Radikal Ungdom

Radikal Ungdom (RU) er Radikale Venstres officielle ungdomsorganisation. Radikal Ungdom bygger på et socialliberalt og humanistisk grundlag. Den nuværende organisation blev stiftet den 30. april 1994 under navnet Radikal Ungdom af 1994, efter at den tidligere ungdomsorganisation Radikal Ungdom blev opløst på grund af den såkaldte tipsmiddelsag. Organisationen bar navnet Radikal Ungdom af 1994, indtil navnet blev ændret tilbage til Radikal Ungdom i 2015. RU har ca. 1.000 medlemmer.

Radikal Ungdom er medlem af tre internationale liberale og radikale paraplyorganisationer: Nordiska Centerungdommens Förbund (NCF), European Liberal Youth (LYMEC) sammen med Venstres Ungdom, og International Federation of Liberal and Radical Youth (IFRLY).

Radikal Ungdom før 1994 
Radikal Ungdom blev oprettet som Københavns radikale Ungdomsklub i 1904 og blev først landsdækkende i 1911. Først som Den radikale Ungdoms Forbund, senere som Radikal Ungdoms Landsforbund (RUL). På det stiftende landsmøde i Randers den 13.-14. maj 1911 blev det besluttet, at Radikal Ungdom skulle arbejde i principiel tilslutning til Odense-programmet, som Radikale Venstre havde vedtaget i 1905. (Læs programmet på Wikisource.)
Initiativtager var formanden for Københavns radikale Ungdomsklub cand.mag. Anders Hansen. Blandt medlemmerne af det første forretningsudvalg var journalist Niels Hasager fra Fyns Venstreblad og fra 1912 den unge student Bertel Dahlgaard.
    
Radikal Ungdom samarbejdede tæt med andre landes socialliberale ungdomsorganisationer. Således organiserede Hermod Lannung en europæisk ungdomskonference for fred, forsoning og Folkeforbundet i København i 1921. Efter 2. verdenskrig er dele af samarbejdet sket gennem NLRU og senere gennem LYMEC og IFLRY.
  
I 1940 var Radikal Ungdom medstifter af Dansk Ungdoms Samvirke, som senere blev til Dansk Ungdoms Fællesråd (DUF).

I 1970'erne fulgte organisationen den traditionelle radikale antimilitariske linje, og forholdt sig kritisk overfor den mere borgerlige linje som Hilmar Baunsgaard, statsminister 1968-1971, repræsenterede.

Radikal Ungdom var medstifter af Folkebevægelsen mod EF i 1972 og forlod bevægelsen igen i 1985. Radikal Ungdom anbefalede at stemme nej ved folkeafstemningerne om EF i 1972 og 1986, men anbefalede at stemme ja ved afstemningerne i 1992 og 1993. Støttede Folkebevægelsen mod EF ved valgene til EF-parlamentet i 1979 og 1984. Støttede Radikale Venstre i 1989.

I 1994 blev Radikal Ungdom i lighed med en række andre politiske ungdomsorganisationer fældet i den såkaldte tipsmiddelsag, hvor det blev opdaget, at organisationerne havde haft kunstigt høje medlemstal og dermed havde fået et uberettiget højt tilskud. Sagen betød, at foreningen lukkede – dog kun for kort efter at blive gendannet.

Radikal Ungdom efter 1994 
Efter nogle år med svære økonomiske forhold lykkedes det i 1996 at opnå støtte fra Dansk Ungdoms Fællesråd. I årene efter gendannelsen vajede den liberale fane højt. Moderpartiet var i regering med Socialdemokratiet, men Radikal Ungdom krævede skrappe velfærdsreformer og militær indgriben i det tidligere Jugoslavien. Endvidere krævede Radikal Ungdom skattelettelser og afskaffelse af efterlønnen.

Synspunkterne vandt ikke meget gehør hos hverken Socialdemokratiet eller Radikale Venstre. Radikal Ungdom fik en del presseeksponering grundet uenigheden med moderpartiet og kritikken af regeringssamarbejdet. Radikal Ungdom indledte et samarbejde med Venstres Ungdom, som også krævede skattelettelser og afskaffelse af efterlønnen. I perioder var kritikken af SR-regeringssamarbejdet så stærk, at Radikal Ungdom truede med at trække sin støtte til radikal deltagelse i regeringen. Op til folketingsvalget i 1998 indledtes dog et samarbejde med DSU, som resulterede i en fælles valgudtalelse. Frem mod årtusindeskiftet foreslog Radikal Ungdom at afskaffe folkepensionen og erstatte den med tvungne private pensionsopsparinger. Desuden var legalisering af hash og øget boligbeskatning på det politiske program.

Radikal Ungdom var frem til 2013 medlem af den internationale nordiske paraplyorganisation Nordens Liberale og Radikale Ungdom (NLRU), men skiftede d. 15. oktober i dette år til et medlemskab i Nordiska Centerungdommens Förbund (NCF).

