kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Slotssøen (Kolding)

Slotssøen er en sø i Kolding. Den var mølledam til Slotsmøllen, der blev anlagt af dronning Dorothea i 1570 eller 1566 umiddelbart nær ved Koldinghus.

Slotsøen er monarkens ejendom, derfor må der ikke fiskes eller sejles på søen. Der ligger dog en robåd, som efter gammel forordning stilles til rådighed i tilfælde af, at en kongelig gæst får lyst til en fisketur. Den gamle forordning er dog ophævet - og nu til dags vedligeholdes båden frivilligt af Sct. Georgs Gilde i Kolding.

Parkeringspladsen foran Kolding Bibliotek er et inddæmmet stykke af Slotssøen. Det blev udført ved anlæggelsen af Slotssøvejen som ringvej i 1970. For at gå rundt om Slotssøen må man på modsatte side af Koldinghus gå i Søgade.

I 1900-tallet blev der bygget en del vandklosetter i byen, men disse måtte man nedlægge forbud imod, bl.a. fordi en del af kloakkerne mundede ud i to åbne grøfter, der fra Låsbygade førtes direkte ud i Slotssøen. Afløbet skete ellers direkte i åen eller fjorden. Byrådet vedtog i 1921 at gå i gang med et samlet kloakeringsprojekt for den bebyggede del af Kolding Kommune efter en betænkning, som stadsingeniøren havde udarbejdet i oktober 1921. Ved arbejdets afslutning i 1923 var man nået så langt, at kun 1⁄4 af byens spildevand blev udledt i Slotssøen. Fra 1926 fortsattes kloakeringen i den sydlige bydel. Efterhånden som det nye kloaksystem blev færdigt, kunne wc'er installeres uden septiktank.

Hvert år i juni-juli-august måned afholdes koncerterne "Sommer ved Søen", som er gratis for tilskuere. Det er arrangeret af foreningen MusikKolding i samarbejde med Kolding Kommune.

Galleri

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 4. gildes kongelige båd på Slotssøen

Søer i Kolding Kommune
Kolding
Kjærsgaard

Kjærsgaard er et dansk efternavn. Næsten 2.000 danskere bærer navnet ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 

 Clement Kjersgaard (født 1975), dansk tv-vært, skribent og foredragsholder
 Erik Kjersgaard (1931-1995), dansk historiker og museumsdirektør
 Malene Kjærsgaard (født 1966), dansk atlet
 Pia Kjærsgaard (født 1947), dansk politiker
 Søren Kjærsgaard (født 1975), dansk politiker

Referencer

Se også 
 Kjærgaard

Danske efternavne
Albaniserien 2012-13

Albaniserien 2012-13  er en 2012-13 fodboldturnering også kaldt Fynsserien

Resultat  
Vinder: B1909
Nedrykkere: S.F.B., Søhus Stige, Sanderum, OB II
Scorede mål: 830 
Bedste målmand: Eldar Grba. 
Største hjemmesejr: Krarup/Espe SG & I 7-0 MG & BK
Største udesejr: Søhus Stige 0-7 B1909, Dalum 0-7 B1909,Langeskov If 0-7 B1909, Marienlyst II 1-8 Dalum
Mest scorende kamp: B1909 8-2 Krarup/Espe SG & I,  Dalum 5-5 MG & BK
Længste nederlag i træk: OB II (9 kampe i træk)
Længste sejre i træk:   B1909 (11 kampe i træk)

Holdinfo

Ekstern link 
Albaniserien herrer, 2012/2013 (2013) på dbu.dk

Fodboldturneringer i Danmark
Otto er et næsehorn (flertydig)

Otto er et næsehorn kan være forskellige ting:
 Otto er et næsehorn - børnebog af Ole Lund Kirkegaard fra 1972.
 Otto er et næsehorn (film) − spillefilm fra 1983.
 Otto er et næsehorn (animationsfilm) − fra 2013.
Natura 2000-område nr. 50 Tved Kær

Natura 2000-område nr. 50 Tved Kær er et lille EU-habitatområde (H46) ved Kongsøre Hage, der har et areal på i alt 6 hektar, hvoraf godt 4 hektar
hører under Tved Kirke. Området ligger ved Knebel Vig, og består af den gamle havskrænt og ud mod kysten af hævet havbund, som østligst rummer et større kær og kildeområde foran kystskrænten. Området er primært udpeget for at beskytte den sjældne og rødlistede orkidéart, Mygblomst. Derudover findes i kæret bl.a. Bredbladet kæruld, Liden Blærerod, Vibefedt, Hjertegræs, Leverurt og Vild Hør.

