kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
P.D. Løvs Allé

P.D. Løvs Allé er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Alléen løber mellem Jagtvej og Thorsgade, parallelt med Odinsgade.

Gaden er opkaldt efter en boligspekulant, malermester og particulier Peter Ditlev Løv, der i 1890'erne opkøbte store grundarealer på Nørrebro, og siden udstykkede dem til etagebyggeri. Løv blev født 25. juni 1861 i Sønder Højrup på Fyn, og var gift med Caroline Marie, født Jensen i 1860, med hvem han fik tre døtre. De boede ikke her, men på Vesterbrogade 12 og havde muligvis også et landsted i Charlottenlund. Løv fik borgerskabsbrev i 1886 og købte en grosserertitel i 1911. Fra 1903-30 havde hans firma ”PD Løv” base i Holtegade. Løv døde 68 år gammel af hjertestop i Stavnsholt, Farum, og er begravet på Vestre Kirkegård.

På arealet, hvor Odinsgade, Odins Tværgade og P. D. Løvs Allé ligger i dag, lå tidligere den fornemme ejendom Allersbro i 1800-tallet. Den var ejet af og opkaldt efter Christian Aller (se Allersgade). Der er i dag faktisk kun beboelse i den lille pæne gade, som ender i et flot vue op mod Samuels Kirke på Thorsgade. Tre af hjørnehusene i P. D. Løvs Allé er tildelt høj bevaringsværdi.

I 1910 så beboelsen på gaden sådan her ud; i nr. 7, fra stuen og op: Ejendomsselskabet ”Falken”, Mejeriejer Jacobsen, Maskinmester Mortensen, Massøse Axeline Mortensen, Snedkermester Nielsen, Maskinmester Lund, Repræsentant Buntzen, Elektriker Nielsen, forhenværende købmand Rindom og Elektriker Olsen.

Det er værd at bemærke, at P.D. Løvs Allé faktisk er en allé (i modsætning til mange andre, der kalder sig alléer). Der er lindetræer på begge sider af gaden. Karréerne omkring P. D. Løvs Allé, Odinsgade, Odins Tværgade og den anden navnløse tværgade er opført samtidig og i samme helstøbte stil. Arkitektonisk er disse gader utrolig vellykkede, og danner et lille homogent "mini-kvarter i kvarteret".

Nr. 7-9 gemmer ikke på sit husnummer, men fremviser det stolt i et våbenskjold med skyer i ’flødeskum’ (gips iblandet cement) omkring. 

Nr. 11-13 er i meget flot jugendstil med to valmuer omkring hoveddøren og dekorative borter med plantemotiver.

Otto Brandenburgs barndomsgade 

P.D. Løvs Allé er Otto Brandenburgs barndomsgade på Nørrebro, hvor han i 1930'erne og 40'erne voksede op i en lejlighed over sin mors ismejeri på hjørnet. Stedfaren var jord- og betonarbejder. Otto gik i skole på Stevnsgade Skole, lige på den anden side af Jagtvej. Han og hans venner kaldte gaden for ”Peterrøvs Allé”. Han blev uddannet og udlært som maskinarbejder på den nærliggende Vølunds maskinfabrik. Med sin første kone, Ina Jørgensen, flyttede han siden ind i en etværelses lejlighed på det nærliggende Tagensvej. Som 35-årig forsøgte han at overtage lejligheden på P.D. Løvs Allé, efter at hans mor var død, men i stedet ”var den sgu røget til en luder henne fra Kakadu,” som han senere sagde.

Noter

Eksterne henvisninger 

Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Uppsala Spårvägar

Uppsala Spårvägar var sporvejene i Uppsala.

Sporvejsnettet åbnedes 11. september 1906 og nedlagdes 12. oktober 1953. Det var normalsporet (1435 mm).

Vogn nr. 10 bevaret af Svenska Spårvägssällskapets Museispårvägen Malmköping og nr. 12 (tidligere Odense nr. 12) hos Sporvejsmuseet Skjoldenæsholm.

