kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tim Bollerslev

Tim Bollerslev (født 11. maj 1958 i København) er en dansk økonom med speciale i økonometri.

Han læste ved Aarhus Universitet og fik sin ph.d. ved University of California, San Diego, under Robert F. Engle og Clive W. J. Granger. 

I dag er han professor ved Duke University. Han er særligt kendt for sit arbejde om volatilitet og udviklede i 1986 den såkaldte GARCH-model.

Hæder 
1999: Fellow of the Econometric Society
2008: Rigmor og Carl Holst-Knudsens Videnskabspris
2018: Carlsbergfondets Forskningspris

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 Homepage

Økonomer fra Danmark
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Neuilly-sur-Marne

Neuilly-sur-Marne er en kommune i de østlige forstæder til Paris, Frankrig med 32.875 indbyggere. Kommunen har et areal på 6,86 km² 

Byer i Ile-de-France
Bangsbo Fort

Bangsbo Fort er et militært område beliggende umiddelbart syd for Frederikshavn og Pikkerbakken.

Området ligger ca. 80 meter over havets overflade og fortets kanoner ligger i ca. 60-70 meters højde.

Fortet blev bygget af den tyske kriegsmarine i 1940, og blev i 1944 primært armeret med fire 15 cm Bofors/Krupp kanoner fra artilleriskibet Niels Juel. Dets formål var at beskytte den vigtige havn i Frederikshavn, som tyskerne brugte til transport til og fra Norge samt som base for deres aktiviteter i Kattegat og Skagerrak 

I 1945 overtog Søværnet fortet og råder stadig over området. I tidsrummet 1952-62 oplevede fortet sin danske storhedstid som fort under Den kolde krig.

Tyskerne støbte under 2. verdenskrig ca. 70 betonanlæg på fortet. Omkring 1950 støbte Søværnet yderligere 10 betonanlæg. Alle anlæg eksisterer endnu den dag i dag, og et antal af dem anvendes af MOC - Maritimt Overvågningscenter (tidl. Kattegats Marinedistrikt), der holder til i den sydlige del af fortet i et indhegnet og bevogtet område.

Offentlig adgang 
Området har gennem årtier været benyttet af forsvaret, og dermed været lukket for publikum. Den 29. september 1991 rettede daværende formand for AOF Daghøjskole i Frederikshavn, Bjarne Krogh-Pedersen, imidlertid en skriftlig henvendelse til Søværnet, Frederikshavn Kommune og Bangsbo Museum om at etablere et samarbejde om
 En åbning af området for offentligheden.
 En istandsættelse af en eller flere af Niels Juels Kanoner, etableret som et daghøjskoleforløb for langtidsledige.
 En formidling af de museumsmæssige installationer på området.

Dette resulterede i første omgang i en renovering af to af de stærkt medtagne kanonbunkers, etableret som et AOF-daghøjskoleforløb. Herefter blev den videre udvikling lagt i hænderne på Bangsbo Museum, som i samarbejde med Søværnet har fået etableret et interessant og levende museum. Som adgang til området stod Frederikshavn kommune for at etablere Dronningestien fra Møllehuset til fortet. Via stien blev det muligt at besøge området.

Siden 2005 har Bangsbo Museum alene drevet den del af fortet, som Søværnet ikke anvender og Bangsbo Fort er i dag en af de fem permanente museumsinstitutioner i Nordjyllands Kystmuseum. Museet er kontinuerligt i gang med at videreudvikle og formidle området. Ved den endelig åbning af området i 2005 fik museet også skabt mulighed for kørende trafik til fortet til museets besøgende. Museet bekoster hele vedligeholdsen af området, også for det publikum som bruger området for naturens skyld.

Fra fortet er der en imponerende udsigt ud over Frederikshavn og Kattegat. I klart vejr kan man se både Sæby, Skagen og Læsø.

Det er tilladt at færdes til fods på store dele af området. Kørsel inde på området er tilladt frem til p-plads halvvejs inde på området. For gæster til museet og ærinder til søværnet er det tilladt at køre helt ind på området.

