kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tikehau

Tikehau er en koralatol belliggende ca. 12 km vest for Rangiroa og 35 km øst for Mataiva i den nordlige del af Tuamotu øgruppen i Fransk Polynesien. Atollens lagune er oval og 27 km lang og 19 km bred og omgivet af et næsten sammenhængende koralrev. Lagunen har et meget rigt, marint liv, som bl.a. er blevet studeret af Jacques-Yves Cousteau.
Tikehaus hovedby hedder Tuherahera, og øens nuværende indbyggerantal er 407.

Tikehau blev opdaget d. 25 april 1816 af den russiske sømand Otto von Kotzebue.

Referencer 
Diversity of the French Polynesian atolls

Eksterne henvisninger 
Atoll list (in French) 

Øer i Frankrig
Fransk Polynesien
Salhusfjorden

Salhusfjorden er en fjord i Bergen og Alver kommuner i Vestland fylke i Norge. Den ligger mellem Salhus i sydøst og Frekhaug på Holsnøy i nordvest og starter hvor Byfjorden, der kommer fra Bergen centrum mod syd, møder Herdlefjorden som kommer nordvest fra. Både Byfjorden og Herdlefjorden kan anses som fjordarme til Hjeltefjorden. 

Fjorden har indløb i sydvest mellem Galleneset på Holsnøy og Salhus. Herfra  strækker den sig omkring 4 km nordøstover. Fjorden bliver krydset af Nordhordlandsbroen, som har en længde på 1,6 km, den næst længste i landet efter Drammensbroen. Broen er en del af E39 og går fra Klauvaneset ved Tellvik og over fjorden til Flatøy. Krossnessundet og Håøysundet ligger mellem Flatøy og Holsnøy og går nordover til Kvernafjorden og Radfjorden. 

Salhusfjorden ender mellem Klubben i Knarvik i nord og Hordvikneset i syd. Fra her går Osterfjorden videre nordøstover, mens Sørfjorden går sydøstover. 

Fjorde i Vestland
Bergen
Andholm Batteri

Andholm Batteri ligger ved primærrute 24 3,4 kilometer nord for Rødekro. Det var en del af Sikringsstilling Nord

Batteriet er det eneste af de store kanonbatterier i Sikringsstilling Nord der efter 1. verdenskrig ikke blev sprængt i luften af danske ingeniørtropper. Det var faktisk en fejl.
Sikringstilling Nord skulle fjernes hurtigst muligt for, at Tyskerne senere ikke kunne bruge dem mod indtrængen fra nord. Historisk set, var det en klog beslutning.

250 m nord for anlægget findes Vendersvold.

Se også 
 Andholm Batteri 

Rødekro
Fæstningsanlæg i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Aabenraa Kommune
Kølby

Kølby er en landsby med under 200 indbyggere  beliggende i det nordvestlige Himmerland 2 km. vest for Farstrup. Nær Limfjorden 16 km. vest for Nibe og 12 km. øst for Løgstør. Byen ligger i Region Nordjylland og hører under Aalborg Kommune. Kølby er beliggende i Farstrup Sogn.

Referencer 

Lokaliteter i Aalborg Kommune
Karl Larsen

Karl Larsen kan henvise til flere personer:

 Karl Larsen (forfatter) – en dansk forfatter (1860-1931)
 Karl Larsen (tegner) – en dansk tegner (1889-1992)
 Karl Larsen (arkitekt) – en dansk arkitekt (1892-1958)
 Karl Larsen (maler) – en dansk maler (1897-1977)
Bømlabroen

Bømlabroen er en hængebro over Spissøysundet mellem Nautøy og Spissøy i Bømlo og Stord kommuner i Vestland fylke i Norge. 

Længden er 998 meter med et hovedspænd på 577 meter. Brotårnene  er 105 meter over vandfladen, og gennemsejlingshøjden er 36 meter. Bømlabroen indgår i Trekantsambandet som del af riksvei 542. Broen blev åbnet den 27. december 2000.

Hængebroen er bygget med en tilkørselsdel, som hviler på 7 piller på den ene side og en kort tilkørselsdel på den anden side, uden piller.
Broen har to vejbaner og et fortov.