Af det samlede areal på 6 hektar er de 4 ha omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3

Hele området blev fredet i 1981-82 .

Natura 2000-planen er vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne
og Naturstyrelsen udarbejdede bindende handleplaner for
gennemførelsen af planen. Planen videreføres og videreudvikles i anden planperiode 2016-21.
Natura 2000-området ligger i Syddjurs Kommune, og naturplanen er koordineret med vandplanen 1.7 Århus Bugt.

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Eksterne kilder og henvisninger 

 Naturplanen
 Naturplanen 2016-2021
 Basisanalysen
 Basisanalyse 2016-2021

Natura 2000-planer
Lokaliteter i Syddjurs Kommune
EU-habitatområder i Danmark
Valgplakat

Valgplakaten er et af værktøjerne for politikerne i en valgkamp. De fleste valgplakater er med et profilbillede, kandidatens navn og partilogoet. Førhen blev de klistret op på et stykke masonitplade, men i dag er det billigere at få trykt på plastikplader, der i god stand kan overtrykkes/genbruges, hvor plakaterne tidligere ofte blev ødelagt pga. vejret fx regn. I Danmark må valgplakater hænges op, typisk i lygtepæle, fra den fjerde lørdag inden valget - med visse restriktioner.

Undersøgelser viser at valgplakaten er det kampagnemiddel, der har den største effekt ved kommunevalg. Dog giver valgplakater ingen effekt af betydning ved Folketingsvalg.

Historiske valgplakater

Fra Danmark

Fra resten verden

Se også 
 Plakat

Reference 

Politiske valg
VM i håndbold 2019 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for kvinder 2019 er det 24. VM i håndbold for kvinder arrangeret af IHF. Turneringen blev afholdt i Japan fra den 30. november til den 15. december 2019.. Der var to kandidater til værtsland; den anden kandidat var Norge.

 vandt VM-finalen over  efter en dramatisk afslutning, 33-32, i sidste sekund.

Spillesteder 
Slutrunden blev afviklet i Kumamoto-præfekturet i Japan i perioden 30. november – 15. december 2019.

Kvalifikation

Lodtrækning 
Lodtrækningen bliver afholdt 21. juni 2019 i Tokyo, Japan.

Seedning 
Seedningslagene blev afsløret d. 19. juni 2019.

Dommere 
Dommereparrene blev valgt den 5. september 2019.

Gruppespillet

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C

Gruppe D

Mellemrunden

Gruppe I

Gruppe II

Presidents Cup

21. – 24. pladserne

21. – 24. plads semifinaler

23. plads

21. plads

17. – 20. pladserne

17. – 20. plads semifinaler

19. plads

17. plads

13. – 16. pladserne

13. – 16. plads semifinaler

15. plads

13. plads

Slutspil

Semifinaler

7. plads

5. plads

Bronzekamp

Finale

Rangering

All Star Hold 
All Star-holdet og turneringens bedste spiller blev annonceret 15. december 2019.

Statistiker

Top målscorere

Top målvogtere

Top assists

Referencer 

Håndbold i 2019
2019 (kvinder)
Kvindehåndbold
Kristoffer Zegers

Kristoffer Zegers (født 27. december 1973) er en hollandsk komponist. Zegers blev født i Breda og blev undervist af Gilius van Bergeijk, Jan Boerman, Martijn Padding, Clarence Barlow, Diderik Wagenaar på Royal Conservatory i Haag.

Zeger beskæftiger sig hovedsagelig med mikrotonal musik . Hans vigtigste arbejde er Pianophasing, sammensætning for 20 til 60 klaverer. Dette arbejde er spillet i Storbritannien, Australien og flere steder i Holland.

