kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arasvikfjorden

Arasvikfjorden er en delfjord af Vinjefjorden mellem kommunerne Heim og Aure på Nordmøre nordøst i Møre og Romsdal fylke i Norge. Arasvikfjorden er en fortsættelse af Korsnesfjorden, som ligger i vest, og går 12 kilometer mod øst på sydsiden af Ertvågsøya. Valsøya ligger på sydsiden af fjorden og på sydsiden af øen ligger indløbet til Valsøyfjorden som går mod syd. Fjorden ender i øst mellem Rumpa i nord, Arøya og Renndalshamna i syd.

Over fjorden går færgeforbindelsen Arasvika-Hennset som blev åbnet i 1965, da som del af et større trafikforbindelse. Europavej E39 går langs fjorden i syd.

Spækhuggeren Keiko, kendt fra -filmen, døde i bugten ved Taknes i Arasvikfjorden 12. december 2003 i en alder af 27 år. Dødsårsagen antoges at være lungebetændelse.

Kilder og henvisninger 

Aure
Heim
Fjorde i Møre og Romsdal
Raketmotor

En raketmotor skaber fremdrift ved at kaste masse bagud med høj hastighed. Som regel gøres dette ved at foretage en forbrænding i et brændkammer, hvorved der opstår et højt tryk og en høj temperatur. Ved at lade gassen passere igennem en raketdyse accelereres gassen op i fart, på bekostning af tryk og temperatur, der begge falder på vej gennem dysen.

Et fartøj, der drives frem af en raketmotor, kaldes oftest en raket.

Raketmotorer er reaktionsmotorer, hvilket vil sige, at de driver sig selv frem ved at kaste masse bagud, jævnfør Newtons tredje lov.

Der findes også raketmotorer, som ikke fungerer vha. en kemisk forbrænding, f.eks. atommotorer, "kold-gas-thrustere" og ionmotorer.

Der findes grundlæggende tre forskellige former for raketmotorer:
 Motorer med flydende brændstof og iltningsmiddel
 Motorer med fast brændstof og iltningsmiddel
 Hybridmotorer, typisk med fastbrændstof og flydende (eller gasformigt) iltningsmiddel, men somme tider også omvendt.

De fleste andre forbrændingsmotorer medbringer kun selv deres brændstof i en brændstoftank; oxygenen til forbrændingen kommer fra atmosfæren. Det gælder f.eks. både benzin- og dieselmotorer til biler, samt f.eks. jetmotorer til fly. Raketmotorer medbringer dog altid selv deres eget iltningsmiddel. Hvis der er tale om en flydende-brændstof-raketmotor, medbringes iltningsmidlet i en særlig tank, og brændstof og iltningsmiddel blandes sammen i brændkammeret, og forbrændingen foregår omgående. Hvis der er tale om en fastbrændstof-motor, blandes brændstof og iltningsmiddel grundigt sammen og anbringes i brændkammeret længe inden raketopsendelsen.

At raketmotorer medbringer deres egen ilt gør, at de kan anvendes i det lufttomme rum. Derfor er raketter og raketmotorer helt uundværlige til rumrejser.

Raketmotorer findes over en enorm størrelsesskala: De mindste raketmotorer i brug er mikroskopiske, de største er på størrelse med et hus.

Fremdrift af rumfartøjer
Flyveteknik
Nikita van der Vliet

Nikita van der Vliet (født 14. marts 2000 i Zaandam, Holland) er en hollandsk håndboldspiller der spiller for den danske klub Odense Håndbold og for det hollandske landshold.  

Hun udmærkede sig ved U18 VM i 2018, som blev afholdt i Polen, ved at blive kåret til turneringens bedste stregspiller samtidig med at hun også blev turneringens topscorer med 64 mål. Hun blev udtaget til den hollandske bruttotrup før VM slutrunden i Japan i 2019, men blev siet fra det endelige hold der blev verdensmestre.  

I september 2018 blev hun af EHF udnævnt som en af Europas mest lovende spillere. 

