kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Darkest Hour (album)

Darkest Hour er et dobbelt-opsamlingsalbum fra det britiske NWOBHM-band Venom.

Spor

Disk 1 
 "Cursed" – 07:32
 "Need To Kill" – 05:12
 "Wolverine" – 04:07
 "I'm Paralysed" – 02:33
 "Crucified" – 03:31
 "Into the Fire" – 03:22
 "Riddle of Steel" – 02:48
 "Shadow King" – 03:53
 "Kissing the Beast# – 03:22
 "Even in Heaven" – 04:04
 "Trinity MCMXLV" – 03:30
 "Parasite" – 03:09
 "If You Want a War# -	04:43
 "Temples of Ice" – 06:37
 "Playtime" – 03:18

Disk 2 
 "Angel Dust" – 02:37
 "Hell Bent for Leather" – 02:20
 "Teacher's Pet" – 02:24
 "Prime Evil" – 04:40
 "Harder than Ever" – 02:47
 "In Nomine Satanas" – 03:39
 "Black Metal" – 03:04
 "Flatline" – 04:06
 "Blackened are the Priests" – 03:35
 "Carnivorous" (live) – 02:03
 "Witching Hour" – 03:33
 "Teachers Pet" (alternativ version) – 03:00
 "School Daze" – 05:03
 "Surgery" – 03:49

Eksterne henvisninger 
 

Venom-album
Opsamlingsalbum fra 2002
Wagga Wagga

Wagga Wagga (udtales wogga wogga, forkortes til tider Wagga), er en by i Australien beliggende i staten New South Wales langs Murrumbidgee-floden. Med byens 46.735 indbyggere er det statens største og landets 5. største indlandsby.

Byen ligger midtvejs imellem landets to største byer, Sydney og Melbourne, og er centrum for Riverina-regionen.

I perioden 1986 til 1987 arbejdede prins Joachim på en gård nær byen.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Byer i New South Wales
Mathias Numsen

Mathias Numsen (18. marts 1646 – 17. april 1731) var en dansk officer og general.

Numsen var søn af materialskriver ved Holmen Hans Numsen og Ingeborg Margrethe Vibe, efter hvis fader, biskop Mads Jensen Medelfar, han var opkaldt. 16 år gammel blev Numsen soldat, ved nationalrytteriets oprettelse 1670 kornet ved dets sjællandske regiment, 1675, da regimentet dubleredes, løjtnant ved i. sjællandske. Under den Skånske Krig steg han rask i vejret: 1676 til kaptajnløjtnant, 1677 til ritmester og generaladjudant, 1678 til oberstløjtnant. 1685 forfremmedes han til oberst og chef for 2. sjællandske Rytterregiment. Da man i foråret 1700 frygtede for et svensk angreb på det nordlige Jylland, der var næsten helt blottet for tropper, blev Numsen med sit regiment sendt til Vendsyssel. Nogle måneder senere beordredes han til at gå sydpå for, medens hovedhæren i Holsten stod over for en forenet svensk-lyneborgsk-hollandsk hær, at holde den gottorpske besætning i Tønning i skak. Numsen optrådte her i forening med brigader Niels Krabbe, men viste lige så lidt som denne synderlig energi eller foretagsomhed.

1701 gik han som brigader med hjælpetropperne til Nederlandene, men fik allerede i begyndelsen af 1703 tilladelse til at fratræde kommandoen og vende hjem, da han ikke længere kunde tåle feltlivets strabadser. Først 1710 trådte han atter ind i statstjenesten som generalkrigskommissær og deputeret i Generalkommissariatet for begge etater (efter delingen 1712 alene for Landetaten); 1720 blev han efter general Jobst von Scholten præses i Kollegiet, men afgik fra samme kort efter tronskiftet 1730. Ved siden af sin egentlige embedsvirksomhed blev Numsen meget benyttet til kommissioner; den vigtigste af disse angik ryttergodsets ordning. Han var allerede 24. maj 1688 blevet adlet, 1717 blev han Ridder af Dannebrog, 1711 fik han titel af generalmajor, 1726 af gehejmeråd.

