kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nordisk Folkecenter for Vedvarende Energi

Nordisk Folkecenter for Vedvarende Energi (FC), beliggende ved Hurup i Thy.

Nordisk Folkecenter for Vedvarende Energi blev grundlagt i 1983 og har gennem alle årene givet information og forsket i vedvarende energi og energibesparelser.

Gennem forskning og udvikling skaber Folkecenteret innovation indenfor vedvarende energiteknologier. I samarbejde med målgruppen, de mindre og mellemstore virksomheder, udvikler staben af ingeniører og biologer nye miljørelaterede produkter med stort vidensindhold. Opbygning af viden foregår gennem forsøg, teknologioverførsel og samarbejde med brugerne, hvilket resulterer i prototyper, demonstrationsanlæg og dokumentation indenfor førkommercielle teknologier såsom bølgekraft, bygningsintegrerede solceller samt planteolie og brint til transport.

En række eksperimentelle bygninger og talrige forsøgsanlæg illustrerer forskningens karakter. Desuden arbejdes der med energibesparelse og besparelsesteknologier. Folkecenteret har to afdelinger i Afrika, (Mali og Uganda), der gennemfører programmer indenfor vedvarende energi. Viden og resultater udveksles igennem et omfattende internationalt netværk og formidles til interesserede brugere i form af besøgsvirksomhed, studieophold og publikationer. Aktiviteterne bringer Folkecenteret i hyppig kontakt med myndigheder, politikere og medier. I en af bygningerne SkibstedFjord findes blandt andet New Experimental College's bibliotek, en sofa som John Lennon har siddet i samt et maleri, hvor Aage Rosendal Nielsen er portrætteret.

I 2008 Danmarks eneste prøvestation for bølgeenergi samt prøvestation for små vindmøller (husstandsvindmøller).

Folkecenterets formål er gennem forskning og udvikling at skabe innovation indenfor vedvarende energiteknologier.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Folkecentrets hjemmeside

Vedvarende energi i Danmark
Forskningsorganisationer
Thisted Kommune
Etableret i 1983
FC

FC har flere betydninger:

 Final Conflict – engelsk rock-orkester
 Nordisk FOLKECENTER for Vedvarende Energi – prøvestation for bølgeenergi og vindmøller

Se også:
 FC eller F.C. er et udbredt internationalt akronym for fodboldklub
Command & Conquer: Renegade

Command & Conquer: Renegade er et first-person shooter-spil i Command & Conquer-spilserien.

Denne udgave adskiller sig specielt i forhold til resten af serien, da man i de øvrige spil står som befalingsmand og skal sende sine enheder til angreb mod fjenden eller tilbage for at forsvare sig.
I Command & Conquer: Renegade styrer man én enkelt infanterienhed, hvor man så kan købe sig til en bedre infanterienhed og/eller købe en enhed.
Skønt det er Electronic Arts (EA) der har stået for udgivelsen af spillet, forlader det ikke den velkendte "Real time strategy"-stil Westwood blev kendte for med bl.a. Command & Conquer: Tiberian Dawn og Command & Conquer: Red Alert.

Skønt der var mange fejl i Command & Conquer: Renegade, var en af de helt store, positive overraskelser den spillemåde der bliver kaldt "C&C-mode" – det, at kunne gå ind og ud af bygninger frit. Altså uden spillet skal stoppe, loade og så fortsætte.

Spillestil 
Der er mulighed for at spille alene mod computeren (singleplayer) eller invitere andre personer ind (multiplayer).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Renegadecommunity.com – Den officielle Renegade side 
 Electronic Arts' danske side 

Computerspil fra 2002
Renegade
First-person shooter
Windows-spil
Command & Conquer: Tiberian Sun

Command & Conquer: Tiberian Sun er et real-time strategy-spil som blev udviklet af Westwood Studios og udgivet af Electronic Arts. Det udkom den 27 august 1999 og blev modtaget positivt af mange.

Tiberian Sun foregår i år 2030, ca. 30 år efter Command & Conquer: Tiberian Dawn.
Ligesom i Tiberian Dawn står kampen mellem GDI (Global Defense Initiative) og The Brotherhood of Nod.

