kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pengebladet fredløs

 
Pengebladet fredløs (Lysimachia nummularia) er en nedliggende, 2-10 cm høj urt, der er almindeligt dyrket og findes forvildet på næringsrig bund i skove og vejkanter. Da den tåler våd bund og skygge fra anden vegetation, bruges den ofte som bunddække ved havedamme og i sumpbede.

Beskrivelse 
Pengebladet fredløs er en flerårig, urteagtig plante med en krybende vækst. Både skud, knopper og blade er lysegrønne. Bladene er modsatte og cirkelrunde med hel rand. Blomstringen foregår i juni-juli, hvor man finder blomsterne siddende enkeltvis, men parvist over for hinanden i bladhjørnerne. Blomsterne er klokkeformede, regelmæssige og 5-tallige med forholdsvis store, gule kronblade. Frugterne er tørre kapsler med mange frø. Frøene modner godt og spirer villigt på fugtig, lysåben bund.

Rodsystemet består af meget højtliggende og fint forgrenede trævlerødder. I tilfælde af oversvømmelse sætter skuddene ikke rødder, men ellers kommer der rødder alle vegne, hvor stænglen rører jorden. Selv korte stumper stængel kan slå rod på våd bund.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,05 x 0,75 m (5 x 75 cm/år). 9 planter dækker 1 m² på 1 år.

Hjemsted 

Pengebladet fredløs hører hjemme i Lilleasien, Kaukasus og i Øst- og Sydeuropa. I Danmark er den forvildet og naturaliseret og findes nu almindeligt på Øerne og i Østjylland. Den er knyttet til fugtige eller våde områder med lav og let skyggende vegetation, og derfor finder man den på næringsrig bund moser, våde enge, fugtige skove, søbredder og ved bebyggelse.

På øerne i Lyngby Sø nord for København vokser arten sammen med bl.a. alm. fredløs, alm. mjødurt, alm. skjolddrager, bredbladet dunhammer, duskfredløs, hamphjortetrøst, hvas avneknippe, rødel, sværtevæld, topstar og vandmynte

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Haveplanter
Gule blomster
Bunddækkende planter
Vester Nordlunde

Vester Nordlunde er en meget lille landsby på omkring 75 indbyggere, beliggende ca. 8 kilometer fra Nakskov. Den befinder sig i Lolland Kommune og tilhører Region Sjælland.

Før i tiden havde Vester Nordlunde en skole på Lucernevej, en kro, et brødudsalg og en telegrafstation (begge på Møllevang) .
Senere kom en smedie til, der lukkede først i 1980'erne samt en lille købmand.
Desuden havde Vester Nordlunde lucernefabrikken, som nu er overtaget af et brugtvarefirma ("Dem fra Nordlunde").

Her findes kirke fra 12. århundrede, med en tilhørende mindre kirkegård.

Vester Nordlunde var før i tiden et selvstændigt sogn, Nordlunde Sogn, som senere kom under Ravnsborg Kommune efter kommunalreformen i 70'erne; senere under Lolland Kommune efter kommunalreformen i 2007.

Eksterne kilder 

Møllen i Vester Nordlunde

Lokaliteter i Lolland Kommune
Hvid fredløs

 
Hvid fredløs (Lysimachia clethroides) er en løvfældende staude med en opret, stiv og busket vækst. De overhængende stande af rent hvide blomster springer ud sent på sæsonen, og det betyder, at arten er populær som haveplante.

Beskrivelse 
Hvid fredløs er en løvfældende staude med en opret, stiv vækst. Skuddene er lysegrønne og glatte, og bladene sidder spredt. De er bredt elliptiske og helrandede. Begge sider er lysegrønne og glatte. Blomstringen begynder først i juli, men den varer helt ind i september. Blomsterne sidder samlet i endestillede aks, og hver blomst er snehvid. Planten danner – endnu – ikke modent frø i Danmark, men erfaringer fra USA og Canada tyder på, at den med tiden kan komme efter det og blive endda særdeles besværlig.

