kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kakaduer

Kakadu betegner en gruppe af papegøjer, som stammer fra øer ud for kysterne af Indonesien og Ny Guinea til Australien. Kakaduen er kendt for sin karakteristiske top på hovedet, som den rejser, når den er vred, på vagt eller bare vil gøre opmærksom på sig selv. Gruppen kan groft sagt opdeles i sort kakadu og den (overvejende) hvide kakadu. Den sorte kakadu er langt mere truet end den hvide og derfor også mere sjælden i fugleopdræt.

Arter og slægter 

Der findes 21 arter fordelt på 7 slægter. I Australien betragtes de som skadedyr, for de spiser af landmændenes marker, og når de kommer i store flokke kan de lave enorme skader. Derfor er mange blevet skudt, og især rosakakaduen har været udryddelsestruet, men den er nu i fremgang.

Der er ikke klarhed over, hvorvidt kakaduer udgør deres egen familie, Cacatuidae, eller de skal inkluderes i papegøjefamilien Psittacidae. Følgende slægter udgør dog gruppen kakadue:

 Slægt: Probosciger 
 Art: Arakakadu (Palmekakadu), Probosciger aterrimus
Sorte kakaduer
 Slægt: Callocephalon
 Art: Hjelmkakadu, Callocephalon fimbriatum
 Slægt: Nymphicus
 Art: Nymfeparakit, Nymphicus hollandicus
 Slægt: Calyptorhynchus
 Art: Rødhalet ravnekakadu, Calyptorhynchus banksii
 Art: Lille ravnekakadu, Calyptorhynchus lathami
 Art: Gulhalet ravnekakadu, Calyptorhynchus funereus
 Art: Smalnæbbet ravnekakadu, Calyptorhynchus latirostris
 Art: Hvidhalet ravnekakadu, Calyptorhynchus baudinii
Hvide kakaduer
 Slægt: Eolophus  
 Art: Rosakakadu, Eolophus roseicapillus
 Slægt: Lophocroa
 Art: Inkakakadu, Lophochroa leadbeateri
 Slægt: Cacatua
 Art: Langnæbbet kakadu, Cacatua tenuirostris
 Art: Næsekakadu, Cacatua pastinator
 Art: Nøgenøjet kakadu, Cacatua sanguinea
 Art: Tanimbarkakadu, Cacatua goffiniana
 Art: Salomonkakadu, Cacatua ducorpsii
 Art: Filippinsk kakadu, Cacatua haematuropygia
 Art: Lille gultoppet kakadu, Cacatua sulphurea
 Art: Stor gultoppet kakadu, Cacatua galerita
 Art: Brillekakadu, Cacatua ophthalmica
 Art: Hvidtoppet kakadu, Cacatua alba
 Art: Molukkakadu, ''Cacatua moluccensis

Adfærd 
Kakaduer er flotte og intelligente fugle, men som kæledyr kan de dog have tendens til at blive meget klæbende og uselvstændige og kan også være meget larmende. Derfor ender mange tamme fugle som såkaldte "vandrepokaler", dvs. at de går fra ejer til ejer. Fuglene kan desuden være meget destruktive, og det er derfor nødvendigt at have et meget solidt bur til dem. Ved opdræt kan det være problematisk at få to fugle til at enes. Det er ikke ualmindeligt for et par at leve i harmoni indtil starten af ynglesæsonen, hvor hannen vil vende sig mod sin mage og angribe hende og måske endda dræbe hende. Et såkaldt hustrudrab.

Etymologi 
Ordet kakadu stammer fra malajisk. På dansk kaldes fuglen under tiden fejlagtigt “kakadue” . En kakadu er dog ikke en due.

Noter

Kilder
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). . Arkiveret

Papegøjer
Storm P. Museet

Storm P.-Museet er beliggende på Frederiksberg ved Frederiksberg Runddel. 

Museet blev etableret i bygningen i 1977 og rummer en del af Robert Storm Petersen efterladte bo. Bygningen var oprindelig lokalpolitistation.

