kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vilhelm Fischer (arkitekt)

Peter Frederik Vilhelm Fischer (født 26. januar 1868 i Holbæk, død 14. april 1914 på Frederiksberg) var en dansk arkitekt, der før sin tidlige død blandt andet nåede at sætte sit præg på fødebyen Holbæk.

Vilhelm Fischers forældre var blikkenslagermester Peter Joachim Fischer og Antoinette Oline Carlslund. Han tegnede hos Valdemar Ingemann, gik to vintre på Teknisk Skole 1883-86 og blev optaget på Kunstakademiet i København 29. september 1885. Han tog afgang 29. januar 1892. Fischer var undervejs medhjælper hos Albert Jensen 1887-94 og hos Martin Nyrop 1895-1902 (konduktør på byggeriet af Københavns Rådhus). Han vandt den lille guldmedalje 1898 (for En Rigsdagsbygning), fik Akademiets stipendium 1901 og 1908 og Kaufmanns legat 1903.

Han rejste i Holland, Belgien, Frankrig og især Tyskland og Italien tidligst 1895. Fischer deltog i Charlottenborg Forårsudstilling 1896, 1898-99, 1901-03, 1905, 1908, 1910- 11. 

Fischer blev gift 17. september 1895 i Roskilde med Vilhelmine (Minni) Cathrine Sophie Schumacher (15. april 1871 sammesteds – 2. februar 1941 sammesteds), datter af murermester Hermann Christian Louis Schumacher og Anna Marie Agathe Hansen.

Han er begravet på Vestre Kirkegård i København.

Værker 
 Villa, Lindevej 10, 4300 Holbæk, (1913)
 Holbæk private Realskole (1897)
 Sommerhus, Øresundsvej 10, Hornbæk (1897, ombygget)
 Villa, Lemchesvej, Hellerup (sammen med Harald Harpøth 1898-99)
 Allehelgensgade 2, Roskilde (1898-99)
 Pavillon, Holbæk Strandpark (1899)
 Hotel Bristol, senere Absalons Gaard, Rådhuspladsen 45, København (1901-02, 1. præmie, præmieret af Københavns Kommune 1903)
 H.C. Ørsteds Vej 50B, Frederiksberg (1903, sammen med Christian Sylow)
 Budtz Müllers Eft.s Kunsthandel, Bredgade 29, København (1904)
 Tibberupgård, Humlebæk (1904-05)
 Justitsråd Wittes og Hustrus Stiftelse, Farimagsvej 24, Næstved (1905-07)
 Grosserer Jacob Holmblads villa Strandlund ved Charlottenlund Fort (1906-07, nedrevet 1973)
 Købmagergade 64, København (1906-07)
 Villa for tømrermester H. Schledermann, Taffelbays Allé 11, Hellerup (1907)
 Henrik Steffens Vej 1-7 og 2-6 (Gammel Kongevej 148 og 150), Frederiksberg (1907-08)
 Alderdomshjem, Skt. Pedersstræde og Skt. Olsstræde, Roskilde (1907-08)
 Rådhus, ting- og arresthus i Holbæk (1909-11)
 Teknisk Skole, Absalonsgade, Roskilde (1911)
 Kaserne og garnisonssygehus, Helligkorsvej 7, Roskilde (1911-12; kasernen genopført efter brand 1913)
 Vestergade 23-25, København (1911-13)
 Nordisk Livsforsikrings-Aktieselskab af 1897s bygning, Grønningen 17, København (1913-14, præmieret af Københavns Kommune, fuldført af N.P.P. Gundstrup)

Projekter 
 Christiansborg Slots genopførelse (2. præmie 1905, sammen med Christian Sylow)

Referencer

Kilder 
 Weilbachs Kunstnerleksikon 1947 og 1994
 

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Holbæk
Nationalromantiske arkitekter
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Höhenkirchen-Siegertsbrunn

Höhenkirchen-Siegertsbrunn er en kommune i Landkreis München (Oberbayern), i den tyske delstat Bayern.

