af hudgener.

Smitte foregår ved at en nybefrugtet hun kommer på huden, enten ved direkte hudkontakt med et andet menneske, eller ved inden for kort tid at komme i kontakt med genstande hvor en smittet person har afsat en levende mide. Midernes levetid uden hudkontakt er ret begrænset. Miden skal bruge et sted hvor huden er tynd og rynket, hvor den så gnaver sig ned. Her efter lægger den to til tre æg om dagen mens den gnaver sig nogle få millimeter fremad langs huden. Æggene bliver til unger på 3-10 dage, hvorefter de kommer op til overfladen klar til parring. Herefter begynder hunnerne samme rutine som moderen, enten i den vært de befinder sig på, eller ved at de tilfældigt overføres til en anden egnet vært.

Se også: fnat

Kilder 
  Taxonomicon – Sarcoptes scabiei 
  Om fnatmider på Aarhus universitets hjemmeside 

Mider
Parasitiske mider
Furunkel

Furunkel eller furunculus er en infektion i huden, udgående fra en hårfollikel. Infektionen er forårsaget af staphylococcus aureus. Der er nekrose omkring hårfolliklen og den tilstødende hud.
Flere furunkler sammen kaldes en karbunkel.

Abscessen skal normalt åbnes kirurgisk og lokalbehandles med antibiotika.

Bakteriesygdomme
Karbunkel

Karbunklen eller karbunculus, er en ansamling af furunkler. Det er infektioner i huden, der udgår fra hårfolikklerne i området. Det er nekrose i både hårfolikklen og huden.
Infektionen er hyppigst fremkaldt af staphylococcus aureus, men også andre bakterier kan være ansvarlig.

Behandlingen er normalt kirurgisk og efterfølgende behandling med lokalt virkende antibiotika.

Hudsygdomme
Bakteriesygdomme
Nekrose

Nekrose er den medicinske betegnelse for vævsdød.

Nekrose kan være fremkaldt at flere ting, herunder iltmangel i området (for eksempel grundet dårligt blodomløb), gifte/toksiner eller bakterier.

Rundt om nekrosen vil der være en inflammation, da immunforsvaret forsøger at mindske skaderne og fjerne resterne fra de døde og døende celler.

I mikrobiologi 
Nekrose betegner også død af individuelle celler. I modsætning til apoptose, der er programmeret celledød, er nekrose utilsigtet celledød der kan have mange årsager, heriblandt iltmangel eller brud på cellens membran.

Se også 

 Gangræn (Koldbrand)

Sygdomme
Anker Engelund

Anker Dolleris Engelund (30. maj 1889 i Randers – 6. juni 1961 i København) var en dansk bygningsingeniør, professor i bygningsstatik og rektor for Den Polytekniske Læreanstalt (1941–59). Han var født i Randers, men voksede op i København og Aalborg. 

Anker Engelund blev uddannet som ingeniør ved Polyteknisk Læreanstalt, og fik derefter ansættelse i DSB. I 1920'erne stod Anker Engelund for bygningen af mange af de broer, der for første gang bandt de danske landsdele sammen. Anker Engelund blev dermed kendt som Danmarks store brobygger. Han har projekteret mange af sin tids kendte broer, bl.a. Kong Christian den X's Bro (1930), den første Lillebæltsbro (1935), Kronprins Frederiks Bro (1935), Storstrømsbroen (1937), Vilsundbroen (1939), Dronning Alexandrines Bro (1943) og Munkholmbroen (1952) og har desuden lavet skitseprojekter til broer, der først blev opført – i ændret form – efter hans død.

Da krigen kom, ophørte byggeriet delvist, og Engelund blev nu i stedet leder af den polytekniske læreanstalt i København. Her sørgede han i 1950'erne ikke uden politisk snilde for instituttets udflytning til større og bedre faciliteter i Kongens Lyngby, det nuværende DTU. Han gik af i 1959 og døde to år senere. Han var kommandør af 1. grad af Dannebrogordenen og Dannebrogsmand.