Ekstern henvisning 

 Karta över spårvägsnätet – Svenska Spårvägssällskapet 
 Spårvagnar i Uppsala – Mycket förnämlig privat sida med bland annat mycket bildmaterial 
 Uppsala lokaltrafik 100 år – Privat sida med bland annat foto på Uppsalavagn n:r 10 
 Svenska Spårvägssällskapet, med spårvägsmuseet i Malmköping, med bland annat foto på Uppsalavagn n:r 10 i Malmköping 
 Sporvognsrejser: Uppsala Spårvägar (US)

Sporveje
Etableret i 1906
Ophørt i 1953
Transport i Sverige
Spårvægar
Slejpnersgade

Sleipnersgade er en meget lille gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Slepinersgade løber mellem Mimersgade og få meter nordpå, hvor den møder Heimdalsgade. Den er med til at indkranse Mimersparken.

Gaden er opkaldt efter Sleipner, der i den nordiske mytologi var guden Odins ottebenede hest. Sleipner kunne krydse grænsen mellem de levende og de dødes rige, og navnet betyder da også ”den der går glidende” på oldnordisk.

I 1958 lå der i nr. 2 ”Mejeriet Heimdalshave” ved Arne Seemann. Der boede ved denne lejlighed bl.a. et buntmagerpar, en bogbinder, en dameskrædderinde, en vinduespudser og et par frøkener i gaden.

Slejpnersgade var tidligere navnet på et stykke af Mimersgade. Nemlig det vestligste stykke af Mimersgade, cirka fra jernbaneskæring til jernbaneskæring, der hed gaden ”Slejpnersgade”, fra 1917 til 1931. For så kom hele nuværende Mimersgade til at hedde Mimersgade! Og Slejpnersgade blev til det skrå stykke gade der forbinder Heimdalsgade med Mimersgade.

Slejpnersgade fik sit nuværende navn ved en officiel navngivelse i 1937 (samtidig med bl.a. Overskæringen).

Slejpnersgade 2-10 er en del af karrén Hamletgade 24-26, Heimdalsgade 20. Bygningen har mange træk til fælles med det funktionalistiske byggeri omkring den, dog vil den gerne være lidt finere end den er. Hvor Overskæringen nr. 1-7 har gule striber i de røde mursten, så er karréen i gule og billige mursten. De har bare fået røde striber for at matche genboen! Den røde puds afslører ambitionerne.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Thyrasgade (København)

Thyrasgade er en kort og godt gemt gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Thyrasgade løber parallelt med Nørrebrogade fra Ægirsgade til Gormsgade.

Gaden er opkaldt efter Gorm den Gamles dronning Thyra Danebod. »Danebod« menes at betyde »Danmarks pryd«. Navnemæssigt set danner Dagmarsgade, Gormsgade, Thyrasgade og Haraldsgade en lille særgruppe midt i det mytologiske kvarter, da disse fire gader har hentet deres navne specifikt fra den tidlige danske kongeslægt. Thyrasgade blev navngivet omkring 1870 og er således en lidt yngre sidegade til Gormsgade.

Thyrasgade er en af de gader i kvarteret, der har bevaret mest af sin oprindelige brolægning. I enden mod Ægirsgade er der bevaret et stort stykke af denne vejbelægning. På hjørnet af Ægirsgade ligger et gammelt værtshus. Facaden er for nylig blevet renoveret. Ellers er der udelukkende beboelse i Thyrasgade. Den er uens og charmerende. Som på mange af andre af kvarterets gader er hjørnehusene ældst, fra starten af århundredet. De midterste nye huse har altaner ud til gaden i hele seks etager. Bag denne markante lejlighedsbebyggelse ligger der en kæmpemæssig baggård, også med altaner og svalegange. På hjørnet af Gormsgade ligger et smukt gult to-etageshus af ældre dato.

