kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Johan Lange (1911-2007)

Johan Lange (født 1. marts 1911 i Ribe, død 5. maj 2007) var en dansk botaniker og professor ved Landbohøjskolen fra 1964 til 1981.

Biografi 
Lange blev født i Ribe i 1911 og blev student fra Ribe Katedralskole 1929. Han kom efterfølgende i lære som gartner, og han blev hortonom i 1936. Lange fortsatte med at uddanne sig og blev cand.mag. i botanik i 1946.

I 1950 blev Lange ansat som dendrolog på Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole. I 1959 blev han lektor, og fra 1964 til 1981 professor i systematisk botanik sammesteds.

Lange studerede meget brugen af planter i kulturhistorien, samt forhold vedrørende deres navne og navngivning. Hans store værk Ordbog over Danmarks plantenavne udkom i tre bind fra 1959 til 1961. Han blev dr. phil. i 1966 med en afhandling om primitive plantenavne.

I 1972 blev Lange Ridder af Dannebrog. Han døde i 2007 og er begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård.

Foreninger og selskaber 
Lange var medstifter af både Dansk Dendrologisk Forening og Havebrugshistorisk Selskab, og var formand for sidstnævnte i over 10 år. Han var også medlem af Det kgl. Haveselskabs bestyrelse.

Familie 
Lange kommer fra en slægt som har fostret mange botanikere. Johan Lange var søn af adjunkt Jonathan Lange (1865-1913) og Ingeborg Sophie Lange (født Horneman, 1870-1954). Både faren og i højere grad farens lillebror Axel Lange (1871-1941) var kendte botanikere. Jonathan og Axel Lange var selv sønner af Johan Lange (1818-1898) som ligesom sønnesønnen af samme navn også var botaniker og professor ved Landbohøjskolen.

Johan Langes (farfaren) bror Morten Thomsen Lange (1824-1875) var præst, men er i botanikerkredse kendt for at have skrevet den første danske lokalflora Den sydfynske Ögaards Vegetation (1858). Morten Thomsen Langes søn Jakob Lange (1864-1941) var en internationalt kendt botaniker og mykolog. Jakob Langes søn Morten Lange (1919-2003) var også en internationalt kendt botaniker og mykolog.

Endelig var Johan Lange (farfaren) og Morten Thomsen Langes morbror J.W. Hornemann (1770-1841) som var professor i botanik ved Københavns Universitet.

Lange blev i 1944 gift med overlærer Rigmor Fabritius Winde Lange (født Thaning, 1914-2013).

Bibliografi 
Lange havde stor produktion af bøger og artikler. Udvalgte værker:
 Træer og buske i skov og hegn (1958, sammen med Helge Vedel)
 Ordbog over Danmarks plantenavne I-III (Det Danske Sprog- og Litteraturselskab 1959-61; genudgivet på Munksgaard 1992)
 Primitive plantenavne og deres gruppering efter motiver (doktordisputas 1966)
 Levende fortidsminder : ukrudt, kulturhistorie, forsvarshistorie (1972)
 Haveplanternes indførselshistorie i Danmark (1975)
 Plantenavne - navngivningsregler : haveplanternes danske og latinske navne samt plantenomenklatur (1983)
 Kulturplanternes indførselshistorie i Danmark indtil midten af 1900-tallet (1994)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Ribe
Studenter fra Ribe Katedralskole
Botanikere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Professorer fra Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole
Hortonomer fra Danmark
Jovana Preković

Jovana Preković (født 20. januar 1996) er en serbisk karateka.

Hun repræsenterede Serbien under sommer-OL 2020 i Tokyo, hvor hun vandt guld i 61 kg kumite.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Karateudøvere fra Serbien 
Olympiske mestre fra Serbien
Medaljevindere ved sommer-OL 2020
Kryptorod

En kryptorod eller konfiks er en orddel, et morfem, der er en mellemting mellem en fri rod og et affiks. 
Mens frie rødder normalt kan være selvstændige ord, så kan
kryptorødder normalt ikke forekomme alene men skal sættes sammen med andre kryptorødder, frie rødder eller normale affikser for at danne et ord.
Eksempler på dansk på kryptorødder er -log og bio-.
De kan sættes sammen til ordet biolog.
bio- kan også sættes sammen med en normal fri rod, for eksempel gas til ordet biogas.

