kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Robert 1. af Normandiet

Robert 1. af Normandiet (også kaldet både Robert le Diable (djævelen) og den Storslåede () på grund af sin forkærlighed for pynt) (22. juni 1000 – 3. juli 1035) var hertug af Normandiet fra 1027 til sin død i 1035. Han var søn af hertug Richard 2. af Normandiet og dennes hustru Judith af Bretagne, datter af hertug Conan 1. af Bretagne.

Liv 
Da Richard 2. døde, fulgte hans ældste søn ham som Richard 3., mens Robert blev greve af Hiémois. Richard 3. døde inden et år, og der er stor mistanke om, at Robert skulle være indblandet i broderens død. Derfra fik han sit øgenavn "Robert le Diable" (djævelen).

Tidlige regeringstid 
Robert 1. hjalp kong Henrik 1. af Frankrig mod Henriks oprørske bror og mor, og derfor gav kongen ham land i Vexin. Han blandede sig også i Flanderns indre forhold, da han støttede Edvard Bekenderen, som var i eksil ved Roberts hof. Robert støttede også reformer i klostrene i Normandiet. Med sin frille, Herleva, blev han far til den senere Vilhelm Erobreren. En uægte datter, Adelaide, blev grevinde af Ponthieu og Champagne.

Pilgrimsrejse og død
Efter at have gjort sin uægte søn til arving, tog Robert på pilgrimsrejse til Jerusalem. Man har søgt efter årsager til, at Robert 1. deltog i pilgrimsrejsen på trods af, at mange frarådede ham at drage af sted. Den engelske historiker David C. Douglas peger på, at Robert sandsynligvis følte et særligt behov for at få syndsforladelse. Man har senere påstået, at Robert ønskede at blive renset og opnå syndsforladelse for sin medvirken i broderens, Richard 3.'s, død. I hvert tilfælde er det absolut ikke usandsynligt, at Robert meget stærkt kan have følt kaldet fra Jerusalem. Resolut sammenkaldte han en skare betydningsfulde normanniske stormænd, som imidlertid frarådede Robert at forlade et hertugdømme, som han netop havde erhvervet sig i krig, og som han ville have svært ved at beholde, såfremt han forlod landet. Desuden anførte de, at han ikke kunne pege på en eneste, som kunne træde i hans sted, hvis han drog til Jerusalem. Trods advarslerne drog Robert af sted for aldrig at vende tilbage. En af de første tre dage i juli 1035 døde han i nærheden af Nikæa. Hans søn Vilhelm var otte år gammel, da han efterfulgte sin far som Hertug Vilhelm 2.

Kilder 
 Lexopen

Hertuger af Normandiet
Robert

Robert har flere betydninger:
 Robert (drengenavn)
 Robert (filmpris) – en pris uddelt af Danmarks Film Akademi.
 Le Robert – ordbog over fransk sprog og kultur.
 Robert 1. af Normandiet – kaldt den "den Storslåede" (fransk, "le Magnifique"), regerede 1027-1035.
 Robert (film) – dansk kortfilm fra 1999 instrueret af Sune Fiskbæk Kristensen
Robert 2. af Normandiet

Robert 2. eller Robert Curthose (født 1054, død 10. februar 1134) (tilnavnet Curtheuse, Curthose ("kortstrømpe") skyldtes hans ringe højde) var hertug af Normandiet fra 1087 til 1106. Han var den ældste søn af Vilhelm Erobreren og Matilda af Flandern. 

Han arvede titlen Hertug af Normandiet ved sin fars død i 1087, mens hans bror Vilhelm blev konge af England. Han opretholdt uden held et krav på den engelske trone og deltog i det første korstog. Hans regeringstid som hertug er kendt for uenigheden mellem ham og hans brødre i England. Den blev afgjort ved, at Normandiet fik status som en del af England.

Fyrster fra middelalderen
Frankrig i middelalderen
Hertuger af Normandiet
Tjek fødselsår
70 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 15. oktober Publius Vergilius Maro

Dødsfald 

 
70
19 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 18. september – Publius Vergilius Maro, Romersk forfatter.

