kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hertugdømmet Preussen

Hertugdømmet Preussen (: Herzogtum Preußen; : Ducatus Prussiae; : Prusy Książęce; : Prūsijos kunigaikštystė) var et hertugdømme i den østlige del af Preussen fra 1525–1701. Det var den første protestante (luterske) stat, med en overvejende tysk talende befolkning, med minoriteter af polakker og preussike litauere. I gamle teksater og på latin referer termen Prut(h)enia både til hertuglige Preussen, dets vestlige nabo kongelige Preussen og deres fælles forgænger Den Tyske Ordensstat. Desuden den første protestantiske stat, som allerede i 1612 skiftede fra den julianske kalender til den gregorianske kalender.

I 1525, under Reformationen, sekulariserede Stormesteren af den Tyske Orden, Albert, ordenes preussike territorie, og blev Albrecht af Preussen. Hans hertugdømme, der havde hovedstad i Königsberg (Polsk: Królewiec, nu Kaliningrad), blev etableret som len til Kongeriget Polen. Det gik i arv til kurfyrsterne af slægten Hohenzollern fra Brandenburg i 1618; denne personalunion kaldes Brandenburg-Preussen. Frederick William, den "store" af Brandenburg, opnåede fuld suverænitet over territoriet i Wehlautraktaten fra 1657, og dette blev gentaget i 1660 ved Freden i Oliwa. Hertugdømmet Preussen blev ophøjet til kongeriget Preussen i 1701.

Se også 
 Regenter af Preussen

Eksterne henvisninger 
 Medieval map with borders
 Map of Prussia from about 1635 

Hertugdømmet Preussen
Polens historie
Preussen
Ditlev Rumohr

Ditlev Rumohr (1634 – 8. januar 1678) var officer, og blev født på sin slægts gamle sæde, Røst i Angel. Hans forældre var Henrik Rumohr til Røst og Ida Brockdorff af Vindeby Gods. Hans militære løbebane er ikke let at følge. Allerede 1649 synes han at have været rytter. I 1660 var han ritmester ved Chr. Urnes regiment og var den egentlige ophavsmand til det slagsmål, under hvilket H.F. Levetzow dræbte en trompeter. Regimentet blev opløst i 1661, og Rumohr rejste til udlandet. I 1666 rejste han hjem fra Konstantinopel. I 1667 blev han dansk oberstløjtnant og stod i denne egenskab ved sjællandske nationale rytterregiment 1670-73, hvorefter han tog tjeneste i Brunsvig-Wolfenbüttel som oberst for et infanteriregiment og kæmpede mod franskmændene og svenskerne. Han vendte atter hjem i 1677 og blev dansk generalmajor. Ved den uheldige storm på Malmø (26. juni) kommanderede han en af stormkolonnerne, der dog ikke nåede at komme over graven. I slaget ved Landskrone (14. juli) var han en af de kommanderende på slagordenens venstre fløj; han fik hesten skudt under sig og kom i svensk fangenskab, men blev hurtig løsladt, således at han samme efterår kunne være med på toget til Rygen. Da kongen forlod øen, indsatte han Rumohr til guvernør med befaling til at optræde med forsigtighed. Da den svenske general Kønigsmark i begyndelsen af 1678 traf forberedelser til at gå over til Rygen, trak Rumohr sine tropper sammen ved landgangsstedet; men den opstilling, han tvært imod den ham givne instruktion indtog, var kun lidet egnet til at standse en overlegen fjende. Angrebet blev iværksat 8. januar; Rumohr fik dog ikke udfaldet af sine uheldige dispositioner at se; han blev dræbt af et af de første kanonskud, fjenden løsnede. Der siges, at han var en tapper Mand, men manglede besindighed og «brugte haard og Stræng Konduite».

Rumohr giftede sig i 1670 med datteren af rigsfeltherren Hans Schacks, Augusta Schack (født 30. september 1655 og døde allerede 19. november 1670), hvorefter Rumohr måtte tilbagegive Gisselfeld, som han havde fået med hende. Han ejede Røst og nabogården Tøstrup og fortsatte her sin slægts stridigheder med flækken Kappels indbyggere, som man ville påstå var livegne under Røst. Ejendommene gik, da Rumohr ikke efterlod børn, over til hans brødre, af hvilke Cai Rumohr (1635 – 1714), dansk gesandt i Dresden, gehejmeråd og hvid ridder, var den mest fremtrædende.