Vigtige værker 
 Pianophasing (2004) (Novembermusic Holland)
 Pianophasing II (2009) (Huddersfield Contemporary Music Festival, England)
 Pianophasing III (2012) (the Soundstream Festival, Adelaide Australien)

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kristoffer Zegers
 Pianophasing Shortlisted: Royal Philharmonic Society Music Awards 
 Documentary film Pianophasing II Huddersfield Contemporary Music Festival, Huddersfield England
 Pianophasing II Huddersfield Contemporary Music Festival, Huddersfield England 
 Music Center Netherlands, about Zegers
 Soundstream Festival Australia 2012 

Komponister fra Nederlandene
Personer fra Breda
Everything I Wanted

"Everything I Wanted" er en dance pop-sang af den australske sangeren Dannii Minogue fra hendes tredje studiealbum Girl (1997). Sangen blev skrevet af Minogue, Mark Taylor og Steve Torch, og blev produceret af Metro.

Sangen blev udgivet som albummets anden single i fjerde kvartal af 1997 og fik en positiv modtagelse fra kritikere. I Australien nåede sangen kun nummer 44 på ARIA Charts men var en var et større hit i Storbritannien og nåede nummer femten på UK Singles Chart med et salg på 70.000 eksemplarer.

Formater og sporliste 
CD single 1
 "Everything I Wanted" (Radio Edit) – 3:44
 "Everything I Wanted" (Xenomania Radio Edit) – 4:46
 "Everything I Wanted" (Album Version) – 4:37
 "Everything I Wanted" (Xenomania 12" Mix) – 7:09

CD single 2
 "Everything I Wanted" (Trouser Enthusiasts' Golden Delicious Mix) – 11:14
 "Everything I Wanted" (Jupiter 6 Soul Surround Mix) – 6:54
 "Everything I Wanted" (Xenomania 12" Instrumental) – 7:08
 "Everything I Wanted" (Trouser Ethusiasts Liquid Silk Dub) – 11:10

Britiske kassette
 "Everything I Wanted" (Radio Edit) – 3:44
 "Everything I Wanted" (Xenomania Radio Edit) – 4:46
 "Everything I Wanted" (Album Version) – 4:37

Hitlister

Eksterne henvisninger 
Officielle tekst 

Dannii Minogue-sange
Singler fra 1997
Osterøybroen

Osterøybroen  forbinder Kvisti på øen Osterøy i Osterøy kommune med fastlandet ved Herland øst for Bergen i Vestland fylke i Norge.
Osterøybroen er en hængebro og har et hovedspænd 595 meter og samlet længde 1065 meter, mens tårnene er 121,5 meter høje. Gennemsejlingshøjden er 53 meter, og broen har til sammen 8 spænd. Broen stod færdig 3. oktober 1997 og kostede ca. 308 mill kr. Broen er den tredjestørste hængebro i Norge. Den er en del af riksvei 566.

Åbningen skeete 28 år efter at de første planer om en færgefri fastlandsforbindelse mellem Osterøy og Bergen blev fremlagt. Den blev åbnet for trafik af statsråd Sissel Rønbeck.

Et særpræg med Osterøybroen i den første tid efter åbningen var at den gyngede, og broen opskræmte både lokalbefolkning, vejmyndigheder og lokalpolitikere i Bergen. Broens vedvarende og kraftige gyngen blev et problem som gik landet rundt og også har vakt opsigt udenfor landets grænser.
Broen er bygget til at tåle vind op til stærk storm. Broen gyngede mest da vinden var omkring 10 m/s (svag brise).

Efter en tid blev der derfor opsat spoilere på undersiden af vejbanen på broen, hvilket afhjalp problemet. Samme løsning blev siden også valgt på «Trekantsambandet» hvor broerne også gyngede i vinden.

Trafikudvikling 

Trafikken over Osterøybroen er øget mere end den generelle trafikøgning i samfundet. Årsdøgntrafiken (ÅDT) var i 2005 på 2.187 køretøjer mod 1.627 i år 2000. Efter at «Hannisdalslinjen» (tilførselsvej) blev åbnet, har der været en jævn øgning i trafikken over broen. Døgntrafikken før broåbningen i 1997 var på 1.050 biler over færgeforbindelsen Valestrandsfossen-Breistein og 560 biler over forbindelsen Haus-Garnes.