Eksterne henvisninger 

 Bangsbo Fort 
 Kystmuseet, Bangsbo Fort

Referencer 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederikshavn
Fæstningsanlæg i Danmark
Lokaliteter i Danmark i 2. verdenskrig
Kultur i Frederikshavn
Martin Wahlén

Martin Wahlén er initiativtager til og medstifter af den dansk-svenske Linux-brugergruppe SSLUG. Han er Ph.D. i datalogi fra Lunds Universitet.

Linux
Personer fra Sverige
Linux-brugergruppe

En Linux-brugergruppe er en forening eller samling af brugere, som har interesse for styresystemet Linux.

Linux-brugergruppe bliver ofte forkortet LUG efter den engelske betegnelse Linux User Group.

Danske Linux-brugergrupper 
Her er en alfabetisk liste med danske Linux-brugergrupper.

Aktive 
 ALSLUG – Alssunds Linux User Group. Hjemmeside.
 BLUG – Bornholms Linux User Group. Hjemmeside .
 DTU-LUG – Danmarks Tekniske Universitets Linux User Group. Hjemmeside .
 FLUG – Fyns Linux User Group. Hjemmeside.
 KLID – Professionelle Linux-interessenter i Danmark. Hjemmeside.
 SSLUG – Skåne Sjælland Linux User Group. Hjemmeside.

Inaktive 
 ESLUG – Esbjerg Linux User Group. Hjemmeside .
 MVJLUG – Midt- og Vestjyllands Linux User Group. Hjemmeside .
 SFLUG – Sydfyns Linux User Group. Hjemmeside.

Nedlagte 
 ELG – ELG Linux Guldborgsund.
 NJLUG – Nordjyllands Linuc User Group. Hjemmeside.
Foreningen er nedlagt, og lagt ind under HAL9k som er Aalborgs hackerspace
 LFLUG – Lolland-Falster Linux User Group.
 LLUG – Lolland Linux User Group.
 SDLUG – Syd Dansk Linux User Group (Lolland-Falster & Sydsjælland).
 TLUG – Trekantsområdets Linux User Group.
 VFLUG – Vestfyns Linux User Group.
 AALUG – Århus Linux User Group. Er nu blevet en Unix-brugergruppe i stedet under navnet AAUUG.
 ØJLUG – Østjyllands Linux User Group. Hjemmeside .

Eksterne henvisninger 
 LUG.dk  – oversigt over de danske Linux-brugergrupper

Brugergruppe
Skibsmodel

Skibsmodel kan have flere betydninger:

En skibmodel er en kopi af et skib, men i mindre målestok, eksempelvis 1:25, og kan være opbygget i træ eller kunststoffer.

Skibsmodel (votivskib) – en model af et skib bygget af en sømand, der er forlist med skibet, og som sømanden efterfølgende har skænket til en kirke. 
Skibsmodel (prøvetank) – en model anvendt af skibsværfter til simulering af forskellige parametre (vind- og søpåvirkninger, fastlæggelse af fremdrivningseffekt etc.) i en prøvetank.
Mariager Fjord

Mariager Fjord er med sine ca. 35 km (42 km i strømrenden) Danmarks længste fjord. Bredden af Mariager Fjord varierer mellem 4½ km på det bredeste sted og 250 m ved Hadsund. Fjorden har et areal på ca. 47 km² og en dybde på ned mod 30 m . Fjorden danner sydgrænse for Himmerland og nordgrænse for Kronjylland.

Geologisk formodes fjorden at være dannet længe før istiden. Under og efter istiden har gletcheris og strømmende smeltevand sammen med ændringer i havspejlet dannet nutidens fjord. Tidligere har man formodet, at fjorden var en tunneldal.

Mariager Fjord er dyb inderst og mere fladvandet yderst – en såkaldt tærskelfjord. Herved kommer den inderste del af fjorden til at danne et bassin med begrænset vandudskiftning. Dette fører nogle somre til iltsvind og hermed fiskedød.

I bunden af fjorden ligger Hobro, lidt østligere på sydsiden Mariager og yderst – ca. 10 km fra åbningen til Ålborg Bugt – Hadsund, hvor en bro forbinder de to sider. Alle tre byer har under industrialiseringen haft en økonomi baseret på let transport ved skib og jernbane.

