kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thomas Kahlenberg

Thomas Kahlenberg (født 20. marts 1983) er en dansk tidligere fodboldspiller, der spillede for Brøndby IF, VfL Wolfsburg og AJ Auxerre. Han har også repræsenteret det danske fodboldlandshold 47 gange.

Karriere

Brøndby IF (2001–2005) 
Han spillede 97 superligakampe og scorede 28 mål for Brøndby IF perioden 2001-2005, før han blev solgt til franske AJ Auxerre.

AJ Auxerre 
I Auxerre spillede Kahlenberg med nummer 10. Han fungerede også som klubbens anfører.

VfL Wolfsburg 
Thomas Kahlenberg blev den 28. maj 2009 præsenteret som ny spiller i VfL Wolfsburg pr. 1. juli 2009. Han blev dermed den første forstærkning til holdet, efter mesterskabet blev erobret.

Efter manglende spilletid blev han i januar 2012 udlejet til den franske klub Evian.

Brøndby IF (2013–2017) 
I sommeren 2013 trænede Kahlenberg med i Brøndby, som senere tilbød ham en kontrakt, som han valgte at takke ja til. Den 21. august 2013 blev det offentliggjort, at Kahlenberg vendte tilbage til Brøndby IF på en fireårig kontrakt. Han fik trøjenummer 7, som han også sluttede af med at spille i i sin første periode i klubben.

Kahlenberg stoppede karrieren den 28. maj 2017 efter flere år med skader.

International karriere 
Han har optrådt adskillige gange på især det danske U-21 landshold, men også på A-landsholdet, for hvem han spillede 47 landskampe og scorede 5 mål.

Coronavirus
Den 5. marts 2020 meddelte Brøndby IF, at Thomas Kahlenberg var smittet med coronavirusset COVID-19.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra AJ Auxerre
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra VfL Wolfsburg
Fodboldspillere fra Evian Thonon Gaillard F.C.
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra Hvidovre
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2010
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2012
René Henriksen

René Henriksen (født 27. august 1969) er dansk fodboldspiller (forsvarspiller). Han optrådte på A-landsholdet i 66 kampe (35 sejre, 16 uafgjorte og 15 nederlag) uden scoringer, og han var anfører i 25 landskampe. Han blev kåret til Årets Fodboldspiller i Danmark i 2000. I juni 2006 valgte Henriksen at stoppe sin professionelle fodboldkarriere efter 375 kampe (34 mål) for Akademisk Boldklub og over 200 kampe for det græske storhold Panathinaikos.

Klubkarriere 
 1975-1992: Måløv Boldklub (ungdom)
 1992-1999: Akademisk Boldklub
 1999-2005: Panathinaikos (Grækenland), Ethnikí Katigoria
 2005-2006: Akademisk Boldklub, 1. division

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Årets Fodboldspiller i Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Måløv Boldklub
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2002
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Fireogtyve timer

Fireogtyve timer er en dansk film fra 1951.
Manuskript Paul Sarauw og John Olsen.
Instruktion Asbjørn Andersen og Annelise Reenberg.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Astrid Villaume
Mogens Wieth
Ebbe Rode
Lily Broberg
Lulu Ziegler
Kjeld Petersen
Katy Valentin
Jytte Breuning
Ib Schønberg

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1951
Film instrueret af Asbjørn Andersen
Film instrueret af Annelise Reenberg
Frihed forpligter

Frihed forpligter er en dansk socialdemokratisk propagandafilm fra 1951, instrueret af Alice O'Fredericks og Robert Saaskin efter Leck Fischers manuskript.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Inger Stender
Helga Frier
Lily Broberg
Sigurd Langberg
Ib Schønberg
Johannes Meyer
Poul Reichhardt
Karl Gustav Ahlefeldt
Elga Olga Svendsen
Aage Foss
Preben Lerdorff Rye
Torkil Lauritzen

Kilde

Eksterne henvisninger 
 

Propagandafilm fra Danmark
Danske film fra 1951
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Socialdemokraterne
Færøske byer og bygder efter indbyggertal

Byer, bygder og øvrige bebyggelser på Færøerne efter indbyggere, 1. januar 2021.

