kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ludwig Koch (maler)

Ludwig Koch (13. december 1866 - 26. november 1934) var en kunstmaler og illustrator, der i sin tid var særlig berømt for sine malerier af heste og situationer, hvori heste indgår. 

Ludwig Koch blev født i Wien i Kejserriget Østrig, og emigrerede på et tidspunkt i 1920'erne til USA, hvor han dog havde vanskeligt ved at gøre sig gældende som kunstner.

Literatur 
 Heinrich Fuchs: Die österreichischen Maler des 19. Jahrhunderts. Selbstverlag Dr. Heinrich Fuchs, Wien, 1972
 Liselotte Popelka: Vom Hurra zum Leichenfeld. Gemälde aus der Kriegsbildersammlung 1914-1918. Wien, 1981

Eksterne links 
 
 Artikel om Ludwig Koch  i Time Magazine
 

Malere fra Østrig
Historiemalere
Personer fra Wien
Tortula

Tortula (Snotand) er en slægt af mosser udbredt i hele verden med cirka 146 arter, hvoraf tre findes i Danmark. Tortula betyder 'snoet' på latin. Navnet sigter til peristomets lange, snoede tænder på sporehuset.

 Tilspidset dværgmos Tortula acaulon
 Mursnotand Tortula muralis
 Sylsnotand Tortula subulata

Tilspidset dværgmos kaldtes tidligere Phascum cuspidatum Hedw.

Kilder 
 Smith, A. J. E. The Moss Flora of Britain and Ireland, 2004, Cambridge University Press, 
 Mogensen, G.S. & Goldberg, I. Danske og latinske navne for mosser, der forekommer i Danmark, 2005. pdf-dokument

Mosslægter
Pottiaceae
Gifted Children Danmark

Foreningen Gifted Children er en forening, der arbejder for at fremme vilkår for højtbegavede børn, dvs. børn som ligger i de øverste 5% af intelligensskalaen. Pr. 2012 dækker det en målgruppe på ca. 35.000 skolebørn og 10.000 børnehavebørn.

Foreningen dækker også twice exceptionals, dvs. børn med høj intelligens kombineret med en psykologisk/psykiatrisk diagnose, ordblindhed eller andre former for indlæringsvanskeligheder.

Foreningen var oprindelig en del af foreningen Mensa, men blev en selvstændig forening i 2005, og havde pr. 23. juni 2018 ifølge de interne medlemslister små 1100 familier som medlem, og lidt over 1500 børn som individuelle medlemmer (børn regnes som individuelle medlemmer selvom deres familie også er medlem).

Medlemskab 
Medlemskab tegnes pr. husstand efter samtale med et medlem, der har personlig erfaring med børn med høj begavelse, og er ansat af foreningen til at varetage disse samtaler. Medlemskab giver adgang til foreningens egne debatfora på internettet for henholdsvis børn og voksne (børnefora'et er lukket for de voksne, og er underlagt en moderator med tavshedspligt), samt forskellige arrangementer og en sommerlejr. Således fungerer foreningen som et samlingssted for familier med børn med særlige forudsætninger, og de udfordringer, problemer og sejre disse børn kan have (og give) i hverdagen.

En væsentlig del af foreningens virke er at lade børnene være børn på deres egne vilkår, sammen med ligesindede. Derfor har foreningen også en del regler til børnenes beskyttelse. Eksempelvis har medlemmer tavshedspligt overfor andre medlemmer angående identitet.

Formål og arbejde 
Foreningen arbejder for større bevidsthed om børn, der på et eller flere områder har særligt høj intelligens, og som derfor eksempelvis kan have problemer med at indgå i sociale sammenhænge med andre børn, eller for hvem den almindelige stimulans i klassen ikke er nok - eksempelvis en elev i starten af 1. klasse, der læser flydende, og som derfor har brug for ekstra stimuli, men som stadig skal lære simpel addition.