ÅDT 

2000: 1.627
2005: 2.187
2009: 2.618
2010: 2.683
2011: 2.824

Kilder og henvisninger 

 Bergen byleksikon på nett, om Osterøybrua

Hængebroer
Broer i Vestland
Transport i Bergen
Broen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Bergen
Besættelsesmuseum Fyn

Besættelsesmuseum Fyn, tidligere Historiecenter Beldringe, er et museum, som dokumenterer og informerer om besættelsestiden på Fyn og især i Odense i perioden 1940-1945. Museet er indrettet i en tysk bunker, der ligger ved Beldringe Lufthavn.

Odenses historie
Danmark under 2. verdenskrig
Museer etableret i 2013
Museer i Odense
USA Team Handball

USA Team Handball (USATH) er det officielle håndboldforbund i USA, og medlem af IHF og NACHC. USATH's formål er at udvikle og promovere håndbold i USA. Dette gør den via forskellige initiativer bl.a. ved at have et herrelandshold og damelandshold, og afvikle de nationale mesterskaber for klubhold samt collegehold.

På grund af uenighed om finansieringen, en generelle mangel på finanspolitisk disciplin, og beskyldninger om inkompetence, tilbagekaldte US Olympic Committee den 14. februar 2006 de styrende sportsopgaver fra USA's håndboldforbund (US Team Handball Federation), men valgte den 30. april 2008 USA Team Handball som det nye nationale styrende organ for håndbold i USA.

De amerikanske klubmesterskaber

De amerikanske collegemesterskaber 

Team Handball
Håndboldforbund
Pergamentmakulatur

Pergamentmakulatur refererer til brugen af middelalderlige pergamenthåndskrifter til bogfremstilling.

Makulatur (af lat. makulare: plette) er kasseret trykpapir, papir af trykte bøger, benyttet blot som papir;
derfor kan udtrykket makulatur også anvendes om værdiløse bøger.

Kilde

Eksterne henvisninger 

 I artiklen "Hvornår tryktes der første gang på dansk? Til den trykte rimkrønikes forhistorie"  i Fund og Forskning, Bind 9 (1962) omtales anvendelsen af makulatur

Noter

Bøger
Papir
Salmonsens
The Twilight Saga: Breaking Dawn - Part 1

The Twilight Saga: Breaking Dawn – Part 1 (ofte bare kaldt Breaking Dawn – Part 1) er en 2011 amerikansk romantisk fantasyfilm, instrueret af Bill Condon baseret på bogen: Breaking Dawn af Stephenie Meyer. Den først del af en to-delt film, der er den fjerde The Twilight Saga-serien. Blandt medvirkende er Kristen Stewart, Robert Pattinson og Taylor Lautner, der alle gentager deres roller fra de tidligere film.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2011
Dramafilm fra USA
Engelsksprogede film
Vampyrfilm
Film instrueret af Bill Condon
Romantiske film fra USA
Ungdomsfilm fra USA
Fantasyfilm fra USA
Twilight
Eugene Fama

Eugene Francis Fama (født 14. februar 1939) er en amerikansk økonom. Han er professor ved University of Chicago og modtog Nobelprisen i økonomi i 2013 sammen med Robert Shiller og Lars Peter Hansen. Fama er særlig kendt for sit arbejde inden for finansiering, ikke mindst porteføljeteori og bestemmelsen af prisen på værdipapirer.

Baggrund, uddannelse og karriere 

Eugene Fama blev født i Boston og er af italiensk afstamning (alle hans bedsteforældre var immigranter til USA fra Italien). Han tog en bachelorgrad ved Tufts University i 1960, derefter en Master of Business Administration og en Ph.D.-uddannelse ved University of Chicago Booth School of Business i 1964. Ph.D.-afhandlingens tema var "The Behavior of Stock Market Prices".

Han har været ansat ved University of Chicago siden 1963, fra 1968 som professor i finansiering.

Han har skrevet to bøger og publiceret over 100 artikler i videnskabelige tidsskrifter.

Økonomiske teorier 
 
Den kendte hypotese om efficiente markeder bliver ofte knyttet til Famas navn. Denne hypotese siger, at prisen på et værdipapir afspejler den tilgængelige information på markedet - og at et "efficient marked" afspejler, at et tilstrækkeligt antal investorer har adgang til al relevant information. Man skelner i denne forbindelse somme tider mellem stærk, halv-stærk og svag markedsefficiens. En central konsekvens, hvis hypotesen er korrekt, er, at man kan se en sammenhæng mellem prisudviklingen og den tilgængelige information i værdipapirets tidligere prisudvikling.

