kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gustaf Wilhelm Palm

Gustaf Wilhelm Palm (født 14. marts 1810 uden for Kristianstad i Skåne, død 20. september 1890 i Stockholm) var svensk landskabsmaler og professor, og far til maleren Sofia Anna Palm de Rosa.

Palm fik sin første undervisning hos en tegnelærer i Lund og studerede fra 1828 ved Kunstakademiet i Stockholm. Sideløbende ernærede han sig ved at farvelægge grafiske plancher i bøger. Palms tidligste arbejder viser stærk påvirkning fra den romantiske naturopfattelse hos den svenske landskabsmaler Carl Johan Fahlcrantz (1774-1861). Hans rejse til Norge i sommeren 1833 medførte et stærkere realistisk islæt i hans kunst i de følgende år.

I 1837 rejste han afsted mod Rom. På vejen gjorde han ophold i København, hvor han mødte både den danske maler og akademiprofessor C.W. Eckersberg og den norske landskabsmaler Johan Christian Dahl, som netop da var på besøg i København. Især mødet med Dahl fik stor betydning for Palm. Han rejste videre til Berlin og derfra til Wien, hvor han blev i to år. På denne tid slog påvirkningen fra Dahl igennem i hans kunst. I 1840 rejste han videre til Italien og tilbragte vinteren 1840-41 i Venedig, hvor han udførte en lang række skitsebogstegninger. I juli 1841 ankom han til Rom, hvor han blev de følgende 11 år og blev en af hovedskikkelserne i den svenske kunstnerkoloni.

Opholdet i Rom blev den vigtigste periode i hans kunstnerliv, og han med sine mange oliestudier udført ude i naturen bidrog afgørende til fornyelsen af svensk kunst. På sine sommerudflugter til landsbyer i bjergene omkring Rom udførte han en lang række malede og tegnede studier. Maleriet af den lille italienske bjergby Tivoli, Udsigt mod Tivoli i Italien, fra 1844 (tilhører Statens Museum for Kunst) er karakteristisk for mange af Palms italienske oliestudier. Her mærkes påvirkningen fra Dahl tydeligt i den maleriske behandling. Studien viser en panoramisk udsigt og er malet med stor friskhed og har et stærkt præg af umiddelbar oplevelse. Under opholdet i Rom knyttede Palm kontakt til flere unge danske malere, der også var taget til Rom på studieophold, bl.a. Thorald Læssøe, A.C. Lunde og Lorenz Frølich. Især Læssøe synes påvirket af Palm.

I 1851 foretog Palm en rejse til Sicilien og Spanien, og han gjorde ophold i Paris, inden han i 1852 var tilbage i Stockholm. Han blev samme år medlem af De Frie Kunstneres Akademi, og i 1859 blev han lærer ved akademiets tegneskole. Ved skolens nedlæggelse i 1880 fik han titel af professor. Han fastholdt sin ungdoms kunstneriske idealer og kom med tiden i modsætning til de yngre kunstnere, som gav ham øgenavnet ”Palma Vecchio” (Gamle Palma, egl. tilnavnet på en italiensk renæssancemaler) som repræsentant for en svunden tid.

Palm signerede sine malerier med "GW" og et lille palmetræ.

Hovedparten af Palms studier og skitser findes på Nationalmuseum i Stockholm.

Kilder

Eksterne henvisinger 

Malere fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Hans Haacke

Hans Haacke (født 12. august 1936) er en tysk-født kunstner, der i øjeblikket bor og arbejder i New York.

Tidlige liv 
Haacke blev født i Köln, Tyskland. Han studerede ved Staatliche Werkakademie i Kassel, Vesttyskland, fra 1956 til 1960. Han var elev af den engelske grafiker, tegner og maler Stanley William Hayter. Fra 1961 til 1962 studerede Haacke på et Fulbright-stipendium ved Tyler School of Art på Temple University i Philadelphia. Fra 1967 til 2002 var Haacke professor på Cooper Union i New York.

Referencer 

Kunstnere fra Tyskland
Personer fra Köln
Mikadofasan

Mikadofasan () er en hønsefugl, der lever på Taiwan.