Rodnettet er højtliggende og meget tæt. Planten breder sig vegetativt med korte udløbere, og da den er meget tæt, holder den sig selv fri for ukrudt. Stænglerne er stive, så den skal ikke bindes sammen.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,75 x 2 m (75 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Planten vokser på fugtige marker, bjergskråninger og i skove i Nordkina, Korea og Japan. Den synes at være temmelig aggressiv, hvad der også stemmer med, at den optræder som pionerplante i sit naturlige udbredelsesområde. 

I Nikko nationalparken, hvor der er udpræget fastlandsklima, findes den i 700 m højde sammen med bl.a. hortensia, brun daglilje, havehortensia, hvid jodplante, japansk bøg, japansk løn, japansk spiræa, japansk ædelgran, kryptomeria, Lilium auratum, sieboldhemlock, skrueædelgran, smalbladet perikon og tofarvet kløverbusk.

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Hvide blomster
Haveplanter
Visse-indlandsklit

Visse-indlandsklit er en naturtype, der findes på steder, hvor flyvesand har dannet klitter langt inde i landet. Blandt de planter, som oftest findes på disse klitter, er Visse-arterne de mest karakteristiske. Visse-indlandsklit en naturtype i Natura 2000-netværket, med nummeret 2310.

Dannelsesforhold 
Visse-indlandsklitter opstår på flyvesand, når det danner indlandsklitter. Dette sand stammer fra udvaskede istidsaflejringer inde i landet, så derfor er jorden meget fattig på kalk og næringsstoffer. Til gengæld betyder det varme og tørre klima, at specielle arter for særligt gunstige leveforhold. I mange tilfælde er indlandsklitterne opstået efter generationers udpining af lette sandjorde. Når jorden lå blottet for vegetation, var det kun et spørgsmål om tid, før en storm fremkaldte en sandflugt, der sluttede med skabelsen af et klitlandskab

Plantevækst 
Vegetationen på disse klitter er præget af, at flyvesandet i forvejen var udpint for kalk og plantenæringsstoffer. Derfor består den af lave buske og nøjsomme urter. De typiske planter på denne naturtype er:
 Almindelig Blåtop (Molinia caerulea)
 Almindelig Revling (Empetrum nigrum)
 Almindelig Sandskæg (Corynephorus canescens)
 Bølget Bunke (Deschampsia flexuosa)
 Engelsk Visse (Genista anglica)
 Hedelyng (Calluna vulgaris)
 Håret Visse (Genista pilosa)
 Havtorn (Hippophaë rhamnoides)
 Nikkende Kobjælde (Anemone pratensis)
 Smalbladet Timian (Thymus serpyllum)

Dyreliv 
Dyrearterne er tilpasset de lysåbne biotoper, som findes på indlandsklitterne. Det lette sand er hurtigt opvarmet om foråret, og det samme gælder om morgenen. Den tynde, åbne vegetation bedrager yderligere til dette, sådan at klitterne har steder med et meget specielt mikroklima.
 Europæisk hare (Lepus europaeus)
 Gul engmyre (Lasius flavus)
 Hugorm (Vipera berus)
 Løgfrø (Pelobates fuscus)
 Markfirben ( Lacerta agilis)
 Rødrygget Tornskade (Lanius collurio)
 Rød ræv (Vulpes vulpes)
 Skovfirben (Zootoca vivipara)
 Stålorm (Anguis fragilis)

Se også 
 Indlandsklitter med Lyng og Revling
 Græs-indlandsklit

Noter

Eksterne henvisninger 
 [http://mst.dk/media/114327/danske-naturtyper-n2000.pdf Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 Netværk] , udg. af Skov- og Naturstyrelsen i 2000,

Litteratur 
 Gunnar Heyne: Die Binnendüne Waltersberge. Relikt vergangener Zeiten und Ort beginnenden Lebens i JahreBuch 2011, Prieros, side 52 f. Se teksten online her . 

Naturtyper i Danmark
Naturtyper (naturkanon)
Klit
Valutategn

Valutategn er symboler for en valuta eller en valutakode.