Ved sydsiden af fjordens munding har Overgård Gods i Flemming Junckers ejertid inddæmmet et større areal, som anvendes til landbrug. Det har været diskuteret, om inddæmningen på 1700 tønder land (godt 9 km²) har påvirket fjordens miljø væsentligt. Modelberegninger viser at "proppen i hullet" har reduceret vandudskiftningen i Inderfjorden med ca. 3%.

Planten Vadegræs er importeret til fjorden.

Den yderste, østlige del af fjorden, ind til Hadsund, er del af Natura 2000-område nr. 14 Ålborg Bugt, Randers Fjord og Mariager Fjord og er både ramsarområde, habitatområde og fuglebeskyttelsesområde. Vest for Mariager ligger det fredede område Katbjerg Odde, hvor der findes en meget varieret natur med især en bred vifte af planter, heriblandt en lang række orkideer. Desuden ligger flere gravhøje fra stenalderen i området.

Referencer

Eksterne kilder/henvisninger 

 Det tabte land : den store fortælling om magten over det danske landskab / af Kjeld Hansen f. 1947. – Kbh. : Gad, 2008. – 847 sider : ill. 
 Beretning om dekonstruktionen af det danske landskab gennem de seneste 250 år.
Om landvindingsprojekter, herunder om Flemming Junckers inddæmninger omkring Overgaard ved Mariager Fjord.
 Radiosamtale med Kjeld Hansen om inddæmningsprojektet i Mariager Fjord bragt i P1-udsendelsen Apropos  11.07.2008.

 Uddrag af rapport om iltsvind .
 Om fjordens geologi 
 Nyt fra GEUS om Yderfjorden
 Wikimapia

 
Mariagerfjord Kommunes geografi
Fredede arealer i Danmark
EU-habitatområder i Danmark
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
Ramsarområder i Danmark
Danica

Danica har flere betydninger:

 Danica (latin) – det latinske ord for "dansk".
 Danica Pension – et dansk selskab
Danica Pension

Danica Pension er et dansk livsforsikringsselskab ejet af Danske Bank. I 2018 var det Danmarks næststørste af slagsen med en markedsandel på ca. 17 %. Danica Pension er videreførelsen af Statsanstalten for Livsforsikring, som igen havde sin oprindelse i to anstalter oprettet i 1842. I dag er Danica en del af Danske Banks "Wealth Management"-enhed.

Statsanstalten for Livsforsikring 
Den ene anstalt, Livrente- og Forsørgelsesanstalten af 1842, oprettedes som en statsanstalt. Den anden, Livsforsikringsanstalten i København, stiftedes som en privat institution med en statsgaranti. Fra 1848 havde de to anstalter en fælles direktion og bestyrelse udnævnt af kongen.

I 1870 blev begge institutioner opløst til fordel for Livsforsikrings- og Forsørgelsesanstalten af 1871, der overtog de tidligere anstalters formue, rettigheder og forpligtelser. I 1893 ændrede anstalten navn til Statsanstalten for Livsforsikring.

Indtil 1872 var Statsanstalten den eneste egentlige livsforsikringsvirksomhed i landet.

Danica 
I april 1990 privatiseredes Statsanstalten ved omdannelse til et aktieselskab.
Privatiseringen skete efter en hektisk debat, hvor dens modstandere beskyldte Schlüter-regeringen for at røve de opsparede værdier i Statsanstalten for at skaffe en engangsindtægt på statens budget.

Aktierne fra privatiseringen indgik i Statsanstalten Holding A/S, hvis aktiemajoritet staten solgte til forsikringsselskabet Baltica i september 1990. Efter en intern konkurrence om navneforslag faldt valget på Danica – et navn der blev præsenteret i Kokkedal 1. juni 1991.

I november 1994 overtog Danske Bank hele Baltica-koncernen, og straks derefter annoncerede man at Baltica ville blive frasolgt. Tryg Forsikring overtog derefter skadesforsikringsselskabet Baltica i maj 1995 (med virkning pr. 1. januar 1995). Fra oktober 1995 var Danica et selskab der både udbød skadesforsikringer (indbo, villa, bil og ulykke) og livsforsikringer og pensionsforsikringer, som en selvstændig del af Danske Bank-koncernen. I 1999 solgte Danica skadesdelen til Topdanmark og skiftede navn til Danica Pension – derefter og frem til nu, udelukkende et livsforsikrings- og pensionsselskab.