Kilder 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Syrmaticus
Fugle fra Taiwan
Stortrappe

Stortrappe (Otis tarda) er en stor og tung fugl i ordenen trapper som placeres i sin egen slægt Otis.

Udseende 

Stortrappen er en stor og tung fugl. Hoved og hals er lysegrå. Ryg og skuldre er tværvatrede i sort og rustgult og svingfjerene er hvide med sortbrune spidser. Hannen, som er over en meter lang, bærer ved næbroden en slags moustache af lange fjer. Den betydeligt mindre hun savner denne prydelse. Stortrappen er en af verdens tungeste flyvende fugle. Hannen kan have et vingefang på 240 cm og veje op til 19 kg.

Udbredelse og systematik 
Stortrappen forekommer i det sydlige og centrale Europa og i dele af Asien. Arten opdeles i to underarter:
 Otis tarda tarda – forekommer i det sydlige Palæarktis
 Otis tarda dybowskii – forekommer fra det sydøstlige Rusland til Mongoliet og det nordøstlige Kina.

Forekomst i Storbritannien 
I Storbritannien påbegyndtes i 2004 en genudsætning af stortrappen, hvilket i 2009 ledte til den første vellykkede ynglen i landet siden 1832.

Forekomst i Sverige 

I Sverige ynglede den årligt i 1850-erne på sandede jorde ved Åhus og Ljungby i Skåne og Småland og i 1780-erne og 1790-erne også på Skanörs ljung og Cimmeredmarken udenfor Trelleborg, samt flere andre steder. Ved slutningen af 1850-erne var arten dog sjælden på de to sidste kendte ynglepladser, det vil sige Åhus og Ljungby og de sidste forsvandt i 1860-erne. I 1900-tallet er den observeret på Öland, i Skåne og på Västgötaslätten syd for Vänern i Västergötland i alt omkring ti gange, senest i 1979 i Halland. Den geografisk nærmeste stabile bestand findes i dag på heder nord for Berlin.

Forekomst i Danmark 
Der er dokumenteret et enkelt ynglefund fra Danmark ved Horsens i 1860, hvor en hun blev fanget på reden med æg og sendt til Zoologisk Have. Siden er den kun kendt som strejfgæst. I 1900-tallet, indtil 1950, er arten observeret 14 gange, bl.a. på Mandø, Falster, Sejrø, Langeland, Sydsjælland og Bornholm. Siden 1950 er blot otte fugle set på endagsbesøg i landet, senest i 1970'erne.

Levevis 
Stortrappen lever og yngler på åbne sletter, agerjorde, heder og stepper. Hannens spil er spektakulært, blandt andet vender han "ud og ind" på fjerdragten. Hunnen lægger tre olivengrå, brunplettede æg i en fordybning i jorden. Stortrappen er sky og forsigtig samt opholder sig altid i åbne områder, langt fra mennesker. Den trives ikke i snerige vintre eftersom den så er nødt til at trække til andre områder for at finde føde.

Status 
Den internationelle naturbeskyttelsesorganisation IUCN kategoriserer arten som sårbar. Verdenspopulationen blev i 2014 vurderet til at være mellem 44.000 og 57.000 individer. Desuden er den i kraftig tilbagegang på grund af jagt, pesticider i landbruget og tab af levesteder.

Referencer

Noter

Kilder 
 Fältbiologen (2010) Stortrappens återkomst, nr.2, sid:22

Eksterne henvisninger 
 Stortrapp i Bohusläns museums samlingar
 Netfugl.dk 
 Avibase - the world bird database

Fugle fra Eurasien
Trappefugle
Aalborgvej

Aalborgvej  er en to sporet omfartsvej der går vest om Thisted. Vejen er en del af primærrute 11 der går imellem Aalborg og Tønder.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Aalborg eller Holstebro, uden om Thisted Centrum, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Oddesundvej i vest med Aalborgvej i nord, og har forbindelse til Ballerumvej og Leopardvej.

Kilder 

Transport i Thisted
Omfartsveje i Danmark
Vestre Kvartervej (Tarm)

Vestre Kvartervej  er en tosporet omfartsvej der går vest om Tarm. Vejen er en del af primærrute 11, der går imellem Aalborg og Tønder.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Skjern, Holstebro eller Esbjerg, uden om Tarm Centrum, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Vardevej i vest med Nørremarksvej i øst, og har forbindelse til Stationsvej, Tarmvej og Vardevej.