Sport 

 
19
Robert (drengenavn)

Robert er et drengenavn, som har været båret af blandt andre:

Ældre historiske navne 
 vikingehøvdingen Rollo
 Robert I af Normandiet
 Robert II af Normandiet

Nyere navne 
 billedhuggeren Robert Jacobsen
 politikeren Robert F. Kennedy
 tegneren og humoristen Robert Storm Petersen
 skuespilleren Robert De Niro
 skuespilleren Robert Pattinson
 filminstruktøren Robert Bresson
 digteren Robert Frost

Drengenavne
Frankfurterskolen

Frankfurterskolen er betegnelsen for en original retning inden for nymarxistisk kultur-, sociologi- og samfundsteori i det 20. århundrede. Centralt i Frankfurterskolen står begrebet om kritisk teori. Gruppens navn kommer af, at den opstod ved universitetet i Frankfurt am Main, da Max Horkheimer i 1931 blev udnævnt til leder af "Institut für Sozialforschung".

Frankfurterskolen samlede nogle af de marxistiske dissidenter, der følte at den politiske marxisme som den praktiseredes i f.eks. KPD fortolkede Marx' tanker for snæversynet. De ville forsøge at applicere Marx på de tendenser og udviklinger han aldrig selv havde kunnet opleve.

I den mest produktive fase, i 1930'erne og 1940'erne, udgjorde Frankfurterskolen en enestående kreds af samfundskritikere: foruden Max Horkheimer, kredsens ledende ideolog og samlingspunkt, bestod den af Theodor W. Adorno (filosofi, sociologi, æstetik), Herbert Marcuse (filosofi), Leo Löwenthal (litteratursociologi), Walter Benjamin (litteraturteori), Erich Fromm (psykoanalyse), Friedrich Pollock (økonomi), Henryk Grossmann (økonomi), Karl August Wittfogel (økonomisk historie), Franz Borkenau (historie), Otto Kirchheimer (retssociologi) og Franz Neumann (retssociologi).

Vigtigst blandt skolens senere repræsentanter fra 1960'erne til i dag er Jürgen Habermas (filosofi, videnskabsteori, sociologi), Alfred Schmidt (filosofi, sociologi), Oskar Negt (filosofi og politisk teori) og Axel Honneth (etik, sociologi). Sidstnævnte anses for at være Habermas' efterfølger og grundlægger af senmoderne kritisk teori, ligesom han har overtaget dennes position på Institut für Sozialforschung i Frankfurt.

Litteratur på dansk 

 Benjamin, Walter (1973): Kulturindustri : udvalgte skrifter. Rhodos
 Benjamin, Walter 1998): Kulturkritiske essays. Gyldendal
 Habermas, Jürgen (2009): Borgerlig offentlighed. Offentlighedens strukturændring: undersøgelse af en kategori i det borgerlige samfund, Informations Forlag  . Oversat af Henning Vangsgaard.
 Honneth, Axel (2003): Behovet for anerkendelse, Hans Reitzels Forlag
 Horkheimer, Max & Theodor W. Adorno (1993): “Oplysningens dialektik”. Gyldendal
 Marcuse, Herbert (1979): Den æstetiske dimension: bidrag til en kritik af den marxistiske æstetik. Gyldendal 
 Marcuse, Herbert (1969): Det én-dimensionale menneske: en undersøgelse af det højtudviklede industrisamfunds ideologi. Gyldendal 
 Rosa, Hartmut (2021): Resonans. Eksistensen.

Ekstern henvisning 
 

Marxisme
Kispus

Kispus er en dansk film fra 1956 med manuskript og instruktion af Erik Balling. Det var den første danske live-action spillefilm i farve.

