kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Keri Hilson

Keri Lynn Hilson (født 5. december 1982 i Decatur, Georgia) er en amerikansk R&B sangerinde og sangskriver. Hun er en del af et kollektiv af sangskrivere og producere kendt som The Clutch.

Musikalsk debut 
Keri Hilson har skrevet musik for diverse kunstnere siden 2001. Hun har skrevet musik for Chris Brown, Britney Spears, Lil' Wayne, Fat Joe, Toni Braxton, Mary J. Blige, Usher, Ciara, the Pussycat Dolls, Avant, Ruben Studdard, B5, Diddy, Chingy, LeToya, Ludacris, Rich Boy, Jennifer Lopez, Shawn Desman, Kelly Rowland, Nicole Scherzinger, Lloyd Banks og Timbaland.

Hilson har også skabt sig en karriere som arrangør og baggrundsvokalist i mange af de sange hun selv har skrevet til andre. Hilson forblev stort set altid bag scenen indtil 2004, da hun medvirkede på Xzibit's single, "Hey Now (Mean Muggin')", til hans album, Weapons of Mass Destruction. Hun havde sin koncertdebut ved MTV Europe Awards 2004 hvor hun optrådte med Xzibit.

I 2006 kom Hilson tilbage, denne gang i videoen til Nelly Furtado's single "Promiscuous". Siden da har Hilson skrevet kontrakt med Timbalands Mosley Music Group. De to arbejder i øjeblikket på hendes debutalbum, som forventes at blive produceret med hjælp fra Timbaland, Danja, Xzibit, Polow Da Don, The Underdogs, Organized Noize, Bangladesh, Tha Cornaboyz, Tony Dixon, Eric Dawkins, Tank og Snoop Dogg, Ludacris og Justin Timberlake skulle medvirke. Polow Da Don har bekræftet at Hilsons første single vil blive "Henny and Apple Juice" med Snoop Dogg og Ludacris.

Samme år medvirkede hun på "Help", den anden single fra Lloyd Banks' Rotten Apple.

I 2007 medvirkede Hilson på flere numre fra Timbalands album, Shock Value. Hun medvirker på "The Way I Are", "Scream" og "Miscommunication". 

Hilson er baggrundsvokalist på Britney Spears' album Blackout som også er fra 2007.

I 2008 Skrev hun også en duet med Kanye West og Ne-Yo som hedder "knock you down"

Eksterne henvisninger 

 Officiel webside
 

Sangere fra USA
Personer fra Georgia
Terry O'Quinn

Terrance "Terry" O'Quinn (født Terrance Quinn 15. juli 1952) er en amerikansk skuespiller, kendt fra bl.a. Lost og Alias.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Michigan
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Survivor (tv-show)

Survivor er den amerikanske udgave af Robinson Ekspeditionen

Sæsoner

Eksterne henvisninger 
 Survivorheaven.com – fanside  

Realityshows fra USA
Tv-programmer fra CBS
Otte Thott til Næs

Otte Tagesen Thott (født 21. november 1607 på Eriksholm, død 10. september 1656 på Malmøhus) til Næs var en dansk rigsråd.

Han var søn af Tage Ottesen Thott til Eriksholm (død 1658) og dennes første hustru, Helvig Rantzau.

Efter sin mors tidlige død blev han opdraget hos sin fars faster Karen Thott på Skabersø, efter hvis død han i 1617 kom til hoffet. I 1621 sendtes han sammen med Ove Barnekow til Nederlandene og studerede her bl.a. ved Universitetet i Leiden, men kom i 1623 tilbage og gik derefter 4 år i Sorø Skole. I 1627 rejste han til Frankrig, studerede her i Bourges, hvor han var "den tyske Nations" prokurator, og tog del i La Rochelles belejring.

Endelig kom han hjem i 1630, blev i 1631 hofjunker, ledsagede 1632 sin far på en udsending til Tyskland, blev samme år kammerjunker, 1634 lensmand på Bohus, 1640 på Tranekær, 1642 på Sølvitsborg. Da han uden gyldig grund forlod dette slot ved krigens udbrud, pådrog han sig kongens vrede. Dog blev han i 1645 befalet at ledsage den fjendtlige hær ud af landet; men han mistede sit len og fik intet nyt i Christian 4.’s tid. I 1649 beskikkedes han til at være den ene af to landkommissærer i Skåne, og i 1651 efterfulgte han sin far som lensmand på Malmøhus, som han beholdt til sin død. I 1655 blev han rigsråd.