Den centrale vej på DTU's campus ved Lyngby er opkaldt efter ham (Anker Engelunds Vej).

Litteratur 
 Det 20. århundrede - De 100 mest betydningsfulde personer i Danmark. – Redigeret af Connie Hedegaard og Claus Hagen Petersen

Eksterne henvisninger 
 

Ingeniører fra Danmark
Rektorer ved Danmarks Tekniske Universitet
Personer fra Randers
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Medlemmer af Industrirådet
Foreningsformænd fra Danmark
Medlemmer af Kungliga Vetenskapsakademien
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Æresdoktorer ved Danmarks Tekniske Universitet
Stjernedrys

Stjernedrys er en lysskulptur i Torvegade i Esbjerg, som forestiller hvordan stjernehimlen så ud over netop Torvegade nytårsnat år 2000.

Skulpturen er opbygget ved at placere lysarmaturer ned i selve granitbelægningen, som derved danner stjerner og stjernebilleder. De specielle gadelamper i Torvegade fremhæver skulpturen.

288 lysarmaturer danner Stjernedrys, som blev indviet den 22. december 2000. Skulpturen starter ved torvet i Esbjerg og ender ved Musikhuset Esbjerg.

Esbjerg blev i 2001 kåret som Årets Udelysby for Stjernedrys.

Kilder 

Skulpturer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Esbjerg
Raumabanen

Raumabanen er en 114,2 km lang jernbanestrækning mellem Dombås (Innlandet fylke, Norge), som er en station på Dovrebanen, og Åndalsnes i Møre og Romsdal fylke. Banen er ikke elektrificeret. Dette er den eneste jernbane med stoppested i Møre og Romsdal. Til at begynde med var der 12 stationer og holdepladser langs linjen, i dag er der fem, hvoraf de tre er betjente.

I sommertiden køres det særlige turistture med damplokomotiv.

Historie 
I 1869 blev der nedsat en komité, som skulle se på mulighederne for at bygge jernbane til byerne i Møre og Romsdal. I 1908 vedtog Stortinget at anlægge en jernbane frem til Romsdalsfjorden. Arbejdet begyndte 12. januar 1912. I 1921 blev banen åbnet for trafik fra Dombås og frem til Bjorli, inden hele banen stod færdig den 30. november 1924.

Langs linjen 
Jernbanen passerer lige under den kendte fjeldformation Trollveggen og over den lidt mindre kendte Kylling Bro over elven Rauma. Jernbanebroen står som et ingeniørmæssigt mesterværk.

Bjorli Station 

På Bjorli station blev der bygget en stor jernbanerestaurant mellem 1925 og 1927 med plads til 700 spisegæster. Den var hovedsagelig beregnet på turister, som kom med turistskib til Åndalsnes, og som blev kørt videre til Bjorli med tog gennem den smukke Romsdal. På restauranten fik de serveret bl.a laks og jordbær, chokoladekage og fyrstekage. Restauranten blev ramt af en bombe under 2. verdenskrig (april 1940) og brændte ned og er aldrig genopført.

Kilde 
 Raumabaneboka (Normann-samlingen)

Eksterne henvisninger 

 Raumabanen  
 Billede af Kylling bro

Jernbanestrækninger i Norge
Møre og Romsdals geografi
Innlandets geografi
Lekkende

Lekkende er en gammel gård, som nævnes første gang i 1370. Gården ligger i Øster Egesborg Sogn i Vordingborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1838 og er ombygget i 1880.

Lekkende Gods er på 1016 hektar med Beldringe skov.