Kommunen grænser til Aying, Brunnthal Hohenbrunn og Egmating samt til det kommunefri skovområde mod øst: Höhenkirchener Forst. Höhenkirchen-Siegertsbrunn er det længste kommunenavn i Tyskland.

Geografi 
Höhenkirchen-Siegertsbrunn ligger 17 km sydøst for München, på den såkaldte Schotterebene – grusslette.

Inddeling 
Kommunen består af de to tidligere selvstændige kommuner
Höhenkirchen og Siegertsbrunn, som ved områdereformen i 1978 blev lagt sammen, samt bebyggelserne Wächterhof og am Hart (ved banegården Wächterhof).

Eksterne henvisninger
Christian Axel Jensen

Christian Axel Jensen (født 1. august 1878 i København, død 19. januar 1952 sammesteds) var en dansk historiker og kunsthistoriker, museumsinspektør ved Nationalmuseet 1918-1948 og leder af Københavns Bymuseum 1915-1952. Hans faglige produktion var stor, og han var en pionér inden for sikringen og bevaringen af historiske genstande fra middelalder og nyere tid.

Jensen var søn af grosserer Chr. A Jen­sen, blev student fra Metropolitanskolen 1896 og mag.art. fra Københavns Universitet 1903. Dernæst var han volontør ved Nationalmuseets 2. afd. 1896, assistent 1903 og in­spektør 1918-48, tilsynshavende ved Dansk Folkemuseum 1910-20, ved provinsmuseerne 1921-49 og inspektør (leder) for Københavns Bymuseum fra 1915 til sin død.

I 1930'erne deltog han i opstartsfasen af mammutprojektet Danmarks Kirker, der stadig pågår. Desuden bidrog han til Salmonsens Konversationsleksikon og Weilbachs Kunstnerleksikon og var medredaktør af Fortid og Nutid.

Han var Ridder af Dannebrog (1931) og Dannebrogsmand (1946), medlem af bestyrelsen for Dansk Historisk Fællesforening fra 1920, Selskabet til Udgivelsen af danske Mindesmærker fra 1921, Handels- og Søfartsmuseet fra 1928, Dansk kulturhistorisk Muse­umsforening fra 1929, Selskab for Staden Københavns Historie og Topografi fra 1936, Liselund-Museet fra 1938 og Stiftelsen Bakkehuset fra 1939, for­mand for Skandinavisk Museumsforbunds danske afd. fra 1945, medlem af Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie fra 1937 og af Selskabet for dansk Kulturhistorie fra 1937. Han blev æresmedlem af Foreningen til norske Fortidsminders Bevaring 1945, Skandinavisk Museumsforbund og Køge Museum 1948.

Han blev gift 8. oktober 1912 med Karen Liisberg (10. marts 1889 i København – 30. december 1972 i Hillerød), datter af brandchef Emil Liisberg.

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Hovedværker 
 Danmarks Snedkere og Billedsnidere i Tiden 1536-1660, 1911.
 Stilarternes Hi­storie, 1912.
 (sammen med Louis Bobé): Liselund, 1918.
 Ruinerne under Christiansborg, Chr. Backhausens Bogtrykkeri 1924.
 Gjorslev, 1924.
 Dansk Bindingsværk, 1933.
 Danske adelige Gravsten fra Sengotikens og Renaissancens Tid, 1951-53.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1949

Eksterne henvisninger 
 
 

Historikere fra Danmark
Kunsthistorikere fra Danmark
Museumsfolk fra Danmark
Ansatte ved Nationalmuseet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Studenter fra Metropolitanskolen
Lise Bek

Lise Bek, født Dejgaard (født 14. september 1936 i Herning) er en dansk kunsthistoriker. Hun er professor emeritus ved Aarhus Universitet, hvor hun var professor 1990-96. Hendes specialer er rumanalyse og renæssanceforskning.

Hun er datter af landsretssagfører Jens Aksel Dejgaard og hustru Andrea f. Svensson. Bek blev mag.art. i Kunsthistorie fra Aarhus Universitet 1966, seniorstipendiat sammesteds, 1969 og dr.phil. fra Københavns Universitet 1980. Hun var docent, 1989, lektor, 1973-89, seniorstipendiat i kunsthistorie ved Aarhus Universitet, 1969, ansat ved Grenaa Gymnasium 1964-68 og italiensk statsstipendiat i Firenze og Rom 1960.