Otte Thott var en af de største skånske jordbesiddere, idet han her ejede Næs, hvor han stiftede et hospital, Eriksholm, Søfde, Tullesbo, Snogeholm, Tostrup, Brødegård, Mogenstrup, Verpinge, Ågerup og Rydsgård. Desuden ejede han i Jylland Søndervang, men den solgte han i 1653.

Han blev gift første gang 25. oktober 1634 med Jytte Knudsdatter Gyldenstierne (17. februar 1617 – 29. august 1640), anden gang 14. maj 1643 med Dorthe Holgersdatter Rosenkrantz, der levede som enke 1666, efter at Otte Thott var død 1656.

Kilder 

 

Rigsråder fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Godsejere fra Skåne
Lensmænd fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Otte
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Redundans

Redundans (af latin redundantia = overflod, overstrømmende fylde i talen) er det spild, der sker ved overførelse af en information (fx pga. overflødige bogstaver i alm. sprog). 

Redundans kan også bruges om sproglig meddelelse for tydeligheds skyld udtrykt på flere måder, fx stavning af navne, der er sagt. Desuden kan man benytte sig af overinformation af kontrolmæssige grunde (fx "back up"). 

Redundans kan opfattes som bestående af overflødige ord, men bruges også i tekstanalyser som gentagelse for læserens opfattelse. Det vil sige, at man gentager ord eller sætninger løbende i teksten for at lede læserens opmærksomhed en bestemt vej og lægge vægt på vigtige begreber og passager.

I tekniske anlæg kan redundans betyde installation af flere ens enheder for at sikre korrekt funktion af anlægget i tilfælde af fejl på en eller flere af de pågældende enheder, eller det kan betyde en mere effektiv udnyttelse af enheden.

Se også 
Tautologi
Pleonasme

Ord og vendinger
Dukan

Dukan er den største sø i den kurdiske region i det nordøstlige Irak. 

Søen ligger nær byen Rania.

Kurdistan
Iraks geografi
Søer i Asien
Kingston (Jamaica)

Kingston er Jamaicas hovedstad og største by med indbyggere. Der var 660.000 indbyggere ved folketællingen i 2003.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Byer i Jamaica
Presenning

Presenning er et stykke sejldug, plastmateriale eller lignende, som anvendes til at brede over noget til beskyttelse mod regn, solskin og lignende.

Etymologi 

Begrebet stammer fra nedertysk presenning, persenni(n)g, present, hollandsk presenning, ældre fransk préceinte, af latin praecinctus, perfektum participium til praecingere, omgive, omgjorde.

Egenskaber 

Presenninger kan laves af forskellige materialer, der dog har det tilfælles, at de er forholdsvis lette og fleksible og derfor lette at arbejde med. For at kunne beskytte mod sollys vil materialet normalt have en høj UV-beskyttelsesværdi. For at kunne beskytte mod regn vil materialet normalt være vandtæt.

Udformning 

Presenninger kan udformes på to måder: den kan være formgivet med henblik på at opfylde et bestemt formål fx at beskytte en båd, der er trukket på land i vinterperioden, eller den kan være flad, som regel rektangulær eller kvadratisk. I sidstnævnte tilfælde vil samme slags presenning kunne anvendes til forskellige beskyttelsesformål.

Af hensyn til anvendelsen vil presenningen denne som regel være forsynet med hulringe i kanten således, at presenningen kan fastgøres med snor eller lignende for at forhindre, at den blæser væk.

Anvendelse 

Presenninger er som regel beregnet til at blive brugt flere gange.

Opbevaring 

Når presenningen ikke er i anvendelse, kan den, efter grundig tørring, som regel foldes eller rulles sammen for at optage mindst mulig plads til næste gang, den tages i brug.

Eksterne henvisninger 

 "Presenning" (Ordbog over Det danske Sprog)

Tekstiler
Friluftsliv
Kovending og stagvending

En kovending er en vending med en sejlbåd, hvor man drejer bådens forstavn væk fra vindens retning, så man på et tidspunkt har vinden ind lige bagfra. Sejler man med sejl, hvis ene side er fastgjort til eller tæt på masten slår sejlet pludseligt over, og det kaldes at 'bomme'.