Samlingen illustrerer en lang række af Storm P.s mange talenter.

Storm P.-Museet blev i 2021 slået sammen med revymuseet Alhambra, og går nu under navnet STORM.

Ekstern henvisning 
 STORM webside

Museer i København
Litterære museer
Bygninger, konstruktioner og anlæg på Frederiksberg
Museer etableret i 1977
Storm P
Immaterialret

Immaterialret eller intellektuel ejendomsret er en fællesbetegnelse for retsbeskyttelsen af intellektuelle frembringelser, fx kunst, billeder, litteratur, opfindelser, formgivning, designs og forretningskendetegn.

Beskyttelsen af immaterialrettighederne er lovbestemt. Der findes forskellige love for de forskellige frembringelser, der beskyttes. Disse love benævnes ofte eneretslovene, og har visse strukturelle fællestræk. Det er navnlig ophavsretsloven, patentloven, brugsmodelloven, designloven og varemærkeloven. Der findes desuden en vis beskyttelse i markedsføringsloven.

Internationalt 

Fælles for immaterialretslovene er også, at de i vid udstrækning er baserede i internationale konventioner og aftaler. De væsentligste og ældste af disse er Pariserkonventionen fra 1883 og Bernerkonventionen fra 1886. Disse – og en række senere konventioner – administreres og udvikles i dag af WIPO. Pariserkonventionen regulerer beskyttelsen af varemærker, opfindelser (patent) og industrielle designs. Bernerkonventionen handler om ophavsrettigheder.

Udover aftaler i WIPO-regi, er en del af den danske immaterialret i dag også baseret på EU-regulering og senest også på underaftaler til WTO-aftalen. Endelig administrerer UNESCO visse aftaler om ophavsret, ligesom der regionalt (fx i Europa – ikke kun EU) findes andre aftaler.

Terminologi 

Betegnelsen "immaterialret" stammer fra tysk ret og anvendes i dag i hele Norden. Immaterialret og immaterialrettigheder omtales i dag også som IP-rettigheder eller IPR, hvilket stammer fra den engelske betegnelse intellectual property rights. ("IP" bør i denne forbindelse ikke forveksles med hverken internetprotokol eller international privatret.)

På dansk anvendes også betegnelsen intellektuel ejendomsret eller til tider industriel ejendomsret.

Videre læsning 
Peter Christian Binau-Hansen & Laurits Ketscher (2014): Kompendium i Immaterialret. Kompendieforlaget Aspiri.

Se også 
 Internationale Bureauer for Beskyttelse af Intellektuel Ejendomsret (BIRPI)
 World Intellectual Property Organization (OMPI – WIPO)

 
Jura
Retsvidenskab
Formueret
Privatret
Juridiske discipliner
Thorvaldsens Museum

Thorvaldsens Museum er et kunstmuseum på Slotsholmen i København ved siden af Christiansborg.

Museet rummer en lang række af Bertel Thorvaldsens værker: originale gipsmodeller, der blev brugt ved fremstillingen af hans endelige marmor- og bronzeværker. Museet ejer en lang række malerier, antikker, erotika, tegninger og grafik, som Thorvaldsen samlede, og en række genstande, som han brugte i sin dagligdag. Siden 2012 har afstøbningerne efter antikken og renæssancen været udstillet i underetagen.

Bygningen 
Museet er opført 1839-1848 efter en offentlig indsamling i 1837 og er tegnet af Michael Gottlieb Bindesbøll. Det blev opført på fundamentet af Christiansborgs tidligere vogngård på affaldspladsen Skarnholm.

Frisen på museets ydermur skildrer Thorvaldsens hjemkomst fra Rom i 1838. Den er lavet af maleren Jørgen Sonne. Den forfaldt og blev 1949-59 trukket af muren og erstattet af en kopi lavet af maleren Axel Salto.

Thorvaldsen døde fire år før museet stod færdigt. En uge inden museet slog dørene op, blev hans kiste flyttet fra Vor Frue Kirke til gravkammeret i museets indre gård.