Medvirkende

Helle Virkner
Henning Moritzen
Nina Pens
Gunnar Lauring
Ove Sprogøe 
Lis Løwert
Angelo Bruun
Inger Lassen
Gerda Madsen
Poul Reichhardt
Birgitte Federspiel
Lily Broberg
Vera Gebuhr
Jessie Rindom
Bjørn Watt Boolsen
Olaf Ussing
Gabriel Axel
Bodil Miller
Holger Juul Hansen
Caja Heimann
Henry Lohman
Kirsten Walther

Eksterne henvisninger
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1956
Film instrueret af Erik Balling
Mål

Mål kan henvise til flere artikler:
 Mål (sport) – et point eller en scoring i en sportskamp eller selve målrammen, f.eks. et fodboldmål
 Mål (hensigt) – retning/hensigt i livet eller karrieren
 Mål (sprog) – f.eks. som anvendt i modersmål eller norsk bokmål
 Mål (matematik) – en afbildning der knytter et areal eller rumfang eller en generalisation heraf til visse delmængder
 Mål (militær) – et objekt eller placering af strategisk vigtighed f.eks. for beskydning af artilleri eller tilsvarende.

Se også:
 Måleenhed – kaldes også for "mål" og indimellem: "mål og vægt"
 Målestok – man bruger, når man "måler" noget
 Divisor – kan (gammeldags) kaldes et "mål"
 Formål
Portland (Oregon)

Portland er en by i den nordlige del af den amerikanske delstat Oregon med 653.115 indbyggere i 2015.

Byen ligger ved Willamette-floden lige syd for dennes udløb i Columbia-floden.

Portland er administrativt centrum for det amerikanske county Multnomah County. I forhold til så mange amerikanske byer, er Portland en meget miljøvenlig by, hvor der er gode muligheder for at cykle. Skal man over længere afstande i byen, er man velkommen til at tage cyklen med bussen, som det er gratis at køre med, og sætte den på en anhænger foran på selve bussen. Byen gør det også meget i biler, som kører på strøm. Portland, Oregon, er fødeby for Matt Groening, der har skabt The Simpsons og Futurama.

Historie 
Byen er grundlagt i 1845 og er opkaldt efter byen Portland i den amerikanske delstat Maine.

Området som i dag udgør Multnomah County var i århundrede beboet af Chinook indianerne. Multnomah-folket bosatte sig i området ved øen Sauvie og ved Columbia River Gorge. Disse indianere levede af fiskeri, bær og handel langs floden.

I 1843 så nybyggeren William Overton et stort kommercielt potentiale for området, men havde ikke råd til at betale for de rettigheder han havde fået til området. Han lavede en handel med sin partner Asa Lovejoy fra Boston, Massachusetts. For 25¢ ville Overton dele hans rettighed til det 2,6 km2 område. Overton solgte senere sin rettighed til området til Francis W. Pettygrove fra Portland, Maine. Både Pettygrove og Lovejoy ønskede at opkalde området efter de byer, hvor de kom fra. I 1845 blev uenighed ved at spille plat eller krone, hvor Pettygrove vandt to ud af tre spil. Mønten som blev brugt, kan nu ses på Oregon Historical Society, og går under navnet The Portland Penny.

I 1851 havde Portland mere end 800 indbyggere, en dampdrevet savmølle, et hotel og en avis. I 1879 var befolkningen vokset til 17.500.

The Old Oregon Trail ender i den sydlige bydel af Portland. En rute nybyggere fulgte mod vest. Ruten begyndte i staten Missouri.

Referencer

Se også 
 Mill Ends Park, en meget lille park

 
Byer i Oregon
John "Faxe" Jensen

John "Faxe" Jensen (født 3. maj 1965) er en dansk tidligere fodboldspiller og midlertidig fodboldtræner for det danske landshold. Han gjorde sig kendt ved europamesterskabet i fodbold 1992, hvor han scorede det første mål i finalen, hvilket gjorde det danske fodboldlandshold til Europamester. Han blev kåret til Årets Fodboldspiller i Danmark i 1987.

Han debuterede på landsholdet i 1986 og spillede i alt 69 landskampe, før han sluttede i 1995. I sine landskampe scorede han 4 mål, bl.a. altså det berømte i EM-finalen på Nya Ullevi i Göteborg, hvor han om bolden kommenterede "Jeg vil sige som Store: Jeg ramte den lige i røven.".