Notation 

Når man skriver beløb, er placeringen af valutategnet forskelligt. Nogle placerer valutategnet foran beløbet (for eksempel i USA: $1.00) og andre efter (for eksempel i Tyskland: 1€). Før valutaerne portugisiske escudo og den franske franc blev afviklet (og erstattet af Euroen) blev tegnene for disse placeret i stedet for kommaet: 50F00. Standarden for eurosymbolet (€) er, at tegnet placeres før beløbet, men de lande, der før konvertering placerede deres respektive tegn efter beløbet, gør det i praksis stadig i dag.

I Danmark skrives i løbende tekst valutaen efter tallet, f.eks. 100,- kr.

Anvendte valutategn

Nuværende 

I dag er følgende valutategn i anvendelse i forskellige lande for forskellige valutaer:

Tidligere 

Følgende tegn er af den ene eller den anden årsag ikke i brug længere:

Referencer

Se også 
 Generisk valutategn

 
Numismatik
Generisk valutategn

Generisk valutategn eller currency sign ( ¤ ) er et typografisk tegn, der anvendes for en valuta i stedet for et mere specifikt valutategn eller en specifik valutakode.

Det kan lidt populært kaldes for et "pengetegn", for når det står ved siden af nogle tal, så ved man, at tallet angiver en slags penge, f.eks. euro, dollars, pund, eller kroner. Eller en helt anden slags penge, som man måske ikke kender møntfoden på.

Betegnelsen generisk betyder i denne forbindelse, at det ikke vedrører en bestemt valuta, men forholdet til valuta er med hensyn til art, mængde eller bare penge som fænomen.

At skrive tegnet 
Det generiske valutategn findes ikke i ASCII-tegnsættet, men det repræsenteres i Unicode som U+00A4 og skrives i HTML som &#x00A4; eller &curren;.

På bl.a. danske, norske og svenske keyboards kan symbolet ofte tastes direkte fra computerens tastatur, typisk med [Shift]+[4]. På et amerikansk tastatur kan tegnet ofte tastes med [AltGr]+[4].

En anelse logik er der i tastaturplaceringen, da både dollars og generisk valuta ligger på tasten lige over euro og lige til højre for tegnet for engelske pund.

Anden brug 
Da tegnet anvendes sjældent, bliver det brugt som særligt markeringstegn i forskellige filer. Bl.a.:
 Alternativ separator (=adskillelses-tegn) i CSV-filer (komma-separerede filer, en slags flat file database)
 Slette-tegn når det skrives/printes på papir som efterfølgende skal OCR-scannes;
 ¤ : slet foregående tegn
 ¤¤ : slet foregående ord (inklusiv evt. mellemrum)
 ¤¤¤ : slet hele linjen
 I Microsoft Word-filer bruges tegnet ¤ til at angive når en celle i en tabel slutter

Referencer 

Typografi
Dommeren (film fra 2005)

Dommeren er en dansk film fra 2005, instrueret af Gert Fredholm og skrevet af Mikael Olsen.

Medvirkende
Peter Gantzler
Nastja Arcel
Lars Lunøe
Jesper Lohmann
Peter Schrøder
Sarah Boberg
Maria Stokholm

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 2005
Film instrueret af Gert Fredholm
Film fra Danmark (administrationskategori)
Sonja - 16 år

Sonja – 16 år er en dansk film fra 1969.
 Manuskript Hans Abrahamsen efter en roman af Johannes Allen.
 Instruktion Hans Abrahamsen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Gertie Jung
 Bjørn Puggaard-Müller
 Jeanne Darville
 Poul Glargaard
 Rita Angela
 Mogens Brandt
 Ole Monty
 Niels Borksand
 Holger Vistisen
 Søren Strømberg

Eksterne henvisninger 
 

Film baseret på bøger
Danske film fra 1969
På'en igen Amalie

På'en igen Amalie er en dansk film fra 1973. Det er en komedie, hvor hovedpersonen, Amalie, efter en ulykke bliver forvekslet med den afdøde Frk. Gram. Amalie kan ikke overbevise retten om at hun ikke er død, og da hun arver en stor sum penge efter en gammel kæreste i Canada, som hun ikke kan få udbetalt fordi hun er erklæret død, beslutter hun sig for at blive forbryder. For at kunne straffes er myndighederne nødt til først at erklære hende for levende.