Inspiration fra antikken 
Thorvaldsens Museum blev bygget under nyklassicismen, hvilket tydeligt kan ses på museet. Der er hentet inspiration fra antikken, mere bestemt: det peripterale tempel - Jo længere man bevæger sig ind i templet desto mere helligt bliver det.

Museet er symmetrisk opbygget, har en frise og pilastre. En pilaster er en form for flad søjle der er en del af murværket. En frise er normalt en række skulpturer på forsiden af et tempel, der typisk beretter om en mytisk fortælling. For Thorvaldsens museum er frisen dog hele vejen rundt om templet og malet på i stedet for skulpturer, hvilket ansås for at være nyskabende. Frisen handler om Thorvaldsens hjemkomst samt alle hans værker.

Thorvaldsens Museum er hellenistisk inspireret, idet det blander de tre klassiske antikke stilarter, dorisk, jonisk og korintisk. Mere specifikt har Thorvaldsens Museum fundet inspiration i Parthenons tempel, der har mange lignende elementer.

Murfrisen

Direktion 
 A.P. Grüner
 Hother Hage
 1932-1963 Sigurd Schultz
 1963-1989 Dyveke Helsted
 1989-2016 Stig Miss
 2017- Annette Johansen

Se også 
 Værker på Thorvaldsens Museum

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Thorvaldsens Museums webside

Kunstmuseer i København
Indre By (København)
Slotsholmen
Gottlieb Bindesbøll
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Etableret i 1838
Statsanerkendte museer i Danmark
Reklamefilm

Reklamefilm er en reklameform med levende billeder og som oftest også lyd. I lighed med anden reklame og markedskommunikation har den til hensigt at formidle et standardiseret, kommercielt budskab til en given målgruppe. Afsenderen er normalt en kommerciel aktør som bruger reklamefilm som et element i sin markedsføring. En reklamefilm varer oftest mellem 15 sekunder og 60 sekunder.

Reklamefilm kan bruges til at formidle budskab om et produkt, en idé, en tjeneste eller en vision. Ikke-kommercielle film, propagandafilm og informationsfilm kan have mange fællestræk med reklamefilm.

Historik 
Den første reklamefilm på TV blev sendt kl. 14.49 1. juli 1941 i USA. En urproducent, betalte 9 USD for en 20 sekunders reklamefilm sendt før en baseballkamp mellem Brooklyn Dodgers og Philadelphia Phillies. Under Superbowl 2007 var prisen for at få vist en 30 sekunders reklamefilm nået op i 2,7 millioner USD, i 2008 var prisen næsten 3 millioner USD.

Love og regler 
I de fleste lande, også Danmark, findes der love som regulerer brugen af reklamefilm. Mange af disse er generelle love som gælder for reklame i alle medier, for eksempel angående reklame rettet mod børn, reklame for tobak osv. Den enkelte reklamekanal, biograf, TV-station, socialt medie - kan også have egne regler som kan påvirke udformningen af en film eller tidspunktet for hvornår den kan sendes. Dette kan gælde både lyd- og billedsiden.

Produktion 
Idéer og koncepter til reklamefilm bliver ofte udviklet af reklamebureauer sammen med øvrige reklametiltag for en virksomhed: radioreklame, annoncer, brochurer, osv. Selve produktionen bliver udført af et selskab som er specialiseret på produktion af reklamefilm med en producent som hovedansvarlig.

Distribution 
Reklamefilm vises på steder hvor fremvisning af levende bilder til et større publikum er mulig og gennem kendte videodistributører.

På TV – TV-reklame
På internettet, (facebook, instagram, youtube, vimeo, etc.) på Togstationer, på busser, i Lufthavne, i Biografer.

Referencer 

Film
Undulat

Undulaten (Melopsittacus undulatus) er en lille papegøje, der stammer fra Australien.  Arten er den eneste i slægten Melopsittacus. Der findes den lille australske undulat (den man finder i naturen), og den store engelske undulat, som er opdrættet mhp. udstilling.