Ved en stagvending vender man ved at dreje bådens forstavn op mod vindens retning, så man på et tidspunkt peger direkte op mod vinden, og fortsætter derpå drejningen, indtil vinden kommer tilstrækkeligt meget ind fra den modsatte side til, at man igen kan få en god fremdrift. Det kaldes 'at gå over stag'.

En sejlbåd kan ikke sejle direkte op mod vinden. I stedet sejler man en zigzag kurs på 'bidevind', hvor man skiftevis har vinden ind fra styrbord (højre) og bagbord (venstre) side. Zigzag-kursmønsteret kaldes at 'krydse'. At sejle 'bidevind' betyder, at man sejler en kurs så tæt op mod vinden som muligt uden at miste for meget fart.

Når man skal skifte fra at have vinden ind fra styrbord til bagbord side eller omvendt, er der to muligheder: Stagvending og kovending.

I en moderne sejlbåd bruger man praktisk taget altid stagvending, fordi det er hurtigere og kræver mindre plads. Desuden slipper man for den ubehagelige og – i værste fald farlige – bomning.

I en sejlbåd med råsejl, fx et vikingeskib, må man ofte bruge kovending, især i hårdt vejr, da skibet kan gå helt i stå under en stagvending, når man skifter sejlet fra den ene til den anden side. Går skibet i stå kan det ikke styres med roret. Det kan derfor ikke gennemføre vendingen kontrollabelt, men falder ofte tilbage til den gamle kurs. I moderat vind kan en dygtig besætning dog godt stagvende et vikingeskib, og jo tungere skibet er, jo lettere er det.

Oprindelse 

Ordet kovending kommer formentlig oprindelig af, at køer godt kan lide at stå med halen mod vinden, og ved en kovending vender båden på et tidspunkt bagenden mod vinden. (En kilde angive, at køer står med hovedet mod nord) 

Det kan også - som mange andre danske ord - stamme fra tysk, hvor det kan skrives på to måder, 'Kuh-Wende' og 'Q-Wende', hvilket antyder, det også kan komme fra formen på bogstavet 'Q', som ligner den lille cirkel, en båd laver ved kovending.

En kilde angiver at oprindelsen blot skulle bestå i at man laver en klodset vending som en ko.

Anden betydning 

I nyere sprogbrug har "kovending" også fået en anden betydning, nemlig at "skifte standpunkt" uventet.

Eksterne referencer 

Begrebspar
Skibsterminologi
Søren Jessens Sand

Søren Jessens Sand  er en sandet halvø vest for det nordlige Fanø. Med et 'sand' menes i den lokale terminologi et højsand, der er delvist tørlagt ved højvande, men som overskylles ved højere vandstande end normalt højvande.

Søren Jessens Sand er 2-3 km² stort og var tidligere adskilt fra Fanø af  Hamborg Dyb, men i dag er dybet sandet til. Der er adgang til halvøen ved Fanø Vesterhavsbad. Højsandet er navngivet efter Hjertingskipperen Søren Jessen, der forliste sidst i 1700-tallet.

Der har gennem tiden været flere drukneulykker på stedet, da tidevandet kan komme hurtigt ind. Mister man stedsansen og søger den korteste vej mod Fanø (mod Nordby), kommer man ud i bugten mellem Søren Jessens Sand og Fanø og afskæres derved fra land.

Andre højsande i området:
Kiilsand sydøst for Fanø.
Peter Meyers Sand mellem Fanø og Mandø
Koresand mellem Mandø og Rømø.

Danske Vadehavsøer
Fanø Kommune
Naturområder i Danmark
Højsande
Kate Chopin

Kate Chopin, født Katherine O'Flaherty; (8. februar 1850 i St. Louis, død 22. august 1904 smst.) var en amerikansk forfatter, som betragtes som en af forløberne for det 19. århundredes feministiske forfattere. Hendes værker beskæftiger sig især med livet blandt kreolere” og akadiere i delstaten Louisiana i det sydlige USA.

Fra 1889 til 1902 skrev hun noveller til både børn og voksne, som blev udgivet i magasiner som Atlantic Monthly, Vogue, the Century og Harper's Youth's Companion. Hendes største værker var to novellesamlinger, Bayou Folk (1894) og A Night in Acadie (1897).

Chopin skrev også romanen The Awakening (1899) om en kvindes forsøg på at frigøre sig. Romanens skildringer af den kvindelige seksualitet og styrke vakte skandale i samtidens USA, men blev taget op igen omkring 1970, hvor den blandt andet blev rost for sine feministiske idéer.

