kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svalen

Svalen. Et Skjærsommermorgens-Eventyr for Mødre, som have mistet Børn er et digt skrevet af Henrik Wergeland i sommeren 1841. Det veksler mellem poesi i Wergeland-stroké og afsnit i poetisk prosa. Selv kalder digteren Svalen for et eventyr. Digtet er da også eventyrlig på lignende måde som Jan van Huysums Blomsterstykke er det.

Baggrund og indhold 
Baggrunden for digtet er, at Henrik Wergelands søster Augusta havde mistet sin lille datter, Alette, der var opkaldet efter sin bedstemoder, Henriks og Augustas moder. Undertitlen er Min Søster Augusta paa Jelsø fortalt.

Digtet er et af Wergelands kønneste, og skildrer hvorledes digteren står op tidligt om morgenen for at prise Gud og skaberværket, men må indse, at en svale dog var ude før ham. Han ser, at svalen bærer to tindrende dråber på spidserne af sine vinger, og han undrer sig over, hvad formålet med dråberne er:

 Yderst udpaa Svalens spændte
 spidse Vinger
 tindred med en Glands, der blændte,
 tvende Draaber ætherrene,
 uden dog, hvor kjækt den svinger,
 ned at rinde derifra.
 Regnens Dryp paa Træets Grene,
 Barnets Graad, Krystallen klar
 sorte Kul imod dem var,
 saa jeg tænkte: har den da
 i en Lysets Kilde taget
 sig et Bad alt før det daged?

Rosenbusken på sommerengen forklarer ham, at de er ment som lindring for dyb sorg: «Nu svæver den fyrige Utrættelige rastløs ud over Verden, udover Menneskene, for at dryppe sine Balsamdraaber i det dybeste Saar.» (sic)

Digteren følger med visionært blik svalens flugt ud over verdenen, mens den leder efter den størst tænkelige sorg for at lindre den. Svalen opfanger ulige former for menneskelig nød, men vælger til slut at skænke «Trøstens Balsam», til en sørgende moder, der har mistet sit barn.

Rosenbusken fortæller, at svalen har søgt ly i buskens indre, og bærer dugdråber fra dens blad på sine vinger. Og idet busken løfter sine grene, afdækkes en grav, hvor en moder i ensomhed har begravet sit barn. Busken meddeler, at den selv er groet op af et frø, som er hentet af en svale i Bethania, hvor Jomfru Maria engang sørgede over den døde Jesus.

Og digteren får mere at vide: ««Hvad du har seet» – svarede Rosenbusken med sin skjønneste Knop – «er kun et Billede paa det Himmelske. Svalen bader sig i min straalende Dugg, og fører min duftende Balsam udover Engen, men Trøstens Balsam kommer fra den himmelske Kjærlighed, der omspænder Verden ligesom mit Rosenhegn begrændser denne Mark.»» (sic)

Digteren forstår omsider, og hilser sin søster Augusta med, at svalen nok var et himmelsk sendebud og ingen anden end søsterens egen datter, Alette, der ville bringe himmelsk trøst til sin moder.

Digtet har i mange år tilhørt det faste repertoire ved Wergeland-stevnet på Tangen i Stange, gerne fremført af småpiger.

Specielt populært blandt de alleryngste er åbningsstrofen:

 Salig, salig er den Skabning,
 baade Menneske og Dyr,
 som, det første Dagen gry’er,
 endnu medens Nattens hvide
 bløde Taager sig fornøje
 med langs Bækkene at glide,
 førend langsad Østens Høje
 Solens Leir af Purpursky’er
 sine Telterækker spænder,
 Gud den første Hilsen sender,
 første Hilsen, første Lyd
 af det Skabtes Tak og Fryd!

Kilder og henvisninger 

Digte fra Norge
Peter Mørk Thomsen

Peter Mørk Thomsen (født 1974) er en dansk højesteretsdommer. Forud herfor havde han været landsdommer i Østre Landsret siden 2015.  I 2023 blev han udnævnt til højesteretsdommer. Han modtog Ridderkorset i 2016.