Fama har også sammen med Kenneth French udviklet den såkaldte Fama-French-model (eller Fama-Frenchs trefaktormodel), som bruges til at analysere afkastet på forskellige aktier, baseret på en række egenskaber hos selskaberne, som har udstedt dem. Den oprindelige model indeholdt tre faktorer: selskabets størrelse samt forholdet mellem selskabets markedsværdi (dvs. den samlede kursværdi af dets aktier) og den bogførte værdi af egenkapitalen ud over et element, som angiver, i hvor høj grad selskabets branche varierer i takt med de generelle konjunkturer. Mens den sidste faktor (kendt som aktiens betaværdi) er velkendt fra den grundlæggende såkaldte Capital Asset Pricing Model (CAPM) for prissætning af aktier, var de to første faktorer en nyskabelse i Fama og Frenchs model.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Eugene Famas hjemmeside på University of Chicago 
 Fama/French Forum - blog-lignende hjemmeside af Eugene Fama og Kenneth French om finansiel økonomi mm. 

Nobelprismodtagere i økonomi
Økonomer fra USA
Nobelprismodtagere fra USA
Osterfjorden

Osterfjorden er en af tre fjorde der går  rundt om  Osterøy  i Vestland fylke i Norge. 

Fjorden går mellem Lindås og Osterøy kommuner og er 27 km lang, 1-3 km bred.
Fjorden er op til 639 meter dyb. 

Den strækker sig fra Sørfjorden i syd til Veafjorden i øst. Langs Osterfjorden ligger byer som Knarvik, Hjellvik, Eikanger, Hosanger, Fotlandsvåg og Tysse. Dele af handlingen i dokumentarfilmen Folk ved fjorden foregår langs Osterfjorden.

Kilder og henvisninger

Fjorde i Vestland
Osterøy
Lindås
Sørfjorden (Osterøy)

Sørfjorden er en af de tre fjorde der går rundt om Osterøy i Vestland fylke i Norge.

Fjorden strækker sig fra Veafjorden i øst til Osterfjorden i nord. Langs Sørfjorden ligge en byer og bygder som Bruvik, Vaksdal, Trengereid, Havretunet, Haus, Garnes, Votlo, Ytre Arna, Hylkje, Breistein, Valestrandsfossen, Steinestø og Hamre.

Før Osterøybroen blev åbnet i 1997, var der to færgeforbindelser over fjorden: Haus-Garnes og Valestrandsfossen-Breistein. I dag er kun sidstnævnte i drift som færgeforbindelse over Sørfjorden.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Bergen byleksikon på nett, om Sørfjorden

Fjorde i Vestland
Vaksdal
Osterøy
Bergen
Arna
Lørups Ridehus

Lørups Ridehus var et ridehus beliggende på hjørnet af den dengang nyanlagte Upsalagade og Stockholmsgade  på Østerbro i København. Ridehuset fik navn efter den forhenværende kongelige berider Carl Albert Lørup (1864–1954), som på Christian IX's foranledning i 1891 opførte Lørups Ridehus. Ridehuset havde tilskuer- og musiktribune samt et stort staldanlæg til firs heste.

Lørups Ridehus var også et af Københavns mest kendte forsamlingshuse. Den radikale leder, Viggo Hørup, holdt mange af sine berømte brandtaler her. Huset blev desuden også anvendt til en række societybryllupper. 10. maj 1894 er der beskrevet et bryllup for obersten i Frelsens Hær Jacob Daniel Hartvig Fich og Elisabeth Nielsen med 1500 gæster, og her blev Danmarks første ridekonkurrence afholdt i 1903. Boksepromotor Valdemar Christiansen og Bokseselskabet Ringen arrangerede flere professionelle boksestævner i 1920'erne.