Kryptorødder er af græsk eller latinsk oprindelse.

Ordet "kryptorod" for begrebet er benyttet af Pia Jarvad. De dannede ord der består ef en eller flere kryptorødder kalder Jarvad for kryptosammensætninger.
Ordet "konfiks" er benyttet i den internationale litteratur efter fransk confixe og tysk Konfix.

Eugeniusz Rajnik skelner mellem prækonfiks (foranstillet kryptorod) og subkonfiks (efterstillet kryptorod).

Nogle kryptorødder udvikler sig til frie rødder.
Et dansk eksempel er øko.

Henvisninger 

Sprogforskning
Université Toulouse-Jean-Jaurès

Université Toulouse-Jean-Jaurès, tidligere kendt som Université de Toulouse-Le Mirail, også kendt som Toulouse II, er et fransk offentligt universitet beliggende i Toulouse, Frankrig.

Det er specialiseret inden for litteratur, kunst, humaniora og samfundsvidenskab.

Campus, der ligger i Toulouse's store arkitektoniske projekt fra 1960'erne, Mirail, blev designet og bygget af arkitektteamet Candilis-Josic-Woods.

Berømte alumner 
 Jean Castex, fransk politiker
 Jean-Luc Nancy, fransk filosof
 Bernard Stiegler, fransk filosof

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Universitetets hjemmeside

Universiteter i Frankrig
Toulouse
Bistoner

Bistoner () er navnet på et thrakisk folk, der boede i området mellem Rhodopé-bjergene og Det Ægæiske Hav, ved siden af Bistonis-søen, nær Abdera  og så vest så langt som til floden Nestos. Det var gennem bistonernes land, at Xerxes marcherede under sin invasion af Grækenland i 480 f.Kr. Bistonerne eksisterede stadig da romerne var herrer i Thrakien. Romerske digtere bruger nogle gange navnet Bistoner til Thrakere i almindelighed. Plinius nævner en byen Tirida som tilhørende bistonerne. De andre byer på kysten, Dicaea, Ismaron, Parthenion, Phalesina og Maronea, var græske kolonier.

Mytologi 
Bistones var militante mennesker, der tilbad Ares, Dionysus eller Bacchus, Minerva, og Bellona.

I skuespillet Alcestis af Euripides er den mytiske Herakles på vej "til bistonernes land" i sit "arbejde for Tirynthian Eurystheus, for at hente den thrakiske Diomedes' ' stridsvogne. Den thrakiske Diomedes "var kongen af Bistones. 

I det episke digt Argonautica (linje 78) antyder Apollonius Rhodius, at Orpheus er konge af Bistonerne i Pieria.

Fra tilbedelsen af Bacchus (Dionysos) i Thrakien kaldes bacciske kvinder Bistonides.

Nogle traditioner siger, at Phineus blev dræbt af Boreas, eller at han blev båret bort af Harpyerne til Bistonernes eller Milchessianernes land.

Ifølge en anden myte grundlagde Biston stammen Bistonerne.

Kilder og henvisninger 

Folkeslag i Bulgarien
Folkeslag i Grækenland
Tidligere folkeslag i Europa
Vistonida-søen

Vistonida-søen (, ældre form: Βιστωνίς) er en sø i Porto Lagos, i den regionale enhed Xanthi i Grækenland. Den rummer et unikt økosystem, og det lokale klima kan beskrives som middelhavsklima. Den er vært for en varieret fauna, som omfatter flere typer fisk, padder, krybdyr, pattedyr, fugle samt flora.

Historie 
I antikken blev søen kaldt "Bistonis (Βιστονίς λίμνη), en stor thrakisk sø i Bistonernes land, fra hvem den har fået sit navn. Vandet i søen var brak og bugnede af fisk. En fjerdedel af fangsterne siges at være blevet givet af kejser Arcadius til klosteret Vatopedi på Athos-bjerget. Floden Cossinites løber ud i søen Bistonis, som på et tidspunkt løb over nabolandet og fejede adskillige thrakiske byer bort." 