Den australske bliver ca 18 cm lang, har indtrukket næb og udstående øjne, og vejer 30-40 g som unger og 40-50 g som voksne.
Den engelske undulat bliver samme længde, men vejer omkring 50-75 g.de har meget større fjerdragt, og ikke de udstående øjne. 

Undulaten yngler på alle tider af året, når blot de rette betingelser er til stede. 
Man anbefaler først de yngler fra de er 10 mdr, fordi det kræver meget fysisk af fuglen, når de yngler. I naturen kan vi jo desværre ikke forebygge alder. Rigelig regn giver fremvækst af græs og andre frøplanter, der udgør artens føde. Reden bygges i et hul i et træ. Undulaten får normalt 4-7 æg (i særlige tilfælde op til 13 æg), og de udruges på 18 dage. Når undulaten ikke yngler, er den langt overvejende nomadisk. 
Det er i fangenskab vigtigt, at de får alle de tilskud der er nødvendige når de yngler. Så som dvitamin, kalk og protein.

Undulater kan som kæledyr fås i forskellige farver, og ofte ser man grønne, blå, gule og hvide. Det er imidlertid kun den grønne, der forekommer frit i naturen, da de andre farver er fremavlet til at være kæledyr. Alle andre end de grønne, ville også “være for synlige” i naturen, og ender som byttedyr. Som hovedregel kan man kende forskel på hanner og hunner ved at se på farven af vokshuden, som sidder lige over næbbet. Her vil hanner være blå, mens hunner er brune (dog kan hunner også have hvidlig/isblå, sandfarvet vokshud). Den er kun brun ved ynglelyst. Hos enkelte varieteter (farver), hvor vokshuden hos hanner er lilla, og hunner lyserød med hvidlige ringe. Vokshuden udvikler først disse farver når fuglene er kønsmodne, men det er ofte stadig muligt at kønsbestemme unger ved brug af samme metode. Begge køn har lyslilla vokshud, men unge hunner har som regel store hvide ringe om næseborene.

Undulatens levetid er ca. 10-14 år, men i fangenskab, ses der undulater på 16 år. 
Den engelske undulat, som er fremavlet til at være større, lever ikke lige så længe. De lever ca til 6-8 års alderen.

Se også 

Fugle fra Australien
Papegøjer
Rørspurv

Rørspurven () er en spurvefugl i familien af værlinger. Den bliver 15 cm lang. Reden bygges oftest på jorden. Rørspurven er en almindelig ynglefugl og trækgæst i hele Danmark. Fuglen ses oftest i sumpede områder.

Eksterne henvisninger 

Fugle fra Eurasien
Værlingeslægten
Hasselmus

Hasselmusen (latin: Muscardinus avellanarius) er en lille gnaver. Arten er den eneste i slægten Muscardinus. Den bliver 6-9 cm lang og har en hale på 5,7-7,5 cm. Hasselmusen føder i juli 2-7 unger.
Selv om dens form kunne minde om en mus, er den ikke en rigtig mus, da den ikke er med i musefamilien, men i stedet syvsoverefamilien

Hasselmusen er hovedsagelig et natdyr og lever overvejende i træerne og kommer kun sjældent ned på jorden. Musen ligger i hi fra oktober til april-maj.

Hasselmusen er ret sjælden i Danmark, hvor den næsten udelukkende ses på Sydfyn, Midt-, Vest og Sydsjælland. På trods af dette er den på verdensplan ikke truet.

Beskyttelse 
På IUCN's rødliste har hasselmusen været kategoriseret under "least concern" (ikke truet) ved vurderingerne i 2008 og 2016. Ved en tidligere vurdering i 1996 var den sat til grænsekategorien "Lower Risk/near threatened" (næsten truet).

I Danmark er hasselmusen en såkaldt bilag IV-art. 
Skov- og Naturstyrelsen udarbejdede i 2000 en handlingsplan for artens bevarelse og
i 2011 udarbejdede Naturstyrelsen en forvaltningplan.
Den er nævnt i Jagt- og vildtforvaltningsloven, hvor det er angivet at

Af andre pattedyr der er nævnt i samme lovbilag som hasselmusen er birkemus, odder og alle arter af hvaler og flagermus.