Tårnene og pillerne er bygget af beton. 
Selve brobanen hviler på en brokasse i stål. Kassen har en bredde på 13 meter og en højde på 2,6 meter.

Hovedkablerne er forankret direkte til bjerget.

Se også 
Spissøybroen
Stordabroen
Bømlafjordtunnelen

Kilder og henvisninger 

Aas-Jacobsen AS om bømlabrua  
Structurae om Bømlabrua
Trekantsambandet – officiel side 
scandion.no om Trekantsambandet 

Broer i Vestland
Vestlands geografi
Stord
Tværvej

Tværvej er en motortrafikvej der løber vest for Høje Taastrup, mellem Holbækmotorvejen og Sydvej . Vejen indgår i den planlagte Motorring 5.

I januar 2009 aftalte en flertal i Folketinget at nedsætte et kommissorium for strategisk anlyse af udbygningningsmulighederne i hovedstadsområdet. En del af arbejdet er gennem analyser at afdække, hvordan en etablering af en vestlig Ring 5 mellem Køge og Helsingør vil lede gennemkørende trafik uden om hovedstadsområdet. Kommissoriet skal aflægge delrapportering i efteråret 2011 og en endelig analyse i efteråret 2013. I august 2009 udtalte transportminister Lars Barfoed, at han ønsker at sætte analysearbejdet i gang nu, så der kan arbejdes mod en realisering af projektet.

Anden etape af Tværvej er bygget mellem anden etape af Frederikssundmotorvejen og Kildedal Station ved Frederikssundsvej.

I 2016 vurderede Vejdirektoratet at der er et langsigtet behov for en fuld Ring 5.

Fodnoter 

Høje-Taastrup
Motortrafikveje i Danmark
Sylvius Knutzen

Sylvius Knutzen (6. august 1870 i Odense – 1. juli 1939 i Hellerup) var en dansk arkitekt, der særligt har arbejdet i Nordjylland i og omkring Hjørring. Han var eksponent for Bedre Byggeskik-stilens videreudvikling af nationalromantikken med bygninger i røde håndstrøgne sten, halvvalmede røde tegltage og hvide småsprossede vinduer.

Knutzens forældre var fuldmægtig og senere vinhandler Johan Søren Peter Knutzen og Sophie Christence f. Prange. Han blev tømrersvend og dimittend fra Odense Tekniske Skole. Dernæst gik han på Kunstakademiets Arkitektskole i København fra september 1890 til afgang i maj 1899. Han tegnede hos Vilhelm Dahlerup, Heinrich Wenck og Axel Møller. 1902-03 var han i Tyskland og Italien.

Han var assistent ved Kunstakademiets dekorationsskole og almene forberedelsesklasse 1904-14. 

Knutzen udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling 1903, 1906, 1914, 1919, 1921, 1923 og 1926, deltog i Landsudstillingen i Århus 1909, Dänische Ausstellung, Kgl. Kunstgewerbemuseum, Berlin 1910-11, Kunstnerforeningen af 18. November 1921's udstillinger i 1923-24, 1926-27, 1930, 1932-34 og 1936-39.

Han var ugift og er begravet på Vestre Kirkegård (København).

Værker 

 Villa, Kalkværksvej 4, Frederikshavn (1904)
 Gartnerbolig med drivhuse, Kastrupvej 1, Kastrup (ca. 1910)
 Villa, Fuglebakkevej 77, Frederiksberg (1914, præmieret)
 Villa i Holte (udstillet 1914)
 Gravsteder på Vestre Kirkegård (udstillet 1921)

I Hjørring 
 Hjørring Bank, Østergade (1902)
 Hjørring Teater (1907, facade, foyer og indgangsparti forsvundet 1957)
 Hjørring Vestbanegård (1913, ombygget til auktionslokale 1942, tag brændt 1973, nedrevet)
 Rets- og politibygning, Jernbanegade (1919-20)
 Gravsted, Hjørring Kirkegård (udstillet 1926)