Hun har desuden været ekstern konsulent og medlem af Det Videnskabelige Råd nedsat i forbindelse med udgivelsen af Den Store Danske Encyklopædi 1991-2001 samt medlem af Nordisk Platonselskab, medlem af International Association for Neo-Latin Studies og medstifter af Sandbjerg-seminarerne for arkitekter, planlæggere og humanister.

Bek har modtaget rejselegat fra Einar Hansens Forskningsfond, 1989, fået tildelt jubilæumsprojektbevilling fra Aarhus Universitets Forskningsfond 1985 og har modtaget Aarhus Universitets guldmedalje for besvarelse af prisopgave i kunsthistorie 1962.

Hun blev gift 20. juni 1959 med adjunkt Aksel Bek (5. november 1932 i Fredericia – 1969).

Produktion 
 Arkitektur som synlig tale, Ikaros Press 2010.
 Reality in the Mirror of Art, Aarhus University Press, 2003
 Indledning og oversættelse, Erwin Panofsky, Gotisk arkitektur og skolastik, 2002.
 Oversættelse af Leon Battista Alberti, Om billedkunsten, 2000.
 Urbinostudier, 1998.
 (sammen med Henrik Oxvig) Rumanalyser, 1997.
 Virkeligheden i kunstens spejl, 1988.
 Arkitektur og livsmønster, Borgen 1983.
 "Towards paradise on earth, modern space conception in architecture, a creation of renaissance humanism", Analecta romana instituti Danici IX, 1980.

Kunsthistorikere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Ansatte ved Aarhus Universitet
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Herning
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Aarhus Universitets guldmedalje
Zita Boye-Møller

Zita Boye-Møller (11. august 1944 – 27. april 1995) var en dansk studievært.

Boye-Møller var student fra Frederiksborg Statsskole og studerede dansk, teaterhistorie og jura ved Københavns Universitet, men færdiggjorde ikke studierne. Hun blev i stedet uddannet lærer i 1972 fra Zahles Seminarium. Hun arbejdede efterfølgende som lærer ved en folkeskole i Rungsted. 

I 1974 kom hun til DR, først som programmedarbejder på freelancebasis i B&U-afdelingen og fra 1983 på P3. I 1986 blev hun fastansat og droppede dermed sit lærerjob. Fra 1988 var hun weekendredaktør for P3. Hun medvirkede også selv i flere programmer, bl.a. Morgennisserne, ligesom hun var var vært på flere tv-programmer, bl.a. Melodi Grand Prix 1990 og Fup eller Fakta.

Zita Boye-Møller fik konstateret kræft i underlivet i 1993 og blev i første omgang helbredt, men fik i 1995 et tilbagefald, der ikke kunne behandles. Hun er begravet på Ordrup Kirkegård.

Eksterne henvisninger
 

Studieværter fra Danmark
Personer døde af kræft
Søren Riishøj

Søren Jacob Riishøj (født 18. april 1947 i Ribe) er en dansk lektor og tidligere folketingsmedlem, valgt for Socialistisk Folkeparti i Roskilde Amtskreds.

Riishøj blev cand.mag. i samfundsfag og religionshistorie fra Københavns Universitet i 1974 og arbejdede derefter som lektor ved Christianshavns Gymnasium. Han studerede derefter russisk, tjekkisk og slovakisk og blev i 1981 lektor ved Thorkil Kristensen Instituttet ved Sydjysk Universitetscenter i Esbjerg. Senere blev han ekstern lektor i politisk teori og økonomisk og politisk udvikling i Central- og Østeuropa ved Aarhus Universitet. Fra 1991 til 2004 var han ekstern lektor ved Københavns Universitet. Siden 1999 har han været lektor i statskundskab ved Syddansk Universitet i Odense, hvor han særligt har fokus på politiske og økonomiske transformationer i de tidligere kommunistiske lande i Centraleuropa.

