kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stemmejern

Stemmejernet er et af de mest elementære stykker værktøj, kendt siden stenalderen (lavet af flint; arkæologerne kalder dem oftest mejsler). De er fremstillet af bronze i bronzealder, både med angel og med dølle, og siden jernalderen af jern eller stål.

Stemmejernet består af et stålblad, klingen oftest med parallelle sider og affaset langs kanterne, sjældent med fiskehaleform (som dog er set på kinesiske eksemplarer, der rimeligvis ikke er almindelige her i landet). Forsiden af klingen kaldes for ægside, bagsiden polérside, hvor andre siger spejl(side). Stemmejern er monteret på et skæfte (hæfte) af træ eller plastic ved hjælp af en angel eller et skaftrør (dølle). Mellem angel og klinge sidder halsen, der gerne er forsynet med en krone eller bryst, en lille krave, der støder an mod skæftet.
Særligt kraftige stemmejern kan være fremstillet i pålagt stål, mens snedkerstemmejern normalt er helt af stål.
Bredden varierer fra 4 mm til ca 40; længden på klingen varierer fra 5 – 6 til 25 – 30 cm.
Skæftet bestod førhen af træ, eventuelt forstærket med en messingring både ved anglens bryst og i topenden, hvor det er mest udsat for beskadigelse, når der drives på det.

I dag fremstilles stemmejern både med træhæfte og med kunststofhæfte. De mest almindeligt forekommende i byggemarkeder er dog med kunststofhæfte, der langt bedre modstår behandling med hammer. En lang række stemmejern i høj kvalitet fra diverse europæiske leverandører med fås enten udelukkende med træhæfte eller for nogens vedkommende med begge dele. Et fåtal eksklusive amerikanske og japanske fabrikater fås kun med træhæfte. I halvtredserne forlød det at kun tømrere og møbelsnedkere havde tilladelse til at slå på stemmejernet med hammer; alle andre skulle bruge knippel. Japanske stemmejern er på trods af et hæfte i træ beregnet til at blive slået på med en hammer.

Stemmejernet – indtil for ikke mange år siden stavet stæmmejærn – er i nogen grad specialiseret. Enkelte synonyme udtryk er det lykkedes at finde: hækstemmejern og tapjern, der er møllebyggerværktøj; huggejern, der nu gerne betegner et ganske almindeligt stemmejern, men som (i hvert fald førhen) blev brugt om afbindingsjern, (fordi afbinding var huggerarbejde), og stokkejern, nævnt hos F. L. Grundtvig, men dette ord er muligvis falstersk dialekt.

Tømrerens tapjern, afbindingsjern, tømrerstemmejern, det brede trappejern samt rygjern er alle stemmejern af forskellig art, udført i pålagt (lamineret) stål.

Snedkerstemmejern er fremstillet helt i stål, er klejne og knækker let. Ligeledes det på siderne stærkt affasede franske jern, der bruges, hvor pladsforholdene er problematiske.
Japanske jern er udformet på særlig måde i "lamineret", dvs. pålagt stål.
Andre særlige former har helt andre navne og bruges til lignende, men specielle formål såsom lokbejl, huljern, billedskærerjern, samt drejejern.

Se også 

 Møllebygger
 Slibning af værktøj

ekstern henvisning 

 http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 
 Grundtvig, Frederik Lange: Livet i Klokkergården 

Kilende værktøj
Træværktøj
Danske Slægtsforskere

I maj 2018 blev foreningen Danske Slægtsforskere stiftet gennem fusionen af DIS- Danmark og Sammenslutningen af Slægtshistoriske Foreninger. Det er Danmarks største enkeltforening af slægtsforskere, idet foreningen har over 7.000 medlemmer.

Historie 
DIS-Danmark opstod som en afdeling af Samfundet for dansk genealogi og Personalhistorie i 1987, hvor det første nummer af Slægt & Data udkom. I 1988 blev DIS-Danmark en selvstændig forening med ca. 300 medlemmer. I 2011 var foreningen vokset til 7.000 medlemmer.
Foreningen har lokalforeninger i hele Danmark, men samarbejder også med andre lokalhistoriske og slægtshistoriske foreninger.