Forud for udnævnelsen til højesteretsdommmer har han været landsdommer i Østre Landsret, konstitueret dommer i Københavns Byret og dommer ved Retten i Glostrup. Samtidig med dommergerningen har han bistået under tjenstlige forhør i sagen om det såkaldte Papkassenotat og Christianiasagen.

Han har tidligere været næstformand for Flygtningenævnet.

I januar 2020 blev han udpeget til at være formand for Instrukskommissionen.

Instrukskommissionens delberetning i december 2020 førte til, at Folketinget den 2. februar 2021 med stemmerne 141 for og 30 imod besluttede at anlægge en rigsretssag mod forhenværende integrationsminister Inger Støjberg. Rigsretssagen blev afsluttet den 13. december 2021 ved, at Rigsretten idømte Inger Støjberg 60 dages ubetinget fængsel.

Referencer 

Dommere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Landsdommere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Torkil Høg

Torkil Høg (født 1970) er en dansk advokat og partner i og medejer af BACH Advokatfirma. Opnåede i 2007 PhD-graden fra Århus Universitet. I januar 2020 blev han udpeget til at være medlem af Instrukskommissionen.

Referencer 

Advokater fra Danmark
Louise Halleskov

Louise Halleskov (født 1979) er en dansk jurist og ph.d. Hun er professor ved Aarhus Universitet, hvor hun forsker og underviser i menneskeret, EU-ret og forvaltningsret. Hun har tidligere været ansat i Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integrations departement (2005-2007) og i Justitsministeriets departement (2007-2009). I 2019 fik hun en bevilling på 2.8 mio. fra Danmarks Frie Forskningsfond til et forskningsprojekt om Danmarks fremtidige rolle i EU-samarbejdet om asylansøgere, grænsekontrol og udsendelse af udlændinge.

Samtidig med universitetsansættelsen sidder hun i bestyrelsen for EU’s Agentur for Grundlæggende Rettigheder og Institut for Menneskerettigheder og underviser løbende på kurser i og holder oplæg om udlændingeretlige problematikker af EU- og menneskeretlig karakter. Derudover har Louise også været medlem af Flytningenævnet. I januar 2020 blev hun udpeget til at være medlem af Instrukskommissionen.

Udvalgt bibliografi

Kilder 

Ansatte ved Aarhus Universitet
Jurister fra Danmark
Hyperkorrektion

Hyperkorrektion (overkorrekthed) er en overgeneralisering af en (sproglig) regel, som i forsøget på at undgå en form der anses som ukorrekt, leder til en anden form der også anses som ukorrekt. Den viser sig ved anvendelsen af sproglige former og udtryk, der er afledt af en regel, der kun har en vis gyldighed og i en anden nærmere bestemt sammenhæng. Taleren forsøger at undgå "fejl" og begår i virkeligheden en "fejl".

Eksempler fra dansk 
 Peter og mig var i biografen. Sætningen anses i nudansk for korrekt. Peter og mig er grundled (subjekt), og mig står i oblik kasus, der også rummer subjektsfunktionen når leddet består af sidestillede elementer. Men nogle anser mig i stedet for jeg for børnesprog eller ukorrekt. 

 Peter og jeg var i biografen. Sætningen er korrekt, både i nudansk og tidligere. Det står som eksemplet på, at det hedder Peter og jeg i stedet for Peter og mig; men det gælder altså ikke i alle tilfælde. 

 Hun fik blomster af Peter og mig. Sætningen er sprogligt korrekt. 

Hun fik blomster af Peter og jeg.  Sætningen anses for at være ukorrekt dansk og en hyperkorrektion. Konstruktionen forekommer hos sprogbrugere, der har fået at vide, at det hedder Peter og jeg uden hensyn til, at det kun gælder, når leddet står som subjekt. Her er der imidlertid tale om et forholdsordsled (præpositionsforbindelse), og på dansk kan forholdsord ikke styre nominativ (grundledsfald), og da normen foretrækker af mig (fremfor af jeg), bliver det af Peter og mig. Blandt visse talere er udtrykket og jeg (dvs. ikke andre pronominer end første person) dog blevet et fast udtryk, der bruges uafhængigt af funktionen.