Thyrasgades historie 
Ved Thyrasgade lå i forrige århundrede gården Mariasminde (omkring 1870). Gaden var kun så småt udbygget for hundrede år siden, men der lå en en tømmerhandel, I.V. Hansen. Halvtreds år senere – i 1958 – finder man bl.a. en skræddermester Brudzewsky, en bogholder Brudholm, ”Byens Bolighjælp Central” ved vinduespolerer Svend Plykker og en frøken Winstedt i nr. 5. I 1920 var der et autovaskeri i nr. 10.

Thyrasgades vejforløb blev reelt først gennemført i 1960.

Eksterne henvisninger 
 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret

Noter 

Gader på Nørrebro
Uffesgade

Uffesgade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Uffesgade er den første sidegade til Nørrebrogade efter Nørrebros Runddel.

Gaden er opkaldt efter Uffe den Spage, en dansk sagnhelt, der ifølge Saxo kæmpede med sin fader Vermunds legendariske sværd, Skræp.

Uffesgade er en af de mindste navngivne gader i kvarteret. Der er kun 4-5 opgange på den ene side af gaden (de lige numre) og således ingen adresser på Uffesgade med ulige numre. På denne side ligger der en ubebygget grund, der er indhegnet til boldbane. Uffesgade ender blindt i en lille, stille græsplæne med træer og containere og stier. Gavlen på det sidste hus i Uffesgade (nr. 10) er dekoreret med grå beton og forestiller abstrakte hustage. 

De to hjørnehuse mod Nørrebrogade er tildelt høj bevaringsværdi. Begge huse er flotte og rigt dekorerede med udsmykninger af løvehoveder, borter og andet tingeltangel. De to huse indeholder i dag et værtshus, Nørre Bodega, og en køreskole. Nørre Bodega pryder forsiden af Poul Kragelunds erindringer "Så vidt jeg husker", der delvis foregår på Nørrebro. Det var hans morfar, der boede i Thorsgade, der holdt meget af at frekventere bodegaen.

Uffesgades historie 

Uffesgade hed på et kort fra 1915 Vølunds passage og så noget skummelt ud. Den store karré Thorsgade, Odinsgade, Jagtvej, Nørrebrogade havde masser af baghuse i 1915 og var uhyre tæt bebygget i forhold til det ellers ret luftige Nørrebro.

Indtil 1920'erne hed gaden Ølundsgade efter Ølunds Mølle, en hollandsk vindmølle. Ølunds Mølle blev opført 1826 af Christian J. Ølund og var i drift helt frem til ca. 1880. I 1930 boede der stadig en møllebygger i gaden: ”PN Christoffersen eftf. Møllebygger”. Møllen lå lige op til bagenden af Nørrebros Runddel. Helt op i 1970’erne kunne man stadig i Uffesgades baggårde se den underste del af møllebygningen. Den solide underbygning stod lige til 1979, i gården bag Nørrebrogade 184.

Det officielle navneskift fra Ølundsgade til Uffesgade fandt dog først sted så sent som 1941.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Vulkangade

Vulkangade er en lille gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Vulkangade er en blindtarm af Vølundsgade, der skifter navn efter at have krydset Nannasgade.

Gaden er opkaldt efter den romerske smedegud Vulcanos. Man forestillede sig vulkanerne som hans esse. Gaden er en blind forlængelse af Vølundsgade, som så er opkaldt efter sagnkongen Vølund Smed. Det er interessant, at den romerske mytologi og den nordiske mytologi således er blandet sammen i Mimersgadekvarteret, hvis navne ellers primært er hentet fra den nordiske mytologi.

Vulkangade er absolut en af områdets mindste gader. Der er kun tre opgange. Bemærk det vældig fint gadeskilt ved nr. 11. Dette hus, hjørnehuset mellem Vulkangade og Nannasgade, er tildelt høj bevaringsværdi.

Vulkangade er blind og ender i et hvidt træstakit med en fin blå port, der fører ind til Bagergården.