Foreningen har 6 ambassadører, der på forskellig vis arbejder frivilligt for foreningens virke.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Foreningens hjemmeside Gifted Children Danmark
 Artikel fra BUPL's fagblad "Børn og Unge": Pædagoger svigter de rigtig kloge 
 Kyed, Ole: De intelligente børn - børn med særlige forudsætninger,  (Aschehoug 2007)

Foreninger fra Danmark
Intelligens
Pudegråmos

Pudegråmos (Grimmia pulvinata), ofte skrevet pude-gråmos, er et meget almindeligt mos på sten og tage i Danmark. Det videnskabelige artsnavn pulvinata betyder 'pudeformet', af latin pulvinus 'pude'.

Kilder 
 Andersen, A.G. et al. Den danske mosflora. I. Bladmosser, 1976, Gyldendal, .
 Jenssen, J. Ordbog for Gartnere og Botanikere, 1944, G.E.C. Gads Forlag, København.

Eksterne henvisninger 

Grimmiales
Planter i Danmark
William Wirt

William Wirt (8. november 1772 - 18. februar 1834) var USA's justitsminister i perioden mellem 1817 og 29.

William Wirt blev født i Bladensburg i Maryland som søn af en schweizisk far og en tysk mor. Wirt var en fremtrædende jurist; 1807 fungerede han som anklager i retssagen mod tidligere vicepræsident Aaron Burr. Som justitsminister fungerede han under præsidenterne James Monroe og John Quincy Adams 1817-1829.

Det var William Wirt, der efter omkring 30 år prøvede at nedskrive s tale "Give Me Liberty or Give Me Death" ved hjælp af erindringer fra tilstedeværende ved talen.

I 1832 var han præsidentkandidat for det anti-frimureri partiet Anti-Masonic Party, på trods af, at han selv var frimurer. Han vandt delstaten Vermont og blev derved den første præsidentkandidat for et andet parti end Republikanerne og Demokraterne, der under et præsidentvalg vandt en delstat.

Bibliografi 
 Life and Character of Patrick Henry (1817)

Justitsministre fra USA
Jurister fra USA
Præsidentkandidater fra USA
Personer fra Maryland
Frimurere fra USA
Grimmiales

Grimmiales er en orden af mosser med tre familier.

 Grimmiaceae
 Ptychomitriaceae
 Seligeriaceae

Kilder 
 Bernard Goffinet – Bryology (and Lichenology) Systematik

 
Mosordener
Sphagnion magellanici

Sphagnion magellanici (eller Rød Tørvemossamfund) er den plantesociologiske betegnelse for et temmelig almindeligt højmosesamfund med Rød Tørvemos som karakterplante. Samfundet kaldes i den angelsaksiske verden for "Eurosiberian raised bog hummocks".

Klassificering 
Samfundet klassificeres sammen med andre højmosesamfund:

 Klasse: Oxycocco-Sphagnetea (Højmoser og hedemoser)
 Orden: Sphagnetalia magellanici (Rød Tørvemosordenen)
 Samfund: Sphagnion magellanici (Rød Tørvemossamfund)
 Orden: Erico-Sphagnetalia papillosi (Klokke-Lyng-Tørvemosordenen)
 Samfund: Ericion tetralicis (Klokke-Lyngsamfund)

Samfundet svarer ret nøje til den naturtype, som kaldes Aktive højmoser i Danmark. Deraf ses det også, at samfundet er ret sjældent forekommende her i landet, hvor det kun opstår på jævne flader uden anden tilstrømning end nedbør (som f.eks. Lille Vildmose eller Holmegårds Mose).

Karakterplanter 
De følgende planter er blandt dem, der må anses for at være karakteristiske i dette plantesamfund:

 Fåblomstret Star (Carex pauciflora)
 Mos-Gøgeurt (Dactylorhiza sphagnicola)
 Mose-Post (Rhododendron tomentosum)
 Alpin Bjerg-Fyr (Pinus mugo ssp. rotundata)
 Multebær (Rubus chamaemorus)

Noter 

Plantesamfund
Grimmiaceae

Grimmiaceae er en familie af mosser med otte slægter, hvoraf fire findes i Danmark.