Tiberian Sun er det andet kapitel af fire i spilserien Command & Conquer.

Spillestil 
Spillestilen er real-time strategy. Real time strategy vil sige, at man ikke kan stoppe op, tage en pause og i den pause lave handlinger i det igangværende spil. Stopper man spillet er man nødt til at sætte spillet i gang igen, for at kunne lave nogle nye handlinger.

Spillemåder 
Spillet indeholder singleplayer, hvor man løser missioner, enten som GDI eller Nod, samt multiplayer med op til 8 spillere mod hinanden eller i hold.

Singleplayer 
Singleplayerdelen består af to kampagner. Den ene, hvor man er GDI-kommandøren Michael McNeil. Den anden, hvor man er Nod-kommandøren Anton Slavik.

Multiplayer 
Spiller du multiplayer kan du spille mod computeren ved at vælge "Skirmish". Har du etabliseret et lokalt computer netværk (LAN) kan man spille mod hinanden ved at vælge "network" eller man kan spille over internettet ved at vælge "internet". Kampene her er som regel alle mod alle, så den sidste der er tilbage er sejrsherre. Det er ikke sådan, at det for de hold, der er GDI gælder om at udslette Nod (eller omvendt), men det gælder om at udslette alle.

Historien 

Grundlæggende går plottet fra Tiberian Dawn igen i Tiberian Sun. GDI kæmper mod Nod. Nod vil have verdensherredømmet og tage Tiberium'et til sig, hvorimod GDI vil have det under kontrol.

Firestorm 
Command & Conquer: Tiberian Sun Firestorm udkom som en udvidelse til Command & Conquer: Tiberian Sun. Med Command & Conquer: Tiberian Sun Firestorm kom der nye missioner, nye enheder og nye personer til spillet.

Eksterne henvisninger 
 

Computerspil fra 1999
Tiberian Sun
Strategispil
Windows-spil
Grand Theft Auto 2

Grand Theft Auto 2 er Rockstar Games' opfølger til Grand Theft Auto, der skabte røre med sin upolitiske vold. Genren er fortsat i "sandkasse-stil", hvor man kan gøre som man lyster – eller prøve at stige i graderne blandt de forskellige bander.

Synsvinklen er ligeledes stadigvæk fra oven. Selve det tidspunkt spillet foregår på er dog noget ude i fremtiden,, da man nu har strøm-rifler og fremtidsbiler til rådighed.

Eksterne henvisninger 
 
 Rockstar Games' hjemmeside
 Hent GTA2 gratis her  

Computerspil fra 1999
2
Dreamcast-spil
Game Boy Color-spil
PlayStation-spil
Windows-spil
Falsterpiben

Falsterpiben er et stykke af en fløjte fra middelalderen, som blev i 1985 fundet under udgravningen af et mindre skibsværft nær Nørre Snekkebjerg og Stubbekøbing ved Fribrødre Å på Falster. Den er dateret til den sidste halvdel af det 1000-tallet, og sammen med Lundpiben er den de ældste spor af rørbladsinstrumenter i Skandinavien.

Beskrivelse 
Falsterpiben var flækket på langs, og blev fundet i to dele, men hele stykket var bevaret. I alt var piben 18 cm lang og fremstillet i hyld, med i alt fem fingerhuller. I begge ender af træstykket var der mærker, som indikerede at der har siddet noget fast på den og det er muligt, at piben har været en del af en sækkepibe.

Piben har desuden ligheder med tilsvarende fundet især i Lund i Skåne og Jorvik (York) i England, samt den russiske Schaléjka/Zhaleika.

I moderne tid 
Moderne reenactere har fremstillet adskillige udgaver af Falsterpiben. Bl.a. en version med et stykke kohorn i begge ender eller som en del af en sækkepibe.

En middelaldermusikgruppe, der blev dannet i 1997 på Middelaldercentret, har taget navn efter instrumentet. En anden musikgruppe med tilknytning til museet benytter en rekonstruktion af Falsterpiben i deres formidling.