Stationsbygninger (Hjørring Privatbaner) 
 Hjørring-Hørby Jernbane (1913)
 Hjørring-Løkken-Aabybro Jernbane (1913)
 Vodskov-Østervrå Jernbane (1924)
 Hjørring-Hirtshals Jernbane (1925)

Tegninger 
 Fra Italien (udstillet 1903)
 Fra Pompeji og Rom (udstillet 1906)
 Tårnby Kirke ved Vallø (1912, Nationalmuseet)
 Trappe på Koldinghus, Sdr. fløj, set fra neden (udstillet 1914, 1927)
 Frederiksborg Slot (udstillet 1923)
 Nyborg Slot (udstillet 1923)
 Vallø Slot (udstillet 1923)
 Rådvad Strandmølle (udstillet 1939)

Skriftlige arbejder 
 "Rejsebrev" i: Architekten 1902-03.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Ansatte ved Kunstakademiets Arkitektskole
Personer fra Odense
Danskere i 1900-tallet
Nationalromantiske arkitekter
Kooperative Arkitekter

Kooperative Arkitekter var en dansk arkitekttegnestue, der eksisterede 1934 til 1946 og havde et markant boligsocialt sigte.

Tegnestuen havde rødder i 1920'ernes og 1930'ernes kulturradikale og socialistiske miljø. Edvard Heiberg og Ivar Bentsen var hovedskikkelserne i den kollektive tegnestue, som også omfattede bl.a. Karl Larsen, Knud Hansen, Vagn Kaastrup, Ole Buhl, Valdemar Jørgensen, Frederik Wagner, Magnus Stephensen, Knud Thorball, Acton Bjørn, Povl Baumann, Jørgen U. Berg, Harald Petersen, Dan Fink, Torben Miland Petersen, Svenn Eske Kristensen, Kay Larsen og Alfred Skjøt-Pedersen. Nogle af medlemmerne var løst tilknyttede og medvirkede kun på få projekter.

Via et rationelt boligbyggeri baseret på funktionalismens idealer arbejdede arkitekerne på at forbedre boligforholdene for den brede befolkning. De fleste af boligbyggerierne er af altan-karnap-typen med rytmisk afvekslende facader. Som oftest står bygningerne i gul blankmur.

Trods de arkitektoniske værdier (de fleste af byggerierne har høj bevaringsværdi) fremstår de fleste af disse ejendomme i dag ombygget med materialer, der er fremmede for den oprindeligt tilstræbte materialitet (plasticvinduer etc.).

Udvalgte værker 
For Foreningen Socialt Boligbyggeri:
 Blidah Park, Strandvejen, Hellerup (1933-35, nu ejerlejligheder, havearkitekt C.Th. Sørensen)
 Haunstrupgaard, Østerbro, København (1938, ombygget)
 Kantorparken, Bispebjerg, (1939, ombygget, havearkitekt C.Th. Sørensen)
 Præstehaven, rækkehuse og etageboliger, Aarhus (1939-40, 1940-41, nu Boligselskabet Præstehaven og ejerboliger, havearkitekt C.Th. Sørensen)
 Bispeparken, Bispebjerg, København (1940-42, ombygget, havearkitekt C.Th. Sørensen)
 Damstokkene, Rødovre (1942-43, ombygget)

For andre boligforeninger:
 Enighedslund, Vesterbro 1-15, Aalborg (1937-38)
 Emdrupvænge, række- og etagehusbebyggelse for AAB, Emdrup, København (1940-45, ombygget)

Litteratur 
 Ole Buhl (red.), Foreningen Socialt Boligbyggeri 1933-1941, København 1941/1983.
 Kenn Schoop, At bygge boliger – FSB's historie 1933-1994, København 1994.
 Olaf Lind og Jonas Møller: FolkeBolig – BoligFolk, Boligselskabernes Landsforening 1994.
 Parkbebyggelsen Blidah – smukke, sunde, sollyse Boliger, København 1933.
 Claus M. Smidt og Erik Iversen: Funkis – det nordjyske gennembrud, Phønix Media A/S 2003.