Generalmajorer fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Personer i Den Skånske Krig fra Danmark-Norge
Faldne danske militærfolk
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Ditlev
Kavaleriofficerer fra Danmark
V4-motor

En V4-motor er en stempelmotor med fire cylindre med en fælles krumtapaksel i V-form. V4-motoren er mindre udbredt end den fircylindrede rækkemotor, og i dag er konfigurationen mest udbredt i motorcykler. Eksempler på biler med denne motorkonfiguration er Ford Taunus og Saab 95/Saab 96, der benyttede Fords V-4.

Fordelen ved en V4-motor er, at den bliver kort og kompakt. Den kan derfor passe i længderetningen i motorrummet på en lille bil. Ulemperne ved en V4-motor er hovedsageligt vibrationer, der opstår, fordi den ikke er naturligt afbalanceret. De to stempler på samme side bevæger sig i modfase, dvs. det ene bevæger sig opad, mens det andet bevæger sig nedad, men dette skaber en vibration, fordi bevægelsen ikke udlignes af det andet stempel. I en boksermotor eksisterer dette problem ikke, da de modsatte cylinderrækker balancerer hinanden med deres bevægelser. Normalt løses dette ved at have en balanceaksel i motoren. En anden ulempe ved V4-motoren sammenlignet med en rækkemotor er, at der er to topstykker, og hvis motoren har overliggende knastaksler, skal der også være to af disse. V-motorer med stødstænger kan dog have en fælles knastaksel mellem cylinderrækkerne.

Referencer 

Stempelmotorkonfigurationer
Rudeoptræk

Et rudeoptræk er en anordning i en bil beregnet til at åbne og lukke bilruderne. Der findes to typer, dels manuelle rudeoptræk, hvor man ved hjælp af et drejeligt håndtag forbundet med snoretræk til ruden åbner og lukker den og dels el-ruder, som kan åbnes og lukkes elektrisk ved hjælp af en kontakt. I dag er el-ruder mest almindelige i nye biler.

De første el-ruder blev introduceret i 1941 i henholdsvis en Lincoln og en Packard – i begge tilfælde på luksusmodeller.

Kontakterne til el-ruderne sidder sædvanligvis på dørene, men enkelte biler har dem siddende på det forreste panel midtpå (bl.a. nogle Saab-modeller). Der er forskel på, hvor mange af ruderne der har el-drev. Minimum er ruderne ved forsæderne, men mange modeller har også el-ruder bagi. Normalt er der mulighed for at kontrollere alle de el-drevne ruder fra førerpladsen. I de fleste tilfælde skal kontakten holdes nede, mens ruden åbnes (lukkes), men der findes også systemer, hvor et enkelt tryk åbner (lukker) ruden helt.

Bildele
Sundhedskonsekvensvurdering

Sundhedskonsekvensvurdering er en betegnelse for metoder til systematisk vurdering af forventede konsekvenser for sundhed for berørte personer på baggrund af faktuel viden ved en plan eller et projekt. Sundhedskonsekvensvurdering involverer en vurdering af både positive og negative effekter med udgangspunkt i bestemmende faktorer for sundhed på tværs af fagområder, såsom fysiske omgivelser, miljø, sociale forhold og ulighed i sundhed. Vurderingen kan også indeholde forslag til at afbøde negative konsekvenser og forstærke positive konsekvenser.
WHO har gennem netværket Healthy Cities sat fokus på sundhedskonsekvensvurdering eller Health Impact Assessment som redskab i indsatsen for at fremme sundhed for alle og for at modvirke ulighed i sundhed.

Eksterne henvisninger 
 HIA Community Wiki
 HIA Connect
 HIA Gateway
 IMPACT – International Health Impact Assessment Consortium
 World Health Organization HIA Site

Konsekvensvurdering
Samfund
Dragetand

Under Anden Verdenskrig, benyttede man ordet "dragetænder" til firkantede pyramideformede spærringer, der blev benyttet til at kontrollere og umuliggøre fjendens transport. Opfindelsen blev hurtigt spredt, og blev især benyttet på Siegfried-linjen.