Referencer 

Fløjter
Musikhistorie
Genstande fra middelalderen fra Danmark
Arkæologiske fund fra Danmark
Niels Rosenkrantz (statsminister)

Niels Rosenkrantz (født 9. september 1757 i Øyestad i Norge, død 6. januar 1824 i København) var en dansk-norsk statsmand, diplomat og gehejmestatsminister.

Diplomat 
Efter nogle år ved militæret gik Niels Rosenkrantz i 1782 ind i udenrigstjenesten. Han blev 1783 legationssekretær i Haag og fik året efter samme stilling i Sankt Petersborg. I 1787 udnævntes han til ministerresident i Warszawa og blev 1789 kammerherre og chargé d'affaires ved det russiske hof. Næste skridt på karrierestigen var gesandtstillingen ved det preussiske hof i Berlin, som han bestred 1795-1800. Derefter vendte Rosenkrantz tilbage til Sankt Petersborg som gesandt ved det russiske hof. Han modtog i 1801 ordre fra zaren om øjeblikkeligt at forlade Rusland, men 1802-04 udsendtes Rosenkrantz på ny til det russiske hof. I 1808 og 1810 var han sendebud til kejser Napoleon, og 1809 var han dansk-norsk befuldmægtiget ved fredsforhandlingerne mellem Rusland og Sverige. I 1810 udnævntes han til gehejmestatsminster og chef for de udenlandske deputationer (udenrigsminister) og bestred posten frem til sin død i 1824.

Godsejer 
Niels Rosenkrantz havde ikke udsigt til arv fra sine forældre. Han endte dog som en ganske velstående godsejer, idet hans fjerne slægtning statsminister Frederik Christian Rosenkrantz indsatte ham som sin universalarving. Hermed kom han i besiddelse af gårdene Ryegaard, Egholm, Krabbesholm og Trudsholm i Nordsjælland, samt Barritskov i Østjylland. Egholm og Krabbesholm solgtes og erstattedes af et pengefideikommis. De øvrige gårde blev i henhold til Frederik Christian Rosenkrantz' testamentariske bestemmelser samlet i Stamhuset Rosenkrantz.

Familie 
Han var søn af Otto Christian Rosenkrantz og Karen Johanne Rønning og ældre bror til Marcus Gjøe Rosenkrantz. Niels Rosenkrantz ægtede i 1791 Varvara Aleksandrovna fyrstinde Vjazemskaja (1774-1849) i Sankt Petersborg.

Hæder og gravsted 
I 1800 blev han Ridder af Dannebrog og 1811 udnævntes Niels Rosenkrantz til Ridder af Elefanten. Han ligger begravet på Rye kirkegård ved Ryegård vest for Roskilde.

Litteratur 
 Claus Bjørn: Niels Rosenkrantz, i Dansk Biografisk Leksikon, 3. utgave, Gyldendal København 1979–1984.

Eksterne henvisninger 
 

Niels
Gesandter fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Gehejmestatsministre fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Gehejmekonferensråder fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Personer fra Arendal
David Trimble

William David Trimble, Baron Trimble (født 15. oktober 194425. juli 2022), var en politiker fra Nordirland, som var leder af Ulster Unionist Party (UUP) fra 1995 til 2005 og var den første Førsteminister af Nordirland 1998-2002. I 1998 delte han Nobels fredspris med John Hume. Han var medlem af det britiske parlament fra 1990 til 2005, hvor han blev besejret og kort efter trådte tilbage som leder af partiet. Den 6. juni 2006 blev han medlem af Overhuset.

Han var gift to gange, anden gang i 1978 med sin tidligere student Daphne Orr, med hvem han havde fire børn.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 David Trimble  på nobelprize.org

Politikere fra Nordirland
Modtagere af Nobels fredspris
Nobelprismodtagere fra Storbritannien
Stentøj

Stentøj er lertøj brændt og brændemodnet ved omkring 1200°C til 1315 °C. Det er bogstaveligt menneskelavet sten. (Lertøj er brændt ved lavere temperaturer).

Porcelæn er lavet af lertypen kaolin og er hvidere og altid glasagtigt
(silicium omdannet).