Numsen, der døde 17. april 1731, var gift med Marie f. Worm, datter af den berømte læge og naturforsker Ole Worm. Hun havde forud været gift med land- og krigskommissær Peder Lassen til Brusgård ved Randers, hvilken gård hun medbragte sin 2. mand, men som denne solgte. I stedet købte han Fuglebjerggård og siden Saltø på Sjælland. Han ombyggede og udvidede Karrebæk Kirke. Han var fader til Michael Numsen.

Eksterne henvisninger 
 Dansk Biografisk Leksikon, 1. udgave, bind XII, s. 332-333; opslag: Numsen, Matthias
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XVIII (1924), s. 268; opslag: Numsen
 Slægten Numsens stamtavle

Noter 
 

Godsejere fra Danmark
Generalmajorer fra Danmark
Mathias
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Kavaleriofficerer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Den Skånske Krig fra Danmark-Norge
Gehejmeråder fra Danmark
Belgiens forfatning

Kongeriget Belgiens forfatning (nederlandsk: De Belgische Grondwet, fransk: La Constitution Belge, tysk: Die Verfassung Belgiens) blev vedtaget den 7. februar 1831, og er siden ændret flere gange.

En forfatningsændring i 1993 omdannede Belgien fra en enhedsstat til en forbundsstat.

Referencer 

Forfatning
Grundlove
Hausham

Hausham er en kommune i Landkreis Miesbach i Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern.

Geografi 
Kommunen ligger ved udkanten af Alperne i dalen til floden Schlierach ved B 307 mellem Miesbach (4 km) og Schliersee (kommune) (3 km). Byen ligger cirka 8 km øst for Tegernsee, 24 km fra Bad Tölz, 32 km fra Rosenheim og 50 km delstatshovedstaden München entfernt. Der er to jernbanestationer i kommunen der ligger på strækningen München–Holzkirchen–Bayrischzell der drives af Bayerische Oberlandbahn.

Hausham ligger ved foden af Alperne, nedenfor Huberspitz (1.052 m) og Gindelalm (1.334 m) der begge ligger i kommunen.

Inddeling 
De 13 bydele i kommunen er:

Eksterne henvisninger
Christian Wilhelm Numsen

Christian Vilhelm (von) Numsen (1689 – 25. september 1756) var en dansk officer, general og broder til Michael Numsen.

Han blev 1707 sekondløjtnant i Grenaderkorpset, 1710 premierløjtnant, 1711 kaptajn ved Dronningens Livregiment, 1715 ved Arnolds Regiment, 1718 ved Livgarden til Fods, 1728 major, 1732 karakt. oberst, 1737 chef for sydjyske nationale, 1747 for falsterske hvervede Regiment, 1745 generalmajor (med anciennitet fra 1742), 1752 hvid ridder, 1755 generalløjtnant.

Han var gift med Sophie Hedevig f. von der Maase (1699 – 18. februar 1739), datter af hofpræst Hector Gottfried Masius.

Kilder 
 Dansk Biografisk Leksikon

Generalløjtnanter fra Danmark
Christian Wilhelm
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Christian Numsen

Christian Frederik (von) Numsen (11. april 1741 i København – 26. november 1811 i Helsingør) var overhofmarskal, diplomat, generalløjtnant, og gehejmeråd. Han var sidste medlem af slægten Numsen, der især i militær henseende gjorde sig bemærket i 1700-tallets Danmark.

Han blev født 1741 som søn af Michael Numsen og Margrethe Marie Thomasine von Ingenhaef (1705-76) og var bror til Frederik Numsen. Han var gesandt i Sankt Petersborg fra 1772 til 1775, direktør for Øresunds Toldkammer 1776, overkammerherre og første deputeret i Generaltoldkammeret 1781.

Han var også numismatiker, 1. direktør for Det Kongelige Teater (fra 1784 til 1791) og leder af Det kgl. Mønt- og Medaillekabinet i København 1784-1791. Derudover var han ejer af godset Bjergbygård nær Holbæk 1783-1787.

Som chef for Det kgl. Teater søgte han at udskifte de sædvanlige syngespil med det han kaldte "den store opera". Numsen fik derfor den internationalt anerkendte tyske komponist og dirigent Johann Gottlieb Naumann til København. Det Kongelige Operakor var således Numsens opfindelse.

Den 26. januar 1759 blev han optaget i den københavnske frimurerloge St. Martin.