 Manuskript Charlotte Georg og Ole Georg.
 Instruktion Preben Kaas.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Marguerite Viby
 Karen Lykkehus
 Kai Holm
 Paul Hagen
 Kirsten Walther
 Bjørn Puggaard-Müller
 Sigrid Horne-Rasmussen
 Valsø Holm
 Ole Monty
 Inger-Lise Gaarde
 Holger Juul Hansen
 Jørgen Beck
 Emil Hass Christensen
 Poul Müller
 Holger Vistisen
 Elin Reimer
 Ebba Amfeldt
 Preben Kaas
 Anne Mari Lie
 Hugo Herrestrup

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1973
Hemer

Hemer er en by i Tyskland, nærmere bestemt i Nordrhein-Westfalen. I 2005 har byen 37.689 indbyggere, og et areal på 67,56 km².

Henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Gert Fredholm

Gert Fredholm (født 18. november 1941 i Næstved) er en dansk filminstruktør.

Han er nok mest kendt for at have instrueret filmen Den forsvundne fuldmægtig (1971) samt filmen At klappe med een hånd (2001).

I 2005 har han været instruktør på filmen Dommeren.

I 2008 udkom portrætfilmen Livet foran kameraet - Et portræt af Gert Fredholm om Fredholm.

Filmografi 
 Den forsvundne fuldmægtig (1971) 
 Lille Virgil og Orla Frøsnapper (1980)
 At klappe med een hånd (2001)

Eksterne henvisninger 
 

Filminstruktører fra Danmark
Personer fra Næstved
Bjerge Herred

Bjerge Herred var et herred i Odense Amt.

Den vestlige del af herredet hørte fra 1662 til Odensegård Amt, indtil det ved reformen af 1793 blev en del af Odense Amt.

Den østlige del af Bjerge Herred – med sognene Stubberup, Dalby, Viby, Mesinge og Revninge – hørte til det gamle Nyborg Amt, indtil det ligeledes ved reformen af 1793 blev en del af Odense Amt – (se Odensegård Amt).

I herredet ligger følgende sogne:
 Agedrup Sogn
 Birkende Sogn
 Dalby Sogn
 Drigstrup Sogn
 Kerteminde Sogn
 Kølstrup Sogn
 Marslev Sogn
 Mesinge Sogn
 Munkebo Sogn
 Revninge Sogn
 Rynkeby Sogn
 Stubberup Sogn
 Viby Sogn

Herredet har omtrent samme udstrækning som den Kerteminde Kommune, der blev oprettet 1. januar 2007 – dog således at Agedrup Sogn ikke er kommet med i kommunen, mens Rønninge Sogn fra Åsum Herred er kommet med.

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Odense Amt
Round the Bays

Round the Bays, anses for at være verdens største motionsløb med hensyn til antallet af deltagere.

Løbet er blevet afholdt hvert år siden 1972 i Auckland, New Zealand, og er vokset fra 1.200 deltagere i det første løb til et samlet deltagerantal på ca. 70.000 deltagere.

Løbet er 8,4 km langt, ruten er flad og følger kajerne i Waitemata havn, med start på Quay St og mål på havnefronten i St. Heliers .

Motionsløb (løbesport)
Sport i New Zealand
Vestnordisk Råd

Vestnordisk Råd blev under navnet ’Vestnordens parlamentariske Samarbejdsråd' stiftet ved et charter i 1985, der sidst er ændret i 1997. I forbindelse med det nye charter skiftede samarbejdsorganet navn til Vestnordisk Råd, der i dag fungerer som et samarbejdsorgan mellem parlamentarikere fra Færøerne, Island og Grønland. Rådet består af 18 medlemmer, seks fra hvert medlemsland, og fungerer samtidig som et supplement til de tre landes arbejde i Nordisk Råd. 