Kildeangivelser 

 Indbyggertal
Lunke

Lunke er en uønsket fordybning i en plan flade som fx et betongulv, eller et svaj på en bjælke eller en tagryg. På plane flader, der har en lunke, ser man ofte en vandpyt.

Lunke er et udtryk, der anvendes i håndværkerjargon.
Lunke anvendes også om afløbsrør i jord, der er sunket et sted på en ellers lige strækning og gør, at afløbsrøret stopper.

Se også
 Depression (geologi)
 Lakune

Håndværksudtryk
Viðareiðis kommuna

Viðareiðis kommuna er en kommune på Færøerne. Den ligger længst mod nord på Viðoy, og er dermed Færøernes nordligste kommune. Kommunen omfatter kun bygden Viðareiði. Viðareiðis, Fugloyar og Svínoyar kommuna blev udskilt fra Norðoya prestagjalds kommuna i 1908, og denne blev på ny inddelt i Viðareiðis kommuna og Fugloyar og Svínoyar kommuna i 1913. Kommunerne Húsar, Mikladalur og Kunoyar blev så udskilt fra Viðareiðis kommuna i 1931, og Hvannasunds kommuna i 1950. 1. januar 2009 havde Viðareiðis kommuna 351 indbyggere.

Politik 
Ved kommunalvalget er 2012 var stemmeprocenten på 90,4%. Hans Jákup Kallsberg fra Sambandsflokkurin blev genvalgt som borgmester efter en markant fremgang for partiet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Kommunens netside

Kommuner i Færøerne
Viðoy
Vágs kommuna

Må ikke forveksles med Vága kommuna.

Vágs kommuna er en kommune på Færøerne. Den ligger på den sydlige del af Suðuroy og omfatter bygden Vágur og grenden Nes. Vágs kommuna blev udskilt fra Suðuroyar prestagjalds kommuna i 1906, og Nes blev overført til Vágur fra Porkeris kommuna i 1928. Den 1. januar 2014 havde Vágs kommuna 1320 indbyggere.

Politik 

Seneste kommunalvalg blev afholdt den 13. november 2012, hvor byrådet for perioden 2013–2016 valgtes: Valgdeltagelsen var 81,9%, og samfundsforskeren Dennis Holm fra Tjóðveldi kunne efterfølgende overtage borgmesterposten i koalition med Javnaðarflokkurin, hvis bedst placerede kandidat Eydis Kjærbo blev viceborgmester.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kommunens netside 

Kommuner i Færøerne
Suðuroy
Svínoyar kommuna

Svínoyar kommuna var en kommune på Færøerne. Den omfattede øen Svínoy, hvor samtlige boede i bygden med samme navn. Et forslag om at indlemme kommunen i Klaksvíkar kommuna blev vedtaget 16. april 2008, og trådte i kraft fra 1. januar 2009. Svínoyar kommuna havcde ved indlemmelsen 40 indbyggere.

Tidligere kommuner i Færøerne
Svínoy
Skúvoyar kommuna

Skúvoyar kommuna er en kommune på Færøerne, og omfatter øerne Skúvoy og Stóra Dímun. Kommunen er den næstmindste på Færøerne regnet i folketal. 1. januar 2009 hadde kommunen 55 indbyggere (heraf 8 på Stóra Dímun), mod 143 i 1960. Der er to bebyggelser, bygden Skúvoy på Skúvoy og Dímun gård på Stóra Dímun.

Politik 
Bygderådet består af 3 uafhængige repræsentanter, mod 5 repræsentanter fra to lister i perioden 1997–2001. Harry Jensen har været borgmester siden 2009.

Der er kun en - partiuafhængig - liste, som opstiller kandidater. Ved seneste kommunalvalg i november 2012 var stemmeprocenten 88,4, og resultatet blev således:

Referencer 

Kommuner i Færøerne
Skúvoy
Stóra Dímun
Porkeris kommuna

Porkeris kommuna er en kommune på Færøerne. Den omfatter kun bygden Porkeri på Suðuroy med opland. 1. januar 2009 havde kommunen 334 indbyggere, mod 355 i 1985. Kommunens samlede areal er på 14 km². Borgmester siden 1. januar 2005 er Mikkjal Sørensen fra Folkaflokkurin.