Danica Pension opkøbte i december 2017 det konkurrerende pensionsselskab SEB Pensionsforsikring A/S. Købet blev bekræftet i juni 2018, efter at det var godkendt af konkurrencemyndighederne. SEB Pensionsforsikring A/S skiftede navn til Danica Pensionsforsikring A/S, som derpå fusionerede ind i Danica Pension med virkning fra 1. januar 2019.

Danica Pension har hovedsæde på Parallelvej 17 i Kongens Lyngby.
I CVR er de dog registreret med adressen Holmens Kanal 2-12.

Henvisninger 

Livsforsikringsselskaber i Danmark
Etableret i 1990
Danske Bank-koncernen
Provinsbanken

Provinsbanken eller Den Danske Provinsbank var en dansk bank. 

Provinsbanken kunne føre sin historie tilbage til Fyens Disconto Kasse, der blev stiftet den 15. december 1846 af en kreds af Odense-købmænd under ledelse af Lorenz Bierfreund. 

I 1967 fusioneredes Fyens Disconto Kasse med Aarhuus Privatbank (stiftet den 14. august 1871), og sammen blev de til Den Danske Provinsbank. 

På generalforsamlingen den 15. marts 1968 vedtog Aalborg Diskontobank (stiftet den 6. september 1854), at fusionere med Den Danske Provinsbank. I årene derefter indgik Provinsbanken i en række fusioner med andre provinsbanker.

Den Danske Provinsbank ændrede officielt navn til Provinsbanken i 1986.

Provinsbanken var Danmarks femtestørste bank ved udgangen af 1989. Iflg. Årsregnskab 1989 med et indlån på 31.250 mio. kr., udlån på 34.410 mio. kr. og egenkapital på 4.024 mio. kr.

Den 12. december 1989 besluttede bestyrelserne i Provinsbanken A/S, Aktieselskabet Kjøbenhavns Handelsbank samt bankrådet i Den Danske Bank af 1871 Aktieselskab at indstille til de respektive generalforsamlinger, at de tre banker fusioneres, hvilket skete året efter.

Fusionsliste for Den Danske Provinsbank 
I 1969 Banken for Skanderborg og Omegn og Banken for Ringe og Omegn
I 1970 Nibe og Oplands Bank og Sydjysk Landmandsbank, Ribe.
I 1971 Skive Diskonto Bank.
I 1973 Landbobanken i Randers.
I 1976 Foldby Sogns Spare- og Laanekasse.
I 1980 Banken for Vejen og Omegn.
I 1985 Kronebanken, Hillerød.
I 1988 Handels- og Landbrugsbanken i Thisted (H&L Banken).
I 1989 In-Vestbank, København.

Fusionsliste for Fyens Disconto Kasse 
I 1957 Banken for Kjerteminde og Omegn.
I 1961 Banken for Otterup og Omegn.
I 1967 Spare- og Laanekassen for Håndværkere i Odense.

Fusionsliste for Aarhuus Privatbank 
I 1929 Hammel Bank.
I 1932 Odder Bank og Spare- og Laanekassen for Industridrivende i Aarhus.

Fusionsliste for Aalborg Diskontobank 
I 1906 Skørping Bank.
I 1925 Den Danske Andelsbank i Løgstør og Hobro overtages af Aalborg Diskontobank.
I 1928 Østvendsyssels Bank i Dronninglund.
I 1931 Hadsund Bank.

Fusionsliste for Kronebanken 
I 1965 Landbobanken i Slagelse og Handels- & Landbrugsbanken i Slagelse slutter sig sammen til Vestsjællandske Bank.
I 1967 Vestsjællandske Bank slutter sig sammen med Banken for Ringsted og Omegn og Banken for Holbæk og Omegn til Sjællandske Bank A/S. (Det første, midlertidige navn var Sjællandsbanken A/S) 
I 1968 Hillerød & Omegns Bank og Banken for Frederiksværk & Omegn slutter sig sammen til Frederiksborg Bank. 
I 1969 Københavns Diskonto Kasse Bankaktieselskab og Banken for Nykøbing Sj. & Omegn overtages af Sjællandske Bank. 
I 1980 Universalbanken overtages af Frederiksborg Bank. 
I 1983 Sjællandske Bank og Frederiksborg Bank fusionerer, forsættende navn Sjællandske Bank. 
I 1984 Sjællandske Bank ændrer navn til Kronebanken.