"Faxe" spillede i Brøndby IF indtil 1988, hvorefter han skiftede til Hamburger SV. I 1989 vendte han tilbage til Brøndby. I 1992-1995 spillede han for engelske Arsenal FC. Han blev i 2004 valgt som en af de dårligste udlændinge i Arsenal F.C.s historie. Men i 1996 var han atter tilbage i Brøndby, og endelig fra 1999 i Herfølge Boldklub. Her var han samtidig cheftræner og i 2000 førte han sensationelt holdet til tops i Superligaen og gjorde holdet til Danmarksmester i fodbold. Han blev kåret til Årets Træner i Danmark i 2000. Men eventyret i den sjællandske stationsby fortsatte ikke. Året efter rykkede Herfølge ud af Superligaen.

Fra 2002 valgte han at blive assistenttræner i Brøndby IF under Michael Laudrup. Her blev det blandt andet til et mesterskab i sæsonen 2004-2005. Trænerparret stoppede dog efter en skuffende 2005-2006 Superligasæson som bragte en andenplads efter F.C. København.

Den 9. juli 2007 offentliggjorde den spanske La Liga klub Getafe, at den havde ansat Michael Laudrup og John Faxe Jensen som ny trænerduo for to år. Den danske trænerduo valgte dog at stoppe i klubben efter en enkelt sæson.

Fra 12. januar 2009 afløste han Colin Todd som cheftræner i Randers FC. 6. oktober samme år blev han fyret fra klubben.
 
Kælenavnet Faxe fik John Jensen som ungdomsspiller under et stævne i Sverige. De ældre spillere var blevet trætte af ham og tog en øl af mærket Faxe og døbte ham med en gang bukse-øl. 

"Faxe" blev den 11. oktober 2012 ansat som konsulent for trænerteamet i Brøndby IF. Dette job havde han indtil sommeren 2013.

Som følge af konflikten mellem Spillerforeningen og DBU om vilkår for optrædener på det danske landshold blev landstræner Åge Hareide sendt på ferie, og John Jensen blev udpeget som midlertidig landstræner.

I den danske spillefilm Sommeren '92 bliver Faxe spillet af Esben Smed.

Se også
Slovakiet-Danmark 5. september 2018

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldtrænere fra Danmark
Fodboldspillere fra Arsenal F.C.
Fodboldspillere fra Hamburger SV
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra Herfølge Boldklub
Årets Fodboldspiller i Danmark
Personer fra København
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1988
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Ridestøvler

Ridestøvler er rytterens fodtøj ved ridning. Ridestøvler er normalt knæhøje og når over sadelflapperne. De støtter fod, ankelled og underben, så rytteren kan kommunikere med hesten med schenklerne. Det er vigtigt at støvlen ikke kan sidde fast i stigbøjlen, hvis rytteren falder af hesten. Derfor har ridestøvler hverken særligt markerede hæle eller kraftigt slidmønster i sålen. Hælen er dog stor nok til at forhindre, at foden smutter igennem stigbøjlen. Den giver mulighed for påspænding af sporer. Ridestøvler fås i læder, kunststof og gummi.

Støvler
Rideudstyr
Ridning

Ridning er menneskets bevægelse på ryggen af dyr. De mest almindelige ridedyr er heste, æsler/muldyr, kameler/dromedarer og elefanter.

Samspil mellem dyr og rytter 
Rytteren har flere virkemidler til at styre dyrets bevægelser. Blandt dem er fordeling af vægten, pres med benene, hovedtøj og stemmen. Dertil kommer hjælpemidler som pisk og sporer. I almindelighed er anvendelsen af et enkelt virkemiddel ikke særlig nyttigt: det er kombinationen af dem, der virker.

Udstyr 
Normalt bruger rytteren sadler. Det giver bedre komfort og er med til at fordele rytterens vægt på en større del af dyrets ryg. Ofte  bruges et hovedtøj til at kontrollere dyret.

Ridedyr 
Det mest almindelige ridedyr er hesten, der er udbredt over størstedelen af verden. Andre hovdyr som æsel, muldyr og mulæsel er ligeledes meget udbredt, mens kameler og dromedarer bruges mindre. Det samme gælder elefant, vandbøffel og yak. Visse dyr bruges stort set udelukkende til show som tyre til rodeo samt strudse, elefanter og lamaer som turistattraktioner.