Historie 
Med indføringen af det kommunale selvstyre på Færøerne i 1872 tog man udgangspunkt i den kirkelige inddeling. Hele Suðuroy udgjorde Suðuroyar prestagjalds kommuna. Frem til 1908 blev sognene på Suðuroy gradvist udskilt som egne kommuner. Efter en grænsejustering ved Nes i 1928 har strukturen været uændret.

Faciliteter 
I kommunens nordøstlige del ligger skolecenteret "Skúladepilin", som huser Suðuroys gymnasium  "Miðnámsskúlin"og Færøernes sundhedsskole, "Heilsuskúlin".

Politik 
Kommunalbestyrelsen hedder Bygdaráðið (Bygderådet) og har 5 medlemmer. Ved kommunalvalget den 13-11 2012 blev følgende indvalgt:  Mikkjal Sørensen, Sveinur Bech, Rannvá Albinus, Andreas Berg og Eyðolf Bech. Mikkjal Sørensen blev borgmester og Sveinur Bech viceborgmester.

Kommunalvalget 2012

Referencer 

Kommuner i Færøerne
Suðuroy
Leirvíkar kommuna

Leirvíkar kommuna var en kommune på Færøerne, der som eneste by havde Leirvík på Eysturoy. Den blev udskilt fra Fuglafjarðar kommuna i 1918 med et areal på 11 km².

Kommunen blev lagt sammen med Gøtu kommuna til Eysturkommuna den 1. januar 2009. Leirvíkar kommuna havde ved sammenlægningen 878 indbyggere.

Kilder 

Tidligere kommuner i Færøerne
Kunoyar kommuna

Kunoyar kommuna er en kommune på Færøerne. Kommunen omfatter den tyndt befolkede ø Kunoy i øgruppen Norðoyar. Foruden kommunecenteret Kunoy, ligger også bygden Haraldssund i kommunen. Mens bygden Skarð har været affolket siden 1919. Kommunen blev udskilt fra Kunoyar, Mikladals og Húsa kommuna i 1931. Kommunens borgmester er siden 2013 Meiken S. Michaelsen fra Liste A.

Folketallet har i modsætning til andre små øer været ret stabilt. Den 1. januar 2009 havde Kunoyar kommuna 160 indbyggere, mod 151 i 1960.

Politik 
Sidste kommunalvalg blev afholdet i 2012 , og valgte kommunestyre med virkning fra 1. januar 2013.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kunoyar kommuna

Kommuner i Færøerne
Kunoy
Hovs kommuna

Hovs kommuna er en kommune på Suðuroy, den sydligste af Færøerne. Kommunen omfatter kun bygden Hov og er en af de mindste færøske kommuner regnet i folketal. 1. januar 2010 havde Hovs kommuna 121 indbyggere, mod 153 i 1985, og 183 i 1960. Kommunen udskiltes fra Porkeris kommuna i 1920.

Politik 
Seneste kommunestyrevalg fandt sted i november 2012, og valgte kommunestyre med virkning fra 1. januar 2013. Som ved forrige valg var Folkaflokkurin eneste opstillede liste og fik samtlige 5 mandater. Valgdeltagelsen blandt de 103 vælgere var 74,8%. Delmar Tausen fortsatte som borgmester med Jónsvein Hovgaard som viceborgmester.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Officiel netside

Kommuner i Færøerne
Suðuroy
Gøtu kommuna

Gøtu kommuna (dansk: Gøte Kommune) er en tidligere kommune på Færøerne. Den omfattede hovedbyen Norðragøta samt byerne Syðrugøta, Gøtugjógv og Gøtueiði. Kommunen havde 1. januar 2005 1.072 indbyggere og et areal er på 30,5 kvadratkilometer. Borgmester fra 2005 var Hans Mourits Foldbo. Kommunens venskabskommune var Vestmannaeyjar på Island. 

Den 1. januar 2009 blev kommunen sammenlagt med Leirvíkar kommuna til Eysturkommuna.