 Dryptodon
 Grimmia
 Racomitrium
 Schistidium

Rødlistede arter 
 Leucoperichaetium eremophilum

Note

Kilder 
 Mogensen, G.S. & Goldberg, I. Danske navne for Tørvemosser, Sortmosser, og Bladmosser der forekommer i Danmark, 2005. PDF-dokument

Mosfamilier
Grimmiales
Grimmia

Grimmia (Gråmos) er en slægt af mosser udbredt i hele verden med cirka 122 arter, hvoraf syv findes i Danmark. Slægten er opkaldt efter den tyske botaniker Johann Friedrich Karl Grimm (1737-1821).

 Butbladet gråmos Grimmia ovalis
 Glathåret gråmos Grimmia trichophylla
 Hartmans gråmos Grimmia hartmanii
 Øgråmos Grimmia laevigata
 Langnæbet gråmos Grimmia longirostris
 Pudegråmos Grimmia pulvinata
 Tandet gråmos Grimmia decipiens

Kilder 
 Smith, A. J. E. The Moss Flora of Britain and Ireland, 2004, Cambridge University Press, 
 Mogensen, G.S. & Goldberg, I. Danske og latinske navne for mosser, der forekommer i Danmark, 2005. pdf-dokument

Mosslægter
Grimmiales
Hans Jæger

Hans Henrik Jæger (født 2. september 1854 i Drammen, død 8. februar 1910 i Kristiania) var en norsk forfatter, filosof og anarkistisk politisk aktivist, som var en del af Kristianiabohêmerne. Han blev sigtet for bogen Fra Kristiania-Bohêmen og idømt 60 dages fængsel i 1886. Han og de andre bohemer forsøgte at leve efter "de 9 bud", som han havde formuleret i Fra Kristiania-Bohêmen.

Det følgende år var han nødsaget til at flygte fra Norge. Han var blevet idømt 150 dages fængsel mere, da den norske regering havde fået at vide, at der var blevet sendt 300 kopier af Fra Kristiania-Bohêmen til Sverige lagt ind mellem nogle julehæfter. I 1907 startede han bladet Korsaren sammen med J.J. Ibsen . Den norske maler Henrik Louis Lund tegnede for Korsaren.

Han var ven af maleren Edvard Munch, der har brugt ham som motiv for et af sine malerier. Alle tre havde et slags fristed på adressen Nørre Alle 49 når de befandt sig i København.

Bibligrafi 
 Kants fornuftskritik - 1878 (filosofi)
 Olga (skuespil) - 1883
 En intellektuel Forførelse (skuespil) - 1884
 Fra Kristiania-bohêmen - 1885
 Julefortællinger av Hans Jæger (Reelt en forsættelse af Fra Kristiania-Bohêmen) - 1886
 Albertine (Med Christian Krogh) - 1886
 Min forsvarstale i høyesterett - 1886
 Kristianiabilleder - 1888
 Novelletter - 1889 (noveller)
 Bohemens erotiske bekjennelser
 Syk kjærlihet (Del 1 af 3) 1893
 Bekjendelser (Del 2 af 3) - 1902
 Fængsel og fortvilelse (Del 3 af 3) - 1903
 Anarkiets bibel - 1906
 Socialismens ABC (Skrevet mellem 1906-1910, aldrig færdiggjort)

Kildehenvisninger 

Filosoffer fra Norge
Faglitterære forfattere fra Norge
Dramatikere fra Norge
Novelleforfattere fra Norge
Dansksprogede forfattere fra Norge
Personer fra Drammen
Norske løve

Den danske flåde har gennem tiden haft elleve skibe der er navngivet "Norske Løve".
Den første der blev bygget, var den "Norske Løve" der blev bygget på orlogsværftet Engelsborg på Slotø i Nakskov Fjord. Skibet blev bygget efter tegninger af David Balfours, af skotten Daniel Sinclair, som var skibsbygmester for Kong Christian 4., og som var på værftet på Slotø fra 1628 til 1631, i forbindelse med at flåden overvintrede i Nakskov. Her skulle Sinclair sørge for at vedligeholde skibene, og blev i den forbindelse bedt om at bygge "Norske Løve". Sinclair havde sin erfaring med skibsbyggeri fra England, som dengang var førende inden for byggeri af skibe. Sinclair udførte dog sit arbejde så flot, at det imponerede den engelske flåde. 
"Norske Løve" blev bygget fra 1631 til 1634, og sendt til søs i 1635. Da Sinclair døde samme år, blev det det sidste skib fra værftet på Slotø.