Lørups Ridehus blev revet ned i 1931 og på grunden blev der 1932 opført en mondæn udlejningsejendom tegnet af arkitekt Henning Hansen. I dag er det Andelsforeningen AB Lørups Ridehus stiftet i 2006, som ejer huset. Ejendommen rummer 105 lejligheder med et samlet areal på 7.269 kvadratmeter, fire erhvervslejemål på 213 kvadratmeter samt 29 garager med et areal på 480 kvadratmeter.

Eksterne henvisninger / kilder 
 Omtale i Østerbro Avis

Østerbro
Idrætsanlæg i København
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Hestesport
Boksning i Danmark
Etableret i 1891
Sørfjorden

Sørfjorden er navnet på en lang række fjorde i Norge:

I Syd-Norge 
 Sørfjorden – den sydlige del af søen Vegår i Vegårshei kommune i Aust-Agder.
 Sørfjorden (Risør) – en fjord på sydsiden af øen Barmen i Risør kommune i Aust-Agder.
 Sørfjorden (Hardanger) – en sidefjord i Hardangerfjorden.
 Sørfjorden (Osterøy) – en af tre fjorde rundt om Osterøy i Hordaland.
 Sørfjorden (Indre Fosen) – en en arm af Stjørnfjorden i Rissa kommune i Trøndelag.

I Nordland 
 Sørfjorden (Bindal) – en fjord i Bindal kommune.
 Sørfjorden (Brønnøy) – en arm af Velfjorden i Brønnøy kommune.
 Sørfjorden – et lokalt navn på ydre del af Vefsnfjorden i Leirfjord og Vefsn kommuner.
 Sørfjorden (Halsfjorden) – en arm af Halsfjorden i Vefsn kommune.
 Sørfjorden (Hemnes) – en arm af Ranfjorden i Hemnes kommune.
 Sørfjorden (Rødøy) – en arm af Melfjorden i Rødøy kommune.
 Sørfjorden (Sjona) – en arm af fjorden Sjona i Rana kommune.
 Sørfjorden (Gildeskål) – en fjord i Gildeskål kommune.
 Sørfjorden (Bodø) – en sidearm til Mistfjorden i Bodø kommune.
 Sørfjorden – den inderste del af Leirfjorden i Sørfold kommune.
 Sørfjorden (Tysfjord) – en arm af Tysfjorden i Tysfjord kommune.
 Sørfjorden (Sortland) – den inderste del af Hognfjorden i Sortland kommune.

I Troms 
 Sørfjorden (Kattfjord) – en arm af Kattfjorden i Tromsø kommune.
 Sørfjorden (Ullsfjord) – den inderste del af Ullsfjorden i Tromsø kommune.
 Sørfjorden (Kvænangen) – en fjord i Kvænangen kommune.

I Finnmark 
 Sørfjorden (Hasvik) – en fjord på Stjernøya i Hasvik kommune.
 Sørfjorden – den sydligste arm af Mårøyfjorden i Lebesby kommune.
 Sørfjorden (Gamvik) – en arm af Mehamnfjorden i Gamvik kommune.

Andet 
 Sørfjorden (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1914
Lagrettemedlem

Lagrettemedlem (også lagrettemann) er et medlem af en lagrette i en af Kongeriget Norges lagmandsretter. En lagrettes leder kaldes lagretteordfører.

Lagrettemedlemmers opgave er at afgøre og stemme over skyldspørgsmål i straffesager.

I hvert lagdømme findes to folkevalgte udvalg af lagrettemedlemmer, nemlig et for mænd og et for kvinder.

Især før hed et lagrettemedlem lagrettemann eller lagrettemand. Ordet kommer af gammelnorsk lǫgréttumaðr, af lǫgrétta (lagrette) og maðr (mand), som også findes i islandsk lögréttumaður og i lawrikmen og lawrightmen i Hjaltland og på Orknøerne.

Se også 
 Lagrette
 Lagmannsrett

Referencer 

Titler
Norges retsvæsen
Kallestadsundet bro

Kallestadsundet bro er en bro over Veafjorden som forbinder den del af Vaksdal som ligger på Osterøy med fastlandet i Vaksdal kommune i Hordaland fylke i Norge. Broen blev åbnet i 1985 og var den første bro til Osterøy. I 1997 blev Osterøybroen åbnet for trafik som den anden bro til Osterøy.

Eksterne kilder/henvisninger 

Billede af broen set fra sydøst.
Billede af broen set fra nord.