Militære feltanlæg

Anden Verdenskrig 
Dragetand eller -tænder () var firkantede pyramideformede spærringer af armeret beton, der blev benyttet under Anden Verdenskrig for at kontrollere og besværliggøre invasioner med kampvogne. Ideen var at nedsætte farten på kampvognene og lede dem ind i "dødszoner" hvor de hurtigt kunne blive udryddet vha. panserværnsvåben. I praksis gjorde benyttelsen af ingeniørtropper og specielle rydningskøretøjer, at dragetænderne kunne fjernes relativt hurtigt, og de viste sig ikke at være så effektive som forventet.

De blev især benyttet på de vesteuropæiske fronter i Anden Verdenskrig. Tyskerne benyttede dem gevaldigt i Siegfried-linjen og Atlantvolden; normalt var hver "tand" 90 cm til 120 cm høj afhængigt af den præcise model. Landminer var ofte placeret imellem "tænderne", og yderligere forhindringer bygget igennem linjerne af "tænderne" (som f.eks. pigtråd til at hæmme infanteriet, eller tjekkiske pindsvin for yderligere at hindre kampvogne). Frankrig benyttede dem i Maginot-linjen, imens mange blev benyttet i England i år 1940-1941 til at styrke det britiske forsvar imod en mulig tysk invasion.

"Bag minefælderne var dragetænderne. De hvilede på en cementmåtte omkring ti til tredive meter lang, sunket en meter eller to igennem jorden (for at forhindre muligheden med at grave en tunnel under dem og placere sprængstoffer). På toppen af måtten var selve tænderne, trunkerede pyramider af armeret beton omkring en meter høj i forreste række, til to meter høj i den bagerste. De blev placeret på afstand på en sådan måde, at en kampvogn ikke kunne køre igennem. Imellem tænderne var der placeret minefælder, pigtråd, og bunkere der var næsten umulige at udslette med artilleri og placeret på en sådan måde at de kunne dække hele fronten. 	Den eneste måde at slå disse bunkere ud på var at infanteriet skulle omgå dem og angribe den bagerste indgang. Men bag bunkerne, var der ofte en ny linje dragetænder; to, tre, fire eller måske endda fem.''"

På grund af det høje antal af dragetænder og deres mekaniske styrke, kan man i dag stadig se mange af dem på Siegfried- og Maginot-linjerne.

Efter Anden Verdenskrig 
Schweiz fortsætter med at opretholde linjer af dragetænder i visse strategiske områder, og har veje med dragetænder, der er klar til at løftes op og blokere selve vejene. I den militære jargon omtales disse konstruktioner ofte som 'Tobleronelinjer, efter Toblerone chokolade.

Dragetænder kan også ses i visse dele af den nord-/sydkoreanske grænse.

Nogle lande, som f.eks. dem der blev skabt inden Montenegros uafhængighed, har tænder der kan transporteres og opsættes på strategiske punkter, hvor de bliver løftet og placeret på veje.

Se også 
 Partisansøm
 Tjekkisk pindsvin

Referencer

Eksterne links 
 Toblerone-linjen   
 Dragetænder i Horsham, Vest Sussex 

Militær
Panserværnsvåben
Fæstningsanlæg
Brevhemmelighed

Hvis post sendes til en fysisk person eller adresseres personligt til en medarbejder ved en juridisk person, er det et brud på brevhemmeligheden, hvis andre åbner posten uberettiget. Det gælder eksempelvis hvis en kæreste, bror eller ægtefælle åbner brevet for at finde oplysninger om personen. Forbrydelsen er fuldbyrdet i det øjeblik, posten bliver åbnet.

Brevhemmelighed i Danmark 
Den danske Grundlov angiver i paragraf 72, at der ikke må ske brud på "post-, telegraf- og telefonhemmeligheden" uden en retskendelse, eller hvor en lov giver en "særegen undtagelse".
Hullet med den særegne undtagelse er udnyttet i Forsvarslovens paragraf 17, hvor forsvarsministeren uden retskendelse kan træffe foranstaltninger, der sætter brevhemmeligheden ud af kraft "under krig eller andre ekstraordinære forhold".
Der er ingen nærmere forklaring på hvornår der er tale om disse forhold, og det har været uklart, om den såkaldte "krig mod terror" og Krigen i Afghanistan gør, at forsvarsministeren kan træffe foranstaltninger med baggrund i paragraf 17. Forsvarsministeriet har i et notat fra 2009 oplyst, at ministeriet ikke opfatter Krigen i Afghanistan som en krig i paragraf 17's forstand, men som en "ikke-international væbnet konflikt", og at bekymringer om paragraf-17 aflytninger er "helt ubegrundet". 
CEPOS har vurderet, at paragraf 17 er i strid med den Europæiske Menneskerettighedskonvention.