Tidligere banker i Danmark
Etableret i 1967
Ophørt i 1990
Kjøbenhavns Handelsbank

Kjøbenhavns Handelsbank A/S eller blot Handelsbanken blev stiftet i 1873 af grosserer D.B. Adler. Adler havde været medstifter af Privatbanken, som han forlod i 1866. 

I 1873 åbnede Aktieselskabet Kjøbenhavns Handelsbank i lejede lokaler, og i 1889 flyttede hovedsædet til Erichsens Palæ på Kongens Nytorv i København.

Filialer 
I 1876 fik banken sin første filial i provinsen ved at overtage Jydsk Handels- og Landbrugsbank i Aarhus. Filialen blev i mange år drevet videre under dette navn. Den næste filial i Jylland kom i den nyopførte Sct. Clemens Gaard på Rådhustorvet i Randers.

En filialoversigt fra 1920 viser, at der også var kommet filialer i Esbjerg, Horsens, Viborg, Odense og Rønne. Banken satsede desuden på en tæt dækning af det genvundne Sønderjylland med filialer i Aabenraa, Gråsten, Haderslev, Sønderborg, Toftlund og Tønder. Foruden hovedkontoret på Holmens Kanal 2 havde banken tre afdelinger i København: Gammeltorv 4, Sølvgade 84 og Store Kongensgade 58.

Den store fusion 
I 1990 fusionerede Handelsbanken, Den Danske Bank og Provinsbanken under navnet Den Danske Bank. Handelsbankens logo var i brug i den fusionerede bank indtil år 2000 ligesom datterselskabet HandelsFinans beholdt sit navn.

Varemærkenavnet Handelsbanken bruges i dag af Svenska Handelsbanken, der bl.a. via opkøbet af Midtbank i Herning har en række filialer med Handelsbank-navnet i Midtjylland.

Direktion 

 1873-1888: A.E. Reimann
 1873-1888: W.C.E. Sponneck
 1873-1897: Martin Levy
 1888-1918: P.N. Damm
 1889-1912: Gerhard Døcker
 1905-1932: Einar Damm (underdirektør 1904)
 1929-1934: P.V. Storm
 1932-1952: Ernst von Kaufmann (underdirektør 1932)
 1932-1960: Olaf Hedegaard (underdirektør 1931)

Kilder 

Tidligere banker i Danmark
Danske virksomheder etableret i 1873
Tidligere virksomheder i København
Ophørt i 1990
Handelsbanken

Handelsbanken kan henvise til flere artikler:

 Kjøbenhavns Handelsbank – en dansk bank, der opgik i Danske Bank i 1990
 Svenska Handelsbanken – en svensk bank, der siden 1992 også er på det danske marked
Tranekær Len

Tranekær Len blev oprettet  1358, efter  Valdemar Atterdag havde erobret Langeland fra de slesvigske hertuger efter lang tids belejring. 

Lenet omfattede begge øens to herreder: Langelands Nørre Herred og Langelands Sønder Herred og havde hjemsted på Tranekær slot.

I 1662 overgik lenet til det da oprettede  Tranekær Amt og i 1672  oprettedes Grevskabet Langeland til Frederik Ahlefeldt, der havde det gamle len i pant.

Len i Danmark
Düsseldorf

Düsseldorf er hovedstaden i den tyske delstat Nordrhein-Westfalen og har 613.230 indbyggere (31. december 2016). Den ligger hovedsageligt på Rhinens østbred, hvor floden Düssel udmunder.

Økonomi 
Düsseldorfs industrier spænder mellem så forskellige områder som kemi, maskinfremstilling, el-industri, telekommunikation, virksomhedsrådgivning og fødevareforarbejdning.