Han var gift med komtesse, overhofmesterinde Margrethe von der Lühe, født Holck (16. februar 1741 på Orebygård – 1. oktober 1826 i København).

Numsen er begravet i Helsingør. Han er portrætteret af Jens Juel (1784, Frederiksborgmuseet) og på en rødkridtstegning af Paul Ipsen (1784, sammesteds). Han er også gengivet på et ovalt maleri, angives at være af Erik Pauelsen (Løvenborg). Portrætteret på Wilhelm von Haffners tegning 1781 af appartementet på Christiansborg (De Danske Kongers Kronologiske Samling). Pastel hos familien Krag-Juel-Vind-Frijs.

Henvisninger

Litteratur 
 Biografi i Dansk biografisk Leksikon, 2. udgave

Generalløjtnanter fra Danmark
Christian
Gesandter fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Numismatikere fra Danmark
Det Kongelige Teaters direktører
Frimurere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer fra København
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmekonferensråder fra Danmark
Kollegiedeputerede fra Danmark
Hofmarskaller fra Danmark
Holzkirchen (Oberbayern)

Holzkirchen er en købstad (markt) i Landkreis Miesbach i Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern.
Kommunen ligger ca. 30 km syd for delsatathovedstaden München og ca. 20 km nord for Tegernsee og 20 km fra kurbyen Bad Tölz.
Holzkirchen er den folkerigeste kommune i landkreisen.

Den internationale medicinalkoncern Sandoz har hovedsæde i Holzkirchen, såvel som Panasonic Electric Works Europe og Panasonic Electric Works Deutschland ligger i Holzkirchen.

Inddeling 
 Holzkirchen in Oberbayern
 Föching
 Fellach
 Marschall
 Großhartpenning
 Erlkam
 Roggersdorf

Historie 
I romertiden krydsede to romerske veje (Augsburg–Salzburg og Freising–Achensee) i byen. I 1286 blev Holzkirchen første gang omtalt som købstad/markt. 1857 åbnede den første jernbanelinje (München–Holzkirchen–Rosenheim). I 1978 blev Hartpenning og Föching indlemmet i kommunen.

Eksterne henvisninger
Albrecht Christopher von Heinen

Albrecht Christopher von Heinen (3. marts 1651 – 12. maj 1712 i Trondhjem) var en tysk officer og general i dansk tjeneste.

Hans fader, Hans Albrecht von Heinen, skal fra Sachsen være kommet til Mecklenburg, hvor han blev hertugelig råd og, ved ægteskab med Metha Elisabeth von Cramohn, godsejer. Sønnen, født 3. marts 1651 på herregården Schwiesel, kom under den Skånske Krig i dansk tjeneste. Som Major og fra 1681 som oberstløjtnant stod han siden efterhånden ved næsten alle de nationale regimenter i Norge, blev 1689 kommandant på Bergenhus, 1692 tillige oberst for bergenhusiske regiment, 1704 brigader og 1710 generalmajor, men fratrådte nu regimentet. Året efter deltog han i indfaldet i Båhus Len under Woldemar Løvendal, der roste hans gode forhold. Samme år blev von Heinen udnævnt til kommanderende general nordenfjelds, men døde allerede 12. maj 1712 i Trondhjem.

Han blev gift 1686 med Margrethe Brüggemann (1672 - efter 1747 i Rostock), datter af etatsråd Nicolaus Brügmann til Ulriksholm på Fyn. Sønnen major Ulrik Frederik von Heinen (1695-1761) blev o.1728 gift med kusinen Catharine von Brüggemann (1709-1790) og overtog 1730 Ulriksholm. Mandlige bærere af navnet uddøde i begyndelsen af det 19. århundrede, men navn og våben er gået over til familien Wedel-Heinen.

Noter

Litteratur 
 Dansk Biografisk Leksikon
 Anton Wilhelm Scheel: Stamtavle over en Familie Scheel, 1870, side 64-80. - Ulrik Frederik Heinen og Catharine Brüggemann, deres børn, børnebørn og videre.