På klubplan har hun vundet den hollandske Eredevise med VOC Amsterdam 3 gange i træk fra 2017 til 2019. Med den danske klub Nykøbing Falster Håndboldklub var hun med til at vinde sølv ved EHF European League.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Nederlandene
Maltstenen

Maltstenen er en 2,20 meter høj og 3 tons tung runesten af lagdelt rødlig gnejs fra omkring 800-tallet, der i 1987 blev fundet i nærheden af et gammelt vadested, cirka 70 meter fra Kongeåen, på en mark syd for landsbyen Malt mellem Brørup og Vejen. Her har der sandsynligvis været en bro eller et vadested. 300 meter mod øst er der registreret brolignende fundamenter i form af store sten og nedrammede pæle.

Den ca 85 cm brede og en tykkelse på 60 cm sten, har en plan bredside hvor runerne er indhugget. Sandsynligvis er Maltstenen et minde over en afdød person fra lokalområdet. Runestenen lå væltet og undergravet på sin oprindelige plads. Stenen blev opdaget i forbindelse med forårspløjningen. Under borttransporten trillede den om på siden, og til syne kom 153 runetegn og et indridset hoved af en mand. Projektet blev indstillet, og eksperter blev tilkaldt. Da den blev fundet var den medtaget og for at undgå flere forvitringsskader er den nu placeret i museet på Sønderskovs forhal.

Den vandrette del af fem komplette og en ufuldstændig runelinje repræsenterer den nederste del af runerne. Til højre for indskriften ses furerne et lille stiliseret menneskeligt ansigt. Den lodrette del består af to runelinjer og to tomme runebånd. Højre for de to linjer, læst fra bund til top, indeholder en komplet yngre fuþark. Der er forskellige oversættelser og dateringer som fortolkes forskelligt.

Indskriftordningen med 153 tegn i yngre fuþark, er en af Danmark længste indskrifter, der er lavet med to forskellige runealfabeter, og hvor tekstlinjerne går både lodret og vandret. Maltstenen gengiver en fuþark, som kun kendes fra runestenen Gørlev 1, der blev fundet i 1921. Den vigtigste del af indskriftens ordvalg viser manglende kendskab til datidens sprog. Brug af fremmed ord kan ses tydeligt.

Litteratur 
 Karen Thuesen: Maltstenen. En runologisk undersøgelse af den sydjyske Maltindskrift UJDS-studier 7 . Københavns Universitet, 1990
 Thomas Birkmann: Von Ågedal bis Malt – Die skandinavischen Runeninschriften vom Ende des 5. bis Ende des 9. Jahrhunderts. De Gruyter, Berlin und New York, 1995. . S. 361–372.
 Svend Aage Knudsen Runestenen fra Malt sogn nu på museum. Mark og Montre 1991, s. 3-23.

Eksterne henvisninger og kilder 

 Beskrivelse og fotos
 Maltstenens runeindskrifter 
 Maltstenen
 Maltstenen af Karen Thuesen
 www.forskningsdatabasen.dk 
 Foto

Arkæologiske områder i Danmark
Runesten i Danmark
Vejen Kommune
Pave Celestin 3.

Pave Celestin 3. (; ca. 1106 – 8. januar 1198), født Giacinto Bobone, var pave fra 30. marts eller 10. april 1191 frem til sin død i 1198. Han blev født ind i den adelige Orsini-familie i Rom og tjente som kardinaldiakon før hans udnævnelse til pave. Han blev begravet i Laterankirken.

Henvisninger 

Paver fra Italien
Paver i middelalderen
Personer fra Rom
Tove Smidth

Tove Smidth (født 7. januar 1923) er en dansk journalist og politiker, der fra 1974 til 1983 var borgmester i Gladsaxe Kommune valgt for Socialdemokratiet.

Smidth blev valgt ind i kommunalbestyrelsen i Gladsaxe ved valget i 1966. I 1973 blev hun valgt som Socialdemokratiets borgmesterkandidat efter, at den siddende borgmester, Erhard Jakobsen, brød med partiet og i stedet dannede midterpartiet Centrum-Demokraterne. Ved valget det følgende år blev hun valgt til borgmester. I 1983 gav hun posten videre til partifællen Ole Andersen.