Kilder 

Omfartsveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Ringkøbing-Skjern Kommune
Nørremarksvej (Tarm)

Nørremarksvej  er en to sporet omfartsvej der går nord om Tarm. Vejen er en del af primærrute 28 der går imellem Lemvig og Fredericia.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Skjern, Holstebro eller Grindsted uden om Tarm Centrum, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Vestre Kvartervej i vest med Vejlevej i øst, og har forbindelse til Tværvej, Vennelystvej og Smedesvinget.

Kilder 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Ringkøbing-Skjern Kommune
Omfartsveje i Danmark
Omkørselsvejen (Haderslev)

Omkørselsvejen  er en to sporet omfartsvej der går igennem det vestlige Haderslev. Vejen er en del af sekudærrute 170 der går imellem Aarhus og Kiskelund.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Aabenraa, Ribe, eller Kolding, uden om Haderslev Centrum, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder  Christiansfeld Landevej i nord med Aabenraa Landevej i syd, og har forbindelse til Christian X's Vej, Moltrupvej, Ribe Landevej, Ny Erlevvej og Grønningen.

Kilder 

Transport i Haderslev
Omfartsveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Haderslev
Kombucha

Kombucha er gæret, let sprudlende sødlig sort eller grøn te med angiveligt sunde egenskaber. Kombucha er te gæret ved en "symbiotisk 'koloni' af bakterier og gær" (SCOBY). De faktiske bidrag fra mikrobielle populationer i SCOBY-kulturer varierer, men gærkomponenten omfatter generelt Saccharomyces (en probiotisk svamp) og andre arter samt en bakteriel komponent, der næsten altid indeholder Gluconacetobacter xylinus, som bidrager til at oxidere gær-produceret alkohol til eddikesyre og andre syrer.

Drikkens geografiske oprindelse og etymologi  er usikker. Historisk set har kombucha været hjemmebrygget eller lokalt brygget, men i slutningen af 1990'erne begyndte man at kunne købe kombucha i butikker i Nordamerika. 

Kombucha er på kinesisk kendt som chájūn (茶菌), på japansk som kōcha-kinoko (紅茶キノコ), på koreansk som hongchabeoseotcha (홍차버섯차) og på russisk som tjajnij grib (чайный гриб). Disse navne oversættes ordret til "te- svamp".

Drikken hævdes at have sundhedsmæssige fordele, men der savnes evidens til støtte for påstanden. Der er flere dokumenterede tilfælde af alvorlige bivirkninger som dødsfald, der er relateret til kombucha-drikke, muligvis fra forurening i forbindelse med hjemmeproduktion. Da der mest er tale om ikke understøttede helbredsfordele af kombucha-te, opvejer det ikke de sundhedsrisici, der er kendskab til - og derfor kan det ikke anbefales til terapeutisk brug.

Sundhedspåstande 
Kombucha har været markedsført med påstande om, at det kan behandle en lang række sygdomme som AIDS, kræft og diabetes, og at det skulle have andre positive virkninger som stimulering af immunforsvaret, øget libido og evnen til at give den naturlige farve tilbage til gråt hår. Men bevis for gavnlige virkninger på mennesker ved brug af kombucha mangler.

I en systematisk gennemgang fra 2003 betegnede Edzard Ernst kombucha som et "ekstremt eksempel" på en utraditionel løsning, på grund af den store forskel mellem de usandsynlige og brede sundhedspåstande, som mangler bevis, samt risikoen for skadelige præparater der ofte findes i kombucha. Ernst konkluderede, at den ikke-underbyggede liste over terapeutiske fordele ikke opvejer de risici, der er kendskab til, og at kombucha ikke bør anbefales til terapeutisk brug.

References 

Alternativ behandling
Mykologi
Toksikologi
Te
Vestlig spøgelsesabe

Den vestlige spøgelsesabe (Cephalopachus bancanus) er en art i gruppen af spøgelsesaber, der lever på Borneo og Sumatra og nærliggende mindre øer. Den er en meget lille primat med en kropslængde på 12-15 cm og en lang, næsten hårløs hale på 17-23. Den er udelukkende aktiv om natten, hvor den springer fra træ til træ i søgen efter insekter og andre smådyr. Den lever i regnskov og skovbevoksede sumpområder.