Eksterne henvisninger 

Novelleforfattere fra USA
Feminister fra USA
Romanforfattere fra USA
Kvindelige forfattere i det 19. århundrede
Personer fra St. Louis
Jacobus Kapteyn

Jacobus Cornelius Kapteyn (født 19. januar 1851, død 18. juni 1922) var en nederlandsk astronom og professor i teoretisk mekanik og astronomi. Han blev professor ved universitetet i Groningen i 1878. 

Kapteyn konkluderede at Solsystemet var lokaliseret i nærheden af centeret for en linseformet, roterende galakse, en konklusion han nåede frem til efter at have analyseret lysstyrker og positioner på 454.875 stjerner ud fra fotografier taget på Cape-observatoriet. Til dette arbejde blev han assisteret af straffefanger fra det lokale fængsel i Groningen. 

Kapteyns hypotese om galaksens udseende blev tilbagevist af senere astronomer.

Kapteyn fik en stjerne, Kapteyns stjerne, som han opdagede i 1897, opkaldt efter sig. Stjernen befinder sig kun 12,8 lysår fra Solen.

Eksterne henvisninger 

Astronomer fra Nederlandene
Technische Universität Dresden

Det Technische Universität Dresden (TU Dresden eller TUD) er med 35.000 studerende det største universitet i den tyske delstat Sachsen. Universitetets største campus er placeret i Dresden, ca. 3 km syd for den historiske bydel og Elbens bred. På trods af navnet rækker studie- og forskningsområderne bredt ud over de tekniske videnskaber og de 14 fakultulteter fordeler sig indenfor de fire kerneområder: Ingeniørvidenskab, humaniora, naturvidenskab og lægevidenskab. TU Dresden er med i TU 9, sammenslutningen af de 9 største tekniske universiteter i Tyskland.

De studerende kommer hovedsageligt fra Sachsen (ca. 50%), fra resten af Tyskland (ca. 35%) og fra udlandet (ca. 15%).

At en så stor del af de studerende kommer fra andre steder end Sachsen kan skyldes, at en ønsket studieretning udbydes her og ikke på et hjemnært universitet, men også, at Dresden opfattes som en by med rigt studenterliv og mulighed for at bo til en relativt billig leje, bl.a. gennem studenterforeningens kollegier (Studentenwerk Dresden).

Eksterne kilder og henvisninger 

Universiteter i Tyskland
Uddannelsesinstitutioner i Dresden
F. Kølpin Ravn

Frederik Kølpin Ravn (20. maj 1873 i Aalborg – 25. maj 1920 i New York) var en dansk botaniker og plantepatolog. Han var professor i plantepatologi ved Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole.

Kølpin Ravn tog 1907 initiativ til en landsdækkende undersøgelse af sygdomme og skadedyr hos landbrugets afgrøder. De førte til oprettelsen af Statens plantepatologiske Forsøg 

Efter hans død oprettedes Frederik Kølpin Ravn´s Legat, der støtter forskning i plantepatologi og administreres af Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus Universitet.

Udvalgte værker
 Gammelmosen – Nogle Bidrag til dens Historie, samt Meddelelser om Arbejder udførte i 1907-1917. Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskoles Aarsskrift 1918.
 Smitsomme Sygdomme hos Landbrugsplanterne. København, 1914. (2. omarbejdede Udgave ved C. Ferdinandsen 1922).
 Haveplanternes Sygdomme og deres Bekæmpelse (ved Carl Ferdinandsen og Sofie Rostrup). 7. Afdeling af "Illustreret Havebog" redigeret af Carl Mariboe. 1921.

Eksterne henvisninger 
 

Botanikere fra Danmark
Videnskabsfolk fra Danmark
Personer fra Aalborg
Professorer fra Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Gammelmose (Vangede)

Gammelmosen er en ca. 13 ha stor tilgroet højmose mellem Vangede og Kongens Lyngby. Gammelmosen blev fredet ved kongelig resolution af 1844 og skulle henligge urørt, bortset fra græsning, så man kunne studere tørvedannelsen. Det var den første naturvidenskabeligt baserede fredning i Danmark. I 1918 kom Gammelmosen som den første ind under den nye naturfredningslov fra året før.