Kildeangivelser 

Borgmestre fra Socialdemokraterne
Tidligere borgmestre fra Danmark
Signe Andreasen

Anna Hansine (Signe) Ingeborg Petrine Andreasen (født 31. august 1853 i Lillerød, død 15. marts 1919 på Frederiksberg) var en dansk blomstermaler.

Signe Andreasen var overvejende selvlært, fik dog undervisning af Emmy Thornam og tog undervisning i Paris 1887. Hendes motiver især var havens blomster og de blomstrende buske og træer.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Malere fra Danmark
Njorun

Njorun eller Njörun (norrønt: Njǫrun, nogle gange angliseret som Niorun) er en asynje i nordisk mytologi. Hun nævnes i den Yngre Edda, der blev skrevet af Snorri Sturluson i 1200-tallet og forskellige kenninge (inklusive én i den Ældre Edda).

Forskernes teorier om hendes navn og funktion i gudeverdenen inkluderer etymologiske forbindelser til den nordiske gud Njord og den romerske gud Nerio, og der er også teorier om, at hun kan repræsentere Jorden, eller er Njords unavngivne søster-kone

Referencer 

Litteratur
 Ásgeir Blöndal Magnússon (1989). Íslensk orðsifjabók. Orðabók Háskólans.
 Faulkes, Anthony (Trans.) (1995). Edda. Everyman. 
 Finnur Jónsson (1913). Goðafræði Norðmanna og Íslendinga eftir heimildum. Hið íslenska bókmentafjelag.
 Finnur Jónsson (1931). Lexicon poeticum. S. L. Møllers bogtrykkeri.
 Hopkins, Joseph (2012). "Goddesses Unknown I: Njǫrun and the Sister-Wife of Njǫrðr". RMN Newsletter; volume 5. pp. 39–44.
 Orchard, Andy (1997). Dictionary of Norse Myth and Legend. Cassell. 
 Sturtevant, Albert Morey (1952). "Regarding the Old Norse name Gefjon" as published in Scandinavian Studies; volume 24 (number 4, November). 

Asynjer
Jodál Gabor

Jodál Gabor (født 12. april 1913 i Székelyudvarhely - død 6. december 1989 i Kolozsvár, Rumænien) var en rumænsk komponist, rektor og lærer.

Gabor studerede komposition i Budapest hos Zoltán Kodály og Albert Siklós på Ferenc Liszt Music Academy.
Han har skrevet en sinfonietta, orkesterværker, kammermusik, sange og korværker, sidstnævnte to områder, som han er mest kendt for.
Gabor var rektor og underviste som lærer i komposition på Gheorghe Dima Musikkonservatorium (1950-1977). Han komponerede i starten i en postimpressionistisk stil, men udviklede senere i sit forløb, en mere neoklassisk stil.

Udvalgte værker 

 Sinfonietta - (1957) - for orkester
 "Divertimento" (1964) - for orkester
 "Ved porten til eventyret" - (1952) - for orkester
 "Ni tredelte kvinders Arme" (1965) - for kor

Kilde 
 Om Jodál Gabor på www.musicweb-international.com

 Om Jodál Gabor

Komponister fra Rumænien
Lærere
Prinsessen holder fridag

Prinsessen holder fridag (originaltitel: Roman Holiday) er en amerikansk romantisk komediefilm fra 1953 instrueret og produceret af William Wyler efter manuskript af Dalton Trumbo, Ian McLellan Hunter og John Dighton.

Filmen skildrer Audrey Hepburn som en kronprinsesse, som vil se Rom på egen hånd og Gregory Peck som reporter.

Filmen vandt en Oscar for bedste historie. Den havde premiere i Danmark den 16. februar 1954.

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1953
Komediefilm fra USA
Romantiske film fra USA
Mikhail Pavlovitj af Rusland

Mikhail Pavlovitj af Rusland () (8. februar 1798 – 9. september 1849) var en russisk storfyrste, der var søn af Paul 1. af Rusland og Sophie Marie Dorothea af Württemberg.