Det undrede min mor og jeg anses som ukorrekt for Det undrede min mor og mig.  Hvis 'jeg' trækkes frem i sætningen, er en fejl mindre sandsynlig, for man siger altid det undrede mig.

Referencer  

Sprogforskning
Grammatik
Håndled

Håndleddet (articulatio radiocarpea) er i menneskets krop det fleksible og smalle led mellem underarmen og hånden. 

Håndleddet består egentlig af flere led af forskellig type. Det vigtigste er leddet mellem spolebenet (radius) (samt i begrænset omfang albuebenet (ulna)) og håndroden (carpus), der består af otte små knogler. Disse led kan i forening bøjes næsten 90 grader op og ned. Desuden kan leddet bevæges sideværts indad og udad henholdsvis 20 og 40 grader.

Noter

Kilder 
 
 Anatomisk atlas, Michael Budowick, Jan G. Bjålie, Bent Rolstad, Kari C. Toverud, Liber, 
 Rörelseapparatens anatomi, Finn Bojsen-Møller, Liber, 

Led
Malmefjorden

Malmefjorden er en fjordarm  af Frænfjorden i Hustadvika kommune i Møre og Romsdal fylke i Norge. Fjorden går fire kilometer mod sydøst ind til Malme ved enden af fjorden.

Fjorden har indløb mellem Sommarnes i vest og Skoften i øst. Fjorden går først mod syd, men svinger hurtigt mod øst ved Sandsbugten. På nordsiden af fjorden ligger fjeldet Skoften (368 moh.), mens Røssholfjellet (586 moh.) ligger på sydsiden.

Fylkesvej 215 går langs hele sydsiden af fjorden.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Møre og Romsdal
Hustadvika
Den historiske kro (Oversø)

Den historiske kro () er en kro og hotel beliggende i landsbyen Oversø syd for Flensborg i Sydslesvig.

Kroen er første gang nævnt som sognekro ved Hærvejen i 1519. Den fungerede mellem 1624 og helt frem til 1949 tillige som postholderi, hvorfor der tidligere altid stod skifteheste i stalden. I 1851 blev kroen af Frederik 7. udstyret med kongelige privilegier. Kroen er som sådan den eneste af de 113 tilbageværende kongelig privilegerede kroer syd for den nuværende grænse og den ældste kro i delstaten Slesvig-Holsten. Privilegierne betød, at kroen ud fra kongelige anordninger fik rettigheder til at stå til rådighed for de rejsene med bl.a. bespisning, overnatning og plads til rytteres heste. Kgl. privilegerede kroer lå ved de mest benyttede veje og i de fleste tilfælde med en dagsrejse mellem dem dvs. 2-4 mil.

I februar 1864, før fægtningen ved Sankelmark, var der dansk hovedkvarter på kroen. I løbet af den 6. februar 1864 blev kroen efterhånden omdannet til lazaret, hvor der blev taget vare på de mange sårende uden hensyn til nationalitet. Hændelsen gik ind i historien som Røde Kors første feltlazaret. Også mange indbyggere fra omegnen og helt fra Flensborg kom for at hjælpe soldaterne. Selve kroparret var med til at forsyne de sårende med frisk suppe. For at minde ofrene og hjælpsomheden gennemføres nu hvert år den 6. februar Oversø-marchen fra Flensborg til Oversø med suppespisning på kroen.