Arkitektvirksomheder i Danmark
Etableret i 1934
Ophørt i 1946
Condé-sur-Noireau

Condé-sur-Noireau er en kommune i departementet Calvados i Basse-Normandie regionen i det nordvestlige Frankrig. Byen ligger ved floden Noireau.

Historie 
I det 18. århundrede var Condé en af de mest aktive byer i området. De fleste indbyggere var beskæftiget med fremstilling af lærred, klæde og linned. Byens knive var også berømte. I begyndelsen af det 19. århundrede begyndte der at komme spinderier drevet af vandkraft i Condé. Det første trykkeri blev etableret i 1829.

I 1860'erne var byen på toppen af sin økonomiske udvikling med en stor tekstilindustri (man talte 55 vanddrevne spinderier og 8.000 væverier) hvortil kom nogle meget aktive håndværkere. For at styrke udviklingen blev der i 1868 etableret jernbane til Flers og til Caen i 1874.

Under 2. Verdenskrig oplevede Condé sine mest tragiske timer. Byen blev 95 % ødelagt ved bombardementer, som kostede 252 mennesker livet. Genopbygningen efter 2. Verdenskrig blev formelt afsluttet med indvielsen af det nye rådhus i 1963.

Condesurnoireau
Eksil (bog)

Eksil er en roman af danske forfatter Jakob Ejersbo, udgivet posthumt i 2009 på forlaget Gyldendal. Bogen er den første i en planlagt trilogi om forholdet mellem Den Tredje Verden og Vesten.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2009
Den sidste mogul

Den sidste mogul (engelsk: The Last Tycoon eller i den nye udgave i 1993 The Love of the Last Tycoon) er en  amerikansk roman af den amerikanske forfatter F. Scott Fitzgerald udgivet posthumt i 1941 af forfatterens ven, kritikeren Edmund Wilson. Fitzgerald fik aldrig skrevet romanen færdig før sin pludselige død, og bogen blev udgivet ufuldendt med forfatterens notater og tanker om slutningen til sidst. Romanen udkom på forlaget Charles Scribner's Sons.

Romanen blev i 1976 filmatiseret af Elia Kazan med Robert De Niro i hovedrollen som Monroe Stahr.

Romaner fra USA
Litteratur i 1941
Drachmannlegatet

Drachmannlegatet er et dansk legat som uddeler midler på Holger Drachmanns (1846-1908) fødselsdag, 9. oktober. Legatet har eksisteret siden 1917 og stammer fra driften af museet Drachmanns Hus, Villa Pax i Skagen. Den første legatkomite bestod af Peter Nansen (formand), Otto Borchsenius, Viggo Lachmann, Johan Brodersen samt en repræsentant for undervisningsministeriet. Legatet, der uddeles uden ansøgning, gives til skønlitterær forfattere uden krav om legatets anvendelse. Det administreres af forfatteren Hanne Marie Svendsen, forfatteren Jens Christian Grøndahl og repræsentanter fra Skagens Kunstmuseer.

Liste over modtagere

Eksterne henvisninger 
 Drachmannshus 
 litteraturpriser.dk

Noter 

Litteraturpriser fra Danmark
Legater fra Danmark
Vire

Vire er en kommune i departementet Calvados i Basse-Normandie regionen i det nordvestlige Frankrig. Indbyggerne kaldes Virois.

Geografi 
Byen ligger ved floden Vire, hvorfra den har taget sit navn, ved dennes møde med Virène floden.

Historie 
I 1123 byggede kong Henrik 1. af England, som samtidig var hertug af Normandiet et firkantet tårn på et hesteskoformet klippefyldt sted, som var omgivet af en bugtning i Vire-floden. Denne bygning blev meget senere, omkring år 1400 udbygget med volde. Byen, som opstod ved fæstnignen, begyndte at trives ved læderhåndværk og senere ved klædeindustrien.

Under Ludvig 13. af Frankrig hvor mange fæstningsværker fra middelalderen blev anvendt af oprørske huguenotter især blev slottet og dens fæstningsværker sløjfet efter ordre fra Richelieu.

I det 19. århundrede klarede byen sig dårligt under den industrielle revolution og faldt hen i en alvorlig recession.