 Bistonis var nymfen, der boede i søen med sit folk
 Bistoner, er navnet på et thrakisk folk, der boede i nærheden af søen

Bibliografi

Kilder og henvisninger 

Søer i Grækenland
Priser og nomineringer modtaget af Nikolaj Lie Kaas

Liste over priser og nomineringer modtaget af skuespiller Nikolaj Lie Kaas.

Priser

Berlin International Film Festival

Bodil-prisen

Cinemanila International Film Festiva

Robert-prisen

Indianapolis International Film Festival

Ole Awards

Svend-prisen

Zulu Awards

Noter 

Kås, Nikolaj Lie
Xanthi (regional enhed)

Xanthi ( udtalt: [ˈksanθi], , tyrkisk: İskeçe) er en af de regionale enheder i Grækenland. Det er en del af periferien Østmakedonien og Thrakien. Hovedstaden er byen Xanthi. Sammen med de regionale enheder Rhodope og Evros udgør det den geografiske region Vestthrakien.

Geografi 
Xanthi grænser op til de bulgarske provinser Smolyan og Kardzhali mod nord og Det Ægæiske Hav mod syd. Den regionale enhed Kavala ligger mod vest, Drama mod nordvest og Rhodope mod øst. Rhodopebjergene dækker den nordlige del af den regionale enhed. Det højeste punkt er Koula, på 1.827 moh.

Kystområdet har et overvejende middelhavsklima, hvorimod den nordlige bjergrige del har et koldere kontinentalt klima.

Administration 
Den regionale enhed Xanthi er opdelt i 4 kommuner. Disse er (nummer som på kortet i infoboksen):

 Abdera (Avdira, 2)
 Myki (3)
 Topeiros (4)
 Xanthi (1)

Præfektur 
Xanthi blev etableret som præfektur i 1944 (), da det blev udskilt fra Rhodope-præfekturet. Som en del af Kallikratis-regeringsreformen i 2011 blev præfekturet omdannet til en regional enhed i regionen Østmakedonien og Thrakien uden ændring af dets grænser. Samtidig blev kommunerne omorganiseret, ifølge nedenstående tabel.

Kultur 
Resterne af den antikke by Abdera er blevet udgravet. Underjordiske makedonske grave fra det 2. århundrede f.Kr. er blevet opdaget i Komnina. Der er et byzantinsk slot nær den gamle bydel i Xanthi. I løbet af det 19. århundrede udviklede den lokale tobaksproduktion og handel sig hurtigt. Herregårdene i den gamle by Xanthi, hvoraf mange stadig er intakte, vidner om tobakshandlernes velstand i denne periode.

Kilder og henvisninger 

Regionale enheder i Østmakedonien og Thrakien
Xanthi

Xanthi (, Xánthi, [ˈksanθi] ) er en by i regionen Vestthrakien, i det nordøstlige Grækenland. Den er hovedstaden i den regionale enhed Xanthi i periferien Østmakedonien og Thrakien.

Byen ligger ved foden af Rhodope-bjergene. Den er delt af Kosynthos-floden: i den vestlige del, hvor den gamle og den moderne by er placeret, og den østlige del, der et rigt naturmiljø. "Den gamle bydel i Xanthi" er kendt i hele Grækenland for sin karakteristiske arkitektur, der kombinerer mange byzantinske græske kirker med neoklassiske palæer af græske købmænd fra det 18. og 19. århundrede og osmanniske moskeer.  Andre vartegn i Xanthi omfatter det arkæologiske museum i Abdera og det græske folkekunstmuseum.

Xanthi er berømt i hele Grækenland (især Makedonien og Thrakien ) for sin årlige forårskarneval (græsk: καρναβάλι), som har en væsentlig rolle i byens økonomi. Over 40 kulturelle foreninger fra hele Grækenland deltager i karnevalsprogrammet. Festlighederne, der finder sted i perioden, omfatter koncerter, teaterstykker, musik- og danseaftener, udstillinger, en cykelbegivenhed, spil på gaden og genopførelse af gamle skikke.