I 1981 blev han valgt til Folketinget for Socialistisk Folkeparti. Han var bl.a. sit partis miljøordfører og formand for Folketingets Energiudvalg fra 1990 til sin udtræden af tinget i 1994, ligesom han var delegeret til Europarådet og til FN's generalforsamling i 1984. Han kæmpede i 1980'erne indædt for at få skærpet den danske holdning til sanktioner overfor Sydafrikas apartheid-styre.

Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Ansatte ved Syddansk Universitet
Personer fra Ribe
Personer i Kraks Blå Bog
Meta Fuglsang

Meta Fuglsang (født 23. juli 1960 i Svebølle) er en dansk advokat, nuværende Borgerrådgiver i Slagelse Kommune, clairvoyant og politiker, der er tidligere næstformand for SF og af flere omgange midlertidigt medlem af Folketinget for partiet, senest fra 17. januar 2012, hvor hun vikarierede for Astrid Krag under dennes barsel.

Meta Fuglsang er opvokset i Vestsjælland. Hun blev uddannet lærer fra Vordingborg Seminarium 1990 og arbejdede som lærer i Vordingborg indtil 1998. Hun blev jurist fra Københavns Universitet 1994. Fra 1998 har hun arbejdet som advokatfuldmægtig og senere som advokat med møderet for landsretten. Hun var selvstændig advokat i 2003 til 2007 og 2008-2010 hos Ret & Råd i Glostrup.

Meta Fuglsang var fra 1994 til 2003 byrådsmedlem i Vordingborg Kommune og socialudvalgsformand 1998-2001. Hun var ved folketingsvalget 2007 opstillet i Vordingborgkredsen, men er fra 2008 Kalundborgkredsens kandidat. Siden 2. februar 2009 har hun været midlertidigt medlem af Folketinget som stedfortræder under Astrid Krag Kristensens barselsorlov, hvor hun midlertidigt fungerede som SF’s integrationsordfører. 

I 2005 var hun kandidat ved formandsvalget i SF, men blev ved urafstemning slået af Pia Olsen Dyhr og Villy Søvndal, hvor sidstnævnte vandt med 60 procent af stemmerne. 

I september 2011 blev hun valgt til SF's næstformand, idet Thor Möger Pedersen som følge af sin udnævnelse som minister fratrådte.

I juli 2014 "sprang hun ud" som clairvoyant.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
Biografi , Socialistisk Folkeparti.

Advokater fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra SF
Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Ret&Råd

Ret&Råd A/S er en dansk kæde, af selvstændige advokatvirksomheder fordelt over det meste af Danmark. Kæden består af ca. 150 medarbejdere, hvoraf 60 er jurister og advokater med specialer inden for alle privat- og erhvervsretlige områder. Medarbejderne er fordelt på 20 kontorer, der hver især dækker én eller flere selvstændige CVR-numre.

Ret&Råd har eksisteret siden 1995, hvor en række selvstændige advokatkontorer gik sammen i en kæde. Kæden var først organiseret som en erhvervsdrivende forening og senere som et aktieselskab. Ret&Råd er organiseret som et A/S, og Ret&Råd A/S er ejet af advokatkontorerne.

Kædens sekretariat varetager den daglige drift og er i København.

Referencer og eksterne henvisninger 
https://www.ret-raad.dk/om-ret-og-raad/kontorer/sekretariatet

https://www.ret-raad.dk/om-ret-og-raad

 Ret&Råds hjemmeside: www.ret-raad.dk

Advokatvirksomheder i Danmark
Norrbom Vinding

Norrbom Vinding er en dansk advokatvirksomhed, der specialiserer sig i arbejds- og ansættelsesret. 

Virksomheden blev etableret i 1998 af en gruppe medarbejdere fra arbejdsretsafdelingen i Bech-Bruun & Trolle, anført af Mariann Norrbom og Jørgen Vinding. Norrbom Vinding beskæftiger i dag 49 ansatte, hvoraf 23 er jurister. 

I den europæiske ranking over advokatvirksomheder, Chambers Europe, blev Norrbom Vinding i 2007 placeret i toppen inden for arbejdsret..