Kilder 

Tidligere kommuner i Færøerne
Funnings kommuna

Funnings kommuna var en kommune på Færøerne som omfattede bygden Funningur på Eysturoy. Den blev oprettet i 1906, og Gjáar kommuna blev udskilt fra den i 1948. Den omfattede et areal på 18 km². Den blev indlemmet i Runavíkar kommuna den 1. januar 2009. Funnings kommuna havde ved indlemmelsen 72 indbyggere.

Politik 

Funnings kommuna blev indlemmet i Runavíkar kommuna den 1. januar 2009, efter at et stort flertal af borgerne gav deres tilslutning i en rådgivende folkeafstemning den 14. november 2006. Forud for indlemmelsen rettede Funnings kommuna sig mod nabokommunen for et mellemkommunalt samarbejde med sigte på en fremtidig indlemmelse, stik i strid med indenrigsminister Jacob Vestergaard og regjeringens ønske om et samarbejde og en indlemmelse i Sunda kommuna.

Referencer 

Tidligere kommuner i Færøerne
Eysturoy
Fugloyar kommuna

Fugloyar kommuna er en kommune på Færøerne. Kommunen omfatter øen Fugloy, med bygderne Hattarvík og Kirkja. Kommunen er Færøernes østligste og mindste regnet i indbyggertal, men dens afsides beliggenhed gør, at kommunen fortsat består som selvstændig enhed. 1. januar 2018 havde Fugloyar kommuna 37 indbyggere, mod 140 i 1960. Borgmester er siden 2013 Amalia í Frammistovu.

Fugloyar kommuna blev oprettet da Fugloyar og Svínoyar kommuna deltes i 1932.

Referencer 

Kommuner i Færøerne
Fugloy
Fuglafjarðar kommuna

Fuglafjarðar kommuna er en kommune på Færøerne. Kommunen omfatter bygderne Fuglafjørður og Hellur på østsiden af Eysturoy. Kommunen blev udskilt fra Eysturoyar prestagjalds kommuna i 1918 sammen med Leirvíkar kommuna. 1. januar 2009 havde Fuglafjarðar kommuna 1 553 indbyggere.

Politik

Kommunalvalget 2012 

Borgmester før valget var Sigurð S. Simonsen fra Sambandspartiet, mens viceborgermesterposten blev beklædt af Dánjal Vang fra Folkeflokken. En lokalliste, der havde fået 212 stemmer i 2008 genopstillede ikke. Selvstyrepartiet var dermed det eneste oppositionsparti, der opstillede en liste. De vandt valget og Sonni á Horni overtog borgmesterposten. 

Valgte kandidater markeret med fed skrift.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel netside 

Kommuner i Færøerne
Eysturoy
Fámjins kommuna

Fámjins kommuna er en kommune på Færøerne, der kun omfatter bygden Fámjin på Suðuroy og har et areal på 13,3 kvadratkilometer. Kommunen blev udskilt fra Suðuroyar prestagjalds kommuna i 1908. Folketallet er faldet fra 185 indbyggere i 1960 til 110 i 2009.

Politik 
Ved kommunalvalget den 13. november 2012 blev følgende fem valgt: borgmester Eyðdis Ellendersen, Jóanes Lisberg, der blev ny viceborgmester, Arni Nielsen, Arnbjørn í Smiðjuni og Lisbeth Jacobsen. Alle for Folkeflokken, der opstillede den eneste liste. Partiet fik 72 af 74 stemmer, mens 2 stemte blankt. En lokalliste, der fik 3 mandater ved forrige valg, undlod at genopstille. 

Folkeflokkens valgliste og stemmer:

Referencer 

Kommuner i Færøerne
Suðuroy
Hvannasunds kommuna

Hvannasunds kommuna er en kommune på Færøerne. Den omfatter den større bygd Hvannasund på Vidoy, hvorfra kommunen administreres, samt bygden Norðdepil og småbygderne Norðtoftir, Múli og Depil på naboøen Borðoy. Hvannasunds kommuna blev udskilt fra Viðareiðis kommuna i 1950. 1. januar 2009 havde Hvannasunds kommuna 438 indbyggere. Der er to store havbrug og en fiskefabrik i kommunen.