Mikhailovskijpaladset i Sankt Petersborg blev bygged af den italienske arkitekt Carlo Rossi for Storfyrst Mikhail i årene 1819-1825. Paladset rummer i dag Det Russiske Museum.

Storfyrst Mikhail giftede sig i Sankt Petersborg i 1824 med Charlotte af Württemberg (1807-1873), der som storfyrstinde antog navnet Helena Pavlovna.

Storfyrst Mikhail døde 51 år gammel i Warszawa i 1849.

Eksterne henvisninger 

Huset Holsten-Gottorp-Romanov
Kongelige fra Rusland
Personer fra Sankt Petersborg
Zeno Vancea

Zeno Octavian Vancea (født 10. oktober 1900 i Bocşa, død 15. januar 1990 i Bukarest, Rumænien) var en rumænsk komponist, lærer, rektor og professor.

Vancea studerede komposition i Cluj på Dima Musikkonservatorium og på Lugoj Musikkonservatorium. Han var professor, rektor og lærer i musikhistorie og komposition på bl.a. Tîrgu Mureş Musikkonservatorium, Timişoara Musikkonservatorium og Bukarest Musikkonservatorium.
Vancea har skrevet 2 sinfoniettas, orkesterværker, kammermusik, balletmusik, filmmusik, korværker, vokalmusik etc. Han var sekretær og viseformand for den Rumænske Komponistforening.

Udvalgte værker 
 Sinfonietta nr. 1 (1948) - for orkester
 Sinfonietta nr. 2 (1967) - for orkester
 "Symfonisk prolog" (1974) - for orkester
 "Două dansuri populare" (1931) - for orkester

Eksterne henvisninger 
 Om Zeno Vancea på www.musicweb-international.com
 Om Zeno Vancez

Komponister fra Rumænien
Professorer fra Rumænien
Lærere fra Rumænien
Rektorer
Mircea Chiriac

Mircea Chiriac (født 19. maj 1919 i Bukarest, Rumænien - død 1. december 1994) var en rumænsk komponist, lærer og dirigent.

Chiriac studerede komposition på Bukarest Musikkonservatorium hos Mihail Jora. Han har skrevet en kammersymfoni, en sinfonietta, orkesterværker, en ballet, en opera, kammermusik, korværker, vokalmusik, instrumentalværker etc.
Chiriac underviste i komposition på Budapest Musikkonservatorium.

Udvalgte værker 
 Kammersymfoni (1969) - for orkester
 Sinfonietta (1965) - for orkester

Kilde 
 Om Mircea Chiriac på www.nusicweb-international.com

Komponister fra Rumænien
Lærere
Dirigenter fra Rumænien
Theodor Rogalski

Theodor Rogalski (født 11. april 1901 i Bukarest, Rumænien - død 2. februar 1954 i Zürich, Schweiz) var en rumænsk komponist, dirigent, lærer og pianist af polsk oprindelse.

Rogalski studerede komposition på Bukarest Musikkonservatorium (1919-1920) hos Alfonso Castaldi og Dimitrie Cuclin. Studerede herefter i Leipzig (1920-1923), for derefter igen at studere på Schola Cantorum i Paris (1923-1926) hos bl.a. Maurice Ravel og Vincent d´Indy. Han var dirigent for Bukarest Radio Symfoniorkester og underviste på Bukarest Musikkonservatorium (1930-1951).
Rogalski komponerede symfonisk musik, orkesterværker, kammermusik, klaverstykker, suiter, vokalmusik etc.

Udvalgte værker 

 3 Symfoniske danse - for orkester
 2 Symfoniske suiter - for orkester
 3 Rumænske danse - for orkester
 3 Rumænske ballader - for tenor og orkester

Kilde 
 Om Theodor Rogalski på www.discogs.com

Komponister fra Rumænien
Dirigenter fra Rumænien
Pianister fra Rumænien
Lærere
De matildiske godser

De matildiske godser var et begreb, der omfattede en række ikke-sammenhængende territorier i Middelalderen. Det omfattede territorier i Toscana, Emilia og Lombardiet, som hovedsageligt i det 12. århundrede spillede en afgørende rolle for tyske konger og tysk-tomerske kejseres Italien-politik, såvel som pavens territoriale politik.