I 1958 var nr. 7-9 ejet af ”Baron L. Wedell-Wedellsborg dødsbo og fr. Esther Wassard”. Beboerne er mindre gådefulde. Man finder bl.a. i ejendommen en specialarbejder Jensen, en togbetjent Ruff Anker, en overmontør, flere frøkener, en kok og en reparatør. Man kan gætte på at flere af beboerne har været tilknyttet Holger Petersens fabrik i Nannasgade.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret

Noter 

Gader på Nørrebro
Vølundsgade

Vølundsgade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Vølundsgade løber fra Tagensvej til Nannasgade, hvor den fortsætter nogle få opgange under navnet Vulkangade.

Gaden er opkaldt (1904) efter smeden i den nordiske mytologi. Vølund er en smed, som lemlæstes i fangenskab, men han undslipper ved at smede sig vinger og hævner sig. Vølundgade hed indtil 1904 Lokesgade. Grunden til at den skiftede navn er sandsynligvis at Loke betragtes som en skadevoldende gudeskikkelse i den nordiske mytologi.

Vølundsgade er en ret stille gade, med boligbyggeri i 4-5 etager med fine altaner og balkoner. Der er en enkelte forretninger i gade- og kælderniveau.

Vølundsgade rummer stort kun beboelse, frisøren for enden af gaden vender ud mod Tagensvej. Gaden har nydt godt af højkonjunkturerne og fremstår som ret nymalet. Der er en lille plads, nærmest en udposning af gaden omkranset af fire opgange 14A-16B, med træer, buske, bænke og borde. Og de allestedsnærværende cykler selvfølgelig. Nr. 15-30 er af samme bygherre, men de forskellige ejere har sat hver deres præg i løbet af 100 år, så det fremstår meget varieret i farvevalg, vinduer og altaner.

I en kort årrække omkring 1910 lå ”Københavns Gips- og Cementstøberi” i nr. 20. Det vil sige at det er muligt at noget af pynten på husene ikke er importeret fra Tyskland – hvilket var det gængse – men i stedet faktisk er produceret lokalt.

Bemærk også den meget høje udnyttelsesgrad i baggården op til Holger Petersens fabrik. Det er lidt usædvanlig for brokvarterernes baggårde at være delvis pudset i lyse farver og ikke i rå mursten. Den lyse puds giver meget lys.

Nr. 1-11: Bemærk de flotte våbenskjolde i de tre runde frontoner.
 
Stort set alle husene på Vølunds vestlige side er tildelt høj bevaringsværdi.

Eksterne henvisninger 
 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret

Noter 

Gader på Nørrebro
Ydunsgade

Ydunsgade er en lille gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Ydunsgade er en sidegade til Jagtvej, som ender i Thorsgade. 

Gaden er opkaldt efter den nordiske gudinde Ydun eller Idun – Brages hustru – der var den gudinde i den nordiske mytologi, der vogtede de gyldne æbler, som skænkede guderne evig ungdom. Ydunsgade er navngivet omkring 1901.

Ydunsgade har – ligesom parallelgaden Frejasgade – rester af sin originale brolægning.

Der er 11 opgange på Ydunsgade, primært beboelse.

Nr. 2: På 4. sal boede o. 1920 folketingsmand Peder Hedebol (1874-1959), der var en markant dansk kommunal- og landspolitiker (Socialdemokratiet). Han var borgerrepræsentant i København 1914-1924 og borgmester, 2. afdeling, 1924-1938. Han skrev sine erindringer, der udkom i 1956 "Spurv i Tranedans".

Nr. 4-6: Bemærk de enkle og effektfulde midler, som ikke er spor usædvanligt ved at have en pudset underetage og røde mursten, men i det lyse puds er der i stuen en roset-bort og under taget en ’harlekins-tern’/rhombeformet bort i svenskrød, der meget fint fremhæver de enkle detaljer.

Nr. 7 er helt tempellignende med sin brede trekantsfronton med blomstermotiv og seks pilastre. Bygningen er nyligt blevet fint malet i grå og hvide toner, der fremhæver de klassiske træk arkitekten søgte at få frem. 