Befolkningsfordeling 

 Hvannasund 270
 Norðdepil 167 
 Depil 2 
 Norðtoftir 6 
 Múli 4 
 Samlet 449

Politik 
I september 2008 blev der afholdt folkeavstemning om en eventuel indlemmelse i Klaksvíkar kommuna, hvad der viste sig at være et klart flertal imod.  Ved kommunalvalget 13. november 2012 var resultatet således:

Handelsskolelæreren Katrin Næss fra Folkeflokken afløste derefter Veronika Petersen, der ikke genopstilede, som borgmester.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Kommunens nettside

Kommuner i Færøerne
Borðoy
Viðoy
Bilbo

Bilbo kendes i flere sammenhænge:

 Bilbo Sækker – navnet på en af J.R.R. Tolkiens figurer 
 Bilbao – byen hedder Bilbo på baskisk
Skole

Skole (af det latinske ord schola, der igen kommer af det græske ord schole, fritid, dvs. fritid fra praktisk arbejde og mulighed for intellektuel udfoldelse) er en undervisningsinstitution eller den bygning, hvor undervisningsinstitutionen hører til. Formålet er at give elever undervisning, så de får en uddannelse. På nogle skoler er der en indskolingen (0-3. klasse), mellemtrinnet (4-6. klasse) og udskolingen (7-9. klasse).

Se også 
 Aftenskole
 Almueskole
 Efterskole
 Folkehøjskole
 Folkeskolen
 Fri grundskole
 Højskole
 Gymnasium (gymnasieskole)
 Latinskole
 Lilleskole
 Steinerskole
 Søndagsskole
 Ungdomsskole
 Sudbury-skole

Uddannelsesinstitutioner
Bilady, Bilady, Bilady

Sangen Bilady, Bilady, Bilady (Mit hjemland, mit hjemland, mit hjemland) er Egyptens nationalmelodi. Tekst og musik er komponeret af Sayed Darwish, og den blev gjort til officiel nationalhymne i 1979.

Sangen har tre vers, men det er kun første vers, der synges regelmæssigt.

Arabisk sang-tekst 
بلادي بلادي بلادي
لكِ حبي و فؤادي
بلادي بلادي بلادي
لك حبي و فؤادي

مصر يا أم البلاد
انت غايتي والمراد
وعلى كل العباد
كم لنيلك من اياد

بلادي بلادي بلادي
لكِ حبي و فؤادي
بلادي بلادي بلادي
لك حبي و فؤادي

مصر انت أغلى درة
فوق جبين الدهر غرة
يا بلادي عيشي حرة
واسلمي رغم الأعادي

بلادي بلادي بلادي
لكِ حبي و فؤادي
بلادي بلادي بلادي
لك حبي و فؤادي

مصر اولادك كرام
أوفياء يرعوا الزمام
سوف تحظى بالمرام
باتحادهم و اتحادي

بلادي بلادي بلادي
لكِ حبي و فؤادي
بلادي بلادي بلادي
لكِ حبي و فؤادي

مصر يا بلد النعيم
سدت بالمجد القديم
مقصدى دفع الغريم
وعلى الله اعتمادى

بلادي بلادي بلادي
لكِ حبي و فؤادي

Transskription fra arabisk 
KOR:
Biladi biladi biladi
Lakihubbi wa fuadi

(gentages)

Misr ya umm al bilad
Inti ghayati wal murad
Wa alla ku il ibad
Kam lineelik min ayadi

KOR

Misr intiaghla durra
Fawq gabeen addahr ghurra
Ya biladi aishihurra
Wa asadi raghm al adi.

KOR

Misr awladik kiram
Aufiya yaruzimam
Saufa takhti bilmaram
Bittihadhim waittihadi.

Oversættelse til dansk 
KOR:
Mit hjemland, mit hjemland, mit hjemland,
Min kærlighed og mit hjerte er vendt mod dig.
(gentages)

Egypten! Oh, alle landes moder,
Du er mit håb og min stræben,
Hvordan kan man tælle
Nilens velsignelser for menneskeheder?

KOR

Egypten! Du dyrebare juvel,
Som stråler på evighedens pande!
Åh, mit hjemland, vær frit for evigt,
Sikker for alle fjender!