"Norske Løve" var aktiv i de næste tolv år, og deltog i flere søslag, herunder Slaget i Listerdyb 16. maj 1644, Søslaget på Kolberger Heide den 1. juli 1644 og blokaden af Göteborg i 1645. Det blev lagt op i 1653, men der er lidt modstridende oplysninger, og er blevet forvekslet med en anden "Norske Løve", som var søsat i Lübeck i 1654, og som var af samme størrelse med samme store besætning og bevæbning. Historien fortæller at "Norske Løve" fra Slotø skulle have forsat i tjeneste helt frem til 1666, hvor det forliste i en storm syd for Stavanger. 

Den samme skæbne er også overgået "Norske Løve" fra Lübeck, i samme storm, så måske er der tale om en forveksling af disse to.

Endnu en "NORSKE LØVE" er fra 1764. Kølen lagt 1764 på Orlogsværftet af ansvarlig Capitaine og Fabriquemester Frederik Michael Krabbe og sandsynligvis færdiggjort 1766. 70 kanoner. Bemanding 465 mand. Stand 1766: “er tillukt for oven kan ventes færdig Sidst i aar”. Det er denne fregat Billings model byggesæt er skabt fra.

Kilde:  Kongens Håndbøger, Rigsarkivet: “General Etat over Flaaden saavel hvad Stand den er udi Anno 1766; samt hvor stor Befæstningen skal være”.

Data for "Norske Løve" (Slotø bygn. 1631-1634) 
 Deplacement 900 tons, 
 længde 121´6´´, 
 bredde 31´6´´, 
 dybgang 10´6´´ , 
 antal kanoner 36-48 stk., 
 besætning 244 mand. 

"Norske Løve" er navngivet efter det norske rigsvåben.

Referencer 

Krigsskibe fra Danmark

de:Norske Løve (Schiff, 1634)
Amager Undervandsrugby Klub

Amager Undervandsrugby Klub er en undervandsrugby klub på Amager. klub som blev stiftet i 1980 som "Amager dykkerklub". Klubben spiller med sine fire hold for tiden om en plads i slutrunden ved Danmarksturneringen.
Der er cirka 45 medlemmer i klubben, hvoraf otte er kvinder. Alle otte kvinder er desuden landsholdsspillere, og cirka otte af de mandlinge spillere ligeså.

Klubbens Historie 
I starten af 1980'erne begyndte medlemmerne at i Amager Dykkerklub at spille undervandsrugby. Efter dette gled fokus langsomt helt væk fra dykning, og over på undervandsrugby. Klubben skiftede senere navn til Amager Undervandsrugby Klub.

Eksterne henvisninger 
 Amager Undervandsrugby Klubs officielle hjemmeside.
 Klubbens officielle YouTube kanal.

Undervandsrugby Klub
Sportsklubber i København
Indhav

Et indhav er et hav, der helt eller overvejende er omgivet af land til alle sider og som har begrænset vandcirkulation med oceanerne. Har indhavet forbindelse til andre have, er forbindelsen gennem smalle stræder eller sunde. Da der er begrænset vandcirkulation gennem sådanne, er sammensætningen af vandet i indhavene ofte anderledes end det vand, der findes i de omkringliggende have. Ordet anvendes ofte synonymt med bihav.

Eksempler på indhave er

 Adriaterhavet
 Det Azovske Hav
 Marmarahavet
 Middelhavet
 Den Persiske bugt
 Det Røde Hav
 Sortehavet
 Østersøen

Oceanografi
Hulbladet fedtmos

Hulbladet fedtmos (Pseudoscleropodium purum) er et meget almindeligt mos i Danmark på jord i skove eller på åben græsklædt bund. Arten er tidligere blevet henført til slægten Scleropodium.

Kilder 
 Andersen, A.G. et al. Den danske mosflora. I. Bladmosser, 1976, Gyldendal, .
 Christiansen, M. Skytte. Flora i farver 2. Sporeplanter, 1978, Politikens Forlag, .