Sportsridning 
Ridning forekommer i stor udstrækning i sportssammenhæng. Det drejere sig både om væddeløb, hvor det gælder om at gennemride en strækning hurtigst muligt; eller præcision, hvor det gælder om at ride så nøjagtigt som muligt. Heste er brugt i sportsridning.

Eksterne henvisninger 

 Rideruter og oplysninger om ridning
Hanekam

En hanekam er en frisure, hvor man har barberet det meste af håret væk i siderne, men lader en stribe, typisk strittende hår sidde i midten. En hanekam kan også kaldes en mohawk eller cherokee, idet nogle amerikanske oprindelige folkeslag brugte lignende frisurer. Frisuren bruges i nutiden til at markere en distance fra den konforme livsstil. Verdensrekorden for den højeste hanekam indehaves af Kazuhiro Watanabe, hvis frisure i 2013 var på 113,5 cm.

Referencer 

Frisurer
Jensen

Jensen har flere betydninger:

 Jensen (efternavn) er et af de mest udbredte efternavne i Danmark.

Kendte personer med efternavnet 
 Andrea Vagn Jensen, dansk skuespiller.
 Anders Thomas Jensen, dansk manuskriptforfatter og instruktør.
 Arthur Jensen, dansk skuespiller.
 Bo Green Jensen, dansk digter.
 Carsten Bo Jensen, dansk forfatter, musiker og folketingsmedlem.
 C.A. Jensen, dansk guldaldermaler.
 Claus Jensen, dansk fodboldspiller.
 Claus Larsen-Jensen, dansk folketingsmedlem.
 Daniel Jensen, dansk fodboldspiller.
 Flemming Jensen, dansk skuespiller, forfatter og instruktør.
 Frank Jensen, dansk politiker og tidligere minister.
 Georg Jensen, dansk sølvsmed.
 Hans Jensen, dansk LO-formand.
 Henning Jensen, dansk skuespiller.
 Henning Jensen, dansk fodboldspiller.
 Jesper Jensen, dansk håndboldspiller.
 Johannes V. Jensen, dansk forfatter og modtager af Nobelprisen i litteratur.
 John "Faxe" Jensen, dansk fodboldspiller og -træner.
 Jørn Munch Jensen, direktør.
 K. A. Jensen, dansk kemiker.
 Kristen Touborg Jensen, dansk landmand og folketingsmedlem.
 Kristian Jensen, dansk politiker og minister.
 Kristian Ditlev Jensen, dansk forfatter.
 Lasse Jensen, dansk journalist
 Lene Jensen, dansk folketingsmedlem.
 Nanna Lüders Jensen, dansk musiker og sangskriver.
 Niclas Jensen, dansk fodboldspiller.
 Mogens Jensen, dansk folketingsmedlem.
 Peder Jensen Lodehat, dansk biskop og politiker.
 Peder Vilhelm Jensen-Klint, dansk arkitekt, designer og maler.
 Sara Indrio Jensen, italiensk-dansk sanger og skuespiller.
 Tomas Villum Jensen, dansk skuespiller og filminstruktør.
 Thit Jensen, dansk forfatter og kvindesagsforkæmper.
 Uffe Ellemann-Jensen, dansk journalist, politiker og udenrigsminister.

Andre anvendelser 
 Jensen Motors, et engelsk bilfirma.
 Jensen (højttaler), et italiensk højttalerfirma.
 Jensen (madrasser), en fabrikant af madrasser.
 Jensens Bøfhus, en kæde af familierestauranter.
 Lars Jensen, navnet Lars Løkke Rasmussen brugte til hotelovernatning i 2008.
 Jensen, en sang på albummet Hip af Steppeulvene.
 Jensen Tonajt, TV-underholdning fra 1988 på Danmarks Radio.
 Jensens Bryghus, dansk bryghus
Xbox

Xbox er en spillekonsol produceret af Microsoft i 2001. Den var Microsofts første forsøg på spillekonsolmarkedet. Da Xboxen blev udgivet, startede hvad der kaldes en konsolkrig mellem Sonys Playstation 2, Nintendos Gamecube og Microsofts Xbox.
Xboxen kom også med et par meget solide spil helt fra starten, deriblandt Halo, Dead Or Alive 3 og Project Gotham Racing. Den havde også 4 indgange.