Italiens historie
Jørn Simmenæs

Jørn Simmenæs var en dansk fodboldspiller i Horsens forenede Sportsklubber 1966-1990. Han spillede i Vejle Boldklub i 1983 sammen med Allan Simonsen. Han scorede 51 mål for HFS i 269 kampe og 1 mål for Vejle Boldklub i 15 kampe. Kåret til Årets Jyske Serie Fodboldtræner i 1992 efter flere oprykninger med Stensballe IK. Har også været træner i Hornsyld IF. Fire gange dansk mester med HFS +40.

Fodboldspillere fra Danmark
Ædelfri

Begrebet Ædelfri (fra tysk edelfrei også hochfrei ("fri adel" eller "fri ridder") blev oprindeligt brugt til at fremhæve de germanske adelige fra den anden stand, som havde juridisk krav på soningsbod på tre gange deres mandebod (Wergeld) fra en skyldig part. Sådanne riddere blev kendt som "ædelfrie". Dette adskilte dem fra andre frie mænd eller frie riddere, som kom fra den tredje stand i det sociale hierarki, og hvis soning var den almindelige mandebod sat ifølge regionale love. I det tysk-romerske rige fremkom den såkaldte "højadel" fra de ædelfrie i løbet af det 12. århundrede og stod i kontrast til de såkaldte ministeriales, som for de flestes vedkommende oprindeligt var ufrie riddere eller "tjenesteadel".

Henvisninger 

Adel
Martian Negrea

Martian Negrea (født 29. januar 1893 i Valea Viilor, død 13. juli 1973 i Bukarest, Rumænien) var en rumænsk komponist, dirigent og lærer.

Negrea studerede i på Musikkonservatoriet i Sibiu, for derefter at studere i Wien hos Franz Schmidt. Han har skrevet en symfoni, orkesterværker, kammermusik, operaer, vokalværker, filmmusik, klaverstykker etc.
Negrea var påvirket af den tyske romantiske stil, som gav sig til udtryk i hans kompositioner gennem tiden. Da han vendte tilbage fra Østrig, underviste han på Musikkonservatoriet i Cluj (1921-1941), og på Musikkonservatoriet i Bukarest (1941-1963) i komposition, teori og kontrapunkt.

Udvalgte Værker 

 Forårs Symfoni" (1956) - for orkester
 Koncert (1963) - for Orkester 
 Strygerkvartet (1949)
 Suite (1960) - for Klarinet og Klaver

Kilde 
 Om Martian Negrea

Komponister fra Rumænien
Dirigenter fra Rumænien
Lærere
Markgrevskabet Montferrat

Montferrat () var et markgrevskab i Piemonte, beliggende mellem Torino og Genova. Det blev i 1573 ophøjet til et hertugdømme.

Montferrat
Vinderup Bank

A/S Vinderup Bank var en børsnoteret lokalbank, som virkede i Vinderup-området fra 1905 til 2012. Banken havde lokalt fokus og havde kun forretningssted i Vinderup, bortset fra en filial i Sevel fra 1977 til 1990.

Banken førte en forsigtig politik med lav gearing og stor likviditet og soliditet. Den høje soliditet og dens overskuelige størrelse gjorde banken til en interessant fusionskandidat for banker, hvis soliditet var kommet tæt på det tilladte minimum; banken værnede sig gennem en vedtægtsmæssig stemmeretsbegrænsning.

Banken havde hovedsæde centralt i Vinderup; først i lejemål i Nørregade 8 samt fra 1909 i Søndergade 1. I 1920 opførte man en statelig bankbygning i Nørregade 1, og her blev man, indtil 1975, hvor man flyttede til Søndergade 30. 

Banken ophørte efter fusion med Salling Bank i 2012. I ophørsåret havde Danske Andelskassers Bank 23,5% af aktierne, mens ca. 2.300 hovedsageligt kunder ejede resten af aktierne.

