Fredsbevægelse

En fredsbevægelse er en social bevægelse, der uden at anvende vold forsøger at forhindre krige, krigsformer og oprustning til krig og ønsker at udelukke krig som et middel til at føre politik. 

Pacifisme, nedrustning, begrænsning af våbenhandel, fjernelse af årsagerne til krig og skabelsen af et internationalt retssamfund er blandt de vigtige temaer i fredsbevægelsernes historie, politik og praksis.

Fredskirker 

En religiøst betinget kategorisk afvisning af vold optrådte tidligt hos nogle hinduer, buddhister og visse kristne sekter, bl.a. kvækerne. Under Reformationen var dennes radikale fløj, som bestod af døberbevægelser, optaget af fredstanken. Til de såkaldte "historiske fredskirker" hørte udover kvækerne også mennonitterne og den amerikanske brødremenighed.
Blandt andet Bjergprædikenen og Frans af Assisi har udgjort vigtige inspirationskilder for kristne fredsbevægelser.

Fredsdebatten i middelalderen og oplysningstiden 

En række filosoffer beskæftigede sig i 1500- til 1700-tallet med fredsspørgsmål. Det gjaldt blandt andet teologen og humanisten Erasmus af Rotterdam, der skrev “Skøn er krigen for den uerfarne” i 1504, og i 1509 Tåbelighedens lovprisning. I 1576 blev den fransk-katolske dommer Étienne de La Boéties værk “Frivillig Trældom” udgivet, der som et af de første diskuterede begreberne civil ulydighed og ikke-voldelig modstand. Også den tyske filosof Immanuel Kant beskæftigede sig med spørgsmålet og udgav i 1795 "Den evige fred".

Fra Napoleonskrigene til første verdenskrig 

Efter Napoleonskrigenes afslutning i 1815-16 opstod der organiserede fredsbevægelser i USA og Storbritannien, og de bredte sig senere til det europæiske kontinent. Deres formål var især at arbejde for afrustning, voldgift og folkeret. Den første af disse grupper i USA var , grundlagt i 1815 af teologen David Low Dodge (1774-1852), og den blev efterfulgt af Massachusetts Peace Society. Grupperne fusionerede til det stadigt eksisterende American Peace Society i 1828. London Peace Society, også kendt som Society for the Promotion of Permanent and Universal Peace, blev dannet af kvækeren og filantropen William Allen i 1816. Senere kom der nationale fredsbevægelser rundt om i Europa.

Diskussionen om brugen af ikkevoldelige metoder som civil ulydighed, herunder boykot, i arbejdet for fred blev videreført af amerikanerne Adin Ballou (1803-1890), William Lloyd Garrison (1805-1889), Henry David Thoreau (1817-1862) og russeren Leo Tolstoj (1828-1910).. Forfatteren Henry David Thoreau blev fængslet i 1846 for at nægte at betale militærskat som en protest mod den mexicansk-amerikanske krig, hvilket igen førte til hans skrift "Civil Disobedience". 

Det stadigt eksisterende internationale Fredskontor blev grundlagt i 1891. Allerede to år forinden havde den norske kvindesagsforkæmper Anna Bugge holdt et længere foredrag om emnet "Fredsbevægelsen i Europa". I 1905 udgav Alfred Hermann Fried et internationalt opslagsværk om fredsbevægelser, Handbuch der Friedensbewegung .

Den første Nobels fredspris blev uddelt i 1901 til Henry Dunant og Frédéric Passy, og i 1910 blev The Carnegie Endowment for International Peace (Carnegie-stiftelsen for international fred) stiftet af Andrew Carnegie.

Pacifisten Bertha von Suttner (1843-1914) offentliggjorde romanen Ned med vaabnene: En Levnedsskildring i 1889 (filmatiseret i 1914).