Under 2. verdenskrig blev Vers i løbet af 20 timer på D-dag den 6. juni 1944, som mange andre af byerne i Normandiet, udsat for et strategisk bombardement fra de allierede, som ødelagde over 80 % af byen . Genopbygningen efter 2. verdenskrig var først tilendebragt i begyndelsen af 1960'erne.

Noter og referencer 

 Vire, mille ans d'histoire ()
 1939-1956, Vire se souvient ()

Eksterne kilder 
 Officiel hjemmeside 
 Vire på l'Institut géographique national  
 Vire, et blik på den lokale historie 

Byer i Calvados
Monarkisme

Monarkisme er den politiske ideologi at en stat bør regeres som et monarki.

Se også 
 Republikanisme (modsætning)

Referencer 

Ideologier
Johan Vilhelm Andersen

Johan Vilhelm Andersen, (født 17. januar 1892 i København, død 29. november 1971) var en dansk maler, grafiker og skaber af glasmosaikker. 

Johan Vilhelm Andersen har bl.a. skabt mosaikker i en række kirker, herunder Taarbæk Kirke.

Hæder 
 Købkes Legat 1920, 1924
 Akademiets stipendium 1924, 1941, 1946
 Hertzogs Præmie 1927
 Eckersberg Medaillen 1931
 Zacharias Jacobsens Legat 1932, 1936
 Serdin Hansens Præmie 1932, 1944
 Alfred Benzons Præmie 1952

Kilde 
 

Malere fra Danmark
Grafikere fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Personer fra København
Danskere i 1900-tallet
Susan Sarandon

Susan Sarandon (født Susan Abigail Tomalin 4. oktober 1946 i New York City, USA) er en amerikansk skuespiller, der har været aktiv i film og tv siden 1970. For sin medvirken i Dead Man Walking i 1995 modtog hun en Oscar for bedste kvindelige hovedrolle, men var forinden nomineret til en Oscar fire gange.

Hun var gift med skuespilleren Chris Sarandon 1967-1979 og dannede par med skuespilleren Tim Robbins, som hun har to sønner med, fra 1988 til 2009. Sammen med Robbins udtalte hun sig i mange politiske spørgsmål fra et liberalt venstrestandpunkt. Hun har bl.a. markeret sig som kritiker af Irakkrigen, USA's udenrigspolitik og dødsstraf i USA, ligesom hun har kaldt den tidligere amerikanske præsident George W. Bush for en 'fascist'. 

Sarandon har en stjerne på Hollywood Walk of Fame.

Filmografi i udvalg 
 Joe (1970)
 Rocky Horror Picture Show (1975)
 Pretty Baby (1978)
 Atlantic City (1980)
 Hunger (1983)
 Heksene fra Eastwick (1987)
 Thelma & Louise (1991)
 Dead Man Walking (1995)
 Stepmom (1998)
 Igby Goes Down (2002)
 Alfie (2004)
 In the Valley of Elah (2007)
 Mr. Woodcock (2007)
 A Bad Moms Christmas (2017)

Litteratur / kilder 
 Henrik Jul Hansen: Sommer for Susan (Levende Billeder nr. 9/10, 1991).
 Helle Hellmann: Karrierestigen skal forlænges (Politiken, 30.8.1994)
 Pernille Tranberg: Alle film er politiske (Politiken, 13.4.1996)
 Edward Schmidt: Frække Susans bryster (PS Pige-Special nr. 8, 1996)
 Helle Hellmann: Sensuelle Susan (Politiken, 9.10.1998)
 Lotte Thorsen: 25 minutter med Susan Sarandon (Politiken, 4.2.1999)
 Niels Ivar Larsen: Hollywoods opsætsige stjerne-strigle (Information, 20.6.2003)
 Christian Monggaard: Film skal udfordre publikum (Information, 25.6.2004)
 Casper Christensen: Susan Sarandon – et paradoks i Hollywood (Jyllands-Posten, 15.6.2008)

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra New York
Oscar for bedste kvindelige hovedrolle
Personer fra New York City
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Mephistopheles

Mephistopheles (eller Mephisto) er navnet på en karakter som symboliserer Satan i skuespillet Faust af Johann Wolfgang von Goethe.