Navn 
Der er to teorier om oprindelsen af dets navn: det blev enten opkaldt efter en datter af Oceanus og Tethys, eller efter Xanthi, en af amazonerne, der regerede i regionen, ifølge legenden.

Xanthi er kendt som "İskeçe" på tyrkisk og "Скеча" (Skecha) eller "Ксанти" (Ksanti) på bulgarsk.

Xanthi i dag 

I dag er Xanthi en moderne by, rig på historie, traditioner og skikke, og med mange attraktioner for de besøgende (inklusive de omkringliggende områder). Xanthi er kendt som byen med tusind farver, og ligesom Komotini og Didymoteicho har en stor befolkning af tyrkisktalende muslimer, der dateres til den osmanniske periode. Den muslimske befolkning i Østmakedonien og Thrakien stammer fra den osmanniske periode, og i modsætning til de tyrkiske muslimer og græske muslimer i det græske Makedonien og Kreta blev de undtaget fra den græsk-tyrkiske befolkningsudveksling i 1922-23 efter Lausanne-traktaten. I 1972 planlagde de græske myndigheder at rive byens vartegn, klokketårnet, bygget af pomak Hadji Emin Aga i 1870 ned. Denne beslutning resulterede i protester fra de lokale muslimer, og planerne blev aflyst.

Kommune 
Kommunen Xanthi blev dannet ved kommunalreformen i 2011 ved sammenlægning af følgende 2 tidligere kommuner, der blev til kommunale enheder: 

 Stavroupoli
 Xanthi

Kommunen har et areal på 495.118 km2, den kommunale enhed 153.116 km2.

Galleri

Kilder og henvisninger 
 

 Den gamle bydel i Xanthi – 3D-genopbygning
 Demokrit Universitet i Thrakien
 Xanthi kommune
 Thrakien Orpheus land – Demokrits Universitet i Thrakien
 Institut for Kultur- og Uddannelsesteknologi

Byer i Østmakedonien og Thrakien
Damir Mikec

Damir Mikec (født 31. marts 1984) er en serbisk skytte, der konkurrerer i pistolskydning. 

Han repræsenterede sit land under sommer-OL 2012 i London, hvor hans bedste resultat var som nummer 16 i 50 meter pistol for herrer. 

Under sommer-OL 2020 i Tokyo tog han sølv i 10 meter luftpistol.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skytter fra Serbien 
Olympiske sølvmedaljevindere fra Serbien
Medaljevindere ved sommer-OL 2020
Strömsund (flertydig)

Strömsund kan referere til flere forskellige lokaliteter i Sverige:

 Strömsund − et byområde og hovedby i Strömsunds kommun, Jämtlands län, Jämtland
 Strömsund (Luleå kommun) − en by i Luleå kommun, Norrbottens län, Norrbotten
 Strömsund (Storumans kommun) − en by (frem til 2000 småort) i Storumans kommun, Västerbottens län, Lappland
The Diplomat

The Diplomat er et australsk internationalt online nyhedsmedie, etableret 2002, der dækker aktuelle begivenheder i regionen Asien og Stillehavet (Pacific).

The Diplomat er dedikeret til analyser og kommentarer til begivenheder i Asien og rundt om i verden, samt dybdegående
behandling af regionale spørgsmål. The Diplomat yder ekspertdækning om:
 Geopolitiske tendenser i hele Asien-Pacific området
 Forsvar og efterretninger
 Miljø, menneskelig sikkerhed og diplomatisk udvikling
 Kunst, sociale tendenser og populærkultur

Referencer 

Aviser fra Australien
Aviser på engelsk
Etableret i 2002
Strömsund (Luleå kommun)

Strömsund er en by i Luleå kommun i Norrbottens län i Sverige. Byen ligger ved Bottenbugten cirka tre kilometer nordøst for Råneå, og deles i to dele af Europavej E4.