Brevhemmeligheden er også specificeret i Straffelovens § 263, stk. 1:
§ 263.  Stk. 1 – Med bøde eller fængsel indtil 6 måneder straffes den, som uberettiget bryder eller unddrager nogen et brev, telegram eller anden lukket meddelelse eller optegnelse eller gør sig bekendt med indholdet. 

Der gælder dog en række formildende omstændigheder, f.eks. hvis brevet åbnes ved en fejl, eller modtageren er bevidstløs eller død. Hvis et brev åbnes ved en fejl, skal man straks stoppe læsningen, når man bliver klar over fejlen.

Post Danmark 

Forsendelser fra udlandet er forsynet med en tolddeklaration, der deklarerer indholdet og giver Post Danmark ret til at åbne forsendelsen og kontrollere rigtigheden af deklarationen. Er forsendelsen ikke forsynet med en tolddeklaration, kan Post Danmark lægge forsendelsen på lager, og indhente yderligere oplysninger fra modtageren.

Arbejdsgivere 

Fysiske breve sendt til en virksomhed, markeret med f.eks. "Att:" betragtes som breve til virksomheden, og andre kan derfor åbne disse. Man skal dog stoppe læsningen, hvis indholdet viser sig at være privat.

Elektronisk post kan iflg. Datatilsynet gemmes og gennemgås, hvis medarbejderen "på forhånd på en klar og utvetydig måde [er] informeret om sikkerhedskopieringen og den eventuelle gennemgang af den enkelte medarbejders e-post".

Kilder 

Straffelovsovertrædelser
Juridiske begreber
Postvæsen

pl:Tajemnica pocztowa
Max Ernst

Max Ernst (født 2. april 1891 i Brühl, Tyskland, død 1. april 1976 i Paris) var en tysk maler, grafiker og skulptør. Han fik ingen kunstuddannelse, men studerede filosofi, psykologi, kunsthistorie og litteratur på universitetet i Bonn. Hjemvendt fra fronten ved 1. verdenskrigs afslutning blev han i 1919 medstifter af dadagruppen i Köln under navnet Dadamax. Målet for dadabevægelsen var at vise meningsløsheden i tidens borgerlige værdier, moral og æstetik i håb om at frigøre kunsten. I stedet hyldede den alt det absurde, groteske og ulogiske i kunstneriske udtryk, digtoplæsninger og aktioner.

Samtidigt udviklede Max Ernst sine collager, som inspirerede André Breton og andre intellektuelle i Paris. Max Ernst drog i 1922 til Paris for at slutte sig til en gruppe, der senere dannede den surrealistiske bevægelse. I 1937 blev han stemplet som Entartet kunstner af nazisterne, som forbød al kunst, der ikke er naturalistisk, og som ikke afspejler den særlige tyske folkesjæl. Max Ernst blev i Frankrig anset for fjendtlig udlænding og blev fængslet flere gange, før han flygtede til USA i 1941. Han bosatte sig i Sendona i  Arizona, hvor han blev fascineret af den indianske kunst og kultur og af selve landskabet i det sydvestlige USA. Tilbage i Europa i 1953 slog han sig ned i Frankrig og levede der resten af sit liv.

Udvalgte værker 
 Vennernes møde (1922/1923)
 And the butterflies began to sing (Et les Papillions se Mettent a Chanter) (1929)
 Aquis Submersus (1919)
 Entire City (1934)
 Capricorn (1948)
 Europe After the Rain (1940–1942)
 Forest and Dove (1927)
 La femme 100 têtes (The hundred-headed woman or The woman without a head) (1929)
 Little Machine Constructed by Minimax Dadamax in Person (1919–1920)
 Loplop Introduces Loplop (1930)
 Lunar Asparagus (1935)
 Murdering Airplane (1920)
 Pietà or Revolution by Night (1923)
 The Elephant Celebes (1921)
 The Hat Makes the Man (1920)
 The Robing of the Bride (1940)
 The Wood (1927)
 Trophy, Hypertrophied (1919)
 Two Children Are Threatened by a Nightingale (1924)
 Une Semaine de Bonté (1934)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Malere fra Tyskland
Surrealisme
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Tommi Grönlund

Tommi Grönlund (født 9. december 1969) er en tidligere finsk fodboldspiller.