Stentøj absorberer op til 5% vand, lertøj op til 10% og porcelæn 0%. Lertøj er næppe frostsikkert.

Keramisk glasering kan tilføjes før anden brænding ved en lavere temperatur.

Kilder/referencer/noter 
 Combined Nomenclature of the European Communities – EC Commission in Luxembourg, 1987

Eksterne henvisninger 
 Beardman jugs from the Avondster site  -- Provides photographs and history of early Rhenish stoneware vessels, produced circa 1500s-1700s.
 Japanese stoneware in the collection of the Asia Society.

Tøj
Keramik

it:Ceramica#Il grès
Aggersvold

Aggersvold lå i middelalderen i Marke by og kaldtes Markegaard. Gården nævnes første gang i 1581. Gården ligger i Hjembæk Sogn, lidt uden for Jyderup, Holbæk Kommune.

Hovedbygningen er opført i 1833-1835 og den sidst ankomne ejer, Johan Schrøder, har renoveret hovedbygningen, der er fredet.
Avlsbygningerne er for størstedelen også renoveret, med en nyindrettet hestepension på godset.

Aggersvold Gods er på 344 hektar skov.

Ejere af Aggersvold 

 (1581-1605) Frederik Lange
 (1605-1630) Gunde Lange
 (1630-1633) Henrik Vind
 (1633-1640) Margrethe Pedersdatter Laxmand gift (1) Vind (2) von Bredow
 (1640-1660) Joachim von Bredow
 (1660-1681) Margrethe Pedersdatter Laxmand gift (1) Vind (2) von Bredow
 (1681-1691) Marie Margrethe Joachimsdatter von Bredow
 (1691-1708) Niels Benzon
 (1708-1720) Jacob Benzon
 (1720-1733) Peder Benzon
 (1733-1737) Lars Benzon
 (1737-1750) Herman Leopoldus Løvenskiold
 (1750) Severin Leopoldus Løvenskiold
 (1750-1753) Christian Lautrup
 (1753-1770) Peder Juel
 (1770-1777) Laurits Switzer
 (1777-1791) C.A. Frost
 (1791-1805) J. Frederik van Deurs
 (1805-1806) Otto Joachim Moltke
 (1806) Carl Lerche
 (1806-1840) Harald Rothe
 (1840-1865) Carl Peter Rothe
 (1865-1885) Christian Albrecht lensgreve Lerche
 (1885-1898) Enkefru Cornelia lensgrevinde Lerche, født Tillisch
 (1898-1915) Villars Knudsen Lunn
 (1915-1916) Konsortium
 (1916-1926) Thor Timm
 (1926-1970) Svend Aage Timm
 (1970-2007) Aksel Tving
 (2007-2021) Aggersvold ApS v/Johan Schrøder
 (2021-20xx) De Forenede Ejendomsselskaber A/S v/Jørgen Torrey Troelsfeldt

Eksterne henvisninger 
 Aggersvold - Dansk Center for Herregårdsforskning

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Holbæk Kommune
Herregårde i Holbæk Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Cermet

Cermet er en portmanteau for "keramik" og "metal". Et CerMet er et kompositmateriale, der består af keramik (cer) og metalliske (met) materialer. Et cermet er ideelt designet til at have de optimale egenskaber fra både keramik, såsom høj temperaturbestandighed og hårdhed – og de bedste egenskaber fra metaller, såsom at kunne virke plastisk deformerbare.

Metallet bliver anvendt som en binder for et oxid, borid, karbid eller aluminid. Generelt er de anvendte metaller nikkel, molybdæn og kobolt. Afhængig af materialets fysiske struktur, kan cermet også være metal matrix composite, men cermet indeholder efter rumfang typisk mindre end 20% metal.

Cermet bliver typisk anvendt i modstande (specielt i variable modstande), kondensatorer, og andre elektroniske komponenter, som kan blive udsat for høje temperaturer.

Mere læsning

Eksterne henvisninger 
 Web archive backup: A Review of Fifty Years of Space Nuclear Fuel Development Programs Citat: "...The new cermet fuel is based on using uranium- zirconium carbonitride (U,Zr)CN in tungsten or tungsten alloys matrices..."