Generalmajorer fra Danmark
Militærfolk fra Tyskland
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Albrecht Christopher
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Den Skånske Krig fra Danmark-Norge
Godsejere fra Tyskland
Personer i Den Store Nordiske Krig fra Danmark-Norge
Christian Hein

Christian Hein (16. september 1744 i Kassel – 25. januar 1826) var dansk officer og generalkrigskommissær.

Hein var født i Kassel 16. september 1744 som ældste søn af hessen-kasselsk gehejmeregeringsråd Levin Hein. Efter at have studeret i Helmstedt, Marburg og Göttingen ansattes han 1766 som privatsekretær hos prins Carl af Hessen. Efter dennes ønske udnævntes han 1774 af den danske konge til sekondløjtnant i Ingeniørkorpset, hvor han samme år forfremmedes til premierløjtnant. Denne ansættelse var dog kun rent nominel; han vedblev at stå i prinsens tjeneste, selv efter at han 1778 som kaptajn var blevet forsat til Slesvigske Infanteriregiment, hvor han 1790 avancerede til major. 1788 var han således prinsens adjudant under felttoget i Båhus Len, og efter krigen fungerede han i en årrække som hans generaladjudant og stabssekretær. 1799 udnævntes han til generalkrigskommissær i Slesvig, hvor han kom til at medvirke ved landeværnets oprettelse og de øvrige forandringer i forsvarsvæsenets organisation, som den nationale hærreform medførte. 1808 havde han sin del af arbejdet ved de franske hjælpetroppers modtagelse og døjede en del under de fordringsfulde gæsters overgreb.

Hein ægtede 1801 Christina Margretha Eggers (døbt 28. juni 1772 i Schwabstedt - 24. juni 1838), datter af indvåner i Hude J. Eggers og Maria født Janssen. Han døde 25. januar 1826.

Kilder 
 Dansk Biografisk Leksikon

Militærfolk fra Tyskland
Ingeniørofficerer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Kassel
Krigskommissærer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Personer i Tyttebærkrigen fra Danmark-Norge
Christopher Frederik Ingenhaeff

Christopher Frederik (von) Ingenhaeff (15. januar 1703 i Svinninge – 27. februar 1781) var en dansk officer og general.

Han var født 15. januar 1703 i Svinninge på Sjælland som søn af Johann Peter von Ingenhaeff. Han blev 1714 landkadet, 1722 fænrik ved jyske hvervede Regiment, 1725 sekondløjtnant, 1728 kaptajn ved Aalborg Stifts Nationalregiment, kom ved dettes opløsning 1731 til Drabantgarden, men ved Landmilitsens genoprettelse 1733 til dens nordre jyske og endnu samme år til søndre jyske Regiment. Efter 1737 at have fået majors karakter fungerede han 1741-42 som brigademajor hos generalmajor Maximilian Wilhelm Dombroick ved hjælpetropperne i Hannover og kom 1744 til sjællandske hvervede Regiment som oberstløjtnant. 1751 blev han karakt. oberst, 1753 chef for søndre jyske Nationalregiment, 1761 generalmajor. Ved indrykningen i Mecklenburg 1763 kommanderede han en norsk Brigade, men kom samme år på ventepenge, da hans Regiment gik ind. 1769 blev han hvid ridder, 1770 kommandant på Frederikssten, 1772 på Akershus og tillige generalløjtnant, 1774 kommandant i Fredericia, hvor han døde 27. februar 1781 efter i nogen tid at have været så aflægs, at han ej kunne varetage sine forretninger. Han var sidste mand af slægtens danske gren.

13. december 1729 havde han ægtet Mette Margrethe Krabbe (f. 14. maj 1704 d. 7. april 1775), datter af etatsråd Ole Krabbe til Bjerre.

Kilder 
 Dansk Biografisk Leksikon

Generalløjtnanter fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Maximilian Wilhelm von Dombroick

Maximilian Wilhelm Dombroick (død 10. maj 1752) var en tysk officer og general i dansk tjeneste.