Eksterne henvisninger 

Brachytheciaceae
Planter i Danmark
Pseudoscleropodium

Pseudoscleropodium er en slægt af mosser med kun en enkelt art.

 Hulbladet Fedtmos Pseudoscleropodium purum

Kilder 
 Mogensen, G.S. & Goldberg, I. Danske og latinske navne for mosser, der forekommer i Danmark, 2005. pdf-dokument

Mosslægter
Brachytheciaceae

de:Grünstängelmoos
Ágnes Keleti

Ágnes Keleti (født Klein 9. januar 1921 i Budapest, Ungarn) er en ungarsk gymnast, som vandt ti olympiske medaljer.

Keleti blev ungarsk mester for første gang i 1937 og var var Ungarns store håb til de olympiske lege i Helsinki 1940, som endte med at blive blev aflyst. Ágnes Keleti var dog alligevel ikke kommet med, for tidligt i 1940 blev hun ekskluderet af sin klub. Hun var nemlig jøde.

Da de tyske trupper rykkede ind i Ungarn 1941, gik Ágnes Keleti sammen med sin familie under jorden. Gennem en veninde skaffede hun sig nye identitetspapirer, så hun kunne færdes som arier blandt andre mennesker. Hun ernærede sig først som arbejder på en ammunitionsfabrik, senere som hushjælp hos en højtstående tysk officer, der var stationeret i Budapest. Hendes mor og søster overlevede krigen med hjælp fra Raoul Wallenberg, men hendes far døde i gaskammeret i Auschwitz.

I 1945 genoptog Ágnes, der nu var 24 år gammel, sin gymnastikkarriere. Hun blev udtaget til OL i London 1948, men blev alvorligt skadet tre dage inden konkurrencen og fik se på da hendes holdkammerater vandt sølv.

Fire år senere, som 31-årig, deltog hun i OL i Helsinki og vandt overraskende guld i gulvøvelserne samt en sølv- og to bronzemedaljer i andre discipliner. 
Efter OL begyndte hun nu at træne Ungarns nye lovende gymnastiktalenter, samtidig med at hun selv holdt træningen ved lige så att hun fire år efter kunde deltage i sit tredje OL.
Som næsten 36-årig vandt hun guld på gulv, balancebom og forskudt barre samt sølv i mangekampen. Dertil kom holdguld i nikamp, en disciplin som minder om nutidens rytmisk gymnastik. Hun havde på grund af Opstanden i Ungarn mod kommunismen planlagt at flygte fra Ungarn og var en af de som 44 ungarske atleter som gjorde det. Hun fik efter OL fik et tilbud om israelsk statsborgerskab og tog imod det. Her giftede hun sig og fik to sønner som henholdsvis 42- og 44-årig.

Eksterne henvisninger 
 Resultatliste
 "The Forgotten Olympians" 

Gymnaster fra Ungarn
Olympiske mestre fra Ungarn
Hans Fallada

Hans Fallada (født Rudolf Wilhelm Friedrich Ditzen, 21. juli 1893 i Greifswald - 5. februar 1947 i Berlin) var en tysk forfatter. Navnet Hans Fallada er et forfatterpseudonym, dannet af en kombination af karakterer fra to af brødrene Grimms folkeeventyr.

I sine politisk-sociale romaner skildrer han med skarp observationsevne, subtil humor og virtuos fortælleteknik storbymiljøet i starten 1930-erne, hvor arbejdere og småborgere kæmper med verdslige problemer i Weimarrepublikken. Mest kendt af hans bøger er nok gennembrudsromanen Lille mand, hvad nu? fra 1932. Hans bøger er oversat til flere sprog, heriblandt dansk. Udover den skønlitterære produktion skrev han også to selvbiografier. Stilmæssigt hørte han til den såkaldte Neue Sachlichkeit, med præcis detalje og journalistisk gengivelse af de faktiske omstændigheder.