Hasselmusen fik i 2008 en faunapassage over Svendborgmotorvejen (primærrute 9) til 18 mio kr, da motorvejen mellem Odense og Svendborg skulle skære sig igennem Ravnebjerg Skov hvor den levede.

Hensynet til hasselmusen, birkemus og flagermus fik i 2021 Miljø- og Fødevareklagenævnet til at ophæve en miljøtilladelse til Baltic Pipe.
Efter at byggeriet havde stået stille i otte måneder og Rusland havde begyndt sin invasion af Ukraine den 24. februar 2022 kunne byggeriet genoptages.
I den forbindelse fik hasselmusen en midlertidig bro hen over en adgangsvej.

Kilder

Eksterne henvisninger 

IUCN Rødliste - ikke truede arter
Syvsovere
Danske arter i Habitatdirektivet
Danmarks pattedyr
J2ME

Java 2 Micro Edition (J2ME) er en udgave af Java målrettet mod små enheder som mobiltelefoner, pda'er og lignende. Der tages udgangspunkt i standardudgaven af java og ud fra dette grundlag er der defineret nogle overordnede konfigurationer. Inden for en konfiguration er der defineret profiler, der passer til en bestemt type udstyr som for eksempel mobiltelefoner. Konfiguration og profil bestemmer tilsammen, hvilke muligheder i java, der er tilgængelige.

Javaprogrammering
Ortopædkirurgi

Ortopædkirurgi (i dag kaldet ortopædkirurgi eller ortopædisk kirurgi, tidligere kaldet ortopædi). 

Navnet blev konstrueret i 1741 af den franske læge Nicolas Andry ud fra græsk orthos (lige) og paidion (barn), og omhandlede oprindeligt den ikke-kirurgiske behandling af børn med primært skoliose (skæv rygsøjle). Nu omhandler dette lægevidenskabelige speciale den kirurgiske og ikke-kirurgiske behandling af skader samt medfødte og erhvervede lidelser i bevægeapparatet. 

Der er i Danmark 9 subspecialer:
 Traumatologi – skader inklusive knoglebrud
 Børneortopædi – medfødte misdannelser samt visse skader på bevægeapparatet
 Håndkirurgi (herunder replantationskirurgi som betegner operationen hvor man påopererer afhuggede lemmer)
 Knæ og hoftealloplastik – Indsættelse af et kunstigt led i knæ og hofte.
 Rygkirurgi – Operation af rygskader såsom knoglebrud, rygdeformiteter såsom skoliose (skæv rygsøjle) samt rygsygdomme såsom diskusprolaps
 Tumorkirurgi – Kirurgisk behandling af kræft i bevægeapparatet.
 Fod- og ankelkirurgi - Behandling af fod og ankellidelser.
 Skulder- og albuekirurgi - Behandling af skader på albue og skulder. Her også indsættelse af skulderalloplastik.
 Idrætstraumatologi - behandling af idrætsskader som for eksempel rekonstruktion af forreste korsbåndslæsioner.

I Danmark bemandes den kirurgiske del af skadestuerne med læger fra ortopædkirurgisk afdeling, og en af ortopædkirurgiens største opgaver er behandlingen af knoglebrud (frakturer), dels gipsskinne og ortoser (skinner og herunder korset) samt ved hjælp af osteosyntese, dvs. operativt vha. skruer, skinner, stave m.m. Forud for en ortopædkirurgisk operation foretages ofte en artroskopi. Ortopædiens symbol er et lille skævt træ som står op ad en lige stav og omviklet med forbinding. Ortopædkirurgien varetages af en person som er speciallæge i ortopædisk kirurgi, i daglig tale en ortopædkirurg.

Se også 
 Krigskirurgi
 Skoliose
 A.O.
Shinichi Suzuki

Shinichi Suzuki (鈴木鎮一 Suzuki Shin'ichi) (17. oktober 1898 i Nagoya, Japan – 26. januar 1998 samme sted) var violinist og succesrig musikpædagog.