Han var af en adelig patricierfamilie fra Unna i Westfalen. Fra ung af soldat kom han 1711 i dansk tjeneste som kaptajn ved jyske gevorbne Infanteriregiment. Som Løn for sit gode forhold under felttogene i Nordtyskland blev han 1715 forsat til Garden til fods, hvor han 1721 blev sekondmajor efter året forud at have fået karakter som oberstløjtnant af Infanteriet. 1728 blev han oberst og chef for Ribe Stifts Nationalregiment, ved dettes opløsning 1731 overfører ved Drabantgarden, 1732 chef for oplandske, 1733 for sjællandske Nationalregiment, 1734 for et gevorbent regiment (tidligere Prins Carls, fra 1737 lollandske), der stod i begreb med at afgå til Tyskland som del af det korps, Danmark stillede til kejserens rådighed under den Polske Arvefølgekrig. Som bekendt førtes denne 2-årige krig med meget ringe energi fra begge sider, men Dombroick, der 1735 blev generalmajor, må dog have haft lejlighed til at godtgøre en vis duelighed, thi da Danmark 1741 atter sendte et lignende korps til Tyskland, denne gang for at dække Hannover mod franskmændene, blev han som brigadekommandør attacheret korpset, uagtet hans regiment ikke var med, og i lignende stilling ansattes han, da der året efter på Sjælland samledes et korps imod Sverige. 1741 blev han hvid ridder, 1747 generalløjtnant. 1749 fratrådte han kommandoen over sit regiment og blev kommandant i Rendsborg, hvor han døde 10. maj 1752.

Dombroick var to gange gift: 1. gang med Augusta f. baronesse Brockdorff (f. 27. Nov. 1701 d. 16. juni 1739 og angives da at være 35 år gammel), datter af generaløjtnant, baron Schack Brockdorff, 2. gang med Margrethe f. von Arenstorff (f. 6. januar 1712 d. 7. december 1760), datter af oberst Henning von Arenstorff til Stovgård. Efter sin første hustrus moder, Sophie Charlotte von Vittinghof, arvede Dombroick 1732 Knabstrup; han skildres som en virksom og duelig godsejer, men hans iver for at forbedre ejendommen synes at have ført ham videre, end hans pengemidler tillod. 1745 solgte han Knabstrup til J.L. Castenschiold.

Kilder 
 Dansk Biografisk Leksikon

Generalløjtnanter fra Danmark
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Godsejere fra Danmark
Personer i Den Store Nordiske Krig fra Danmark-Norge
Transportgruppen

Transportgruppen A/S var et dansk ejet transport- og logistikforetagende, med hovedkontor i Brøndby.
Virksomheden var et samarbejde mellem 20 små og mellemstore vognmænd, som dannede sammenslutningen, med henblik på omekspedition, lagerhotelvirksomhed og salgsfunktion. 
Transportgruppen A/S blev oprettet i 1966 under navnet J.P Gods. I 1985 ændredes navnet til Transportgruppen og på samme tidspunkt, blev firmaets nuværende logo introduceret. 
I 1990 blev virksomheden solgt til det engelske LEP Group, for i 1995 at blive købt tilbage af en række af de tilknyttede vognmænd.
Pr. 1 januar 2007 overtog Post Danmark 51% af aktiekapitalen i Transportgruppen A/S. Herefter kørte et tæt samarbejde mellem Transportgruppen og Post Danmark indtil 30. august 2011 hvor Post Danmark overtog de sidste 49% af aktierne. Transportgruppen fortsatte dog som et selvstændigt datterselskab indtil 2013, hvor virksomheden som led i en større omstrukturering endelig skiftede navn til PostNord Logistics.

Korte fakta 
 18 tilknyttede vognmænd (pr. 01-11-2010)
 ca. 800 medarbejdere (med tilknyttede vognmænd)
 ca. 600 rullende enheder
 Fragtcentre til omekspedition i Brøndby og Taulov
 16 regionale fragtterminaler
 50.000 kvm. lagerhotel i Glostrup

Systemet 
De 18 tilknyttede vognmænd, var alle selvstændige virksomheder med egne kunder. Derudover fungerede de som Transportgruppens repræsentant i et nærmere tildelt postnummer-distrikt (Typisk 2 eller flere postnumre i deres eget lokalområde). 
Den enkelte vognmand måtte dermed gerne køre i kollegaernes områder. 
Transportgruppen var blot en mulighed for at omekspedere det gods, man af forskellige årsager ikke selv ønskede at levere.
Hver aften samledes et væld af biler på Transportgruppens terminaler i Taulov og Brøndby. Her omlæssedes det gods de respektive vognmænd ikke selv ønskede at levere – og modtog gods til deres eget distrikt. Dette gods blev leveret dagen efter på de lokale fragtbiler.