I årene 1744 til 1830 havde Strömsund en højovn beregnet til at smelte malm til Meldersteins bruk. Højovnsområdet blev efterfølgende benyttet til andre industrielle virksomheder, og rummer i dag det kirkelige anlæg Strömsundshemmet med Strömsundshemmets kapell.

Den 31. december 2014 havde ifølge Luleå kommun byen Strömsund, de to fritidshusområder Bäckerskäret og Kilholmen samt det omkringliggende landområde 73 indbyggere.

Historie 
I starten af 1740'erne anlagde Jonas Meldercreutz og Abraham Steinholtz en højovn i Strömsund til smeltning af malm fra Malmberget for derefter at videreforædle det i Melderstein. Tilladelsen til denne højovn blev bevilget den 5. juli 1742 og anlægget placeret ved bakken som fra Strömsundsträsket rinder ud i Bottenbugten. Højovnen stod klar i 1744 og blev taget i brug året efter. Den første pustning gav dog et dårligt resultat da Gällivaremalmen var alt for righoldig, kullet alt for dårligt og arbejdskraften alt for dårligt uddannet. Derefter blev afkastet bedre og højovnen i Strömsund pustede næsten hvert år til og med 1830, hvorefter den blev nedlagt.

Det som var tilbage af værket, Strömsunds faktori, blev købt af Carl Rånlund som primært satsede på skovbrug og savværksindustri men også på jordbrug og handel. I 1880'erne opførte Rånlund en herregårdsbygning.

Hele ejendommen blev i 1942 overtaget af stiftelsen Strömsundshemmet for at benyttes indenfor forsamlingsarbejdet i Råneå församling og den kirkelige virksomhed i Luleå Stift. Efterhånden blev fire kirkeboliger flyttet hertil fra Råneå kyrka, ligesom forskellige bygninger fra området. Her findes Strömsundshemmets kapell.

Referencer 

Byer i Luleå kommun
Råneå

Råneå (lulesamisk: Rávnna, finsk: Rauna og rånemål: Raan [Ráan]) er et byområde i Luleå kommun i Norrbottens län i Sverige. Byen har også heddet Rånbyn. I Råneå munder Råneälven ud i Bottenbugten.

Rundt om byområdet ligger byerne Strömsund, Jämtön, Vitå, Böle, Norra Prästholm, Södra Prästholm, Orrbyn, Niemisel og Avafors.

Historie 
Tidligere rummede byen savværk samt kostskole for alle länets elever med udviklingsforstyrrelse. Skofabrikken samt garveriet Lundin & Co. blev oprettet i 1883 og blev et firma i 1915. I 1947 havde fabrikken 40 industriarbejdere. Samme år fandtes en anden skofabrik, Bröderna Edfasts Skofabrik (oprettet i 1930) med 35 industriarbejdere.

Administrative tilhørligheder 
I forbindelse med at kommunalreformen fra 1862 trådte i kraft den 1. januar 1863 dannedes Råneå landskommun med Råneå som hovedby. Råneå landskommun blev opløst den 1. januar 1969 og indgik da i Luleå stad, som den 1. januar 1971 blev omdannet til Luleå kommun.

Bebyggelsen 
I Råneå findes supermarkeder, apotek, svømmehal, friluftsbad,, banker, bibliotek, kirke (Råneå kyrka). Byen har desuden en folkeskole fra 0. til 9. klasse, tre børnehaver samt plejehjem.

Sport 
Råneå har en idrætsforening som bedriver virksomhed indenfor basketball og fodbold, IFK Råneå. Fodboldholdet spiller i 5. division i herrefodbold og har desuden ungdomsfodbold. I Råneå ligger en idrætsplads, Råneå IP, samt en sportshal.

Referencer 

Byer i Luleå kommun
Feng Tianwei

Feng Tianwei (født 31. august 1986 i Harbin) er en singaporiansk bordtennisspiller.

Under sommer-OL 2008 i Beijing repræsenterede hun Singapore under sommer-OL 2008, hvor hun vandt sølv i holdkonkurrencen sammen med Li Jiawei og Wang Yuegu.