Ved folkeafstemningen om retsforbeholdet den 3. december 2015 anbefalede Radikal Ungdom et ja.

Landsformænd før 1994 

 1993-1994: Anne Cathrine Lausten
 1992-1993: Christian Fich
 1991-1992: Lars Kaspersen
 1989-1991: Lars L. Nielsen
 1981-1982: Kim Sejr
 1981: Niels Hejlskov
 1979-1981: Torben Dreier
 1977-1979: Peter Jon Larsen
 1975-1977: Hanne-Marie Sieg
 1973-1975: Poul Erik Pedersen
1971-1972: Jens Peter Bonde
 1969-1970: Jens Clausager
 1968-1969: Ole Golbert
 1967-1968: Søren Larsen
 1966-1967: Leif Seinholt
 1965-1966: Ole Tonsgaard
 1963-1965: Niels Henrik Gydemark
 1962-1963: Asbjørn Bjerre
 1962-1962: Jens Baunsgaard
 1959-1962: Thorkild Møller
 1957-1959: Harald Westergaard Andersen
 1954-1957: Asger Baunsbak-Jensen
 1951-1954: Arne Lindegaard Rasmussen
 1948-1951: Hilmar Baunsgaard
 1947-1948: Bjørn Hansen
 1945-1947: Erik Jørgensen
 1942-1945: Kristen Helveg Petersen
 1937-1942: Axel Jensen
 1934-1937: Karl Skytte
 1931-1934: Rudolf Zeuthen
 1928-1931: Peter Veistrup
 1926-1928: N.P. Nielsen
 1924-1926: Hother Kirkegaard
 1920-1924: Oluf Johansen
 1917-1920: Anders Olsen
 1915-1917: Bertel Dahlgaard
 1911-1915: Anders Hansen

Formandskaber efter 1994 
Bemærk at foreningen 2014 ændrede struktur, så der nu valgtes både en organisatorisk og en politisk næstformand, hvor der før 2014 kun valgtes én næstformand. I 2020 ændredes organisationen igen, så der atter kun vælges en næstformand.

 2022-nu: Maria Georgi Sloth og Katinka Langdahl-Frederiksen
 2021-22: Jacob Robsøe og Katinka Langdahl-Frederiksen

 2020-21: Jacob Robsøe og Caroline Valentiner-Branth
 2019-20: Lukas Lunøe, politisk næstformand Cornelius Sode og organisatorisk næstformand Caroline Valentiner-Branth
 2017-19: Sigrid Friis Proschowsky, politisk næstformand Alexander Bjørn Jensen og organisatorisk næstformand Freja Fokdal 
 2016-17: Victor Boysen, politisk næstformand Jeppe Fransson og organisatorisk næstformand Ida Mosegaard
 2015-16: Victor Boysen, politisk næstformand Jeppe Fransson og organisatorisk næstformand Clara Halvorsen (fra august 2016 Ida Mosegaard)
 2014-15: Christopher Røhl, politisk næstformand Jens Wallberg og organisatorisk næstformand Clara Halvorsen
 2013-14 Christopher Røhl og Ida Brask
 2012-13: Ditte Søndergaard og Morten Schiellerup Bager
 2011-12: Ditte Søndergaard og Sebastian Hvid Jedzini
 2010-11: Simon Dyhr og Ronja Lundberg
 2009-10: Simon Dyhr og Christina Judson
 2008-09: Emil Dyred og Klaus Bach Jacobsen
 2007-08: Andreas Steenberg og Klaus Bach Jacobsen
 2006-07: Andreas Steenberg og Anna Mee Allerslev
 2005-06: Zenia Stampe og Rasmus Christensen (Andreas Steenberg fra april 2006)
 2004-05: Zenia Stampe og Vivian Heinola
 2003-04: Zenia Stampe og Stefan Seidler
 2002-03: Simon Emil Ammitzbøll og Frederik Berling
 2001-02: Simon Emil Ammitzbøll og Jonathan Nielsen
 2000-01: Simon Emil Ammitzbøll og Heidi Nygaard
 1999-00: Majken Fjeldgaard Arensbach og Markus Galskjøt Hahn
 1998-99: Christian Brix Møller og Rune Noack
 1997-98: Christian Brix Møller og Rune Noack
 1996-97: Anders Thomsen og Christian Brix Møller
 1995-96: Morten Rixen og Laura Friberg
 1994-95: Morten Rixen og Laura Friberg

Hovedbestyrelsen 
Hovedbestyrelsen består af Radikal Ungdoms Landsformandskab, den organisatoriske og politiske ledelse, samt Hovedbestyrelsesformandskabet og én repræsentant fra hver af Radikal Ungdoms lokalforeninger.

Lokalforeninger 
Radikal Ungdom er som organisation opbygget af lokalforeninger spredt over hele landet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Politiske ungdomsorganisationer fra Danmark
Radikale Venstre
Etableret i 1994