Kompositmaterialer
Christian Frost

Christian Frost er journalist på Bil Magasinet og forfatter til de danske bilbøger med titlen: Legenden om. De beskriver en lang række bilmærker fra alt som Ferrari til Toyota. Bøgerne bliver udgivet af Forlaget Benjamin.

I midt 2019 har han i sin rolle som bil journalist lavet "DEN KYNISKE PODCAST".

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Bil Magasinet's hjemmeside
 Forlaget Benjamin's hjemmeside

Tjek fødselsår
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Bjergbygård

Bjergbygaard nævnes så tidligt som i kong Valdemars jordebog fra 1230. Gården ligger i landsbyen Stigs Bjergby i det tidligere Tuse Herred, Holbæk Amt, Tornved Kommune. Hovedbygningen er opført i 1805.

Bjergbygaard Gods er på 374 hektar med Enghaven.

Ejere af Bjergbygaard 

 (1230-1326) Kronen
 (1326-1361) Peter Carlsen
 (1361-1371) Christine Petersdatter Carlsen gift Johansen
 (1371-1381) Bent Biug
 (1381-1392) Otto Skaadt
 (1392-1425) Jep Bille
 (1425-1450) Torben Jepsen Bille / Erik Jepsen Bille
 (1450-1484) Forskellige ejere
 (1484-1510) Johan Oxe
 (1510-1530) Henrik Jensen Dresselbjerg
 (1530-1570) Anders Henriksen Dresselbjerg
 (1570-1600) Niels Andersen Dresselbjerg
 (1600-1616) Anders Nielsen Dresselbjerg / Hans Nielsen Dresselbjerg
 (1616-1630) Frederik Parsberg
 (1630-1632) Vilhelm Parsberg / Manderup Parsberg
 (1632-1662) Sophie Kaas gift Parsberg
 (1662-1691) Claus Maltesen Sehested
 (1691-1730) Johan Adolf de Clerque
 (1730-1731) Albrecht Philip von Eynden
 (1731-1745) Vibeke Krog gift von Eynden
 (1745-1764) Christian Teilmann
 (1764-1766) Jacob Damkjær
 (1766-1769) Johan de Neergaard
 (1769-1775) Mette Regine de Neergaard
 (1775-1783) Manasse Monrad
 (1783-1787) Christian Frederik Numsen
 (1787-1803) Michael Lassen
 (1803-1833) Cosmus Bornemann
 (1833-1883) Phillip Julius Bornemann
 (1883-1888) Walleen
 (1888-1926) Adolph Brockenhuus-Schack
 (1926-1931) J. Teilmann
 (1931-1942) Prins Erik af Danmark
 (1942-1946) Frits Løvenskiold
 (1946-1990) Hans Buchart Petersen
 (1990-1998) Lars P. Jacobsen
 (1998-2004) Niels Ulrich Voetmann
 (2004-) Niels Ivar Vibholm

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Holbæk Kommune
Herregårde i Holbæk Amt
VM i håndbold 1986 (mænd)

Verdensmesterskabet i håndbold for mænd 1986 var det 11. (indendørs) VM i håndbold for mænd. Slutrunden blev afholdt i Schweiz i perioden 25. februar – 8. marts 1986.

De 16 deltagende nationer spillede først en indledende runde i fire grupper med fire hold, hvorfra de tre bedste i hver gruppe gik videre til hovedrunden, der bestod af to nye grupper med seks hold. Hovedrundens to gruppevindere gik direkte videre til VM-finalen, mens de to toere gik videre til bronzekampen. De to gruppetreere spillede om 5.pladsen, firerne spillede om 7.pladsen, femmerne om 9.pladsen og sekserne om 11.pladsen. Holdene, der sluttede sidst i de indledende grupper, spillede en placeringsrunde om placeringerne 13-16.