I nyere tid er der udviklet mange kontakter mellem de vestnordiske lande, specielt på fiskeriområdet. Levevilkårene i de tre lande er præget af ofte isolerede samfundsstrukturer, spredt over store landområder. På den måde deler de tre lande skæbne, hvilket er med til, både at knytte dem sammen, men også til at have fælles interesser på en række områder.

Vestnordisk Råds formål er i henhold til rådets gældende charter ”...at samarbejde om Vestnordens interesser", herunder at ”vogte Nordatlantens levende og ikke-levende ressourcer og kultur”, og samtidig hjælpe til i forhold til at udvikle vestnordiske interesser gennem regeringerne og landsstyrerne i Vestnorden, ”især i forbindelse med forvaltningen af ressourcer, forurening mv.”

Vestnordisk Råds medlemmer samles to gange årligt, dels til en temakonference, dels til årsmødet, der er rådets højeste myndighed. Hidtidige temaer har været fiskeri, unge i Vestnorden, kvindepolitik, kultur og fangst, transport og infrastruktur, samarbejde om fælles interesser i Arktis, og hvordan demokratiet kunne styrkes i de tre lande

Rådets arbejde materialiserer sig i formulering af rekommandationer, som forelægges de tre landes parlamenter. Det er herefter op til det enkelte lands minister eller landsstyremedlem at virkeliggøre intentionerne i rekommandationerne.

I 1999 bestluttede Vestnordisk Råd at oprette en litteraturpris for at påskønne børne- og ungdomslitteratur fra de vestnordiske lande. Prisen blev første gang uddelt i august 2002 og kaldes: Vestnordisk Råds Børne- og Ungdomslitteraturpris.

Medlemmer 
Præsidentskabet
 Formand: Guðjón S. Brjánsson , Island
 1. næstformand: Henrik Old , Færøerne
 2. næstformand: Vivian Motzfeldt, Grønland

Formænd 
Lars-Emil Johansen 2015 - 2016
Bill Justinussen  2014 - 2015
Unnur Brá Konráðsdóttir 2013 - 2014
Josef Motzfeldt 2012 - 2013
Kári P. Højgaard, 2011 - 2012 
Ólína Þórvarðardóttir 2010 - 2011
Josef Motzfeldt 2009–2010
Kári P. Højgaard 2008 - 2009
Karl V. Matthíasson, 2007 - 2008
Jonathan Motzfeldt  2006 - 2007 
Henrik Old 2005–2006
Birgir Ármannsson 2004–2005
Jonathan Motzfeldt 2003–2004
Jógvan á Lakjuni 2002–2003
Hjálmar Árnason 2001–2002
Ole Lynge 2000–2001
Jógvan Durhuus 1999–2000
Ísólfur Gylfi Pálmason 1998–1999
Jonathan Motzfeldt 1997–1998
Lisbeth L. Petersen 1996–1997
Árni Johnsen 1995–1996
Lisbeth L. Petersen 1993–1994
Steingrímur J. Sigfússon 1992–1993
Jonathan Motzfeldt 1991–1992
Karin Kjølbro 1990–1991
Friðjón Þórðarson 1989–1990
Preben Lange 1988–1989
Hans Jacob Debes 1987–1988
Páll Pétursson 1986–1987
Jens Lyberth 1985–1986

Eksterne henvisninger og kilder

Fodnoter

Henvisninger 

 Vestnordisk Råd

Nordiske organisationer
Etableret i 1985
Belize City

Belize City er en by i det mellemamerikanske land Belize. Den ligger på østkysten af Belize nær Belizeflodens udmunding i det Caribiske Hav. Belize city er med sine  indbyggere den største by i Belize og er det finansielle og industrielle centrum for landet. Byen var også hovedstad for British Honduras og efterfølgende for Belize, indtil regeringssædet blev flyttet til den nye hovedstad Belmopan i 1970. Den blev næsten helt ødelagt i 1961, da orkanen Hattie ramte.