Bibliografi 
Hans Falladas udgivelser er bl.a.:
 Den unge Goedeschal (1920)
 Lille mand, hvad nu? (1932)
 Har man een gang spist af Bliktallerken (på dansk i 1934)
 Foråret banker på (1936)
 Ulv blandt Ulve (på dansk i 1939)
 Alene i Berlin (1947, på dansk i 2012)
 Drankeren (udkom 1950 efter forfatterens død, på dansk i 1952)

Referencer 

Romanforfattere fra Tyskland
Selvbiografer fra Tyskland
Wilhelm Adolf Becker

Wilhelm Adolf Becker (1796-30. september 1846) var en tysk arkæolog.

Becker blev 1828 professor i Meissen, 1837 i klassisk arkæologi i Leipzig. Hans hovedarbejde er Handbuch der römischen Altertümer, påbegyndt 1843, efter hans død fortsat af Marquardt (og Mommsen). Meget yndede blev to fremstillinger af klassisk liv i romanagtig form, begge gentagne gange udkomne: Charikles, oder Bilder altgriechischer Sitte (sidste udgave bearbejdet ved Göll 1877-78) og Gallus, oder römische Scenen aus der Zeit des Augustus (1838, sidste udgave bearbejdet ved Göll, 1886-82).

Kilder 

 

Arkæologer fra Tyskland
Ansatte ved Leipzigs Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Romanforfattere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Salmonsens
Gunnar Suolahti

Gunnar Wilhelm Suolahti (16. september 1876 - 26. december 1933) var en finsk historiker, bror til Hugo Suolahti.

Suolahti blev student 1894, Dr. phil. 1901, docent 1902 og professor i historie ved Helsinki Universitet 1918. Han var redaktør for "Finsk historisk tidskrift" 1907—10 samt 1907—12 for tidsskriftet "Aika". 

Af Suolahtis publikationer skal nævnes forskellige værker om Henrik Gabriel Porthan (1901—04), "Om Livet i Finland i 18. Aarhundrede" (1909), "Finske Præstegaarde i 18. Aarhundrede" (1912), "Finlands Præsteskab i 17. og 18. Aarhundred" (1920).

Kilder 

 

Historikere fra Finland
Ansatte ved Helsinki Universitet
Faglitterære forfattere fra Finland
Salmonsens
Hugo Suolahti

Viktor Hugo Suolahti (tidligere Palander; født 7. oktober 1874 Tavastehus, død 23. februar 1944 Helsingfors), var en finsk sprogforsker, bror til Gunnar Suolahti. 

Suolahti blev student 1892, cand. mag. 1896, Dr. phil. 1899, docent 1901 og professor 1911 i germansk filologi. Han blev vicerektor for Helsinki Universitet 1917, rektor 1923 og universitetskansler 1926. Rigsdagsmand 1919 var han medlem af både politiske og akademiske udvalg og foreninger. 

Af Suolahtis publikationer skal nævnes: Die althochdeutschen Tiernamen I (1899), Der französiche Einfluss auf die deutsche Sprache im 12. Jahrhundert (1902), Die deutschen Vogelnamen (1909).

Kilder 

 

Filologer fra Finland
Politikere fra Finland
Germanister
Ansatte ved Helsinki Universitet
Faglitterære forfattere fra Finland
Salmonsens
Louis Østrup

Louis Harald Østrup (23. marts 1876 på Østerbro – 12. december 1951 i Hellerup) var en dansk generalkonsul og fodboldleder, der blandt andet var formand for Dansk Boldspil-Union (DBU) i perioden 1918 til 1935. 

Udover førsteholdskampe i cricket og fodbold for Boldklubben Frem, var Østrup en bærende organisatorisk kraft i klubben.

Karriere 
Østrup var hele livet tilknyttet Boldklubben Frem fra Valby. Som 14-årig blev han i 1890 officielt medlem af klubben, og deltog på Frems ungdomshold i cricket og fodbold. Som 17-årig blev Østrup valgt kasserer for BK Frem på klubbens generalforsamling, efter at han han kritiseret at mange medlemmer ikke betalte klubkontingentet på 75 øre. Han bestred denne post i en del år fremover.