Byen har i lang tid været sæde for mange hovedforvaltninger. Naturligvis først og fremmest for Delstatsforvaltningen, men også for mange virksomheder, og servicesektoren er nu den største faktor i byens økonomi. Byens øgenavn er derfor: Der Schreibtisch des Ruhrgebiets (Ruhrområdets skrivebord).

Düsseldorf råder over et større messeområde, og hvert år finder en verdenskendt bådudstilling boot (udtales omtrent: båht) sted med mere end 1000 udstillere fra mere end 50 lande. Denne maritime messe tiltrækker omtrent 300.000 tilskuere.

I Düsseldorf findes et større kontingent af japanske borgere, som repræsenterer japanske virksomheder.

Inddeling 
Düsseldorf er administrativt inddelt i 10 distrikter (Stadtbezirke) med i alt 50 bydele.
 Bezirk 1: Altstadt, Carlstadt, Derendorf, Golzheim, Pempelfort, Stadtmitte
 Bezirk 2: Düsseltal, Flingern-Nord, Flingern-Süd
 Bezirk 3: Bilk, Flehe, Friedrichstadt, Hafen, Hamm, Oberbilk, Unterbilk, Volmerswerth
 Bezirk 4: Heerdt, Lörick, Niederkassel, Oberkassel
 Bezirk 5: Angermund, Kaiserswerth, Kalkum, Lohausen, Stockum, Wittlaer
 Bezirk 6: Lichtenbroich, Mörsenbroich, Rath, Unterrath
 Bezirk 7: Gerresheim, Grafenberg, Hubbelrath, Knittkuhl, Ludenberg
 Bezirk 8: Eller, Lierenfeld, Unterbach, Vennhausen
 Bezirk 9: Benrath, Hassels, Himmelgeist, Holthausen, Itter, Reisholz, Urdenbach, Wersten
 Bezirk 10: Garath, Hellerhof

Turisme 
Düsseldorfs indkøbsgade, Kö (forkortelse af Königsallee), byder på mange internationalt kendte modebutikker (Chanel, Gucci, Prada, Armani, etc.).

Den gamle bydel, Altstadt, er kendt for sine mange ølstuer og kaldes verdens længste bardisk.
Det anbefales i Düsseldorf at bestille Alt og ikke Kölsch, mens det omvendte gælder i Köln.

Byens kunstmuseum, "Kunstsammlung Nordrhein-Westfalen", med meget omfattende samlinger fordeler sig på to bygninger K20 og K21, hvoraf K20 er bygget 1986 af den danske arkitekttegnestue Dissing+Weitling
Düsseldorf er den store tyske forfatter og digter Heinrich Heines fødeby. Byens største centrale gade hedder igen "Heinrich-Heine-Allee".

Byen var vært for Eurovision Song Contest 2011.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Düsseldorf City Panoramas  – Panorama billeder fra Düsseldorf

 
Byer i Nordrhein-Westfalen
Innsbruck

Innsbruck (indbyggertal: 119.249 i 2010) er en 800 år gammel by i det sydvestlige Østrig og hovedstad i delstaten Tyrol. Byen ligger ved floden Inn og er et vintersportssted.

Broen over Inn, som byen er opkaldt efter, gjorde i det 12. århundrede Innsbruck til en vigtig mellemstation på handelsruterne fra Italien og Schweiz til Tyskland. Byen har mange gamle bygninger som franciskanskerkirken og fyrsteboligen fra det 15. århundrede med den berømte balkon og det gyldne tag.

De olympiske vinterlege har to gange været afholdt i Innsbruck; i 1964 og i 1976.

Fodnoter

Ekstern henvisning 

 Byens officiele netsted
 Information about the ski-region near Innsbruck
 Information about infrastructure and ski area of Insbruck

 
Distrikter i Østrig
Distriktshovedstæder i Østrig
Jonathan Woodgate

Jonathan Woodgate (født d. 22. januar 1980 i Middlesbrough, England) er en nuværende manager og engelsk tidligere fodboldspiller, der spillede som forsvarsspiller. Gennem karrieren var han tilknyttet blandt andet Leeds, Newcastle, Real Madrid og Middlesbrough.