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 

Transportvirksomheder i Danmark
Post Danmark
Paralyse

Paralyse er en betegnelse for en lammelse, som medfører det fuldstændige tab af evnen til at bruge sine muskler. Lammelsen kan give sig udtryk i såvel konstant slaphed som spænding i lemmerne eller endog spastisk lammelse.

Man bruger også udtrykket som metafor, til billedligt at beskrive en overordnet fratagelse af mobiliteten.

At blive paralyseret kan således være en følge af en skade, men kan også være en tilstand man bliver påført forsætligt, f.eks. hvis en redningstjeneste immobiliserer en skade, indtil en læge kan undersøge den; eller en person kan f.eks. blive paralyseret – for at hindre ham i at flygte.

I forbindelse med apopleksi rammer en paralyse ofte den ene halvdel (hemisfære) af ansigt, krop og lemmer og kaldes hemiparese eller hemiplegi.

Se også 
 Hjernen
 Neuroanatomi
 Neuromedicin

Symptomer
Nervesystemet
Wilhelm Dreesen

Wilhelm Anton Georg Dreesen (født 31. marts 1840 i Rendsborg, død 18. december 1926) var en dansk-tysk fotograf.

Dreesen blev født i 1840 i Rendsborg, hvor hans far var ansat ved den danske militær. Efter forældrenes død kom Dreesen til et militært børnehjem i Egernførde, hvor han som 14-årig blev uddannet som svømmelærer. Under den 2. Slesvigske Krig kæmpede han på dansk side ved Dybbøl. Efter krigen åbnede Dreesen 1865 et fotoatelier i Flensborg, hvor han arbejdede blandt andet som portrætfotograf. Kort tid efter åbnede han filialer i Kiel, Kappel og Aabenraa.

Efter brorens død begynte han også at male og tilsluttede sig kunstnerkolonien Egernsund ved Flensborg Fjord. Fotografen spillede snart en en central rolle i kunstnerkolonien, især i henblik af kunstnergruppes sammenhold. I 1880'erne slog han sig på kunsterisk landskabsfotografi. Han deltog nu med succes på internationale udstillinger, blev prisbelønnet i Hamborg 1868, Altona 1869, Haderslev 1873 og blev i 1887 Lyksborg Slots hoffotograf.

I 1892 kunne han sammen med de andre kunstnere fra Egernsund udstille i Flensborgs Kolosseum. I flere billedreportager dokumenterede han den kulturelle forandringsproces i Sønderjylland. Han besøgte blandt andet de nyoprettede badebyer på de nordfrisiske øer. 1900 gik han på pension.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Bjørn Ochsner: Fotografer i og fra Danmark til og med år 1920, 1986, 

Fotografer fra Danmark
Fotografer fra Tyskland
Personer fra Rendsborg
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Fedevarer

Fedevarer angiver handelsvarer (især fødevarer) med et stort fedtindhold: af landbrugsvarer blandt andet flæsk, skinker, pølser og smør, men desuden talg, lys, tran, tjære, terpentin, olier, harpikser og overhovedet alt hvad der er eller indeholder dyriske eller vegetabilske fedtstoffer. 

Fedevarer er et ord, der stort set kun bruges i flertal.

Ekstern kilde 

 ODS på nettet

Fødevarer
Handel
Filuren

Teaterhuset Filuren er et dansk teater for børn og unge. Teatret har til huse i Musikhuset Aarhus og råder over en teatersal med plads til 150 tilskuere.

Teaterhuset Filuren er en selvejende institution, stiftet i 1972, og udover professionel teaterproduktion formidler Teaterhuset Filuren aktiviteter af dramapædagogisk karakter til skoler og institutioner. Dertil står de for driften af Teaterhuset Filurens kulturskole for teater og dans, hvor mere end 300 børn går til fritidsaktivitet igennem en sæson. For de ældste teaterelever findes også talentprogrammet SGK (scenekunstnerisk grundkursus), hvor unge, sideløbende med en ungdomsuddannelse kan styrke deres talent for scenekunst.  .

Referencer 

Teatre i Aarhus
Etableret i 1972