Noter

Eksterne henvisninger 

Spøgelsesaber
Sprengisandur

Sprengisandur er et højfjeldsområde på Island. Området afgrænses af Hofsjökull og Vatnajökull. Vejen F26 Sprengisandur går igennem området. Fortællinger og sagn fra dette området inspirerede poeten Grímur Thomsen til at skrive digtet Á Sprengisandi, senere melodi af Sigvaldi Kaldalóns.

Se også 
 Det islandske højland

Eksterne henvisninger 
 Teksten til digtet Á Sprengisand

Islands geografi
Tic

Tics (: muskeltrækning) kan dels være ufrivillige muskelbevægelser, dels ufrivillige lyde og ord. I forbindelse med Tourettes syndrom kan både de motoriske og vokale tics forekomme. Midlertidige tics forekommer hos ca. hvert femte barn.

Motoriske tics, der især ses hos drenge, kan involvere forskellige muskelgrupper, og kan indebære såvel blinken med øjnene og at man hopper, spytter og bevæger hele hovedet. Vokale tics indebærer, at man siger (typisk upassende) ord og lyde, uden at ville det. Tics skyldes neurologiske årsager, så selvom man ikke selv kan styre dem, kan de blive påvirket af blandt andet stress.

Referencer 

Syndromer
The Sound of Music (film)

The Sound of Music er en oscar-belønnet amerikansk drama- og filmmusical fra 1965 instrueret og produceret af Robert Wise. De ledende roller spilles af Julie Andrews og Christopher Plummer. Filmen er baseret på Richard Rodgers og Oscar Hammersteins musical med samme titel fra 1959. Den modtog fem Oscars, herunder for Bedste film, samt to Golden Globe-awards og en pris fra The Writers Guild of America og Directors Guild of America.

Sound of Music er den tredjemest indtjenende film i den amerikanske filmhistorie (justeret for inflation). Kun Borte med blæsten og Star Wars har indbragt flere penge i de amerikanske biografer.

Handling 

Kort inden anden verdenskrigs begyndelse i Østrig skal den selvsikre novice Maria forlade sit kloster for at blive guvernante for syv børn med en streng far, der er enkemand. Med sang og sjov bringer Maria glæde til familien og gifter sig med faderen, efter at en rivalinde forsvinder ud af billedet. Ved Anschluss flygter familien til Schweiz.

Om filmen 
Sound of Music har fået 81% på Rotten Tomatoes (Fresh Rating). Anmelderem Whitney Williams skrev i 1965 i Variety:"Robert Wises produktion er et varmt pulserende, fængslende drama sat i scene til den mest fantasifulde brug af de muntre Rodgers and Hammerstein-melodier, storslået filmet og med en fremragende rollebesætning, ledt af Julie Andrews og Christopher Plummer, som nok skal vinde gehør i billetlugerne".

Publikum 
Filmen indbragte 163 millioner i de amerikanske biografer.

Medvirkende 
 Julie Andrews – Maria
 Christopher Plummer – Georg von Trapp
 Richard Haydn – Max Detweiler
 Peggy Wood – Abbedissen
 Eleanor Parker – Baronesse Elsa Schraeder
 Charmian Carr – Liesl von Trapp
 Nicholas Hammond – Fredrich von Trapp
 Heather Menzies – Lovisa von Trapp
 Duane Chase – Kurt von Trapp
 Angela Cartwright – Brigitta von Trapp
 Debbie Turner – Marta von Trapp
 Kym Karath – Gretl von Trapp
 Daniel Truhitte – Rolfe

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra USA
Engelsksprogede film
Amerikanske film fra 1965
Musicalfilm fra USA
Oscar for bedste film
Film instrueret af Robert Wise
Euhemerisme

Euhemerisme er en religionsforklaring som stammer fra og er opkaldt efter den græske filosof Euhemeros, som levede i 300-tallet f.Kr. Han tillægges det synspunkt, at guderne oprindelig var mennesker med høj position og status i samfundet. Efter deres død blev de ophøjet til guder og dyrket af uvidende mennesker.