Woodgate blev ansat som ny manager i Middlesbrough den 14. juni 2019 med Robbie Keane som sin assistent.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra England
Fodboldspillere fra Leeds United F.C.
Fodboldspillere fra Newcastle United F.C.
Fodboldspillere fra Real Madrid CF
Fodboldspillere fra Middlesbrough F.C.
Fodboldspillere fra Tottenham Hotspur F.C.
Fodboldspillere fra Stoke City F.C.
Værnemagt

Værnemagt er en fordanskning af  (1935 til 1946). Den tyske Værnemagt omfattede Heer, Kriegsmarine og Luftwaffe.

Værnemagten afløste i 1935 Reichswehr (Rigsværnet), der blev oprettet i 1921 i overensstemmelse med versaillestraktaten. Værnemagten var ikke tilladt af versaillestraktaten (se Tysklands oprustning i 1930'erne) og var en åbenlys provokation. Den blev ignoreret af 1. verdenskrigs sejrherrer og lagde grunden til 2. verdenskrig.
  
Waffen-SS (den militære del af SS under NSDAP) kæmpede i mange tilfælde under værnemagtskommando.

Den tyske hær havde under krigen 25 armeer. Den var den eneste institution, der kunne vælte nazi-regimet. Da krigslykken vendte, strammede SS disciplinen. Ca. 212.000 tyske soldater blev henrettet for disciplinærbrud.

Tidligt i 1945 stod 31 ubesejrede tyske divisioner – 10 procent af Værnemagtens styrker fanget på Kurland-halvøen i Letland Efter forsøg på at bryde ud, men alle forsøg på at når de tyske østfront linje var umulige. Der var flere tyske soldateri Kurland end den samlede britiske hær, og halvdelen af de tyske styrker ved Vestfronten.

Værnemagten, vigtige personer 
 Ludwig Beck – General, chef for den tyske generalstab 1933 – 1938.
 Karl Dönitz – Storadmiral, tilknyttet OKM.
 Werner Freiherr von Fritsch – Generaloberst, tilknyttet OKH.
 Heinz Guderian – Generaloberst ved pansertropperne.
 Wilhelm Keitel – Generalfeltmarskal, tilknyttet OKW.
 Albert Kesselring – Generalfeltmarskal.
 Günther von Kluge – Generalfeltmarskal.
 Erich von Manstein – Generalfeltmarskal.
 Friedrich Paulus – Generalfeltmarskal, øverstkommanderende ved slaget om Stalingrad, 1942 – 1943.
 Erwin Rommel – Generalfeltmarskal, øverstkommanderende for det tyske Afrikakorps, 1941 – 1943.
 Gerd von Rundstedt – Generalfeltmarskal.
 Claus Schenk von Stauffenberg – Oberstløjtnant.
 Erwin von Witzleben – Generalfeltmarskal.

Waffen-SS og Værnemagten 
Waffen-SS var en afdeling af SS (en paramilitær organisation i nazipartiet), blev en fjerde afdeling i Værnemagten.

Den udviklede sig fra tre regimenter til at omfatte 38 divisioner i 1945.

Selvom SS var en selvstyrende organisation og eksisterede parallelt med Værnemagten, var Waffen SS’s kampenheder under operationel kontrol af Oberkommando der Wehrmacht, OKW eller Oberkommando des Heeres, OKH.

Kompetence stridigheder hindrede fornuftig organisation i de tyske væbnede styrker, da OKW, OKH, OKL (Luftwaffe havde deres egne landtropper, inklusive kampvognsdivisioner), samt at Waffen-SS ofte opererede sideløbende uden den store samarbejdsvilje med de andre organisationer.

Nummerplader 
Nummerplader på biler fra hæren begyndte med WH, Kriegsmarinens havde WM, Luftwaffe WL og Waffen-SS brugte SS.

Galleri

Eksterne henvisninger og kilder

Fodnoter

Henvisninger 
 Magasinet Historie – Værnemagten: Hvad skete der med den? – Hvor blev den tyske hær af efter 2. verdenskrig.
 Omfatternde historie og informationer om de tyske væbnede styrker fra 1919 til 1945 (engelsk).
 Flere informationer om Værnemagten fra 1935 til 1945 (engelsk).
 Guido Knopp, Wehrmacht – Hitlers hær, Schønbergs Forlag, 2008. .

2. verdenskrig