Han har været professionel fodboldspiller i 13 år og spillet 22 kampe for det finske A-landshold.

Historie 

Det hele startede for alvor den 26. april 1992 da han debuterede i den bedste fodboldrække i Finland. Det var for den finske storklub HJK Helsinki, som han i alt nåede at spille 131 kampe for over 2 perioder. Det var også her han sluttede sin fodboldkarriere i 2004.

I foråret 1997 var det så tid til at prøve noget nyt. Han skiftede til den danske Superliga klub Viborg FF hvor han i foråret 1997 fik 12 kampe og scorede 1 mål. Han fandt sig dog aldrig til rette i Danmark, og blev i efteråret udlejet til den svenske klub Ljungskile SK.

Den 1. januar 1998 skiftede han permanent til svensk fodbold. Det var klubben Trelleborgs FF der skrev kontrakt med den defensive midtbanespiller. Her spillede han i 3 sæsoner, inden turen gik til Skotland og Hearts.

Eventyret i Skotland blev dog kort. Selvom Grönlund havde stor succes på banen, måtte kontrakten ophæves inden et år da klubben havde store økonomiske problemer og ikke kunne aflønne spillerne.

Sverige blev igen base for spilleren, da Helsingborgs IF var hurtige med en kontrakt i 2002. Her spillede han 39 kampe i Allsvenskan over 2 sæsoner.

Han sluttede karrieren af der hvor det hele startede, da han spillede 14 kampe i foråret 2004 for HJK Helsinki.

Efterfølgende har han bl.a været ekspert-kommentator på finsk Canal+.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Finland
Fodboldspillere fra HJK Helsinki
Fodboldspillere fra Viborg FF
Fodboldspillere fra Ljungskile SK
Fodboldspillere fra Heart of Midlothian F.C.
Fodboldspillere fra Trelleborgs FF
Fodboldspillere fra Helsingborgs IF
Sterilitet

Sterilitet eller  infertilitet er et udtryk som dækker både dyr og mennesker, der ikke er i stand til at formere sig. Udtrykket bruges også om noget, der er rent og frit for bakterier.

Referencer 

Frugtbarhed
Lejde

Lejde eller frit lejde er sikkerhed for, at den, der frivillig giver sig i en andens magt, ikke skal forulempes ved personligt angreb, ved retsforfølgning eller lignende. Lejde tilsagdes i Middelalderen i reglen ved et lejdebrev (saluus conductus), se for eksempel Erik Menveds lejdebrev 1299 for Jens Grand, Script, rerum Danicarum VI. 335 og 341. Danske Lov 3—20—1 (Norske Lov 3—22—1) taler om »Kongens særdeles Lejdebrev«, der var en betingelse for, at jøder straffrit kunne komme ind i riget. Lejde er i nutiden upraktisk i Danmark, jfr. kronvidne. I krigstid spiller lejde (fr.: sauf-conduit) derimod vedblivende en rolle. Ordet betegner her tilladelser, som af de krigsførende magter eller deres militær myndigheder meddeles fjendtlige eller neutrale personer, og hvorved det tillades disse at begive sig et eller andet sted hen, f.eks. at passere gennem de militære linjer, uden at risikere personlig overlast eller tilfangetagelse.

Frit lejde er et usikkert begreb, som ikke nødvendigvis indebærer beskyttelse mod tredje part. Der findes endvidere eksempler på en upålidelig statsmagters misbrug af begrebet for at fremme egne interesser, således f.eks. i 1995, hvor Saddam Husseins to svigersønner flygter fra Irak og anmoder om asyl i Jordan. Senere får de frit lejde til at vende hjem, men bliver myrdet ved hjemkomsten.

Et kronvidne er betegnelsen for det vigtigste vidne i en retssag, men det var oprindeligt en praksis, som kunne minde om frit lejde. Begrebet (King's evidence) stammer fra engelsk retspraksis, som lover straffrihed for en strafskyldig person, hvis han lader sig bruge som vidne mod sine medskyldige.

I to perioder i de senere årtier (1. november – 1. december 1997 samt 14. maj – 14. juni 2009) har rigspolitichefen givet frit lejde til at aflevere ulovlige våben på landets politistationer. Ejerne kunne på den måde undgå at blive tiltalt for ulovlig våbenbesiddelse. Ligeledes bestemte Justitsministeriet en frit-lejde-aktion i 2017 (1. juni – 1. juli).