Referencer 

Byer i Belize
Sayako Kuroda

Sayako Kuroda (født den 18. april 1969) var tidligere prinsesse af Japan og er det tredje barn af Kejser Akihito. 

Hun blev i 2005 nødt til at opgive prinsessetitlen, da hun giftede sig borgerligt. Det skyldes at ifølge japansk lov mister de kvindelige medlemmer af kejserfamilien, der gifter sig borgerligt, deres officielle medlemskab af familien. Sayako var i øvrigt den første royale kvinde, der giftede sig borgerligt i Japan.

Prinsesser fra Japan
Ornitologer fra Japan
Et Kursus i Mirakler

Et Kursus i Mirakler er en selvhjælpsbog, skrevet af den amerikanske psykolog Helen Schucman (1909 – 1981). Bogen udkom første gang på engelsk i 1976 i tre bind under titlen ”A Course in Miracles”, og har siden solgt over 2 millioner eksemplarer på 27 sprog.

Indhold 
Bogen er skrevet i første person med Jesus som fortæller. Schucman hævdede, at bogens tekst var dikteret til hende af en indre stemme, der tilhørte Jesus Kristus. En tysk domstol i Frankfurt dømte dog i 2014, at Schucman var at betragte som bogværkets juridiske forfatter. Der er tale om en spirituel selvhjælpsbog, der har til formål at finde kærlighedens og fredens tilstedeværelse. Bogen er organiseret som et undervisningsredskab, deraf titlen.

Udgivelse og modtagelse 
Bogens manuskript cirkulerede først i 1975 i form af 300 fotokopier. I juni 1976 blev den trykt som bog i 5.000 kopier

Igennem 1980'erne steg det årlige salg af den engelske udgave af bogen støt hvert år; den største vækst i salget med mere end to millioner solgte bind fandt sted i 1992 efter at Marianne Williamson diskuterede bogen på The Oprah Winfrey Show. Siden bogen blev sat til salg i 1976, er teksten blevet oversat til 27 sprog. Bogen distribueres globalt af flere nye religiøse bevægelser.

Bogen er blevet kaldt alt fra "New Age psychobabble" til "The New Age Bible".

Referencer

Eksterne henvisninger 
Schucman, Helen (2001): Et kursus i mirakler. Sphinx. Ca. 1290 sider. 

Spiritualitet
Litteratur i 1976
Iserlohn

Iserlohn er en by i Tyskland, nærmere bestemt i Nordrhein-Westfalen. I 2005 har byen 101.568 indbyggere, og et areal på 125,5 km².

Henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Hanse
Pretty Woman

Pretty Woman er en amerikansk film fra 1990 med Julia Roberts og Richard Gere i hovedrollerne og instrueret af Garry Marshall. Filmen var et af de store hits i 1990, og Julia Roberts fik en oscarnominering og vandt en Golden Globe for sin rolle som den prostituerede Vivian Ward. Rollen var hendes gennembrud.

Filmens succes udløste en bølge af romantiske komedier. Pretty Woman hed oprindeligt 3.000 efter det antal US$, Vivian og Edward aftaler som betaling for hendes tjenester i en uge. I stedet fik filmen navn efter Roy Orbison-melodien. Roberts var ikke noget førstevalg til hovedrollen, der først var tilbudt blandt andre Molly Ringwald, Sandra Bullock, Sarah Jessica Parker og Daryl Hannah, der alle sagde nej tak. Mange brød sig ikke om at skulle fremstille en prostitueret.

I 2019 sagde Roberts, at filmen ikke kunne være lavet i dag. I 2007 udtalte Daryl Hannah: "De solgte den ind som et romantisk eventyr, når den faktisk er historien om en prostitueret, der bliver en fin dame ved at holdes af en rig og mægtig mand. Jeg synes, den film er nedværdigende for hele kvindekønnet."

Plot 

Finansmanden Edward Lewis (Richard Gere) kan efter en fest ikke finde tilbage til sit hotel. Derfor spørger han om vej og får så samlet den prostituerede Vivian (Julia Roberts) op. Det ender med, at hun tilbringer natten med ham, og da han senere får brug for en kvinde som ledsager til forskellige forretningsarrangementer, hyrer han hende for hele ugen. Det ender selvfølgelig med, at de forelsker sig, og i en moderne version af eventyret om Askepot redder han hende fra livet som prostitueret.