Hun var fanebærer under åbningen af sommer-OL 2012 i London.

Under sommer-OL 2020 i Tokyo, der blev afholdt i 2021, blev hun elimineret i fjerde runde i singleturneringen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Bordtennisspillere fra Singapore
Bordtennisspillere ved sommer-OL 2008
Bordtennisspillere ved sommer-OL 2012
Bordtennisspillere ved sommer-OL 2016
Bordtennisspillere ved sommer-OL 2020
Olympiske sølvmedaljevindere fra Singapore
Olympiske bronzemedaljevindere fra Singapore
Medaljevindere ved sommer-OL 2008
Medaljevindere ved sommer-OL 2012
Nikolajskov

Nikolajskov (tysk: Nikolaiforst) er en mindre skov ved enden af Nikolajallén i Sporskifte i det sydvestlige Flensborg. Skoven blev genplantet, efter at området blev ryddet for træer i årene efter anden verdenskrig. I hele Flensborg blev dengang plantet cirka 390.000 løvtræer og 600.000 nåletræer. Skoven ejes af kommunen og drives efter principper for naturnær skovdrift, hvis formål er at sikre en mere varieret og stabil skov til gavn for biodiversiteten og klima. Skoven opfylder sålede flere formål. Den anvendes til rekration, er levested for dyre- og plantearter og bidrager til både klima- og vandbeskyttelse i nærområet.

Historisk set ligger skoven i Skt. Nikolaj Sogn på bymarken mod vest. Ved skovens sydlige skel løber Nikolajbækken. Syd for Nikolakbækken ligger Sporskiftets sportrekant.

Noter 

Skove i Sydslesvig
Lokaliteter i Flensborg
Myggedam

Myggedam (tysk Mückenteich) er en mindre sø (dam) i Sporskifte i det sydvestlige Flensborg. Dammen er beliggende i et skovområde på omtrent 19 ha. Skoven ved Myggedammen (Am Mückenteich), der i folkemunde ofte omtales bare som Myggeskov (Mückemwald), er naturfredet siden 1974. Den bynære rekreationsskov ejes af kommunen og drives efter principper for naturnær skovdrift, hvis formål er at sikre en mere varieret og stabil skov til gavn for biodiversiteten og klima. Plantagen består overvejende af nåleskov. I 1932 fandt arbejdere et kvindelig i Myggedammen.

Syd for dammen og skoven ligger Sporskiftets friluftsbad. Vest for dammen ligger boligområdet Skæferhus-Jægerlyst.

Noter 

Skove i Sydslesvig
Søer i Slesvig-Holsten
Lokaliteter i Flensborg
Marieå

Marieå (på tysk Marienau) er et mindre vandløb i det vestlige Flensborg i Sydslesvig, som er rørlagt på en del af strækningen. Marieåen udspringer i Frueskoven og løber derfra mod syd mod erhervsområdet ved Vesterallén, hvor den bliver rørlagt under vejene. Ved Fredshøjen slår åen en bue mod øst og fortsætter derefter i åbent løb gennem Marieådalen, inden den udmunder -nu igen rørlagt- i Skærkbækken (Møllestrømmen), som udmunder igen efter få km ved Havnespidsen i Flensborg Fjord. Marieåen danner på en strækning grænsen mellem Flensborg-Friserbjerg og Sporskifte.

Eksterne henvisninger

Noter 

Vandløb i Sydslesvig
Flensborg
Martinstiftelsen

Martinstiftelsen (tysk Martinstift) var en privatejet børneinstitution med fokus på omsorgssvigtede børn og unge i Flensborg, som blev indviet den 8. juli 1847. Til formålet blev der samme år opført et bygningskompleks lidt syd for midtbyen. Initiativtagerne kom fra protestantisk side. Stiftelses navn er hentet fra Martin Luther. I årene op til 1922 blev der i alt optaget 1.700 elever. Stiftelsen fungerede indtil 1942, senere blev bygningerne anvendt til et plejehjem og et flygtningscenter. I dag er der indrettet beskyttede værksteder for psykisk handicappede. En del af bygningerne er fredet.