Fredsbevægelsernes start i Danmark 

Muligvis den første dokumenterede protest mod krigsdeltagelse begrundet i pacifisme fandt sted i 1658 under svenskernes belejring af København. Kun en tredjedel af de studerende ved Københavns Universitet dannede et regiment, fordi ikke alle ville være soldater. Der kunne være mange grunde til at unddrage sig militærtjeneste, men, som det fremgår af præsten Holger Rørdams doktordisputats (1855), ville en af studenterne ikke være med til at slå ihjel: "En Student Jesper Baltzersen Kønichen, der var hildet i weigelianske anskuelser, opfordrede Borgerne til at nedlægge Våbnene for ikke at besmitte dem med Fjendeblod; men hans Røst forstummede i den almindelige Nidkjærhed."  blev i 1663 landsforvist til Holland hvor han udgav nogle skrifter på latin og hollandsk: Meditationes Pacificæ Jasperi Könekenii Haunia-Dani Latino Belgicæ. Vreedewillende Handeling aen de Hoogmoogende Heeren Staeten in den Haagh. Typis datæ Amstel. d. 10.-20. april. 1665. Heri er et af brevene til den svenske konge. Det er de ældst kendte bøger om fred og konfliktløsning skrevet af en dansker.

Politikeren Fredrik Bajer etablerede i 1882 den første danske fredsgruppe Dansk Fredsforening. Foreningens politiske hovedkrav var dansk neutralitet under kommende krige.

Første verdenskrig og mellemkrigsårene 

Første verdenskrig gav anledning til forskellige protester, dels overordnet mod krigen, og dels mod dens konkrete følger, blandt andet i form af værnepligt i de krigsførende lande. Der var to folkeafstemninger om den militære værnepligt i Australien og omfattende irske og fransk-canadiske protester mod værnepligten.

I England kom Bertrand Russell og Alfred Salter (1873-1945) galt afsted på grund af deres pacifisme.

Kvindernes Internationale Liga for fred og frihed blev oprettet internationalt i 1915 med blandt andre amerikanerne Jane Addams og Emily Greene Balch samt ungareren  som stiftende medlemmer. Allerede samme år blev den tilsvarende danske afdeling etableret som Danske Kvinders Fredskæde.

Efter første verdenskrig blev militærnægtelse legaliseret rundt omkring i verden. I Danmark blev civil værnepligt indført i 1917 efter en omfattende debat igangsat af Foreningen for konsekvente Antimilitarister 1915-1921, blandt hvis medlemmer var Andreas Fritzner.  Den første militærnægterlovgivning i Norge kom i 1923. 

Mellemkrigstidens fredsbevægelse fokuserede i øvrigt især på international organisering og støtte til Folkenes Forbund, som generelt støttede nedrustningsbestræbelser. "Krigsmodstandernes internationale forbund" blev dannet i 1921 i Holland. Den danske afdeling Aldrig Mere Krig blev oprettet i 1926. I Indien udviklede den førende fortaler for selvstændighed Mahatma Gandhi i mellemkrigsårene en selvstændighedsbevægelse, der meget bevidst hvilede på et ikkevoldsprincip. Bevægelsen voksede til en kollektiv form for protest mod det britiske kolonistyre, hvilket efterfølgende inspirerede en lang række personer langt fra Indien: Blandt dem var amerikaneren Martin Luther King, den hollandsk-amerikanske pacifist og aktivist A. J. Muste, Gene Sharp, hollænderen Bart de Ligt samt englænderen Annie Besant og Ellen Hørup.

I Tyskland var der også forskellige fredsbevægelser og -grupper i mellemkrigstiden, der blev forbudt og ofte forfulgt efter den nazistiske magtovertagelse i 1933. Det gjaldt således "Die Deutsche Friedensgesellschaft" (Det tyske fredsselskab) og dets tidsskrift Das Andere Deutschland, der blev forbudt i 1933. Den pacifistiske kunstnergruppe Das junge Rheinland, der var blevet grundlagt i 1919, blev ligeledes forbudt i 1933. Modtageren af Nobels fredspris i 1935 Carl von Ossietzky døde i koncentrationslejr i 1938.

Fredsbevægelsen i Danmark under anden verdenskrig 

For de danske fredsgruppers vedkommende var den tyske besættelse speciel. Danmark var det eneste af de tysk besatte lande, hvor fredsbevægelserne forsatte deres virksomhed uden konsekvenser i form af tysk fangenskab. Samarbejdspolitikken under besættelsen og de mange medlemmer i de danske fredsgupper var hovedårsagerne til at de danske fredsgrupper kunne fortsætte deres virke.