I 1894 var han med til at vinde den lokale cricketturnering for første gang i klubbens historie. I årene efter vinder klubben flere gange mesterskabet. Han spillede i alt 47 førsteholds kampe i cricket. Ved siden af cricket spillede Louis Østrup også fodbold for BK FREM bedste fodboldhold. Indtil år 1900 havde han spillet 23 kampe for holdet. Ved Fodboldturneringen 1901-02 var Østrup med som reservespiller, da klubben vandt turneringen for første gang.

Louis Østrup blev i 1911 medlem af Københavns Boldspil-Unions bestyrelse, og senere samme år blev han ny næstformand for Dansk Boldspil-Union, samtidig med at Ludvig Sylow blev ny formand. Ved DBUs repræsentantskabsmøde den 25. februar 1918 blev Østrup valgt som den 6. formand for landets fodboldforbund, og afløste dermed Sylow på posten. 

Ved siden af posten som formand for DBU, blev Østrup i 1921 vicepræsident for verdensforbundet FIFA. Denne post bestred han indtil 1927.

Østrup sad på formandsposten i Dansk Boldspil-Union indtil 1935, hvor han trådte ud af unionens bestyrelse på grund af personlige uoverensstemmelser. Boldklubben Frem var blandt de klubber som ikke støttede Østrups videre arbejde i DBU. Med 17 år som formand er Østrup den længstsiddende i unionens historie.

Civilt liv 
Louis Østrup blev født i Lægeforeningens Boliger på Østerbro i København, og havde tre søskende. 

I 1914 overtog han hvervet som generalkonsul for Costa Rica. Han blev i 1921 udpeget som direktør i et handelsagentur.

Østrup var gift og fik to børn. Han boede de sidste år af sit liv i Hellerup. Han døde i december 1951, 75 år gammel.

Han er begravet på Bispebjerg Kirkegård, men gravstedet er nedlagt.

Hæder 
 Vasaordenen af 1. grad
 Norges fodboldforbunds æresemblem i guld
 Hollands fodboldforbunds ærestegn
 Boldklubben FREM´s guldnål (1946)
 "Post" mortem æresmedlem i BK FREM (2009)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Østerbro
Danskere i 1900-tallet
Formænd for Dansk Boldspil-Union
Fodboldspillere fra Danmark
Cricketspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Boldklubben Frem
FIFA
Riddere af Vasaordenen
Ladin (sprog)

Ladin eller ladinsk (, ) er et romansk sprog, som består af en gruppe dialekter der primært tales i Dolomitterne i Norditalien i provinserne Alto Adige/Sydtyrol, Trentino og Belluno og af ladinere. Det indeholder ligheder med det schweiziske rætoromansk og friulisk.

Den præcise udbredelse af det ladinske sprogområde er et tema for videnskabelige debatter. Et mere snævert perspektiv inkluderer kun de dialekter der tales i dalene omkring Sellagruppen; bredere definitioner består også af de dialekter,der tales i dalene i Belluno og af dialekter der tales i det nordvestlige Trentino.

En skreven standard af ladin (Ladin Dolomitan) er blevet udviklet af kontoret for ladinsk sprogplanlægning som et fælles kommunikationsredskab på tværs af hele den ladinsk-talende region, men det er ikke populært blandt de ladinsk talende.

Ladin bør ikke forveksles med ladino (også kaldet judeo-spansk), som, tiltrods for at det også er et romansk sprog, stammer fra gammelspansk.

Geografisk udbredelse 

Ladin anerkendes som et minoritetssprog i 54 italienske kommuner i provinserne Sydtyrol, Trentino og Belluno. Det er ikke muligt at opgøre det præcise antal af ladin-talende, eftersom det kun er provinserne Sydtyrol og Trentino der udarbejder opgørelser, der foretages hver tiende år.

I Sydtyrol var der ved seneste opgørelse i 2011 i alt 20.548 indbyggere der erklærede at ladin var deres modersmål. I Trentino var der i 2011 i alt 18.550 indbyggere der erklærede at ladin var deres modersmål. I Belluno er det anslået at omkring 3.000 indbyggere har ladin som modersmål.
I alt er der i de tre provinser omkring 42.098,der har ladin som modersmål.

Referencer 

Dolomitterne
Sprog i Italien
Rætoromanske sprog