Hvor Ydunsgade møder Thorsgade opstår der en stor – og potentielt spændende – trekantet plads uden navn.

Forretninger i Ydunsgade 

Ydunsgade er og har altid været næsten udelukkende en beboelsesgade. Et par undtagelser er, at der i 1910 lå en filial af Detailhandlerbanken i nr. 3-5 og i 1920'erne i nr. 4-6 lå Schønbergs Sæbefabrikker. 

Navnet Ydun har været til stor inspiration for de få forretningsdrivende gennem tiderne: I 1940 finder man ”Ydun Kioskforretning” i nr. 1. Samtidig finder man i nr. 10 vaskeriet "Ydun" og i nutiden, også i nr. 1, ”Salon Ydun”.

Indtil 2008 lå der en butik med kontorartikler på hjørnet af Jagtvej. På det modsatte hjørne ligger der i dag en blomsterforretning. Der ligger som sagt også en frisør, samt en forretning med rengøringsartikler.

På den ene side af gaden er der i gadeniveauet indrettet til butikker, i hele gadens længde. Med to undtagelser er alle disse dog lukkede nu. Det er symptomatisk for kvarteret.

Eksterne henvisninger 
 Læs mere på Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Mimersgadekvarterets hjemmeside 

Gader på Nørrebro
Jonas Gahr Støre

Jonas Gahr Støre (født 25. august 1960 i Oslo) er en norsk politiker, der er Norges statsminister siden den 14. oktober 2021. Derudover er han den nuværende leder for Arbeiderpartiet (2014–). Han er tidligere udenrigsminister fra 2005 til 2012  og sundhedsminister i Jens Stoltenbergs anden regering.

Siden 2009 har han også været valgt til Stortinget fra Oslo valgkreds. Støre var statssekretær i Statsministeriet i Norge 2000–2001. Han har arbejdet for humanitære organisationer, herunder som generalsekretær for Norges Røde Kors 2003–2005.

Baggrund og uddannelse 
Jonas Gahr Støres familie grundlagde jernstøberivirksomheden Jøtul, som i 1970'erne blev solgt til Norcem. Støre er i dag en formuende mand, som oprindelig stammer fra opgøret ved salget af virksomheden.

Støre tog Sjøkrigsskolen i 1979–1981, og er uddannet i statsvidenskab med specialisering i historie og socialøkonomi fra Institut d'études politiques de Paris i Frankrig (1981–1985). 

Han er gift og har tre børn.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Jonas Gahr Støre (Helse- og omsorgsdepartementet)
Jonas Gahr Støres blogg
Støre selger seg ut av boligprosjekt etter Dagbladet-avsløring
Bygger for Ap-lederen uten tariffavtaler og med «løsarbeiderkontrakter»

Norges statsministre
Arbeiderpartiets ledere
Udenrigsministre fra Norge
Regeringen Jens Stoltenberg II
Stortingsrepræsentanter fra Arbeiderpartiet
Personer fra Oslo
1630'erne f.Kr.

Århundreder: 18. århundrede f.Kr. – 17. århundrede f.Kr. – 16. århundrede f.Kr. 

Årtier: 1680'erne f.Kr. 1670'erne f.Kr. 1660'erne f.Kr. 1650'erne f.Kr. 1640'erne f.Kr. – 1630'erne f.Kr. – 1620'erne f.Kr. 1610'erne f.Kr. 1600'erne f.Kr. 1590'erne f.Kr. 1580'erne f.Kr. 

Årstal: 1639 f.Kr. 1638 f.Kr. 1637 f.Kr. 1636 f.Kr. 1635 f.Kr. 1634 f.Kr. 1633 f.Kr. 1632 f.Kr. 1631 f.Kr. 1630 f.Kr.

Hændelser 
 1633 f.Kr.; Egypten – slut på trettende og fjortende dynasti, start på det femtende dynasti.
 Før 1630 f.Kr. – 1500 f.Kr.; landskabs vægmalerier (nogle områder nutidige rekonstruktioner) i Akrotiri, Thera og Kykladerne males. Det er nu på det nationale arkæologiske museum i Athen,
 1633 f.Kr. 11. juni; Saros måneformørkelse 34 påbegyndes.