Hans far, Masakichi Suzuki, var også violinist og violinbygger, og grundlagde den første violinfabrik, som efter kort tid havde over 1000 ansatte. Shinichi Suzuki begyndte i en alder af 17 år med violinundervisning. Fra 1921 til 1928 studerede han hos professor dr. Karl Klinger ved Universität der Künste Berlin. I 1930 vendte han tilbage til Japan sammen med sin tyske kone og blev direktør for Teikoku Music School og dirigent for Tokyo String Orchestra. 

Dr. Suzuki har opnået stor berømmelse med sin læremetode, der oprindeligt var bestemt for strygeinstrumenter.

Hans teori bygger på følgende: Når et lille barn allerede i en alder af to til tre år kan lære noget så kompliceret som sprog, hvorfor skulle det så ikke også med daglige gentagelser kunne lære et spille på et strygeinstrument?

De vigtigste elementer i Suzuki-metoden er:
 Tidlig start på undervisningen (i en alder af to til tre år).
 Barnet skal høre meget musik.
 Violinspillet foregår i de første år uden noder.
 Inddragelse af forældrene i læreprocessen.
 Et fast grundrepertoire.
 Enkeltundervisning kombineret med fællestimer i grupper.

Mange kommunale musikskoler i Danmark tilbyder undervisning efter Suzuki-metoden.

Eksterne henvisninger 

 Dansk Suzukiforbund 
 Det europæiske Suzuki-forbunds hjemmeside

Musikere fra Japan
Violinister
Perpendikulær

Perpendikulær har flere betydninger:

 Perpendikulær (matematisk)
 Perpendikulær (skibsteknisk)
I kantonnement

I kantonnement (også kendt som Fy og Bi i Kantonnement og Fy og Bi-film 31) er en dansk film fra 1931. Filmen er instrueret af Lau Lauritzen Sr. og har Carl Schenstrøm og Harald Madsen i hovedrollerne som Fyrtårnet og Bivognen.

Handling 
Vore venner, Fyrtaarnet og Bivognen bliver forelsket i den samme pige men får en indkaldelsesordre - de skal i kantonnement. Og hunden Vaps smugles med ind. Oppe på en stor gård i en af Nordsjællands skønneste egne genser vi den lille dame, som Fy og Bi forelskede sig i ved stranden. Hun er under streng opsigt af sin tante, der hader mandfolk. Hele kompagniet rykker imidlertid ind på gården med fuld musik. De menige indkvarteres i laden. Sognefogeden har haft det uheld, at to pyromaner er stukket af fra arresten, og hele kompagniet udkommanderes. Fy og Bi er uden at vide det faldet i snak med pyromanerne, men da de bliver klar over, hvem de er, fører de dem i triumf til obersten og bliver hyldet som helte.

Medvirkende 
 Carl Schenstrøm som Fyrtårnet
 Harald Madsen som Bivognen
 Mona Mårtenson som Den unge pige
 Erling Schroeder som Den unge piges ven
 Olga Svendsen som Tanten
 Anton de Verdier som Obersten
 Christian Schrøder som Kaptajnen
 Einar Juhl som Sergenten
 Alex Suhr som Teologen
 Johannes Andresen som Pyroman
 Christen Møller som Pyroman
 Jørgen Lund som fogeden
 Poul Reichhardt som Menig
 Asbjørn Andersen som Menig
 Henry Nielsen som Menig
 Einar Bjørkmann som Menig
 Emil Hass Christensen som Menig og mand der mister badedragt
 Bruno Tyron som Befalingsmand og mand der mister badedragt
 Gerda Neumann som Badepige

Referencer

Se også 
Kantonnement

Eksterne Henvisninger 

Danske film fra 1931
Stumfilm fra Danmark
Film i sort-hvid
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Lau Lauritzen Sr.
Fy og Bi-film
Perpendikulær (skibsteknisk)

Perpendikulærerne (hoveddimension) er lodrette linjer som anvendes ved måling af skibes længde imellem PP (Lpp), som er lodrette linjer gennem henholdsvis konstruktionsspant 0 og 10 og/ eller den lodrette linje der skærer fronten af rorstamme og den lodrette linje der skærer skibets forstavn og vandlinje.