Kroen er siden 1819 været ejet af familien Hansen-Mörck. Den råder i dag over 65 værelser i landhusstil og to restauranter. Anlægget er gradvist blevet udvidet med stor have og wellnesscenter. I 1980 og igen i 2018 brændte den stråtækte hovedbygning ned, hvormed en tredjedel af hotellet gik op i flammerne. Det lykkedes dog for ejerfamilien at redde flere antikke krus, malerier og dokumentet, der stadfæster, at kroen i Oversø blev kongelig privilegeret i 1851. Det er planlagt at genåbne kroen i efteråret 2020. Som følge af branden skal stråtaget dog udskiftes med et tegltag. Ejerens ønske om et rødt tegltag, som sammen med de hvide mure skulle komme til at symbolisere de danske farver, kom myndighederne dog ikke i møde.<ref>{{Cite web |url=https://www.fla.de/wp/dailys/fire-maaneder-efter-millionbrand-historisk-kro-kan-snart-bygges-op-igen/ |title=Flensborg Avis af 11 december 2018: Fire måneder efter millionbrand: Historisk kro kan snart bygges op igen`` |access-date=13. april 2020 |archive-date= 3. september 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190903141538/https://www.fla.de/wp/dailys/fire-maaneder-efter-millionbrand-historisk-kro-kan-snart-bygges-op-igen/ |url-status=ok }}</ref> I mellemtiden er kroen blevet bygget op igen, vel at mærke med rødt tegltag!

 Noter 

 Litteratur 
 Josef Thaller: Historischer Krug Oeversee'', Stuttgart 1995,

Eksterne henvisninger 
 Oversøs Kros hjemmeside

Kroer
Oversø
Sydslesvig
Umm al-Qaiwain (emirat)

Emiratet Umm al-Qaiwain (; ) er et af de syv emirater, der indgår i Forenede Arabiske Emirater. Det har et areal på og et befolkningstal på  indbyggere.

Emiratets største by og hovedstad hedder også Umm al-Qaiwain. Det ligger i den nordlige dele af De Forenede Arabiske Emirater omgivet af emiraterne Sharjah og Ras al-Khaimah og med en kystlinje mod Den Persiske Golf.

Emiratet styres enevældigt af sin emir som er sheik Saud bin Rashid al-Mu'alla.

Til 1971 var Ras al Khaimah et britisk protektorat. Det indgik i Forenede Arabiske Emirater i 1971.

Forenede Arabiske Emirater
Emirater
Monarkier i Asien
Magnetisk flux

Magnetisk flux  er det magnetiske felt  integreret over arealet på en flade :

Her er  en infinitesimalt arealelement, der peger vinkelret på overfladen.

Hvis fladen er lukket - dvs. omslutter et volumen - er fluxet 0 jf. Gauss' lov om magnetisme:

Flux, der kommer ind i et volumen, må altså også komme ud af volumenet. Hvis der skulle være et flux forskelligt fra nul, skulle den lukkede flade omslutte en magnetisk monopol, men en sådan størrelse eksisterer ikke.

For en åben flade - dvs. en flade med kant - giver ændringer i fluxet anledning til en elektromotorisk kraft jf. Faradays induktionslov:

Dette er teorien bag elektromagnetisk induktion.

Kildehenvisninger 

Elektromagnetisme
Fysisk størrelse
Oxford Dictionary of Byzantium

The Oxford Dictionary of Byzantium (ODB) er en trebinds historisk ordbog udgivet af det engelske forlag Oxford University Press. Den indeholder mere end 5000 opslag om emner relateret til det byzantinske rige. Den blev redigeret af Alexander Kazhdan og udkom første gang i 1991. Kazhdan var professor ved Princeton University og blev Senior Research Associate ved Dumbarton Oaks i Washington, DC før sin død. Han bidrog til mange af artiklerne i ordbogen og underskrev sine artikler A.K. 

Ordbogen findes både på tryk og som e-reference-tekstversion fra Oxford Reference Online. Den dækker Byzantiums centrale historiske begivenheder og som vigtige sociale og religiøse begivenheder. Den inkluderer også biografier over fremtrædende politiske og literære personligheder og beskriver religiøse, sociale, kulturelle, juridiske og politiske emner i detaljer. Blandt de kulturelle emner er musik, teologi og kunst. Blandt andre emner er krigsførelse, demografi, uddannelse, landbrug, handel, videnskab, filosofi og lægevidenskab, som sammen giver et omfattende billede af det byzantinske samfunds komplekse politiske og samfundsmæssige strukturer.