Jugoslavien blev verdensmester for første gang ved at slå Ungarn 24-22 i finalen. Sølvmedaljen var også Jugoslaviens bedste resultat i VM-historien. Bronzen gik til DDR, der besejrede Sverige 24-23 i bronzekampen. Danmark sluttede på 8.-pladsen, og det var det danske landsholds dårligste VM-placering indtil da.

Slutrunde

Indledende runde

Placeringsrunde 

Holdene, der endte på fjerdepladserne i de indledende grupper, spillede om placeringerne 13-16 i placeringsrunden.

Hovedrunde 

Hovedrunden bestod af de tolv hold, der var endt som nr. 1, 2 eller 3 i de indledende grupper, og holdene var inddelt i to grupper med seks hold – holdene fra de indlende grupper A og B blev samlet i gruppe I, mens holdene fra gruppe C og D samledes i gruppe II. Resultaterne af kampe mellem hold fra samme gruppe i den indledende runde blev overført til hovedrunden. Vinderne af de to grupper gik direkte i VM-finalen, toerne spillede bronzekamp, treerne spillede om 5.pladsen, mens firerne mødtes i en kamp om 7.pladsen, femmerne spillede om 9.pladsen og endelig mødtes sekserne i kampen om 11.pladsen

Finalekampe

Kilder / eksterne henvisninger 
 International Handball Federation
 IHF – Officielle resultater

1986 (mænd)
Håndbold i 1986
Hagestedgård

Hagestedgaard nævnes første gang i kong Valdemars jordbog fra 1230. Gården ligger i Hagested Sogn, Tuse Herred, Holbæk Amt, Holbæk Kommune. Hovedbygningen er opført i 1555-1748

Hagestedgaard Gods er på 527 hektar

Ejere af Hagestedgaard 

 (1230-1540) Kronen
 (1540-1570) Johan Friis
 (1570-1600) Christian Friis til Borreby
 (1600-1630) Slægten Friis
 (1630-1663) Henrik Thott
 (1663-1680) Thomas Bartholin
 (1680-1686) Casper Bartholin
 (1686-1695) Laurits Jacobsen
 (1695-1704) Caspar Bartholin
 (1704-1709) Ursula von Putbus
 (1709-1711) O. Bornemann
 (1711-1715) Peder Benzon
 (1715-1725) Lars Benzon
 (1725-1727) Willum Worm
 (1727-1730) Rachel Sophie Marschalk Fleicher
 (1730-1740) Hans Seidelin
 (1740-1748) Hans Hansen Seidelin
 (1748-1769) Hans Diderik Brinck-Seidelin
 (1769-1819) Carl Adolph Castenschiold
 (1819-1825) Christian Ludvig Castenschiold
 (1825-1848) Caspar Holten Grevencop-Castenschiold
 (1848-1856) Caspar Holten Grevencop-Castenschiold
 (1856) Severine Jacobine Grevencop-Castenschiold gift Worsaae
 (1856-1885) Jens Jacob Asmussen Worsaae
 (1885-1901) Severine Jacobine Grevenkop-Castenskiold gift Worsaae
 (1901-1937) Casper Holten Jens Peter Grevenkop-Castenskiold
 (1937-1953) Addie Grevenkop-Castenskiold gift Lerche (datter)
 (1953-1975) Esther Lerche gift Hvass (datter)
 (1975-) Anders Michael Hvass (søn)

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
 Hagestedgaard, danskeherregaarde.dk 

Herregårde i Holbæk Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Herregårde i Holbæk Kommune
Jordskin

Jordskin er lyset fra Jorden der falder på Månen. Lyset fra Jorden er reflekteret solskin. Jordskin kan ses bedst ved nymåne, da Jorden da er næsten fuld og derfor kaster mest muligt lys op på Månen. Ved total måneformørkelse ses Månen svagt oplyst af jordskinnet.
Forholdet mellem tilbagekastet og modtaget lysstråling kaldes albedo. 