Eksterne henvisninger 
 Norrbom Vindings hjemmeside

Referencer 

Etableret i 1998
Advokatvirksomheder i Danmark
Pengeautomat

En pengeautomat eller en hæveautomat (; fork. ATM) er en computerstyret selvbetjeningsautomat, der giver bankkunder med et hævekort, kreditkort eller Dankort mulighed for at hæve et beløb fra, indsætte et beløb på og se saldo på deres konti. Automaten fungerer ved at kunden indsætter sit kort, vælger det ønskede beløb og taster sin pin-kode. Automaten aflæser kortets magnetstribe eller chip og identificerer derved kunden. Efter udbetalingen af beløbet udskriver automaten en kvittering, der udover udbetalingen kan vise de seneste posteringer på kontoen. Der er normalt en begrænsning for hvor meget der kan hæves pr. ekspedition, ligesom der er en øvre grænse for hvor stort et beløb der kan hæves om ugen. 

I Danmark findes der omkring 2.200 pengeautomater, hvoraf størstedelen er placeret i tilknytning til et pengeinstitut. Resten er typisk placeret på trafikknudepunkter, i butikscentre og på uddannelsesinstitutioner. Antallet af pengeautomater i Danmark toppede i 2008 med 3,133 styk, hvorefter antallet efterfølgende har været faldende hvert år. På verdensplan findes 1,5 mio. pengeautomater. Pengeautomaterne konkurrerer først og fremmest med de øvrige kontantløse betalingsformer: Netbank, Dankort og kreditkort. 

Den første pengeautomat i verden blev installeret i 1961 i New York af City Bank of New York.

Pengeautomater kan blive udsat for tyveri med bl.a. metoden cash trapping.

Kilder og eksterne henvisninger

Referencer 

Selvbetjeningsautomater
Elektroniske apparater
Bankvirksomhed
Kołobrzeg

Kołobrzeg (kasjubisk: Kòlbrzég; tysk: Kolberg) er en polsk by i zachodniopomorskie voivodskab med 45.930 indbyggere (2021). Kołobrzeg ligger hvor floden Parsęta løber ud i Østersøen. Kołobrzeg har tidligere haft færgeforbindelse til Nexø på Bornholm, men ruten blev endegyldigt nedlagt i 2023. Byen er kendt som kurby.

Byen var tidligere en tysk by, men blev indlemmet i Polen i 1945. Den tyske befolkning blev deporteret til det nuværende Tyskland.

Ekstern henvisning 

 Kołobrzeg 

Tidligere tyske byer
Havnebyer i Polen
Færgehavne
Carl Georg Christensen

Carl Georg Christensen født 1885 i Aalborg var en dansk atlet. Han var medlem af Københavns FF.

Christensen var to gange dansk mester i længdespring; 1905 og 1909 samt satte to danske rekorder i længdespring. 1907 løb han 100 meter på 11,0, hvilket var det års 10. bedste tid i verden.

Danske mesterskaber 
  1912 4 x 100 meter 46,2
  1910 4 x 100 meter 47,6
  1909 Længdespring 6,37
  1909 100 meter +2cm
  1909 4 x 100 meter 49,8
  1907 100 meter
  1906 Højdespring 1,55
  1905 Længdespring 6.34
  1905 100 meter

Danske rekorder 
 Længdespring 6,04½ 1904
 Længdespring 6,34 1905

Personlige rekorder 
 100 meter: 11,0 1907
 Længdespring: 6.37 1909

Kilder 
 Dansk Sportsleksikon udgivet i samarbejde med Dansk Idræts-Forbund. Redaktion Axel Lundqvist Andersen og Jørgen Budtz-Jørgensen. Bind 1 og 2. Standard-forlaget 1944
 KIF 100 Aar – Københavns Idrætsforening 24. oktober 1992. Udgivet i anledning af Københavns Idræts Forenings 100 års jubilæum 24. oktober 1992.
 DAF i tal – Carl Georg Christensen profil (sammenblandet med løberen Christian Christensen)

 

Højdespringere fra Danmark
Atleter fra Københavns IF
Personer fra Aalborg
Længdespringere fra Danmark
Sprintere fra Danmark
Særlig økonomisk zone

Særlig økonomisk zone (SEZ, efter engelsk Special Economic Zone) er et geografisk område, der er omfattet af lovgivning, der er mere orienteret mod frihandel end lovgivningen i område, som zonen ligger i. Enkelte love som er gældende i resten af landet, gælder således ikke i den specielle økonomiske zone.