I senere og moderne kultur anvendes navnet som arketype for djævelen.

Forlæg i folkesagn 
I Goethes version af legenden indgår Faust en pagt med dæmonen Mephistopheles. Faust karakteren bygger på en virkelig person; men Goethes version af beretningen om pagten med dæmonen Mephistopheles er fiktion. Goethe var inspireret af Christopher Marlowes version af tyske folkesagn om troldmanden Faust.

Mephistopheles i magiske værker 
Navnet Mephistopheles optræder af og til i dæmonologier, fx i magiske grimoirer som Faust Höllenzwang samt Sjette og Syvende Mosebog. 

Fiktive personer
Mephisto

Ordet Mephisto er den korte form af navnet Mephistopheles og kan henvise til:
 Karakteren Mephistopheles i skuespillet Faust
 Filmen Mephisto (film) fra 1981
 Musikgruppen Mephisto (band) som havde et hit i 1997 med sangen "Mystery"
 Tredje boss i spillet Diablo 2
Rauma (flod)

Rauma er en flod der løber i Innlandet og Møre og Romsdal fylke i Norge. Floden er 68 km lang og løber fra Lesjaskogsvatnet til Åndalsnes. Tidligere var Rauma en god lakseelv, men den har de senere år været inficeret af lakseparasitten Gyrodactylus salaris.

Raumaflodsystemet blev fredet i Verneplan IV for vassdrag i 1992.

Vandløb i Innlandet
Vandløb i Møre og Romsdal
Rauma
Burn Notice

Burn Notice er en amerikansk tv-serie skabt af Matt Nix. Serien debuterede på USA Network den 28. juni 2007.

Eksterne henvisninger 
 Burn Notice officielt website (USA Network)
 

Dramaserier fra USA
Actionserier fra USA
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Amerikanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra USA Network
Trollveggen

Trollveggen er en stejl bjergvæg, der ligger i Romsdalen i Rauma kommune i Møre og Romsdal fylke i Norge. Trollveggen er en del af Trolltinderne og er Europas højeste lodrette bjergvæg. Der er cirka 1.700 meter fra bunden af dalen og op til toppen af væggen, hvoraf 1.000 meter er et lodret fald, hvor bjergmassivet delvis hænger 50 meter udover væggen.

Klatring 
Trollveggen er et yndet mål for klatrere, men blev først overvundet i 1965, da et norsk og et engelsk klatrehold med hver sin rute nåede toppen med én dags mellemrum. Tidligere havde man dog besteget Trolltinderne fra Romsdalen via ruter som ikke involverede selve Trollveggen. Toppen af Trollveggen er let tilgængelig (uden klatring) fra bagsiden. Stien starter fra toppen af Trollstigen (Stigrøra).

BASE jumping 
I 1980 kastede finnen Jorma Öster sig ud fra Trollveggen i faldskærm, og væggen har siden været et yndet mål for BASE-hoppere. Faldskærmsudspring fra Trollveggen blev imidlertid forbudt ved lov i 1986 efter flere dødsfald og vanskelige redningsoperationer.

Bjerge i Møre og Romsdal
Seværdigheder i Norge
L'Aigle

L'Aigle (skrevet Laigle indtil 1961) er en kommune i departementet Orne i regionen Basse-Normandie i det nordlige Frankrig.

Ifølge Orderic Vitalis – blev der fundet en ørnerede (aigle betyder ørn på fransk) under bygningen af byens fæstning.

Floden Risle gennemstrømmer kommunen.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Officiel hjemmeside 
 Stationen i L'Aigle 
 L'Aigle på l'Institut géographique national  
 L'Aigle på l'Insee  
 L'Aigle sur GenCom  
 L'Aigle på kortet af Cassini (GenCom) 

Byer i Orne
Islandsk artikel (sprog)

Islandsk har kun én artikel, den bestemte, og den bruges overvejende som affiks ligesom på dansk. Lydreglerne for affikseringen er ret indviklede. Dens fritstående bøjning anføres her.