I 2009 blev mosen så fredet igen, men som noget nyt blev den samtidig åbnet for offentligheden, dog må man kun færdes på stier.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Vegetationsudviklingen i en Københavnsk højmose fra 1844-2004 – en unik undersøgelse med betydning for beskyttelsen af de danske højmoser
 Danmarks ældste fredning – Danmarks Naturfredningsforening

Litteraturhenvisninger 
 Ravn F. Kølpin Gammelmosen – Nogle Bidrag til dens Historie, samt Meddelelser om Arbejder udførte i 1907-1917. Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskoles Aarsskrift 1918.
 Kollmann, Johannes; Rasmussen, Kristine Kjørup; Lewandowska, Agnieszka; Wyszogrodzka, Agata (2006) Invasion af haveplanter i en bynær mose – Gammelmosen i Gentofte. Urt (Dansk Botanisk Forening) 30 (2): 88-93.

Moser i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Vangede
Skove i Danmark
Refero

Refero er et dansk netværk af miljøgodkendte autoophuggere og certificerede recirkuleringsvirksomheder, som påtager sig forsvarlig ophugning og recirkulering af skrotbiler.

Virksomhederne i netværket skal certificeres og miljøgodkendes i henhold til ISO 14001.

Netværket er oprettet på initiativ af danske bilimportører.

I henhold til et EU-direktiv der trådte i kraft 1. januar 2007 er det bilimportørens ansvar at slutbrugeren kan komme af med sin udtjente bil.

Eksterne henvisninger 
Referos hjemmeside
Miljøministeriet, miljøledelsesstandarden -ISO 14001 

Miljø og samfund
Recirkulering
Arne Larsen (botaniker)

Arne Koefoed Larsen (12. juni 1902 – 12. december 1979) var lektor og en kendt amatørbotaniker.

 Larsen, A. (1955) Bornholms flora. Botanisk Tidsskrift 52: 189-316.

Botanikere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Einer Steemann Nielsen

Halfdan Einer Steemann Nielsen (født 13. juni 1907 i København, død 17. april 1989) var en dansk plantefysiolog, limnolog og marinbiolog. Han er særlig kendt for at være den første den brugte kulstof-14 til at bestemme primærproduktionen i havet.

Steemann Nielsen var professor i botanik ved Danmarks Farmaceutiske Højskole 1944-1969 og derefter professor i ferskvandsbiologi ved Københavns Universitet 1969-1977.

Han skrev en lang række videnskabelige afhandlinger og bøger om plante- og dyre-plankton.

Udvalgte arbejder
 Steemann Nielsen, E. 1951. Measurement of the production of organic matter in the sea by means of carbon-14. Nature 167: 684–685.
 Steemann Nielsen, E. 1952. The use of radio-active carbon (C14) for measuring organic production in the sea. Journal Pour la Conseil International d'Exploration de la Mer 18: 117–140.
 Steemann Nielsen, E. 1975. Marine Photosynthesis with Special Emphasis on the Ecological Aspects. Elsevier, Amsterdam. 141 s.

Om Steemann Nielsen
 Karl Banse (2002) Steemann Nielsen and the zooplankton. Hydrobiologia 480: 15-28

Hæder 
 Fortjenstmedaljen i sølv 1930
 Ridder af Dannebrogordenen 1952, Ridder af 1. grad 1959
 Medlem af Videnskabernes Selskab 1958
 Medlem af Det Norske Videnskaps-Akademi 1963
 Medlem af Kungliga Vetenskaps- och Vitterhets-Samhället 1970
 Æresdoktor ved Göteborgs Universitet 1975
 Emil Chr. Hansen-medaljen i sølv
 Galathea Medaillen

Se også 
 Ove Paulsen

Kilder og eksterne henvisninger 
 Kraks Blå Bog 1974 

Biologer fra Danmark
Ansatte ved Danmarks Farmaceutiske Universitet
Professorer fra Københavns Universitet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Medlemmer af Det Norske Videnskaps-Akademi
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Modtagere af Fortjenstmedaljen i sølv
Personer fra København
Æresdoktorer
Modtagere af Galathea Medaillen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Sofavælger

En sofavælger er en stemmeberettiget, der til et demokratisk valg ikke stemmer. Ordet kommer af, at man vælger at blive hjemme på sofaen i stedet for at deltage.