Ejere af Lekkende 

(1370-1536) Roskilde Bispestol
(1536-1670) Kronen
(1670-1708) Prins Jørgen
(1708-1774) Kronen
(1774-1820) Frederik Sophus Raben
(1820-1828) Slægten Raben-Levetzau
(1828-1889) Josias Raben-Levetzau
(1889-1933) Frederik Raben-Levetzau
(1933-1992) Johan Otto Valdemar Raben-Levetzau
(1992-1993) Frederik Ivan Josias Raben-Levetzau
(1993-2005) Andreas Hastrup
(2005-2008) Stig Husted-Andersen
(2008-2009) Stig Husted-Andersens dødsbo
(2009-) Boet efter Stig Husted-Andersen

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Vordingborg Kommune
Herregårde i Præstø Amt
Jungshovedgaard

Jungshovedgaard er en gammel gård, som nævnes første gang i 1364 og er nu en avlsgård under Nysø Gods. Gården ligger i Jungshoved Sogn i Vordingborg Kommune.

Jungshovedgaard er på 166 hektar

Ejere af Jungshovedgaard 

 (1364-1665) Kronen
 (1665-1671) Christoffer Parsberg
 (1671-1708) Prins Jørgen
 (1708-1714) Dronning Anne af England
 (1714-1761) Kronen
 (1761-1785) Henrik Adam Brockenhuus
 (1785-1795) Niels Lunde Reiersen
 (1795-1801) Peter Thestrup
 (1801-1826) Holger Stampe
 (1826-1876) Henrik Stampe
 (1876-1892) Rigmor Stampe Bendix / Henrik Stampe
 (1892-1904) Holger Christian Frederik Stampe-Charisius
 (1904-1925) Henrik Stampe
 (1925-1934) Slægten Stampe
 (1934-1960) Birgitte Caroline Marouche Henriksdatter Stampe gift Holst
 (1960-) Peter Stampe Holst

Kilder 
J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Vordingborg Kommune
Herregårde i Præstø Amt
Brian Nielsen (fodboldspiller)

Brian Nielsen (født d. 25 februar 1987) er en dansk fodboldspiller, der i øjeblikket står uden klub. Det har han gjort siden 2011, eftersom han i 2010 fik en slem knæskade som han stadig døjer med.

Karriere 

Brian Nielsen indledte karrieren i Akademisk Boldklub, hvorfra han i en ung alder skiftede til Vejle Boldklub. Her blev han i en ung alder en fast bestandel af klubbens førstehold fra 2005 til 2010.

Brian Nielsen har spillet på samtlige danske U-landshold og var – indtil han faldt for aldersgrænsen – fast mand på  U-21 landsholdet. Han er ofte blevet fremhævet som et af dansk fodbolds største talenter og indeholder også nogle efterspurgte kompetencer: Han er udfordrende og kreativ i mand-mand-situationer, han har et eksplosivt antrit med/uden bold, han er dygtig på dødbolde, og han er målfarlig.

I Vejle Boldklub blev Brian Nielsen ofte kritiseret for at have en uprofessionel attitude og tilgang til tilværelsen som professionel fodboldspiller. Omvendt opnåede han også stor anerkendelse for sine fodboldmæssige evner. 

I april 2010 skiftede Brian Nielsen til amerikanske New York Red Bulls. Efter at have spillet blot 3 ligekampe, pådrog Brian sig en alvorlig knæskade, som gjorde, at klubben ikke ville forlænge med ham. Eftersom hans kontrakt udløb i 2011, har han siden været kontraktløs.

Referencer 
 Spillerprofil på vejle-boldklub.dk 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Vejle Boldklub
Fodboldspillere fra Akademisk Boldklub
Fodboldspillere fra New York Red Bulls
Personer fra Herlev
Og solen går sin gang

Og solen går sin gang (originaltitel: The Sun also Rises) er en roman af Ernest Hemingway udgivet i 1926. 
Hemingway skrev denne roman på en café i Montparnasse-kvarteret i Paris. Romanen omhandler en gruppe amerikanske og britiske migranter, som sammen rejser fra Paris til San Fermín festivalen i Pamplona for at opleve tyreløbet og tyrefægtningen. På trods af en lunken modtagelse ved bogens udgivelse er den blevet anerkendt som en moderne klassiker, der kom til at definere den tabte generation.

Romaner fra USA
Litteratur i 1926