Kun medlemstallet for Aldrig mere Krig og Ligaen under besættelsen er kendt. AmK havde omkring 1500 medlemmer og Ligaen havde omkring 2200 medlemmer.

Anden verdenskrig gav anledning til dannelsen af flere nye civilsamfundsorganisationer med fred som omdrejningspunkt. Den danske nødhjælp til Norge under krigen (Norgeshjælpen) blev først iværksat af Borghild Hammerich, der tog initiativ til Den Norske Damekomité, senere Hjælpefonden af 1942. Ud af Norgeshjælpen voksede Fredsvennernes Hjælpearbejde med bl.a. Elise Thomsen, Hagbard Jonassen og Svend Haugaard som initiativtagere, der udvidede hjælpearbejdet efter krigen til blandt andet Finland, Polen og Tyskland. Organisationen skiftede senere navn til Mellemfolkeligt Samvirke. Den katolske fredsgruppe Pax Christi blev stiftet i 1945, og "Landsforeningen Een verden: Dansk forening for et føderalistisk verdensstyre" oprettedes i 1946. Fra 1970 var den en del af FN-forbundet. Blandt organisationens medlemmer var Piet Hein og Ebbe Rode.

Den kolde krig 
Konfrontationen mellem supermagterne i øst og vest i efterkrigstiden medførte en voldsom oprustning, specielt på atomvåbenområdet. Frygten for en altødelæggende global atomkrig var en af drivkræfterne for fredsarbejdet under den kolde krig.

En baggrund for dannelsen af protestbevægelserne mod atomvåben var Lucky Dragon ulykken i 1954. Lucky Dragon var en japansk tunfiskerbåd med en besætning på 23 mand, som blev forurenet af nedfald fra det amerikanske Castle Bravo brintbombeforsøg ved Bikini Atollen den 1. marts 1954. Ulykken førte til at de japanske fredsgrupper dannede "the Japanese Council Against Atomic and Hydrogen Bombs" i 1955.

Også flere videnskabsmænd advarede ved forskellige lejligheder mod faren for en atomkrig. Det gjaldt således Niels Bohr, Russell-Einstein-manifestet 1955, Joseph Rotblat og Linus Pauling. Franck-rapporten og tidsskriftet The Bulletin of the Atomic Scientists var andre eksempler. Det samme var Pugwash-bevægelsen, der blev etableret i 1957. I det samme år blev den britiske NGO the Campaign for Nuclear Disarmament grundlagt i London.

I Danmark blev "Dansk Fredskonference" oprettet i 1954 som den første af flere nye danske fredsgrupper der opstod under den kolde krig. Kampagnen mod Atomvåben i Danmark var aktiv 1960-1965. Anders Boserup var en af de mange aktive i Kampagnen mod Atomvåben, og den daværende socialdemokratiske kirkeminister Bodil Koch talte under stor mediebevågenhed ved Kampagnen mod atomvåbens påskemarch i 1961.

Ud af Kampagnen mod Atomvåben knopskød Fredspolitisk Folkeparti, blandt hvis medlemmer var rektor Aage Bertelsen. Militærnægternes Oplysningskontor blev oprettet i 1965, og ud af det voksede Militærnægterforeningen et par år senere. Foreningen udgav tidsskriftet NB. 

Faren for en atomkrig og protester mod atomvåben prægede også på forskellige måder kulturlivet i perioden. Et eksempel var Studenterforeningens nytårsrevy i 1962 Gris på gaflen, skrevet af Jesper Jensen, Leif Panduro og Klaus Rifbjerg og med musik af Bent Axen og Erik Moseholm.