KOR

Egypten! Dine børn er ædle,
Loyale, og beskyttere af din jord.
I krig og i fred
Giver vi vore liv for din skyld.

Egypten
Nationalsange
Grupos Antiterroristas de Liberación

Grupos Antiterroristas de Liberación ("Antiterrorist befrielses-grupperne"), forkortet GAL, var en gruppe dødspatruljer, der ulovligt blev skabt af højtplacerede personer i den spanske regering for at bekæmpe ETA. GAL blev finansieret og beskyttet af det spanske indenrigsministerium.

Historie 
GAL opererede primært i Baskerlandet, mest på den franske side af grænsen. Dog foregik kidnapninger, tortur og økonomisk kriminalitet også andre steder i Spanien. Ofrene var både medlemmer og støtter af ETA, og også uskyldige mennesker blev dræbt. GAL var beviseligt aktiv i perioden fra 1984 til 1986, og begik mindst 23 mord. Perioden bliver ofte kaldt "La guerra sucia" (den beskidte krig) i spansk historie.

Kidnapningen og det senere mord på Joxe Antonio Lasa og Joxe Ignacio Zabala i oktober 1983 og kidnapningen af Segundo Marey i 1984 markerede gruppens opstart.

En mistanke om at Felipe González, PSOEs daværende premierminister i Spanien, skulle have været involveret i GAL påvirkede valgkampagnen i 1996, hvor Det Spanske Socialistiske Arbejderparti (PSOE) blev overhalet af José María Aznars Folkeparti (PP) for første gang. Gonzáles trak sig derefter tilbage som partiformand. Ricardo García Damborenea er det eneste medlem af PSOE, der har taget ansvar for de handlinger, der foregik i GAL. Felipe Gonzáles er aldrig selv blevet anklaget for at have kendt til GAL, men har offentligt undskyldt på sine tidligere ministres vegne. Øvrige medlemmer af PSOE har offentligt fordømt GAL's kriminalitet, men generelt betragter PSOE's ledere dog ETA's og GAL's kriminalitet som væsensforskellig og understreger ofte dette i deres afstandstagen fra GAL. José María Aznars regering benådede flere medlemmer af PSOE for domme i forbindelse med GAL-aktiviteter.

Paradoksalt betragtes GAL i dag som en væsentlig årsag til at ETA overlevede ind i 1990'erne og videre frem, eftersom bevægelsen var med til at styrke billedet af, at ETA var offer i en krig mod en autoritær stat, der forsøgte at bekæmpe hele det baskiske folk.

Dømte GAL-medlemmer 
Selve angrebene blev foretaget af individer i det spanske nationalpoliti eller lejet indsats i Frankrig.
Nogle af de dømte bagmænd er:

 José Barrionuevo Peña, indenrigsminister.
 Rafael Vera, leder af statens sikkerhedsråd.
 Ricardo García Damborenea, generalsekretær for PSE (PSOE's baskiske afdeling) i Biscay.
 Francisco Álvarez, tidligere leder af en anden anti-terrorist-gruppe.
 Miguel Planchuelo, leder af politiets informationsbrigade i Bilbao
 José Amedo Fouce, politichef.
 Julián Sancristóbal, repræsentant for den spanske regering i Biscay.

GAL i dag 
Ingen aktioner, der minder om GAL's metoder, er beviseligt foregået siden 1986. Batasuna og ETA hævder imidlertid, at der eksisterer en såkaldt "grøn GAL", en gruppe af civilgarden (der bruger grønne uniformer) placeret i San Sebastián, der ulovligt angriber medlemmer af ETA.

Terrorgrupper
Højskole

Højskole har flere betydninger:

 Folkehøjskole
 Professionshøjskole

Højskole er ikke et beskyttet navn. Uddannelser eller andre institutioner i Danmark eller udlandet, der kalder sig højskole. I daglig tale kaldes Folkehøjskoler ofte for højskoler.