Skibsterminologi
Xfce

Xfce er et skrivebordsmiljø til Unix og Unixlignende systemer som f.eks. GNU/Linux, *Solaris og *BSD. Xfce bruger Xfwm som window manager og GTK+ 2 og nu også GTK+ 3 til komponenter. I grundpakken medfølger to paneler: en som viser åbne programmer og en med genveje til programmer. En menu med alle tilgængelige programmer er tilgængelig, når man højreklikker på skrivebordet. Det er også muligt at få en knap, der viser samme menu til panelet.

Xfce følger med flere Linux-distributioner som et alternativ til f.eks. GNOME eller KDE, og er det forudindstillede valg i f.eks xubuntu, Zenwalk og "Linux Mint Debian – Xfce". 

Xfce har opnået en vis popularitet blandt folk med ældre og mindre kraftfulde computere, eftersom det er et brugervenligt, men mindre resursekrævende skrivebordsmiljø.De nyeste versioner er dog tæt på Gnome 2, hvad funktionalitet angår.

Xfce stod tidligere for "XForms Common Environment", men Xfce er siden blevet skrevet om, så den ikke længere bruger XForms toolkit. Xfce beholdt dog sit navn. Udviklerne siger, at forkortelsen ikke står for noget længere.

Eksterne henvisninger 

 Xfces hjemmeside

Distributioner med Xfce som standard 
 Zenwalk – en GNU/Linux distribution, der bygger på Slackware 
 Slax Popcorn Edition – en GNU/Linux distribution, der bygger på Slackware 
 Xubuntu – en GNU/Linux distribution, der bygger på Ubuntu

Frie skrivebordsmiljøer
Skrivebordsmiljøer til UNIX
Pigen og vandpytten

Pigen og vandpytten er en dansk film fra 1958.
 Manuskript Bent Christensen og Werner Hedmann.
 Instruktion Bent Christensen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Lily Broberg som Mai Grøndahl/Mai Granner, skuespillerinde
 Preben Mahrt som Erik Torbjørn, skibsreder
 Buster Larsen som teaterdirektør
 Christian Arhoff som Block
 Kjeld Petersen som revyforfatter
 Dirch Passer som fabrikant Munk
 Marguerite Viby som fru Hammer
 Sigrid Horne-Rasmussen som fru Stella
 Bodil Steen som Baronesse Grunenskjold
 Preben Uglebjerg
 Caja Heimann
 Bjørn Puggaard-Müller
 Jørgen Beck

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
Danske film fra 1958
Mine tossede drenge

Mine tossede drenge er en dansk film fra 1961, instrueret af Sven Methling efter manuskript af Børge Müller.

Medvirkende 
 Marguerite Viby
 Otto Brandenburg
 Poul Reichhardt
 Judy Gringer
 Palle Huld
 Einar Juhl
 Gerda Madsen
 Jan Priiskorn Schmidt
 Olaf Ussing

Eksterne links 
 

Danske film fra 1961
Familiefilm fra Danmark
Film instrueret af Sven Methling
Deklination (astronomi)

Deklination (δ) er den ene af de to vinkler der indgår i en positionsangivelse på himmelkuglen. Deklination svarer til breddegraden i en position på Jorden (eller i princippet på enhver planets overflade), mens "længdegrader på himmelkuglen" kaldes for rektascension.

Men hvor man i positionsangivelser på Jorden taler om så-og-så mange grader nordlig eller sydlig bredde, angives deklinationen for en position på himlen blot som et enten positivt eller negativt tal: Positive deklinationer refererer til positioner på den nordlige halvdel af himmelkuglen, mens negative deklinationer refererer til den sydlige halvdel.

Koordinatsystemer i astronomi
Vinkelenheder
Vinkel