Således betragtede man myter som historie, der egentlig var hentet fra den empiriske historie og derpå omformet til fortællinger om guder og magter. Guderne var genstand for apoteose, det vil sige guddommeliggørelse af mennesker.

Teorien var populær i oldkirken og en yndet forklaringsmodel hos mange forfattere i middelalderen som Snorre Sturlason.

Noter 

Religionsfilosofi
Nordisk mytologi
Mexicansk motmot

Mexicansk motmot () er en skrigefugl, der lever i Mexico og Guatemala.

Kilder 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Mexicos fugle
Motmoter
Platformsøkonomi

Platformsøkonomi er et eksempel på et tosidet marked og betegner de forskellige forretningsmodeller og økonomiske udvekslinger, der er baserede på en platform, der fungerer som mellemled mellem en bruger og en ejer. Der vil typisk være tale om internetbaserede platformsøkonomier. Af andre begreber, der nogle gange bruges om disse typer platformsbaserede udvekslingsformer, er "on-demand economy" samt fsva. de tjenester, der involverer køb af arbejdskraft, "gig economy".

Platformsøkonomi og deleøkonomi 
Begrebet platformsøkonomi anvendes ofte som synonym med deleøkonomi. Det kan dog diskuteres om de to begreber er helt identiske, eller udtrykket platformsøkonomi i realiteten er bredere. Eksempelvis betragtes internetplatforme som Den Blå Avis og eBay ikke normalt som deleøkonomiske koncepter (i stedet for at stille et aktiv en person ejer men ikke bruger til rådighed for andre mod betaling, formidler de helt traditionelt køb og salg af brugte varer), men bør givetvis betegnes som internetplatforme og derved en del af platformsøkonomien.

Eksempler på platformsøkonomiske koncepter 
Blandt de mest kendte platformsøkonomiske koncepter kan nævnes fx Uber, Airbnb og danske GoMore.

Omfang 
I en dansk sammenhæng har Dansk Erhverv opgjort danskernes køb via deleøkonomien - der som nævnt ofte bruges synonymt med platformsøkonomien - til ca. 1 mia. kr. årligt (2016), og at knap hver tiende voksne dansker bruger deleøkonomiske tjenester

Kilder/referencer

Erhverv
Økonomi
Associate professor

Associate professor er en akademisk titel, der kan have forskellige betydninger. I Nordamerika og på universiteter andre steder, hvor det nordamerikanske system benyttes, er det en position mellem assistant professor og professor. I en række Common wealth lande benyttes associate professor ofte i stedet for brugen af reader, som benyttes i Storbritannien og på et antal øvrige Common wealth universiteter; denne brug er typisk på universiteter i Australien og New Zealand, endvidere i Sydafrika, Malaysia og andre lande. (titlen associate professor i disse lande svarer ligesom titlen reader til et full professorship i Nordamerika).

Nogle universiteter i Commonwealth lande har skiftet til det amerikanske system eller indført en kombination. For eksempel skiftede University of Western Australia til det amerikansk-lignende system i 2009 og de medarbejdere, som tidligere havde titlen associate professor, fik nu titlen som professor. Dem, der havde titlen som senior lecturer, fik titlen som associate professor.

Overblik 
Tabellen giver et bredt overblik i forskellen mellem commonwealth system og nordamerikanske system.

Referencer 

Undervisere
Forskere
Akademisk rang
Universitetsfolk
Hareskovvej

Hareskovvej er en stor firesporet indfaldsvej der går fra Hillerødmotorvejen og til Borups Allé, ind mod København.
Vejen er en del af primærrute 16 der går imellem København og Ringkøbing.

Den er med til at lede trafikken der skal ind imod København uden om Brønshøj og Utterslev, så bydelene ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Hillerødmotorvejen i nord med Borups Allé i syd, og har forbindelse til Pilesvinget/Mosesvinget, Dalvangen/Skolevangen, Mellemvangen, Frederikssundsvejtunnelen, Byvangen/Dyblandsvangen, Højlandsvangen, Hyrdevangen, Utterslevvej og Frederikssundsvej.