Henvisninger

Eksterne henvisninger
Oxford Reference Online

Ordbøger
Hans Mikkelsen Tofte

Hans Mikkelsen Tofte (født 13. december 1825 i Tirslund ved Haderslev, død 3. januar 1917 i Skårup) var en dansk lærer. Han var især kendt som leder af Aagaard Højskole.
 
Efter at være dimitteret fra seminariet i Lyngby i 1846 var han en række år lærer i Skærbæk i Vestslesvig. I 1851 flyttede han til Flensborg, hvor han blev leder af den danske borgerskole. Tillige blev han udnævnt til degn ved den nyoprettede danske menighed ved Helligåndskirken. Den 28. december 1857 modtog han af kong Frederik 7. Dannebrogordenens sølvkors. Under krigen i 1864 hjalp han de mange danske sårede i byen. I en tid, da mange dansksindede forlod landsdelen og menigheden opløstes, blev han i byen. Men da han tre år senere nægtede at aflægge embedsed til den preussiske konge, blev han afskediget uden pension. Efter afskedigelsen virkede han i den danske landboforening og blev endelig i 1869 leder af Aagaard Højskole ved Oversø syd for Flensborg. Efter at preusserne i 1889 forbød al undervisning på dansk, solgte han 1892 skolen og flyttede over til Fyn, hvor han boede hos sin datter Valborg og svigersønnen. Han døde i 1917. Om sine sidste år berettes, at han ikke ville lade sig klippe, inden håbet om genforeningen ville være opfyldt.

Han var gift med Helene Margrethe Bertelsen fra Djernæs ved Aabenraa. Deres to døtre Helga og Valborg Tofte blev i vinteren 1879 fotograferet for at illustrere Holger Drachmanns digt om de sønderjyske piger, den yngste, siddende iklædt en folkedragt fra øen Før og den ældre, Valborg, stående i en alsinger dragt. Tofte selv blev tegnet af Otto Bache i 1886.

Litteratur / kilder 
 Aug. F. Schmidt: Aagaard Højskole og H. M. Tofte, i Grænsevagten 1949, side 469 f.
 H. F. Petersen: Danske i Sydslesvig, 1933 sider 38 f.
 Dansk Biografisk Leksikon

Noter 

Danskere i 1800-tallet
Folkehøjskoleforstandere fra Danmark
Folkehøjskolelærere fra Danmark
Lærere fra Danmark
Danske sydslesvigere
Riddere af Dannebrog
Otrøya

Otrøya eller Otterøya er en ø der ligger lige vest for  Molde, i Molde kommune i Møre og Romsdal fylke i Norge. Den  er den største af de fem beboede øer som indtil 2019 udgjorde Midsund kommune. Den  har omkring  1.610 indbyggere (2015). Mod vest på øen ligger byen Midsund og broforbindelse til Midøya. Øen har et areal på 76,14 km².

Hovederhverv er fiskeindustri og værksteder for fiskeriet.

Kilder og henvisninger 

Øer i Møre og Romsdal
Molde
Ole Glahn

Ole Glahn (født 18. marts 1947 i Hillerød) er en dansk forhenværende landmand, rektor og politiker, der var medlem af Folketinget for Radikale Venstre fra 2005 til 2007 for Vestsjællands Amtskreds. Han var opstillet i Holbækkredsen.

Glahn var borgmester, valgt på en lokalliste, i den forhenværende Bjergsted Kommune fra 1986 til 1994 og fortsatte derefter som almindeligt medlem af kommunalbestyrelsen til 2006. Fra 2007 til 2021 var han medlem af kommunalbestyrelsen i Kalundborg Kommune valgt for Radikale Venstre. Han valgte at fratræde pr. 1. april 2021 efter 34 år i kommunalpolitik grundet alder. Glahn var tillige medlem af amtsrådet i Vestsjællands Amtskommune fra 1994 til 2001.