Særlige økonomiske zoner omfatter blandt andet frihandelsområder, eksportprocesseringszoner, frizoner, industriparker og frihavne.

Formålet med særlige økonomiske zoner er som regel at stimulere udenlandske direkte investeringer og/eller at udvikle infrastrukturen og skabe arbejdspladser.

Økonomisk udvikling
Atlas of the World Battle Fronts



Public domainet Atlas of the World Battle Fronts in Semimonthly Phases to August 15 1945 var et dokument produceret for Chief of Staff der hørte under United States Army i 1945.
Atlasset viste 2. verdenskrigs Stillehavskrigen og Krigen i Europas frontlinjer med to ugers interval mellem 1. juli 1943 og 15. august 1945. 

Forklaring:

1943

Juli 1943

1.

15.

August 1943

1.

15.

September 1943

1.

15.

Oktober 1943

1.

15.

November 1943

1.

15.

December 1943

1.

15.

1944

Januar 1944

1.

15.

Februar 1944

1.

15.

Marts 1944

1.

15.

April 1944

1.

15.

Maj 1944

1.

15.

Juni 1944

1.

15.

Juli 1944

1.

15.

August 1944

1.

15.

September 1944

1.

15.

Oktober 1944

1.

15.

November 1944

1.

15.

December 1944

1.

15.

1945

Januar 1945

1.

15.

Februar 1945

1.

15.

Marts 1945

1.

15.

April 1945

1.

15.

Maj 1945

1.

15.

Juni 1945

1.

15.

Juli 1945

15.

August 1945

1.

15. 

2. verdenskrig
Kort
10. armé (Tyskland)

Den 10. armé () var en 2. verdenskrig felthær.

Den 10. armé var aktiv fra den 3. august 1939 med general Walter von Reichenau som leder. Armén var første gang i kamp under Felttoget i Polen i 1939 indtil den 10. oktober 1939. Den blev omdøbt til 6. armé.

En ny 10. armé blev aktiv i 1943 som en del af forsvaret af Italien, der første gang kom i kamp i slutningen af 1943 og starten af 1944 ved Gustav-linjen og i Slaget om San Pietro og Slaget om Monte Cassino, før den overgav sig nær Alperne.

Kommandøer 
 General Walter von Reichenau (6. august 1939 – 10. oktober 1939)
 General Heinrich von Vietinghoff gennant Scheel (15. august 1943 – 14. februar 1945)
 General Traugott Herr (15. februar 1945 – 2. maj 1945)

Tysklands militær
Søndermarkskirken (Viborg)

Søndermarkskirken i Viborg blev bygget i 1981 som sognekirke for Søndermark Sogn, som var blevet udskilt fra Viborg Søndre Sogn. Kirkens arkitekt er Svend Frandsen fra Viborg. Kirken fremstår meget moderne. Selve kirken er en cirkelrund bygning med en kobberbeklædt kuppel. I forbindelse med kirken er der i 2001 bygget møderum etc. samt et fritstående tårn.

Alterudsmykningen består af en stor korsformet sol i rustfrit stål. I kirken er ophængt 12 kirkeskibe, som alle stævner mod solen. Denne udsmykning er lavet af billedhuggeren Yan. Døbefonten består af en meget stor ægte muslingeskal, en såkaldt Skt. Ibs skal.

Søndermarkskirken er udpeget til vejkirke, hvilket betyder, at den er åben i dagtimerne for vejfarende og andre.

Eksterne henvisninger 

 Søndermarkskirken på viborg.dk
 Søndermarkskirken på KortTilKirken.dk

Kirker i Viborg
Etableret i 1981
Kirker i Viborg Stift
Universitetspædagogik

Universitetspædagogik betegner den form for pædagogik, der praktiseres ved de højere videregående uddannelser (universiteter og handelshøjskoler). Et særligt kendetegn for universitetspædagogik er kombinationen mellem forskning og læring: forskningsbaseret undervisning.