Referencer 

  

Bank
Tidligere banker i Danmark
Maia Ciobanu

Maia Ciobanu (født 5. maj 1952 i Bukarest, Rumænien) er en rumænsk komponist, professor og lærer.

Ciobanu studerede på National University of Music i Bukarest hos bl.a. Dan Constantinescu, Stefan Niculescu, Mircea Chiriac og Aurel Stroe. Hun studerede herefter på sommerkurser i Darmstadt hos bl.a. Brian Ferneyhough og Wolfgang Rihm.
Ciobanu har skrevet 2 symfonier, orkesterværker, kammermusik, sonater, koncertmusik etc.
Hun er lektor på National University for Theater and Film og på Spiru Haret University i Bukarest.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 "Journal 88"''' - (1988) - for orkester
 Symfoni nr. 2 "fra Enescu"'' - (2006) - for orkester
 Violinkoncert - (1980) - for violin og orkester
 Koncert (1988) - for slagtøj og bånd

Kilde 
 Om Maia Ciobanu på www.musicweb-international.com

Komponister fra Rumænien
Professorer fra Rumænien
Lærere fra Rumænien
Lektorer
Freifjorden

Freifjorden er en fjord i Kristiansund, Gjemnes og Tingvoll kommuner på Nordmøre i Møre og Romsdal fylke i Norge. Fjorden går 14 kilometer mod sydvest på øst- og sydsiden af Freiøya mellem Talgsjøen i nord og Kvernesfjorden i sydvest.

Fjorden har indløb mellem Årsundøya i øst og Gyltneset på Freiøya i vest. Nordøst for indløbet ligger indløbet til Vinjefjorden. I den anden anden ende af fjorden, mellem Flatsetøya i nord og Bergsøya går den 5 kilometer lange Freifjordtunnelen under fjorden som en del af riksvei 70 og Krifast til Kristiansund længere mod nord. Ud over Bergsøya ligger Aspøya og Straumsnes på syd- og østsiden af fjorden. Mellem Bergsøya og Aspøya går Bergsøysundet mod syd til Tingvollfjorden. 

Langs fjorden ligger småbyerne Ørnvik, Kvalvåg, Ora og bygden Frei på Freisiden af fjorden. På østsiden er der kun  mindre  gårde, men på Straumsnes ligger bebyggelsen Kvisvika. 

Fylkesvej 285 går på sydsiden af fjorden over Bergsøya og Aspøya.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Møre og Romsdal
Gjemnes
Kristiansund
Tingvoll
Dragos Alexandrescu

Dragos Alexandrescu (født 16. januar 1924 i Constanta - død 7. marts 2014 i Bukarest, Rumænien) var en rumænsk komponist og lærer.
Alexandrescu studerede komposition på Musikkonservatoriet i Bukarest hos Alfred Mendelsohn, Theodor Rogalski og Ion Dumitrescu. Han har skrevet 2 symfonier, orkesterværker, kammermusik, korværker, vokalværker, værker for mange instrumenter etc. Han blev efter sin studietid ansat som lærer i komposition på Konservatoriet i Bukarest.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 "Dobregea" (1954) - for orkester
 Symfoni nr. 2 "Histriam" (2000) - for orkester

Kilder 
 Om Dragos Alexandrescu på www.musicweb-international.com 

Komponister fra Rumænien
Lærere fra Rumænien
Paul Richter

Paul Richter (født 28. august 1875 i Brasov - død 16. april 1950 i Cristian, Rumænien) var en rumænsk komponist, pianist, organist og dirigent.
Richter der var af tysk afstamning, studerede som barn klaver og orgel og harmonilærer på sin hjemegn privat. Herefter forsatte han sine studier i Leipzig på Musikkonservatoriet hos bl.a. Carl Reinecke i komposition og Arthur Nikisch i direktion.
Han har skrevet 6 symfonier, orkesterværker, kammermusik, vokalværker, og værker for mange instrumenter etc.
Richter fik efter sin hjemkomst fra Tyskland til sin hjemegn Brasov succes som koncertpianist, kammermusiker og dirigent.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (i E-mol) (1905, Rev. 1917) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (i G-mol) (1907) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (i G-mol) (1926) - for orkester
 Symfoni nr. 4 (i A-mol) (1933) - for orkester
 Symfoni nr. 5 (i D-dur) (1936) - for orkester
 Symfoni nr. 6 (i G-dur) (1946–1949) - for orkester