De konjunkturelle sofavælgere udgør den største gruppe af sofavælgerne. De bestemmer sig fra valg til valg om de vil deltage eller ej – alt efter hvor betydningsfuld det enkelte valg er for dem (folketingsvalg har for det meste større vælgertilslutning end europaparlamentsvalg). De er for det meste nogenlunde tilfredse med systemet, har ringe eller ingen partibinding og tenderer generelt til at vælge forskelligt fra gang til gang.  

Selve ordet sofavælger er et bevidst valgt ord der skal indsætte en bestemt diskurs, nemlig at hvis man ikke stemmer er det fordi man er doven og hellere vil ligge på sofaen og ikke vil involvere sig i demokratiet. 

Det har sikkert sin rigtighed, men samtidig er der en gruppe der er utilfredse med selve måden det demokratiske system er indrettet på, de vil fx have mere medbestemmelse, i form af direkte demokrati og er altså derfor mere involveret i politik end gennemsnitsdanskeren. Der er set hændelser hvor folk brænder deres stemmeseddel uden foran Christisansborg eller rådhuset i København, sådanne symbolske handlinger organiseres hvert år.

Se også 

Politiske valg
Merete Eldrup

Merete Helene Eldrup (f. Jørgensen født 4. august 1963 i Odense) er bestyrelsesformand for Københavns Universitet, Nykredit, Rockwool Fonden og Egmont Fonden. Eldrup var  i perioden 2007-2019 administrerende direktør for TV 2/Danmark, og har siden 2019 været professionelt bestyrelsesmedlem i en række bestyrelser.

Uddannelse og karriere 
Eldrup er uddannet cand.polit. fra Københavns Universitet i 1988.
Hun var i perioden 1988−91 fuldmægtig i Finansministeriet. Efterfølgende har hun arbejdet som ministersekretær for finansminister Henning Dyremose (1991-93), og som sekretariatschef for Mimi Jacobsen i Erhvervsministeriet (1993-95).

Eldrup var ansat som vicedirektør i Energistyrelsen i perioden 1995-98, og derefter som direktør i JP/Politikens Hus a/s (1997-2007).

I december 2007 blev hun ansat som administrerende direktør for TV 2/Danmark, en post hun fratrådte i 2019 Det har siden vist sig, at hendes periode som administrerende direktør for TV2/Danmark faldt sammen med påståede krænkelser i forbindelse med MeToo afsløringerne på TV2 i 2020. Hun indrømmer, at hun ikke gjorde mere for at få hul på problemet. 

I december 2019 blev hun udpeget som bestyrelsesformand for Københavns Universitet. I 2020 blev hun bestyrelsesformand i Nykredit samt i Rockwool Fonden, og i 2023 formand for Egmont Fonden efter hun tidligere havde været næstformand i alle tre bestyrelser.

Bestyrelsesposter 
 Københavns Universitet (formand)
 Nykredit (formand)
 Rockwool Fonden (formand)
Egmont Fonden (formand)
Tænketanken Justitia
Kalaallit Airports International A/S (Grønlands Lufthavne)
Realdanias repræsentantskab

Privatliv 
Eldrup er gift med Anders Eldrup.
De mødte hinanden i Finansministeriet, hvor han var afdelingschef. Eldrup er bosat på Østerbro i København.

Kilder 

Personer fra Odense
Erhvervsfolk fra Danmark
Økonomer fra Danmark
Ansatte ved TV 2
Personer i Kraks Blå Bog
Erhvervskvinder
Direktører for danske styrelser
Lars Vesterløkke

Lars Vesterløkke (født 10. november 1957 i Otterup) er en dansk chefredaktør og direktør. 

Han blev uddannet tømrer i 1977, hvorefter han i 1987 fik sin eksamen fra Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus. Den journalistiske karriere er gået fra blandt andet reporter på Dagbladet Holstebro, DR Midt & Vest, redaktør på DR København, konsulent i DR's uddannelsesafdeling, chef for DR Fyn og siden 1999 programchef for DR's programproduktion på radioen, hvor han havde en nøglerolle i omdannelsen af DR's interne struktur. Lars Vesterløkke var fra 2001 til 2007 programdirektør i DR og i knap et år, 2004-2005, konstitueret generaldirektør. Vesterløkke tiltrådte 1. januar 2008 som administrerende direktør og chefredaktør på Ritzaus Bureau i København. Lars Vesterløkke overtog stillingen efter Uffe Riis Sørensen.

Kildeangivelser 

Erhvervsfolk fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Ansatte i DR
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Otterup