Se også 
 Xbox 360
 Xbox One

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Xbox.com Danmark
 Danmarks største Xbox Community
Politimuseet

Politimuseet ligger på Fælledvej i København i den bygning hvor Station 6 tidligere havde til huse. Museet åbnede på Fælledvej den 18. november 1993, men museet har rødder helt tilbage til 1904, hvor der blev samlet effekter i Domhusets kælder.

Museet fortæller om Politiets historie helt tilbage til vægternes tid. I museet kan man se en lang række våben og andre effekter som er blevet brugt af kriminelle gennem tiden.

Litteratur 
 Poul Pedersen, Det gamle kriminalmuseum in: Politihistorisk Selskab Årsskrift 1992. .

Ekstern Henvisning 
 Politimuseets webside

Museer i København
Hans J. Holm
Museet
Museer etableret i 1993
Nørrebro
Limurt

Limurt (Silene) er stor planteslægt med ca. 75 arter, som er udbredt i Europa, Nordafrika, Asien og Nordamerika. Det er urteagtige planter med modsatte, linjeformede eller ovale blade. Blomsterne sidder i en topagtig stand, der består af kvaste. De enkelte blomster har et rørformet bæger og fligede kronblade. Frugten er en kapsel med kort stilk.

 Tuelimurt (Silene acaulis)
 Knippelimurt (Silene armeria)
 Dagpragtstjerne (Silene dioica)
 Trævlekrone (Silene flos-cuculi)
 Vahls pragtstjerne (Silene furcata)
 Engelsk limurt (Silene gallica)
 Aftenpragtstjerne (Silene latifolia ssp. alba)
 Natlimurt (Silene noctiflora)
 Nikkende limurt (Silene nutans)
 Klitlimurt (Silene otites), Småkronet Limurt
 Fjeldlimurt (Silene rupestris)
 Treblomstret pragtstjerne (Silene sorensenis)
 Smalbladet limurt (Silene stenophylla) – den "genoplivede" plante fra Sibirien
 Alpetjærenellike (Silene suecica)
 Strandlimurt (Silene uniflora)
 Tjærenellike (Silene viscaria)
 Klæbrig limurt (Silene viscosa)
 Blæresmælde (Silene vulgaris)

Noter 

Nellike-familien
Frem

Frem har flere betydninger:

 Boldklubben Frem
 Frem (tidsskrift)
 Mineralvandsfabrikken Frem
 Svømmeklubben Frem – i Odense
Slættaratindur

Slættaratindur er Færøernes højeste bjerg. Det er 880 meter højt og ligger på Eysturoy, som er Færøernes næststørste ø. Ved foden ligger den lille bygd Funningur.

Slættaratindur betyder flad bjergtinde og er en rest af det gamle plateau fra Skotland til Grønland, hvor Færøerne danner én del. Sådanne flade tinder findes overalt på øerne. Der er tale om såkaldte taffelbjerge.

Vandringen til toppen er stejl men ikke vanskelig. Man kan almindeligvis deltage i organiserede gruppeture, som har passet mellem Eiði og Funningur som udgangspunkt. Det er også muligt at bestige bjerget fra nordøst fra passet mellem Funningur og Gjógv, og som også går via Færøernes næsthøjeste bjerg, Gráfelli. Fra bjergtoppen har man en enestående udsigt over hele Færøerne (når vejret tillader det). 

Ifølge Guinness Rekordbog kan man fra Slættaratindur skue helt til Vatnajökull på Island, der er landets største gletsjer. Afstanden er 550 km, hvilket gør det til verdens længste synsvidde. Ifølge bogen skyldes det "owing to the light bending effects of atmospheric refraction, Vatnajökull (2119 m), Iceland, can sometimes be seen from the Faroe Islands, 340 miles (550km) away". Dette baseres muligvis på påstande som en britisk sømand gjorde i 1939 under den britiske okkupering af Færøerne om at kunne se Vatnajökull. Dette er dog siden blevet analyseret og afvist både matematisk og atmosfærisk af J.C. Ferranti.