Artiklen bøjes nøjagtig som det demonstrative stedord hinn (den anden af to) med undtagelse af neutrums nominativ og akkusativ i ental.

I affikseret form ser den kanoniske artikel sådan ud:

Der findes forskellige regler hvordan artiklen benyttes, en del af dem hører syntaksen til (dvs. hvordan og hvornår den bliver brugt, affikseret eller ej), mens andre regler bestemmer visse bøjningsforandringer.

For at få et grelt eksempel af vejen, så bøjes ordet maður (mand) sådan med artikel.

Flertallets nominativ er her blevet udvidet til mennir+nir, nok fordi det normale flertal, menn ikke så godt lader sig forene med affikset -nir.

For at pege på den mest iøjnefaldende ændring, så kræver den affikserede artikel, at navneordets flertalendelse i dativ, dvs. -(u)m, forsvinder. Vi har her mönnu+num mens denne dativ uden artikel er mönnum.

De øvrige regler om artiklens affiksering har mest med at gøre om et -i beholdes, fjernes eller indskydes. Se indtil videre Kress, som behøver to meget kompakt trykte sider til at gøre rede for det hele.

Kilder 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Artikel
Grammatik
Trolltinderne

Trolltinderne i Rauma kommune i Møre og Romsdal fylke i Norge er et bjergmassiv bestående af en række spidse og bratte tinder mellem Romsdalen i øst og Isterdalen i vest.

Mod Romsdalen domineres bjergmassivet af store vægge og udhæng, hvoraf nordvæggen på Trollryggen (1.740 moh.), Trollveggen er den mest kendte. Den tusind meter høje og lodrette bjergvæg er et kendt mål for bjergbestigere og BASE jumpere fra hele verden. BASE jumping er forbudt fra Trollveggen.

Den højeste top i Trolltindene er Breitinden der er 1.797 moh. som ligger i den sydlige del af massivet. Store Trolltind på 1.788 moh. ligger længere mod nord, og nord for Trollryggen.

Bjerge i Møre og Romsdal
Bjergmassiver
Islandske talord

Islandske talord deles i ordinaltal og kardinaltal, som vanligt. De beskrives her kort.

Kardinaltal 
Talordene fra én til fire bøjes i kasus, køn og tal. De andre bøjes kun, når de i virkeligheden er navneord.

Talordene én til fire bøjes i tur og orden.

Brug og bøjning af einn kompliceres lidt af det faktum, at einn også er et indefinift stedord. I så fald forefindes der en alternativ form for maskulinum, akkusativ, ental, einan i betydningen helt alene, ensom. Lidt ældre tekster (men dog ikke fra den første tid) tenderer i nogen grad til at benytte einn næsten som en ubestemt artikel, men den udvikling standsedes og forefindes ikke mere. Gennem dansk indflydelse kan man også støde på en slags komparation, dvs. hinn einasti (den eneste) o.lign. Denne omtale vil blive fortsat eller helt flyttet til stedordet einn, når det en gang foreligger.

Pluralisformerne benyttes, når man skal angive tallet på noget, som allerede grammatisk er i pluralis, f.eks. fern föt (fire sæt klæder), einar dyr (en dør) eller þrennir vettlingar (tre par vanter).

Hundrað (hundrede) er et navneord (neutrum), þúsund (tusind) er enten neutrum eller femininum, og ellers bruger islandsk det europæiske system for højere tal, skiftevis femininum og maskulinum, milljón er femininum, milljarður er maskulinum etc. Desuden findes der en mængde ord, som betegner mængder, men deres beskrivelse hører ellers til de forskellige ordarters paragraffer f.eks. tylft (dusin), þrenna (tre af noget, som f.eks. i poker), þrisvar (tre gange) osv.

De første tyve er disse.

Ordinaltal 
De bøjes normalt som adjektiver. Der angives mønstre som påkrævet.

Annar (anden) bøjes nøjagtigt som det indefinitive stedord annar.

Fra og med þriðji bøjes ordinaltallene som svage adjektiver.

De første tyve ordinaltal følger.

Kilder 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Talord