Vietnamkrigen 

Vietnamkrigen medførte i løbet af 1960'erne stigende protester i både USA og andre dele af verden imod den amerikanske krigsførelse. Det skyldtes ikke mindst amerikanernes anvendelse af napalmbomber (foreviget i det verdensberømte billede af den 9-årige napalmramte pige Phan Thị Kim Phúc) og selvantændende hvid fosfor samt den dioxinholdige sprøjtegift Agent Orange. Også i Danmark opstod der en Vietnambevægelse, der førte til en række danske demonstrationer og reaktioner i forhold til Vietnamkrigen. Russell-tribunalet eller Det internationale Krigsforbrydelses-Tribunals anden session, der behandlede nogle af begivenhederne i krigen, fandt sted i Roskilde i dagene 20. november til 1. deccember 1967. Blandt deltagerne i tribunalet var Bertrand Russell, Jean-Paul Sartre og Simone de Beauvoir.

Vietnamprotesterne satte sig også en række aftryk i kulturen, ikke mindst musikalsk med bl.a. protest- eller fredssange af John Lennon, Pete Seegeer, Arlo Guthrie og Joan Baez. I Danmark producerede bl. a. Røde Mor protestsange mod Vietnam-krigen. Vietnamkrigen blev den krig, hvorom der på globalt plan er indspillet flest sange for og specielt mod krigen. Omkring 6000 indspilninger er indtil videre registreret inden for alle former for musikgenrer i The Vietnam War Song Project, som grundlægges i 2007 af historikeren Justin Brummer. . Den på dansk udkomne musik om krig og fred er registreret i diskografien "Skjalden sang fredssangen og slaget på marken stoppede ... Bemærkninger til dansk fredsmusiks historie".

1980'erne  
I perioden 1979–1991 opstod en række nye bevægelser i Danmark og en række andre vestlige lande. I Danmark blev fredsbevægelserne i 1980'erne domineret af tre organsiationer: På den ene side Samarbejdskomiteen for Fred og Sikkerhed, der var tilknyttet Verdensfredsrådet og domineret af det velorganiserede Danmarks Kommunistiske Parti og på den anden side de mere neutrale Nej til Atomvåben og Kvinder for Fred, der begge blev stiftet i 1980. Kvinder for Fred deltog blandt andet i en fredsmarch fra København til Paris i 1981, der fik stor medieopmærksomhed. En række andre nye fredsbevægelser og initiativer opstod også i perioden, specielt faglige fredsgrupper.

Nej til Atomvåben (1980-1991), blandt hvis stiftende medlemmer var Jørgen Dragsdahl, var den danske afdeling af European Nuclear Disarmament Campaign.

I England opstod der kvindefredslejre ved den britiske atomvåbenbase Greenham Common nær London i 1981 i forbindelse med udstationeringen af amerikanske mellemdistanceatomvåben på basen. I Danmark kom nogle få år senere et lignende initiativ i form af Kvindefredslejren ved Ravnstrup.

Den danske sociolog Jan Øberg etablerede Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning i Lund i 1986.

Protester mod franske atomvåbenforsøg 

Franske efterretningstjenester bombede i Operation Satanique Greenpeace skibet Rainbow Warrior i New Zealand i 1985 fordi organisationen ville protestere mod planlagte franske atomvåbenforsøg i Moruroa i Fransk Polynesien.

Den i 1995 nyindsatte franske præsident Jacques Chiracs beslutning om at genoptage Frankrigs atomprøvesprængninger fik fredsbevægelser og forbrugere verden over til at boykotte franske varer inklusive franske vine. Atomvåbenforsøgene stopper året efter.

Senere initiativer 

Også senere militære begivenheder har givet anledning til protester, således Irakkrigen fra 2003, som blandt andet den britiske fysiker Stephen Hawking har protesteret imod.