Som medlem af Folketinget har han været kommunalordfører, landbrugs- og fiskeriordfører, landsby- og ø-ordfører, dyrevelfærdsordfører.

Glahn er cand.scient.pol. fra Aarhus Universitet 1966-1974. Han underviste på Holbæk Seminarium fra 1974 og var rektor for Seminariet 2001-2005. Fra 1985 til 2000 var han også landmand i Viskinge.

Privat 
Privat har Ole Glahn været gift med Ann Glahn siden 1971, og sammen har de to børn.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Hillerød
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Tidligere borgmestre fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Amtsrådsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Alumni fra Aarhus Universitet
Rektorer fra Danmark
Ulams spiral

Ulams spiral eller primtalsspiralen er en grafisk afbildning af primtallene opdaget ved et tilfælde i 1963 af matematikeren Stanisław Ulam og publiceret kort efter i tidsskriftet Scientific American. På afbildningen ligger primtallene ikke tilfældigt fordelt, men er koncentreret langs bestemte især diagonale linjer.

Konstruktion 
Ulams spiral konstrueres ved, at man skriver de naturlige tal op i spiralform, fx på ternet papir (her de første 7×7 tern):

hvorefter man fjerner de sammensatte tal, så kun primtallene er tilbage:

På den fremkomne figur synes de tilbageværende primtal fortrinsvis at ligge langs bestemte diagonaler, se også figur med 200×200 punkter, idet dog visse lodrette og vandrette linjer også står frem, omend mindre tydeligt. Selv hvis man starter spiralen med et andet tal end 1, vil lignende mønstre fremkomme. Starter man med tallet 41, fås en diagonal med en ubrudt streng på 40 primtal (fra 1523 til 1601), det længste eksempel af denne slags.

Historie 
Det var som tilhører til et videnskabeligt foredrag i 1963, som han angiveligt fandt langtrukkent og kedeligt, at Ulam tilfældigt opdagede spiralen, da han gav sig til at skrive tal-kruseduller, i stil med tegningerne ovenfor. Ulams håndtegnede spiral indholdt nogle få hundrede punkter, men kort efter beregnede han, sammen med kollegerne Myron Stein og Mark Wells, på computeren på sin arbejdsplads Los Alamos Scientific Laboratory en spiral med 100.000 punkter.

Den lille forskergruppe undersøgte nu også tætheden af primtal langs nogle af de diagonaler, hvor der var særlig mange, hvv særlig få primtal. En spiral med 65.000 punkter blev vist på en skærm knyttet til computeren, og dernæst fotograferet. Ulams spiral blev omtalt i Martin Gardners matematik-klumme Mathematical Games i marts 1964-nummeret af Scientific American, med spiralen på forsiden. Ulam og Gardner hæftede sig ved de tydelige diagonale, vandrette og lodrette linjer med mange primtal, men også ved, at sådanne linjer ikke var uventede: linjer i spiralen svarer til andengradspolynomier, hvoraf visse, fx den af Euler påviste x2 − x + 41, giver mange primtal.

Ulams spiral byder dog stadig på uløste udfordringer inden for talteori, fx Landaus problemer. Man har fx aldrig kunnet finde et andengradspolynomium, der giver uendeligt mange primtal, eller for den sags skyld vise høj asymptotisk tæthed af primtal, selvom der er velbegrundede formodninger om, hvad denne asymptotiske tæthed burde være.

I sin klumme i Scientific American sluttede Gardner af med at nævne den amerikanske zoolog Laurence Klaubers artikel fra 1932, altså mere end 30 år før Ulams opdagelse: Klauber tegnede de naturlige tal op i et trekantdiagram, med 1 øverst, i næste række 2 til 4, i næste række 5 til 9 osv, og konstaterede, at primtallene forekom hyppigere langs diagonaler og lodrette linjer. Klauber nævnte også de primtalrige polynomier, bl.a. Eulers.