Vivian er i den endelige film præsenteret som en forholdsvis pæn pige, der uheldigvis er endt i prostitution. Egentlig var det meningen, at hun skulle have været noget mere vild. Noget af vildskaben blev overført til hendes veninde, Kit (Laura San Giacomo), men der blev faktisk optaget scener, hvor Vivian afsløres som narkoman, og hun siger også i en scene, at hun egentlig hellere vil have hurtig sex med Edward end at tilbringe hele natten med ham. Disse scener kan ses på 15-års-jubilæumsdvd'en.

Noter

Eksterne Henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1990
Romantiske film fra USA
Engelsksprogede film
Båg Herred

Båg Herred var et herred i Odense Amt. Herredet hørte oprindeligt under det tidligere Hagenskov Len. Fra 1662 til Assens Amt (Hagenskov Amt), indtil det ved reformen af 1793 blev en del af Odense Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Assens Sogn
 Barløse Sogn
 Bågø Sogn 
 Dreslette Sogn
 Flemløse Sogn
 Gamtofte Sogn
 Helnæs Sogn
 Holevad Sogn
 Hårby Sogn 
 Kerte Sogn
 Kærum Sogn
 Køng Sogn
 Orte Sogn
 Sandager Sogn
 Skydebjerg Sogn
 Søby Sogn
 Søllested Sogn
 Sønderby Sogn
 Tanderup Sogn
 Turup Sogn
 Vedtofte Sogn
 Ørsted Sogn 
 Årup Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Odense Amt
Simple Network Time Protocol

SNTP er en forkortelse for Simple Network Time Protocol.

SNTP er et forenklet alternativ til NTP. Protokollen bruger samme UDP-baserede pakkeformat som NTP og de fleste NTP-servere kan også servicere SNTP-klienter. En SNTP-server skal have en pålidelig ekstern tidskilde som en stratum-1 NTP-server.

Protokollen virker på den måde, at klienten, der skal bruge et klokkeslæt, kontakter en server med en NTP-pakke, med klientes aktuelle tid. Serveren opdaterer pakken med den tid serveren har modtaget forespørgslen og det korrekte tidspunkt ifølge serveren. Afsender- og modtager-adresserne byttes om i pakken. Lige før afsendelse opdateres med den tid, hvor svaret bliver sendt tilbage til klienten.

Ud fra svaret kan klienten beregne, hvor meget tiden skal justeres. Det antages, at det tager lige lang tid at sende og modtage UDP-pakkerne. Beregningen foregår således:

 T1: Sendetidspunkt ifølge klienten.
 T2: Modtagetidspunkt ifølge serveren.
 T3: Sendetidspunkt ifølge serveren.
 T4: Det tidspunkt, hvor klienten modtager svaret.

 Forsinkelse = T4 + T3 – T2 – T1
 Justering = (T2 – T1 + T3 – T4) / 2

Den lokale tid hos klienten kan nu justeres ud fra den beregnede forsinkelse og justeringsgrad. Forsinkelsen fortæller, hvor meget netværket forsinkede processen. Det vil sige det samlede tidsforbrug fraregnet behandlingstiden på serveren. Justeringen fortæller, hvor meget tiden på klienten skal justeres. Udregningerne forudsætter, at det tager lige lang tid at sende og modtage information, hvilket sjældent er tilfældet på Internettet.

Henvisninger 
 (, , ,  og ).

Internetteknologi
Tidsbestemmelse
Substitution (kemi)

En substitution (eller en substitutionsreaktion) er en kemisk reaktion, hvor et atom (eller en atomgruppe) udskiftes med et andet atom (eller atomgruppe).

Se også
 Elektrofil aromatisk substitution
 Nukleofil substitution
 Nukleofil aromatisk substitution
 SN1-reaktion
 SN2-reaktion

Substitution