Reference 

Retsvidenskab
Jura
Juridiske begreber
Formel 1 2009

Formel 1-VM 2009 var det 60. formel 1 verdensmesterskab og blev arrangeret af FIA. Det startede 29. marts og blev afsluttet 1. november. Totalt blev der kørt 17 formel 1-løb.

Teams og kørere

Løbskalender

† Første sæson for Abu Dhabi GP

Resultater

Grands Prix

Kørere

 Kører som ikke gennemførte Grand Prix, men er klassificere da de gennemførte over 90% af løbs distancen.

 Der blev kun givet halve point ved Malaysia Grand Prix da kun 75% af løbs distancen blev gennemført pågrund af regn.

Konstruktør

 Kører som ikke gennemførte Grand Prix, men er klassificere da de gennemførte over 90% af løbs distancen.

 Der blev kun givet halve point ved Malaysia Grand Prix da kun 75% af løbs distancen blev gennemført pågrund af regn.

Verdensmester blev britiske Jenson Button fra Brawn GP-teamet, der sikrede sig titlen i næstsidste løb i Brasilien 18. oktober.

Se også

Referencer 

Sport i 2009
V4

V4 har flere betydninger:

 V4-motor – en V-formet motor med fire cylindre.
 Visegrádgruppen – en gruppe af de fire mellemeuropæiske lande Polen, Tjekkiet, Slovakiet og Ungarn.
Wimbledon-mesterskaberne 2009

Wimbledon-mesterskaberne 2009 var en tennisturnering, der blev spillet udendørs på græsbaner i perioden 22. juni – 5. juli 2009 i All England Lawn Tennis and Croquet Club i London, Storbritannien. Det var den 123. udgave af Wimbledon-mesterskaberne og den tredje Grand Slam-turnering i 2009. Kvalifikationen spilledes den 15. - 18. juni 2009 i Bank of England Sports Club i Roehampton.

Præmier 

Den samlede præmiesum for Wimbledon-mesterskaberne 2009 androg £ 12.550.000, hvilket var en stigning på ? % i forhold til året før. I mesterskabsrækkerne var pengepræmierne fordelt som vist nedenfor.

I rækkerne for kørestolstennis androg pengepræmierne £ 28.000, hvilket var en stigning på ??? % i forhold til 2019.

Pengepræmierne i opvisningsturneringerne med deltagelse af tidligere stjerner, tre rækker med otte par i hver række, androg £ 267.000, hvilket var en stigning på ??? % i forhold til 2019.

Derudover var der afsat £ 772.200 til per diem-udbetalinger.

Finaler 

Der blev konkurreret i 14 rækker, og resultater af finalerne fremgår af nedenstående tabel:

Resultater 

Nedenfor er resultaterne i singlerækkerne anført fra ottendedelsfinalerne og frem, mens resultaterne i doublerækkerne er anført fra kvartfinalerne og frem. For alle resultater: Se de uddybende artikler om de enkelte rækker.

Herresingle

Damesingle

Herredouble

Damedouble

Mixed double

Kilder / eksterne henvisninger 
 Wimbledon 
 A Guide to the Championships for the Media (AELTC, 2010)

 
WTA Tour 2009
Kimiko Date-Krumm

Kimiko Date-Krumm (japansk: クルム伊達公子, født 28. september 1970 i Kyoto, Japan) er en professionel tennisspiller fra Japan.

WTA-titler

Single

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 

Tennisspillere ved sommer-OL 1992
Deltagere for Japan ved sommer-OL 1992
Tennisspillere fra Japan
Personer fra Kyoto
Kei Nishikori

Kei Nishikori (japansk: 錦織 圭, født 29. december 1989 i Shimane, Japan) er en professionel tennisspiller fra Japan. Hans højeste placering på ATP`s rangliste er en 4. plads som han opnåede i marts 2015.

ATP-titler

Single

Eksterne henvisninger 
 

Tennisspillere fra Japan
Deltagere for Japan ved sommer-OL 2008
Deltagere for Japan ved sommer-OL 2012
Deltagere for Japan ved sommer-OL 2016
Tennisspillere ved sommer-OL 2008
Tennisspillere ved sommer-OL 2012
Tennisspillere ved sommer-OL 2016
Tennisspillere ved sommer-OL 2020
Olympiske medaljevindere i tennis
Olympiske bronzemedaljevindere fra Japan
Medaljevindere ved sommer-OL 2016