Noter

Litteratur 
 April Carter, Howard Clark and Michael Randle: Guide to Civil Resistance; a bibliography on People Power and Protest since 1945. Merlin Press, Talgarth Brecon, 2013
 Blanche Wiesen, Charles Chatfield, Sandi Cooper (Editors): The Garland Library of War and Peace:  A Collection of 360 Titles Bound in 328 Volumes. Garland Publishing, 1971
 Edwin E. Moïse: Vietnam War Bibliography, 2005
 From Erasmus to Tolstoy: The peace literature of four centuries. Jacob ter Meulen's bibliographies of the peace movement before 1899, edited, with an introduction by Peter van den Dungen. New York. Greenwood Pres, 1990
 Alfred Kruse: Den svenske ”højforræderi”-proces. Internationalt korrespondancebureau, 1916
 Amber Cook: Lady, What Do you Do All Day?: Peggy Seeger's Anthems of Anglo-American Feminism. University of Cincinnati, College-Conservatory of Music, 2002
 Andrew Murray and Lindsey German: Stop the War: the story of Britain's biggest mass movement. Bookmarks, 2005
 Andrew Brown: Keeper of the Nuclear Conscience: The Life and Works of Joseph Rotblat. Oxford University Press, 2012
 Andrew Rothstein: The Soldiers’ Strikes of 1919. ‎Palgrave Macmillan; 1980
 Angie Zelter: Activism for Life. Luath Press, 2021
 Angie Zelter: Trident on Trial : The case for people's disarmament. Luath Press, 2001
 Ann-Dorte Christensen: Kvinder i fredsbevægelsen : hverdagsliv og politisk organisering belyst gennem en undersøgelse af Kvinder for Fred og Nej til Atomvåben i Aalborg 1980-86. Institut for Samfundsudvikling og Planlægning, Aalborg Universitetscenter, 1989
 Ann-Dorte Christensen: Ulydige kvinders magt - om Kvindefredslejren ved Ravnstrup som politisk proces. Aalborg Universitetsforlag, 1989.
 Anne Wiltsher: Most dangerous women: feminist peace campaigners of the Great War. London: Pandora Press, 1985.
 Archibald Fenner Brockway: 98 not out. London: Quartet, 1986
 April Carter: Peace Movements: International Protest and World Politics Since 1945. Routledge, 2014
 August Schou: Histoire de l'internationalisme: Du Congrès de Vienne jusqu' à la première guerre mondiale, 1914. Oslo : H. Aschenhoug & Co., 1963; Publications de l'institut Nobel Norvégien tome VIII).
 Bajer: Om Krigs Forebyggelse ved Voldgift. Studentersamfundets Forlag, 1886. Studentersamfundets Smaaskrifter ; 35)
 Bart de Ligt: The Conquest of Violence : an Essay on War and Revolution, introduction by Aldous Huxley ; new introduction by Peter van den Dungen ; translated by Honor Tracy from the French text revised and enlarged by the author. Dutton, 1938.
 Benjamin Spock and Mitchell Zimmerman: Dr. Spock on Vietnam. Dell Publishing Company, 1968
 Bo Lidegaard: Redningsmænd : skandinaviske aktioner for at redde fanger fra tyske kz-lejre i krigens sidste år. Politiken, 2015
 Bo Richardt: Fredsvagten ved Christiansborg : bagmandens beretning. Skriveforlaget, 2011
 Bodil Graae: Kvinderne og freden. Aros, 1980 
 Brian Francis Collins : A History of the Committee on South African War Resistance (COSAWR) (1978-1990) : Thesis submitted in fulfilment of the requirements for the M.A. degree in History at the University of Cape Town 1995.
 Carl Madsen: Proces mod politiet. Stig Vendelkærs forlag, 1969.
 Carl von Ossietzky : 1889-1938 : Ein Lebensbild : "Von mir ist weiter nichts zu sagen" / redigeret af Richard von Soldenhoff. Quadriga, 1988
 Carl von Ossietzky: Sämtliche Schriften. Rowohlt Verlag, 1994
 Charles DeBenedetti: An American Ordeal: The Antiwar Movement of the Vietnam Era. Syracuse University Press, 1990.