Litteratur

Referencer 

Primtal
Grafer
Bogo Leskovic

Bogo Leskovic (født 29. november 1909 i Wien, Østrig - død 22. oktober 1995 i Ljubljana, Slovenien) var en slovensk komponist, dirigent og cellist.

Leskovich blev født i Wien af slovenske forældre. Han studerede cello og komposition på Musikkonservatoriet i Wien, og senere direktion hos Joseph Krips. Han har skrevet en symfoni, orkesterværker, kammermusik, vokalmusik etc.
Leskovic dirigerede symfoniorkestre i Holland, Frankrig, Rusland og Tyskland, især opera og orkester opførsler.

Udvalgte værker 

 Symfoni (I en sats) "Domovina" (Fædrelandet) (1940) - for stort orkester

Eksterne henvisninger 
 om Bogo Leskovic på www.musicweb-international.com

Komponister fra Slovenien
Dirigenter
Cellister
Uroš Krek

Uros Krek (født 21. maj 1922 i Ljubljana, død 3. maj 2008 i Jesenice, Slovenien) var en slovensk komponist, lærer og producent.

Krek studerede komposition på Musikkonservatoriet i Ljubljana hos Lucijan Skerjanc. Han har skrevet en symfoni, orkesterværker, kammermusik, instrumentalværker, scenemusik, vokalmusik, filmmusik etc.
Han var også producent og leder på Radioen i Ljubljana, og underviste som lærer i komposition på Musikkonservatoriet i Ljubljana.
Krek anses for en af de vigtige komponister og musikere i Slovenien i efterkrigstiden.

Udvalgte værker 

 Symfoni (1970) - for strygerorkester 
 Sinfonietta (1951) - for orkester

Eksterne henvisninger 
 om Uros Krek på www.musicweb-international.com

Komponister fra Slovenien
Lærere
Producenter
Daniel Levy

Daniel eller Dan Levy kan henvise til:

 Daniel Levy (fodboldfunktionær) – (født 1962), britisk forretningsmand
 Daniel Levy (sociolog) – (født 1962), tysk-amerikansk politisk sociolog
 Dan Levy (skuespiller) – (født 1983), canadisk skuespiller

Se også 
 Dani Levy – (født 1957), schweizisk filminstruktør
Agerskov Sognekommune

Agerskov Sognekommune var en sognekommune, der blev oprettet i 1867 som Gemeinde Aggerschau i forbindelse med Slesvigs overgang til Preussisk styre. Kommunen blev en del af Danmark ved genforeningen i 1920. Ved kommunalreformen i 1970 blev kommunen lagt sammen med en række andre sognekommuner til den nye Nørre-Rangstrup Kommune. 

Kommunen bestod af Agerskov Sogn med Agerskov Kirke. 

Kommuner etableret i 1867
Kommuner ophørt i 1970
Kommuner i Haderslev Amt
Tønder Kommune
Zvonimir Ciglič

Zvonimir Ciglic (født 20. februar 1921 i Ljubljana, Slovenien, død 21. januar 2006) var en slovensk komponist, dirigent, og lærer.

Ciglic studerede komposition og direktion på Musikkonservatoriet i Ljubljana hos Lucijan Skerjanc og Danilo Svara.
Efter en tid som dirigent i det daværende Jugoslavien, studerede han direktion videre i Salzburg, hos Lovro von Matacic.
Ciglic har skrevet fire symfonier, orkesterværker, kammermusik, vokalmusik etc.
Han underviste som lærer i på forskellige skoler i Ljubljana, og var assistent dirigent hos Lamoureux Symfoniorkester.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 "Sinfonia Appassionata" (1948) - for orkester
 Symfoni nr. 2 "Simfonia Ecstatica" (1952) - for orkester
 Symfoni nr. 3 "Števerjanska Symfoni" (1956) - for orkester
 Symfoni nr. 4 "Dødens Symfoni" (1970) - for kor og orkester

Eksterne henvisninger 
 om Zvonimir Ciglic på www.musicweb-international

Komponister fra Slovenien
Dirigenter
Lærere