Kilde 
 Om Paul Richter på www.musicweb-international.com

Komponister fra Rumænien
Dirigenter fra Rumænien
Pianister fra Rumænien
Organister
Lucijan Škerjanc

Lucijan Marija Skerjanc (født 17. december 1900 i Graz, Østrig - død 27. februar 1973 i Ljubljana, Slovenien) var en slovensk komponist, lærer og dirigent.
Skerjanc studerede komposition og direktion på Musikkonservatoriet i Prag og på Musikkonservatoriet i Wien. Forsatte herefter sine studier i komposition på Schola Cantorum i Paris hos Vincent d´Indy, og i direktion på Musikkonservatoriet i Basel hos Felix Weingartner.
Skerjanc har skrevet 5 symfonier, orkesterværker, kammermusik, korværker, klaverstykker, og vokalværker.
Han underviste som lærer i komposition på Musikkonservatoriet i Ljubljana, og arbejdede som dirigent ved siden af.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (1933) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (1938) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1941) - for orkester
 Symfoni nr. 4 (1943) - for strygeorkester
 Symfoni nr. 5 (1943) - for orkester
 Sinfonietta (Dixtuor) (1958) - for strygeorkester
 Klaverkoncert (1940) - for klaver og orkester
 2 Violinkoncerter (1927, 1944) - for violin og orkester
 5 Strygerkvartetter (1917, 1921, 1925, 1935 og 1945)
 "De profundis" (19?) - for stemme og kammerorkester
 "24 Diatoniske Preludier" (1936) - for klaver

Kilde 
 Om Lucijan Skerjanc på www.musicweb-international.com

Komponister fra Slovenien
Dirigenter
Lærere
Matija Bravničar

Matija Bravnicar (født 24. februar 1897 i Tolmin, død 25. november 1977 i Ljubljana, Slovenien) var en slovensk komponist, professor, lærer og violinist.
Bravnicar studerede komposition og violin på Musikkonservatoriet i Ljubljana. Han hører til en af de første symfonikere i Slovenien. Han har skrevet 4 symfonier, orkesterværker, kammermusik, 2 operaer, mange symfoniske digtninge etc.
Bravnicar var violinist i Ljubljana Opera Orkester, og blev senere professor i Komposition på Musikkonservatoriet i Ljubljana.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 - (1947) - for orkester
 Symfoni nr. 2 - (1951) - for orkester
 Symfoni nr. 3 "Sinfonia Sretta" (1958) - for strygere 
 Symfoni nr. 4 "Simfonija Faronika" (1973) - for kor og orkester 
 Violinkoncert - for violin og orkester - (1972)

Kilder 
 Om Matija Bravnicar på www.musicweb-international.com
 Om Matija Bravnicar

Komponister fra Slovenien
Violinister
Professorer
Lærere
Jesse Ventura

Jesse Ventura, egentlig James George Janos, også kendt som The Body , født den 15 juli 1951 i Minneapolis, Minnesota, er en amerikansk wrestler, skuespiller og politiker.

Jesse Ventura var en af Amerikas mest kendte wrestlers - 193 cm lang og 110 kg tung - men huskes måske mest i Danmark og Europa som kommentator fra 1980'erne i WWE.  Han skiftede i 1990 karriere og blev politiker og blev valgt til borgmester i Brooklyn Park, Minnesota, en stilling, han havde fra 1990 til 1995. Som en af kun en håndfuld politikere uden for de to etablerede partier, demokraterne og republikanerne, lykkedes det også Ventura at vinde et guvernør-valg i Minnesota i 1998. I 1999 - 2003 var Ventura guvernør i Minnesota.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Wrestlere fra USA
Guvernører i Minnesota