 Chris Lombardi. I Ain’t Marching Anymore: Dissenters, Deserters, and Objectors to America’s Wars. New York: The New Press, 2020.
 Christian Lous Lange: Histoire de l'internationalisme : JUsqu'à la paix de Westphalie (1648). Oslo : H. Aschenhoug & Co., 1919; Publications de l'institut Nobel Norvégien tome IV)
 Christian Lous Lange et August Schou: Histoire de l'internationalisme : De la Paix de Westphalie jusqu' au Congrès de Vienne. - Oslo : H. Aschenhoug & Co. 1924; Publications de l'institut Nobel Norvégien tome VII).
 David Cortright: A Peaceful Superpower: Lessons from the World’s Largest Antiwar Movement. New Village Press, 2023
 David Cortright: Peace: A History of Movements and Ideas. Cambridge University Press, 2000
 David Dellinger: From Yale to Jail: The Life Story of a Moral Dissenter. Pantheon, 1993
 David M. Gross:  We Won't Pay!: A Tax Resistance Reader. Picket Line Press, 2008
 Devi Prasad: War is a crime against humanity : The Story of the War Resisters' International. London : WRI, 2005. 
 Elsie Locke: Peace people : a history of peace activities in New Zealand.  Christchurch, N.Z. : Hazard Press, 1992
 Erik Claudi: Greenpeace : Regnbuens krigere. Tiderne Skifter, 1988
 Eva Bendix: Det skulle jeg måske ikke have sagt? : en bog om et liv efter Anden Verdenskrig. Gyldendal, 2009
 Fernando G. Cartland: Southern Heroes, or the Friends in War Time. Cambridge : The Riverside Press, 1895.
 Finn Held: Desertørerne og militærnægterne fra den jugoslaviske folkearme: en hvidbog. Kampagnen til støtte for desertører og militærnægtere fra det tidligere Jugoslavien, 1996.
 Garry Davis:  My Country Is the world: The Adventures of a World Citizen. Putnam, 1961
 Gene Sharp: The Politics of Nonviolent Action. Boston: Porter Sargent, 1973
 Gene Sharp, Tyranny Could not Quell Them. Peace News Publications, 1958
 Gene Sharp: Waging Nonviolent Struggle: 20th Century Practice and 21st Century Potential. Extending Horizons Books, 2005
 Gerry & Janet Souter, Walter Cronkite: Vietnam krigen - den totale oplevelse. The Vietnam war. Soul Media, 2009
 Gertrude Carman Bussey: Pioneers for Peace: Women's International League for Peace and Freedom ; 1915 - 1965. WILPF, British Sect., 1980
 Helen Caldicott: A Desperate Passion: An Autobiography.  W. W. Norton & Company, 1996
 Hans Wehberg: Als Pazifist im Weltkriege. Leipzig 1919.
 Henning Sørensen: Krudt uden kugler : en fortælling om engagement og fredsbevægelse. Hovedland, 2002
 Homer L. Boyle: History of Peace: Comp. from governmental records, official reports, treaties, conventions, peace conferences and arbitrations. Grand Rapids, Mich., History of peace publishing co, 1902.
 Immanuel Kant: Den evige fred; 	oversat og forøget med oplysninger af Fredrik Bajer. Bibliothek for de tusen hjem, 191-193, 1888
 Inger V. Johansen og Wilfred Gluud: Vietnambevægelsen i Danmark 1964-75. Dansk Vietnamesisk Forening, 2003
 Jan Øberg: Forudsigelig fiasko : konflikten med Irak og Danmark som besættelsesmagt. Tiderne skifter, 2004
 Jane Addams: Peace and Bread in Times of War. Macmillan, 1922.
 Jane Fonda: My Life So Far: The Roles of a Lifetime. Random House, 2005
 Jill Liddington: The Long Road to Greenham: Feminism and Anti-Militarism in Britain since 1820. Virago, 1989
 Johan Kirkmand: Kun de døde har set en ende på krigen. Historia, 2023
 John D'Emilio: Lost Prophet: The Life and Times of Bayard Rustin. The Free Press, 2003
 John Scales Avery: 67 years in the peace movement. Own publishing, 2021
 Judith Winther: Politik fra neden : om 1980ernes fredsbevægelse. Edupax, 1992
 Jørgen Dragsdahl: Gensyn med den kolde krig. Eirene, 1992