Forskellen på en folkehøjskole og andre typer af højskoler er, at de danske folkehøjskoler får statstilskud fra Kulturministeriet og opfylder kravene i loven om folkehøjskoler.
Selskabet for Efterslægten

Selskabet for Efterslægten stiftedes i København 4. marts 1786 på foranledning af Johann Clemens Tode – der i fortrydelse var gået ud af Selskabet for Borgerdyd – af 17 kendte mænd, hvoriblandt digterne Edvard Storm, Thomas Thaarup, Ole Johan Samsøe, Tode, Knud Lyne Rahbek og magister Rasmus Nyerup.

Den pædagogiske retning, hvorfra selskabet inspireredes, var den filantropiske bevægelse, og dets formål var efterslægtens, dvs. ungdommens og børnenes oplysning i borgerlig retning, at uddanne dydige og duelige borgere med sunde begreber, gode grundsætninger og nyttige kundskaber, med fysisk styrke og legemlig færdighed. Det blev snart et blomstrende og virksomt selskab. Efter et års forløb havde det allerede 250 medlemmer og 1790 332, og højtstillede mænd (som Christian Ditlev Reventlow, Edvard Colbjørnsen, Sjællands biskop Nicolai Edinger Balle og flere) støttede det som overordentlige medlemmer.

De midler, ved hvilke selskabet virkede for sit formål, var underholdende og almeninteressante søndags- og aftenforelæsninger over emner inden for naturvidenskab, historie, geografi,
lovkyndighed, praktisk filosofi osv. til "Børns og de til Skoleholderembedet bestemte Medborgeres Nytte", undervisning for ungdommen i en helst med legemlig øvelse forbundet
nyttig kunst, fremme af almennyttig læsning blandt almuen (ved udgivelse af småskrifter og bl.a. også viser mod overtro og last og for dyd, arbejdsomhed, klogskab, lydighed mod øvrigheden, god børnetugt osv.) og endelig ved oprettelse af en borgerlig realskole, Efterslægtselskabets Skole, der åbnedes 3. januar 1787, og med hvilken selskabet havde det held i Edvard Storm at finde en overordentlig nidkær og pædagogisk dygtig lærer og inspektør. For ham var skolens fremme en livsopgave, og den kom hurtig i en så ypperlig tilstand, at Rahbek med rette
1824 i en tale kunne nævne Efterslægtselskabet som "den blomstrende Indretning, det skyldtes, at de for den dannede Borger fornødne Kundskaber ikke mere er Latinskolens Monopol". Og 1840 kunne skolens navnkundigste discipel, Adam Oehlenschläger, i en tale give selskabet den lovprisning, "at det havde givet det første Eksempel i at stifte Skoler, hvis Hovedhensigt ikke var at meddele Disciplene en død Lærdom, med Tilsidesættelse af det menneskelige, men at uddanne Barnets ædle Evner, idet man bibragte det nyttige Kundskaber".

Skolen blev senere en del af De forenede Skoler og har i dag navnet HF-Centret Efterslægten.

Foreninger fra Danmark
Etableret i 1786
Dannevirke (flertydig)

Dannevirke har flere betydninger:

 Dannevirke – et voldanlæg
 Dannevirke (avis) – en avis, der udkom 1838-1972
 Danne-Virke – et tidskrift, der udkom 1816-1819
 Dannevirke, New Zealand – en landsby i Tararua Districtet i New Zealand, grundlagt af sønderjyder.
 Dannevirke, Slesvig, en landsby i Sydslesvig
Nøddebo Præstegård (film fra 1934)

Nøddebo Præstegaard er en dansk film fra 1934, instrueret af George Schnéevoigt. Manuskriptet er af Fleming Lynge og Svend Rindom efter romanen Ved Nytaarstid i Nøddebo Præstegaard af Henrik Scharling. Den findes ligeledes i en udgave fra 1974.

Medvirkende 

 Hans Egede Budtz
 Charles Tharnæs
 Hans Kurt
 Johannes Meyer
 Katy Valentin
 Karin Nellemose
 Maria Garland
 Schiøler Linck
 Kai Holm
 Rasmus Christiansen
 Karen Poulsen
 Pouel Kern

Eksterne henvisninger 
 Optage-lokationer
 

Danske film fra 1934
Film instrueret af George Schnéevoigt
Julefilm fra Danmark
Dansksprogede film