Idet Jordens reflektivitet er en bestemmende faktor for klimaet, er det af interesse at måle jordskinnets styrke. Dette kan gøres ved at observere månen med teleskoper udstyret med fotometrisk udstyr – en slags lysmålere. Målingerne fortages bedst ved at måle både intensiteten på den solskinsbelyste side af Månen og på den af jordskinnet oplyste side samtidig. Forholdet imellem de to intensiteter er proportionalt med Jordens reflektivitet. Denne målemetode giver fordele sammenlignet med dirkte absolutmålinger af jordskinnets styrke idet der opnås 'common mode rejection', hvilket er betegnelsen for målemetoder, der forkaster faktorer der påvirker to målinger lige meget. Således forkastes afhængigheden af måleinstrumenternes følsomhedsvariationer, atmosfærens gennemsigtighed og sollysets intensitet ved denne målemetode.

Målinger af Jordens reflektivitet skal foretages i en årrække, og derefter kan disse data analyseres for at se tegn på ændringer. I princip kan ændringerne i reflektivitet skyldes ændringer i Jordens klima eller i udefra kommende påvirkninger af skydækket – se f.eks. Henrik Svensmark's teori om kosmisk strålings påvirkning af skydannelsesprocesserne. Hvis der viser sig at være variationer i reflektiviteten der svarer til variationer i den kosmiske stråling kan et årsag-virknings sammenhæng bevises.

Det kan ikke udelukkes at ændringer i klimaet (hvad de så end skyldes) påvirker mængden af skyer, og derved Jordens reflektivitet, men disse ændringer forventes ikke at foregå hurtigt – de foregår snarere i takt med klimaets ændring.

Mængden af ørkener og is på Jorden påvirker også reflektiviteten og dette kan også aflæses af jordskinsobservationerne.

Ved Danmarks Meteorologiske Institut er man for tiden ved at udvikle et system til automatisk observation af Jordens reflektivitet. Med støtte fra det svenske forskningsråd VINNOVA er astronomer ved Lunds Universitet gået i gang med udvikling af måleudstyret, medens DMI arbejder med styresystemer og analysemetoder til klimaarbejdet.

Kilder 

Jordens måne
Harmonisk gennemsnit

Det harmoniske gennemsnit (eller det harmoniske middeltal) mellem a og b kan beskrives således

 

Mere generelt er det harmoniske gennemsnit af x1, x2,...,xn: 

Ligesom andre gennemsnit vil det harmoniske gennemsnit af a1, a2,...,an være mellem det mindste og det største af disse n tal. 

Det harmoniske gennemsnit kan bruges til at beregne gennemsnitshastighed: Hvis man kører en km med 40 km/t og derefter kører en km med 60 km/t, vil gennemsnitshastigheden for det harmoniske gennemsnit af disse to tal blive: 48 km/t. 
Det aritmetiske gennemsnit bliver: 50 km/t.

Middelværdier
Giganotosaurus

Giganotosaurus (kæmpe-sydøgle) var en af de største af de kødædende dinosaurer, kun lidt større end Tyrannosaurus rex men mindre end Spinosaurus.
   
Giganotosaurus levede for ca. 97 til 94 millioner år siden. Den vejede cirka 8 ton, var omkring 15 meter lang og over 3 meter høj (Giganotosaurus var længere, men lettere opbygget end en Tyrannosaurus rex).

Der blev fundet fossile rester af den første gang i Argentina i 1993.

Blanco og Mazzetta (2001) anslog, at Giganotosaurus måske var i stand til at løbe med en hastighed på op til 50 km/t.

Populærkultur 
Giganotosaurus optræder i IMAX-filmen I dinosaurernes verden: Kæmpernes land med Nigel Marven.

Kilder 

Dinosaurer
Kuma-Manytj-Kanalen

Kuma-Manytj-Kanalen er en kunstvandingskanal der betjener Kuma-Manytj-Lavningen i Rusland. Kanalen forbinder Kumafloden, som flyder til det Kaspiske Hav, med Manytjfloden, en biflod til Don, der flyder til det Azovske Hav og har videre forbindelse til det Sorte Hav.

Se også 
 Volga-Don-Kanalen der forbinder det Kaspiske Hav og det Azovske Hav med en transportvej.

Referencer 
 Encyclopædia Britannica

Kanaler i Rusland
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Stavropol kraj
Etableret i 1965
Kanaler anlagt i Sovjettiden