Kilder 

København
Indfaldsveje i Danmark
Hovedvejen (Bredebro)

Hovedvejen  er en to sporet omfartsvej der går øst om Bredebro. Vejen er en del af primærrute 11 der går imellem Aalborg og Tønder.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Esbjerg eller Tønder uden om Bredebro, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Hovedvejen i nord med Hovedvejen i syd, og har forbindelse til Brogade, Trælborgvej og Langagervej.

Kilder 

Bredebro
Omfartsveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tønder Kommune
Jordstråling (pseudovidenskab)

Jordstråling er en term som oftest ikke refererer til en videnskabelig anerkendt fysisk effekt, men derimod et "andet strålingsfelt" som studeres indenfor det sværdefinerbare pseudovidenskab. Den hypotetiske jordstråling hævdes at kunne opmåles med hjælp af kvistgang.

Baggrund 
Læren om jordstråling er blevet udbredt i Europa af lægerne Manfred Curry (1899–1953) og Ernst Hartmann (1915–1992), som begge har navngivet hver sin type af såkaldte linjesystemer: Currylinjer og Hartmannlinjer. Disse hypotetiske linjesystemer formodes af udgøre et regelmæssigt netværk over jordoverfladen, hvor jordstrålingen er ekstra koncentreret. Til fortalerne af jordstråling i Sverige, hører akademikerne Nils-Axel Mörner, Leif Floberg og Gerhard Holm. Thord Neumüller, Dan Mattson og Dick Sjöberg. De taler gerne om jordstråling. Ingen af jordstrålingsfortalerne har fremlagt noget videnskabeligt bevis for deres påstande.

Idéerne om jordstråling kan have sammenhæng med en kinesisk folketro om såkaldte dragelinjer af Qistrømme, kraftstrømme. 

I Sverige findes flere foreninger for kvistganginteresserede og Svenska Slagruteförbundet (SSF) er en organisation med omkring 500 medlemmer.  Der arrangeres kurser i at lære kvistgang flere forskellige steder i Sverige.

Kilder/referencer

Se også
 Ley-linjer, Ley-linje systemet
 Radiæstesi
 Ideomotorisk

Eksterne henvisninger 
 Jordstrålning - bluff eller bara båg? (sid 15-19) (Jordstrålningskritisk artikel av Per-Ola Quist, Fysikalisk Kemi, Umeå Universitet)
 Folkvett nr 3-4 1997 kritisk tidning från Föreningen Vetenskap och Folkbildning
 Svenska Slagruteförbundet

Folketro
Mytologi
Pseudovidenskab
Hohenfelde (Stormarn)

Hohenfelde er en kommune og by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Trittau under Kreis Stormarn. Kreis Stormarn ligger i den sydøstlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Hohenfelde ligger ved den nordlige udkant af Naturschutzgebiet Hahnheide og er den mindste kommune i Kreis Stormarn. Adresser i Hohenfeld består kun af et husnummer, og der er ingen vej- og gadenavne i kommunen.

Eksterne kilder/henvisninger 

  

 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Stormarn
Köthel (Stormarn)

Köthel er en kommune og by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Trittau under Kreis Stormarn. Kreis Stormarn ligger i den sydøstlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Köthel ligger omkring 30 kilometer øst for Hamborg og 10 km øst for Trittau.

Floden Bille danner den østlige kommunegrænse til Köthel i Kreis Herzogtum Lauenburg. Vest for kommunen ligger Naturschutzgebiet Hahnheide.

Eksterne kilder/henvisninger 

  

 Fælles websted for de to Köthel-kommuner
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Stormarn
Kemal Sünder

Kemal Sünder (Kimdir) (født 20 oktober 1933 i Istanbul, Tyrkiet, død 2004) var en tyrkisk komponist, lærer og rektor.

Sünder studerede komposition på Naval Academy. Han har skrevet 3 symfonier, orkesterværker, klaverkoncert etc.

Han blev lærer og rektor på University State Conservatorie. Sünder hørte til en af nutidens vigtige tyrkiske komponister.

Udvalgte værker 

 3 Symfonier (19?) - for orkester
 Klaverkoncert (19?) - for klaver og orkester

Kilde 

 Om Kemal Sünder på www.ansiklopedi.biz

Komponister fra Tyrkiet
Lærere
Rektorer