Dødsfald 
 1637 f.Kr.; Abraham ifølge jødiske beregninger (2.123 år efter skabelsen)
 1634 f.Kr.; Salah, Arpachshads søn, ifølge den jødiske kalender

Noter 

17. århundrede f.Kr.
Årtier
Erik Hansen

Der er flere personer med navnet Erik Hansen:

 Erik Hansen (redaktør) (1874-1936) – dansk redaktør
 Erik Hansen (dommer) (1895-1981) – dansk dommer
 Erik Hansen (direktør) (1896-1967) – dansk direktør
 Erik A. Hansen (1901-1977) – dansk købmand
 Eric H. Hansen (1903-1965) – dr.
 Erik Valentin Hansen (1904-1961) – dansk embedsmand
 Erik Hart Hansen (1906-2000) – dansk overkirurg 
 Erik Hansen (jurist) (1912-1984) – dansk jurist og embedsmand
 Erik Hansen (MF, Det Konservative Folkeparti) (1918-1989) – dansk politiker, medlem af Folketinget
 Erik Hansen (MF) (født 1924) – dansk agronom og politiker, medlem af Folketinget
 Erik Hansen (læge) (født 1927) – dansk overlæge
 Erik Bent Hansen (1927-2002) – dansk ingeniør og professor i anvendt matematik ved Danmarks Tekniske Højskole
 Erik Hansen (arkitekt) (1927-2016) – dansk arkitekt
 Erik Hansen (sprogforsker) (1931–2017) – lingvist, professor i moderne dansk sprog ved Københavns Universitet
 Erik Hansen (politiker) (1939-2009) – dansk borgmester
 Erik Hansen (kajakroer) (født 1939) – dansk guldvinder i roning ved de olympiske lege
 Erik Hansen (sejler) (født 1945) - dansk guldvinder i sejlsport ved OL
 Erik Hansen (skuespiller) (1913-2003) – dansk skuespiller.
 Erik Hansen (fodboldspiller) – landstræner for Danmarks fodboldlandshold 1967-1969.
 Erik Hansen (atlet) (født 1930) – dansk atlet.
Montblanc

Montblanc International GmbH er et tysk firma som udvikler eksklusive fyldepenne og ure.

Firmaet har i efterhånden mange år udviklet ekstremt eksklusive skriveredskaber. De er især kendt for deres verdensberømte serie af skriveredskaber ved navn Meisterstück (Masterpiece). Disse fyldepenne, kuglepenne, ballpoints og stiftblyanter er eksempelvis udført i resin og 14k guld. Mest kendte Meisterstück er modellen 149 (fås kun som fyldepen), der typisk er den som statsoverhoveder bruger til at underskrive med. Prisen for denne er omkring 5.500 kr. fra ny, mens mindre modeller kan erhverves for ned til ca. 2.000 kr. Udover Meisterstück fremstiller Montblanc også en lang række andre modeller.

Montblanc er især kendt for deres lille hvide stjerne som præger alle firmaets penne. Denne "stjerne" er symboliserer toppen af Europas højeste bjerg Mont Blanc.

Også på Montblancs fyldepenshoveder kan man se forbindelsen til "det hvide bjerg". På hvert enkelt fyldepenshoved er der nemlig indgraveret tallet '4810' hvilket er højden på bjerget Mont Blanc.

For danskere kan det være interessant at Montblanc har haft en dansk produktion, hvor det nok især er den røde stiftblyant som er kendt.

I dag laver Montblanc alle mulige forskellige former for skriveinstrumenter, men producerer samtidig også andre luksusprodukter såsom ure, smykker, lædervarer, parfumer og mange andre ting.
Af andre skriveinstrumentsprodukter fra Montblanc kan bl.a. nævnes serien "Etoile de Montblanc", hvor den lille hvide stjerne i stedet er erstattet af en lille 0,06 karat stjerneformet diamant. Denne serie er dog kun udviklet til kvinder.