På årets længste dag den 21. juni er det en fast færøsk tradition at gå op på Slættaratindur for at se solen gå ned og komme op igen. Som regel kommer folk fra hele landet.

Se også 
 Fjelde på Færøerne

Referencer

Eksterne henvisninger 

Bjerge i Færøerne
Eysturoy
Café Paradis

Café Paradis er en dansk film fra 1950, instrueret af Bodil Ipsen og Lau Lauritzen jun og skrevet af Johannes Allen. Denne film er, sammen med Biskoppen, af mange anmeldere ofte vurderet til at være blandt Ib Schønbergs allerbedste.

Den debatterer problemet alkoholisme, og vi følger primært to stordrikkende menneskeskæbner; en fabriksarbejder ved navn Carlo (Poul Reichhardt) der drikker lidt for meget øl hvilket går ud over familielivet hjemme ved konen Ester (Ingeborg Brams).

Og så ikke mindst Ib Schønbergs rolle som fabrikkens direktør hr. Birger, der mener han da "bare tager en lille en af og til", men som efterhånden må se i øjnene at han hænger fast. Han er nu, ifølge sin doktor (Asbjørn Andersen), blevet 'alkoholist' som man herhjemme dengang kaldte en alkoholiker. Karin Nellemose er hans frustrerede luksus vante kone Rita, og Johannes Meyer en af Carlos gamle drukvenner henne på værtshuset Café Paradis.

Musikken er kompneret af Sven Gyldmark.

Medvirkende 
 Poul Reichhardt
 Ib Schønberg
 Ingeborg Brams
 Else Højgaard
 Karin Nellemose
 Johannes Meyer
 Jørn Jeppesen
 Inge Hvid-Møller
 Asbjørn Andersen
 Lau Lauritzen jun.
 Aage Fønss

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1950
Film instrueret af Bodil Ipsen
Film instrueret af Lau Lauritzen junior
Bodilprisen for bedste danske film
Film i sort-hvid
Harry og kammertjeneren

Harry og kammertjeneren er en dansk film fra 1961, som er instrueret af Bent Christensen efter manuskript af ham selv og Leif Panduro. Den blev blandt andet nomineret til en Oscar for bedste fremmedsprogede film og modtog Bodilprisen for bedste danske film.

Handling 

Filmen fortæller en hjertevarm historie om den ældre fattige Harry, der arver en sum penge og bruger dem til at skaffe en kammertjener. Denne kammertjener er først fremmed over for det miljø Harry tilhører, men får efterhånden sympati for det og vælger at blive.

Medvirkende 
 Osvald Helmuth - Harry Adams, opsynsmand
 Ebbe Rode - Fabricius, kammertjener
 Gunnar Lauring - 'Biskoppen'
 Henning Moritzen - 'Fyrst Igor' Jensen
 Lise Ringheim - Magdalena
 Palle Kirk - Heisenberg
 Lily Broberg - Katrine Jensen, Værthusholder
 Aage Winther-Jørgensen - Orla
 Olaf Ussing - Krause, autoforhandler
 Valsø Holm - Meyer, købmand
 Aage Fønss - Kammertjener
 Ejner Federspiel - Kammertjener
 Emil Hallberg - Viggo, udsmider

Genindspilning 
I 2005 var der tale om en amerikansk genindspilning af den danske klassiker med Steve Bing som instruktør og Anthony Hopkins og Morgan Freeman i de to centrale roller.
Damian F. Slattery skrev manuskriptet.
I 2013 var der igen forlydende om en amerikansk geninspilning men nu med Samuel L. Jackson og Michael Caine i hovedrollerne.
Optagelserne er planlagt til at begynde i foråret 2014 med George C. Wolfe som instruktør.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1961
Bodilprisen for bedste danske film