Eksterne henvisninger
 Martinsstiftelses historie

Noter 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Flensborg
Børnehjem
Truth Social

Truth Social (eller TRUTH Social) er en social medieplatform, som i 2021 blev lanceret af selskabet Trump Media & Technology Group (TMTG) – en amerikansk medie- og teknologivirksomhed grundlagt i oktober 2021 af den tidligere amerikanske præsident Donald Trump. Platformens konkurrenter inkluderer sociale medieplatforme som Twitter, Parler og Gab.

Platformen blev lanceret i begrænset omfang på Apples App Store i slutningen af 2021, mens platformen fik en fuld lancering på App Store d. 21. februar 2022. Den 20. maj 2022 annoncerede Truth Social, at platformen nu også var tilgængelig via en webbrowser. Platformen er per august 2022 stadig kun tilgængelig i USA, ligesom den endnu ikke er blevet fuldt lanceret på Google Play.

Baggrund 
Den tidligere amerikanske præsident Donald Trump blev som følge af sine svar og reaktion på Stormen på United States Capitol 2021 bandlyst fra diverse sociale medier, herunder Facebook og Twitter. Dette afstedkom at Trump efterfølgende antydede, at han havde i sinde at oprette sin egen sociale medieplatform.

I maj 2021 lancerede Trump "From the Desk of Donald J. Trump" på sin hjemmeside DonaldJTrump.com, hvor han udgav twitter-lignende meddelelser. Denne side blev dog lukket ned igen i juni 2021.

Historie 
Den 20. oktober 2021 udsendte Trump Media & Technology Group en pressemeddelelse, som annoncerede den nye platform, TRUTH Social. Endvidere blev det lanceret, at platformen skulle udkomme i en begrænset beta-version på iOS i november 2021 før den endelige version, efter planen, skulle lanceres i 2022.

Ligeledes blev det annonceret den 20. oktober 2021, at selskabet Digital World Acquisition Corp (DWAC) ville fusionere med Trump Media & Technology Group (TMTG). DWAC var et børsnoteret skuffeselskab, som var blevet noteret med det formål om at erhverve et privat selskab, hvorved man kunne undgå processen med at børsnotere (også benævnt en IPO) det private selskab, her TMTG. På engelsk kaldes et sådan selskaber et 'special purpose acquisition company''' eller blot SPAC. Et SPAC er struktureret således, at de først sælger aktier til offentligheden og derefter rejser midler fra investorer for senere at erhverve en privat virksomhed, hvis identitet ikke kan kendes af investorer på forhånd.

Fusionen værdisatte TMTG til $875 millioner pr. 21. oktober 2021. Den første dag efter annoncering af Truth Social og fusionen, d. 21. oktober 2021, steg aktierne i DWAC med 400%, fra $10 til $45,50. Den efterfølgende dag, d. 22. oktober 2021, steg aktiekursen yderligere og rundede på et tidspunkt $130, hvorefter kursen faldt og sluttede handelsdagen i en kurs på $94,20.

Virksomheden ansøgte om varemærker for navnet "Truth Social" og andre udtryk, herunder "truth", "retruth" og "post a truth''".

Referencer 

Donald Trump
Sociale medier
Martin Kent

Martin Kent Andersen (født 22. februar 1967) er en tidligere dansk elitebadmintonspiller og selvstændig erhvervsdrivende. Som badmintonspiller spillede han ti år på Skovshoved Idrætsforenings (SIF) elitedivisionhold og deltog adskillige gange i turneringer som DM, Danish Open, French Open og All England.

Kent er den eneste dansker til dato, der har vundet VM i herresingle (2003) for +35 år. Han blev i 2010 Dansk mester i herresingle i aldersgruppen +40 år. Kent har endvidere været aktiv bredde- og elitebadmintontræner i over 25 år.

Titler 
 Verdensmester i herresingle +35 i 2003
 Dansk mester i herresingle +40 i 2010

Referencer 

Badmintonspillere fra Danmark
Badmintontrænere fra Danmark