Eksterne henvisninger 
 Officiel international hjemmeside

Fremstillingsvirksomheder fra Tyskland
Gavial

En gavial (Gavialis gangeticus) er et krybdyr fra familien Gavialidae, som ligner krokodillen, men adskiller sig ved at have et længere og smallere kæbeparti. Gavialer hører naturligt hjemme i Sydasien, især omkring floderne Ganges, Brahmaputra og Indus. Den kaldes derfor også undertiden indisk gavial eller gangesgavialen. Den uægte gavial (Tomistoma schlegeli) er den anden art i Gavialidae-familien.

Noter

Dyr fra Sydasien
Krokodiller
Krybdyr fra Indien
Dokumentstyring

Dokumentstyring eller dokumenthåndtering er måde at styre dokumenter på i en virksomhed eller organisation.

Der er udviklet og videreudvikles løbende værktøjer til elektronisk dokumentstyring, fx ESDH, hvilket er relateret til digital forvaltning.

Dokumentstyring anvendes også til formel styring af dokumenter, i pharma/biotek branchen hvor dokumenter skal styres under regler som de amerikanske sundhedsmyndigheder har specificeret i FDA CFR 21 Part 11, men også generelt i andre brancher i forbindelse med ISO 9000 projekter. Formel dokumentstyring stiller krav om teknologier som for eksempel versionskontrol, elektroniske signaturer og sporbarhed af alle ændringer. En måde at realisere dette på er at sikre at hvert dokument tildeles et unikt dokumentid, og via dette id knytte hændelser til dokumentet, for eksempel hvem der har oprettet, ændret, godkendt og set dokumentet gennem dets levetid.

Begrebet indholdstype, contentclass, refererer til hvilken type af dokument der er tale om og hvilke regler som er knyttet til dokumentet. For eksempel kan man have en kontrakt eller en elektronisk laboratoriehåndbog som efter at den er godkendt og underskrevet ikke kan ændres eller slettes.

Et element i dokumentstyringen er hvordan man skaber nye dokumenter, og hvordan man opbygger biblioteker af skabeloner for nye dokumenter. Opdeling af dokumenter i elementer muliggør en enklere skabelse af skabeloner idet elementer kan genbruges i flere skabeloner. I en juridisk organisationer vil man referere til en paradigme samling mens man i den kommunale sektor i forbindelse med ESDH vil referere til frasearkiv.

Biblioteks- og informationsvidenskab
It-styring
Skøjteløb

Skøjteløb har flere betydninger:
 Skøjteløb - transport via. skøjter
 Skøjtesport – en sportsbegivenhed som involverer skøjteløb
 Hurtigløb på skøjter –
 Kunstskøjteløb –
 Kortbaneløb på skøjter –
 Synkronskøjteløb –
 Skøjteløb (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1920

Se også:
 Skøjteløber (person) – person der løber på skøjter.
Stjernemodel

En stjernemodel er et værktøj til at beskrive og analysere stjerners kemiske sammensætning, fysiske opbygning og livsløb.

De oprindelige stjernemodeller beregnedes med brug af hjerne, blyant og papir. Senere benyttedes regnemaskine, blyant og papir og i vore dage beregnes de bedste stjernemodeller på supercomputer eller – hvor beregninger kan udføres i adskilte sekvenser – i netværk af mindre computere, fx almindelige bord- eller bærbare PC'er.

Et Windows-baseret computerprogram til at foretage en beregning af en forenklet stjernemodel hører til Caroll & Ostlie's bog Modern Astrophysics og kan hentes af enhver.

Noter

Referencer 
 Carroll, Bradley W. & Ostlie, Dale A.: Modern Astrophysics, Pearson Education Inc., 2006/2007,  (International Edition)
 Program til beregning af en forenklet stjernemodel 

Model
Astrofysik
Galakser
Stjerner