I Danmark findes en række centre spredt rundt på de danske universiteter, der arbejder med universitetspædagogik.

Dansk Universitetspædagogisk Netværk (DUN) startede i 1994 som en græsrodsbevægelse blandt universitetsfolk, og har siden da været et centralt omdrejningspunkt for udviklingen af universitetspædagogikken i Danmark.

Referencer 

Pædagogik
Międzyzdroje

Międzyzdroje (tysk: Misdroy), er en lille polsk by i zachodniopomorskie voivodskab med 5.420 indbyggere. Międzyzdroje ligger på øerne Wollin, ved Østersøkysten og Woliński Nationalpark. Byen er kendt som kurby.

Literatur 
 Erwin Rosenthal: Seebad Misdroy. Die Entwicklung eines Badeortes. Rhinoverlag, Illmenau 2010, 
 Kurt Schleifer und Fritz Seefeldt: Chronik des Ostseebades Misdroy. Eutin 1968
 August Zöllner: Ostseebad Misdroy im Wandel der Zeiten. Gollnow i.P. 1931

Se også 
 Union of the Baltic Cities

Ekstern henvisning 
 Międzyzdroje

Byer i Polen
Tidligere tyske byer
Dansk Byplanlaboratorium

Dansk Byplanlaboratorium er en institution stiftet i 1921 for at højne interessen for og forskningen inden for byplanlægning og fysisk planlægning. Byplanlaboratoriet, som det kaldes i daglig tale, udbyder kurser og konferencer, særligt rettet mod de kommunalt ansatte planlæggere.

Byplanlaboratoriet afholder det årlige Byplanmøde, hvor Byplanprisen uddeles. Prisen skal belønne initiativer, der i regi af kommuner, regioner eller organisationer fremmer god og nytænkende planlægning.

Byplanlaboratoriet er en selvejende institution. Hovedparten af udgifterne til laboratoriets drift finansieres via indtægtsdækket virksomhed. Resten dækkes af tilskud fra myndigheder, institutioner og private virksomheder.

Laboratoriet udgiver tidsskriftet Byplan Nyt.

Blandt Byplanlaboratoriets stiftere var Ivar Bentsen, Kai Hendriksen, Vilhelm Lorenzen og Charles I. Schou.

Eksterne henvisninger 
 Dansk Byplanlaboratorium – Officiel hjemmeside

Byplanlaboratorium
Byplaninstitutioner
Etableret i 1921
Byplanprisen

Byplanprisen er indstiftet af Dansk Byplanlaboratorium og Akademisk Arkitektforening. Den tildeles årligt indsatser for bedre byplanlægning, bymiljøer og landskaber.

Prisen er oprettet i 1996 i anledning af Byplanlaboratoriets 75 års jubilæum.

Prisen består konkret af en bronzeskive til nedlægning og er designet af Designit A/S, Idea Manufactures, i 1996.

Modtagere af Byplanprisen 
 1996 Århus Kommune
 1997 Køge Kommune
 1998 Grenå Kommune
 1999 Esbjerg Kommune
 2000 Odense Kommune
 2001 Vejle Kommune
 2002 Herning Kommune
 2003 Københavns Kommune, beboerne på Islands Brygge og initiativtageren til Havnestaden, ØK og PLH Arkitekter
 2004 Kommunerne i Trekantområdet: Børkop, Fredericia, Kolding, Lunderskov, Middelfart, Vamdrup, Vejen og Vejle.
 2005 Horsens Kommune
 2006 Aalborg Kommune
 2007 Silkeborg Kommune
 2008 Albertslund Kommune
 2009 Københavns Kommune
 2010 Dragør Kommune
 2011 Middelfart Kommune
 2012 Roskilde Kommune
 2013 Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune
 2014 Odense Kommune
 2015 Hjørring Kommune
 2016 Aalborg Kommune
 2017 Viborg Kommune

Eksterne henvisninger 
Byplanprisen

Byplaninstitutioner
Arkitekturpriser fra Danmark
Etableret i 1996