Broer i Norge
Osterøy
Vaksdal
Overlærer

Overlærer er en historisk stillingsbetegnelse, der har haft forskellige betydninger.

Titlen overlærer var senest en stillingsbetegnelse, som en folkeskolelærer automatisk fik tildelt efter at have opnået en vis anciennitet, fra 18 år og ned til senest otte år i fast stilling. Stillingsbetegnelsen ændrede ikke på en lærers opgaver, men medførte kun oprykning til et højere løntrin.

Indtil 1946 anvendtes betegnelsen overlærer om en skoleleder på en folkeskole, og efterfølgende kom titlen skoleinspektør i brug.  På landet var betegnelsen førstelærer.

I perioden 1809-1919 betegnede overlærer i gymnasieskolen en lektor. I 1919 ændredes stillingsbetegnelsen, så alle overlærerne nu blev lektorer. Stillingsbetegnelsen forud for 'overlærer' var adjunkt.

Referencer 

Stillingsbetegnelser inden for uddannelse
Adolphine Fogtmann

Adolphine Fogtmann (31. maj 1847 i Vejle – 7. april 1934) var en dansk forfatter af romaner og børnebøger.

Hendes debut, Fra Munkebjerg, kom i 1884 under pseudonymet Èdini ligesom romanen Strøm også fra 1884 og senere Rødtop (1907). Derefter udgav hun børnebøger under sit rigtige navn, de fleste i en serie kaldet "Mine smaa Venner, der blev udgivet af en indremissionsk præst. Hun forblev ugift gennem livet.

Pil Dahlerup skriver i Det moderne gennembruds kvinder om en novelle af Fogtmann, at dens form og indhold "er ukompliceret traditionelt og (...) ikke kan sætte læseren i bevægelse".

Bibliografi 
 Fra Munkebjerg (1884, roman)
 Strøm (1884, roman)
 Fra Christian den Andens Barndom (1903)
 Hos Moster Hanne (1904)
 »Drenge« (1905)
 Dronning Margrethes Smaadreng (1906)
 Borte fra Hjemmet (1907)
 »Rødtop« (1907)
 »Soldaten« (1907)
 Testamentet (1907)
 Ditmarskerbørnene (1908)
 Fra den gamle Købmandsgaard (1909)
 Høvedsmandens Søn (1910)
 Konge og Bisp (1910)
 Den store Mand (1911)
 En lille Askepot (1912)
 Marskens Væbner (1912)
 Gastons Bedrifter (1915)
 Julemanden (1915)
 Store Bro'r og Lille Bro'r (1915)
 Valdemar Atterdags Fange (1915)
 Løngangen (1916)
 Vanskelige Tider (1916)
 Fra Jylland til Los Angelos (1917)
 Fru Mettes Stedsøn (1918)
 Sin Konge tro (1918)
 Da Hemmeligheden opklaredes (1919)
 Ad underlige Veje (1920, børnebog)
 Gjertrud (1920, børnebog)
 Hvad Lars fandt i Sneen (1920, børnebog)
 Dronning Margrethes Smaadreng (1921, børnebog)
 Fra Gustav Adolphs Barndom (1921, børnebog)
 Ulf Ran (1922, børnebog)
 Familien Brandt (1923, børnebog)
 Kongens Bygmester (1923, børnebog)
 Arvingen til Baroniet (1924, børnebog)
 Fra Christian den Andens Barndom (1924, børnebog)
 Marsk Stigs sidste Dage (1924, børnebog)
 Mikael (1924, børnebog)
 Livets Omskiftelser (1925)
 Sandheden sejrer (1925)
 Efter mange Aar (1926)
 Københavns Volde (1927)
 Da Danmarks Svaner fløj bort (1928)
 De Fire Kertesvende (1929)
 Tyrannen og hans Datter Isabel (1930)
 Et Handelshus (1933)

Noter

Eksterne henvisninger 
 Adolphine Fogtmann på Dansk Forfatterleksikon
 Adolphine Fogtmann på Danske Litteraturpriser

Romanforfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 19. århundrede
Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Personer fra Vejle
Børnebogsforfattere fra Danmark
Forfattere fra Danmark i det 19. århundrede
Forfattere fra Danmark i det 20. århundrede