 Karl Ehrlich, Niels Lindberg og Søren Gammelgaard Jacobsen: Kamp uden Vaaben : ikke-Vold som Kampmiddel mod Krig og Undertrykkelse. Levin & Munksgaard, 1937
 Kjeld Juul: Mod nye grænser : Fra europæisk genopbygning til u-landssamarbejde 1943-1963. Mellemfolkeligt Samvirke , 2002
 Leila Danielson: American Gandhi: A. J. Muste and the History of Radicalism in the Twentieth Century. Philadelphia: University of Pennsylvania Press, 2015.
 Linda Pershing: The Ribbon Around the Pentagon: Peace by Piecemakers. University of Tennessee Press, 1996
 Margaret E. Hirst: The Quakers in Peace and War : An Account of their Peace Principle and Practice. London : The Swarthmore Press, 1924.
 Malcolm Saunders: Quiet Dissenter : The life and thoughts of an Australian pacifist Eleanor May Moore, 1875-1949, specielt kapitlerne: Becomming a pacifist, The Sisterhood of International Peace og From pacifist to peace worker, s. 60-115. Peace Research Centre, Research School of Pacific Studies, Australian National University, 1993
 Mary-Lee Morrison: Elise Boulding: A Life in the Cause of Peace. McFarland and Company, 2005
 Milton S. Katz, Ban the Bomb: A History of SANE, 1957–1985. Greenwood Press, 1986
 Muhammad Ali:  Sandheden om mit liv. Lademann, 1976
 Noam Chomsky: Towards a New Cold War: Essays on the Current Crisis and How We Got There. Pantheon, 1982
 Nobuya Bamba and John F. Howes ed. Pacifism in Japan: the Christian and Socialist tradition. Vancouver : University of British Columbia Press, 1978
 Out of Step: War Resistance in South Africa. Catholic Institute for International Relations, 1987
 Owen Wilkes & Nils Petter Gleditsch: Onkel Sams kaniner. Oslo: Pax, 1981
 Peggy Seeger: First Time Ever: A Memoir. Faber & Faber, 2017
 Peter Brock: Freedom from violence : Sectarian Nonresistance from the Middle Ages to the Great War. University of Toronto Press, 1991.
 Peter Brock: Pacifism in Europe to 1914. Princeton University Press, 1972.
 Regin Schmidt: Red Scare: FBI and the Origins of Anticommunism in the United States, 1919–1943. Museum Tusculanum Press, 2000.
 René Offersen: Kold krig i Højesteret. Om Jørgen Dragsdahl, Bent Jensen og KGB. Forlaget Vandkunsten 2017.
 Ron Carver, David Cortright and Barbara Doherty (editors) : Waging Peace In Vietnam: U.S. Soldiers and Veterans Who Opposed the War. New Village Press, 2019
 Sara Lidman: Samtaler i Hanoi. Hasselbalchs Forlag, 1966
 Sara Lidman: Fåglarna i Nam Dinh: Artiklar om Vietnam. Ordfront (Barnhult), 1972
 Stefan Appelius: Der Friedensgeneral Paul Freiherr von Schoenaich. Demokrat und Pazifist in der Weimarer Republik. Democratic History 1992:7 s. 165–180.
 Svend Falkner Sørensen: Faneflugt? : dansksindede soldaters flugt fra tysk krigstjeneste 1914-18. Historisk Samfund for Sønderjylland, 1989
 Svend Haugaard: "Ikke ord uden gerning" : erindringer. Gyldendal, 1989
 Walter Issacson: Einstein : Hans liv og univers. Gyldendal, 2006
 William Shawcross: Sideshow: Kissinger, Nixon and the destruction of Cambodia. Simon and Schuster, 1979

Eksterne henvisninger 

 Britiske fredsbevægelser
 Demonstrationer og protester til støtte for fred  
 Demonstrationer og protester mod våben
 Demonstrationer og protester mod væbnede konflikter og krige 
 Pacifisme
 Pacifisme efter nationalitet
 "Nonviolent Action Network" hos Nonviolentaction.net via Archive.org 

 Podcastserien Fredskvinder. / : Tilrettelæggelse: Lea Linstow. Producer og redaktør: Torben Brandt. DR P1 Radiofortaellinger. 2023.
 1:4 - Røre ved køkkenbordene
 2:4 - Mødre og døtre
 3:4 - Nattens gæster
 4:4 - En tom mark

Fred
Sociale bevægelser