Formål 
Formålet med foreningen er ifølge vedtægterne, at skabe et forum for databehandling i slægts-, personal- og lokalhistorie ved:
 at afholde foredrag, møder og anden oplysningsvirksomhed,
 at medvirke til at gøre kilder tilgængelige i elektronisk form,
 at samarbejde nationalt og internationalt med andre foreninger
 at udbrede kendskabet til informationsteknologi i slægts-, personal- og lokalhistorie
 at have et internationalt samarbejde med andre foreninger med tilsvarende formål om informationsteknologi
 at udgive bladet Slægt & Data og evt. andre former for publikationer.

Lokalforeninger 

Der er over 40 lokalforeninger tilknyttet Danske Slægtsforskere:
 Slægtshistorisk Forening, Århus: Er Danmarks ældste slægtshistoriske forening, stiftet i 1957.
 DIS Sokkelund Herred: Sokkelund Herreds Genealogiske Forening blev stiftet i 2000.
 Danske Slægtsforskere Odense: Stiftet i 2005, de har bl.a. udgivet bogen "Gotisk - lær at læse og skrive gotisk" (2013), .
 Danske Slægtsforskere Aalborg: Stiftet i 2010, de har bl.a. et samarbejde med Aalborg Bibliotekerne og HistorieAalborg.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Slaegtogdata – foreningens hjemmeside

Slægtsforskningsforeninger i Danmark
Slægtsforskere
Etableret i 1988
Steven Spielberg

Steven Spielberg (født 18. december 1946 i Cincinnati, Ohio, USA) er en amerikansk filminstruktør, manuskriptforfatter og producer. Hans film har indtjent over ti milliarder dollars, og han er dermed den økonomisk mest succesfulde filmskaber nogensinde.

Spielberg er også nær ven af skaberen af Star Wars, George Lucas, og var en af de få der troede på kvaliteten i Star Wars før premieren.

Spielberg har også produceret flere tegneserie heriblandt Freakazoid!, Tiny Toon Adventures, Animaniacs, Pinky and the Brain og Toonsylvania.

Filmografi i udvalgt omfang

Instruktion 
 Firelight (1964)
 The Sugarland Express (1974) 
 Dødens gab (1975) 
 Nærkontakt af tredje grad (1977) 
 1941 (1979) 
 Indiana Jones og jagten på den forsvundne skat (1981) 
 E.T. (1982)  
 Indiana Jones og templets forbandelse (1984) 
 Farven lilla (1985) 
 Solens rige (1987)
 Indiana Jones og Det Sidste Korstog (1989)
 Always (1989) 
 Hook (1991) 
 Jurassic Park (1993) 
 Schindlers liste (1993) 
 The Lost World: Jurassic Park (1997) 
 Amistad (1997) 
 Saving Private Ryan (1998) 
 A.I. (2001) 
 Minority Report (2002) 
 Catch Me If You Can (2002) 
 Terminalen (2004) 
 War of the Worlds (2005) 
 München (2005) 
 Indiana Jones og Krystalkraniets Kongerige (2008)
 Tintin: Enhjørningens hemmelighed (2011)
 War Horse (2011)
 Lincoln (2012)
 Spionernes Bro (2015)
 Den Store Venlige Kæmpe (2016)
 The Post (2017)
 Ready Player One (2018)

TV Film 
 Duellen (1971)

Produceret 
 Poltergeist (1982)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra USA
Hollywood Walk of Fame
Oscar for bedste instruktør
Irving G. Thalberg Memorial Award
Personer fra Cincinnati
Golden Globe for bedste instruktør
Personer tildelt Order of the British Empire

Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Ærescesar
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Barbara (robåd)

Barbara er en slags færøbåd (en Nordmørsbåt af typen geitbåt) fra Norge af omkr. 20 fods længde. 

Navnet er efter romanfiguren Barbara af Jørgen-Frantz Jacobsen. Med båden lykkedes det to nordmænd, Tommy Skeide (32 år) og Olav Lie Gundersen (39 år) fra Ulsteinvik (Møre og Romsdal fylke), at ro fra Norge til Færøerne 7. juli-30. juli 2005, hvor de nåede Porkeri på Suðuroy.

Målet var egentlig at nå Færøerne til kappróður på Ólavsøkan i Tórshavn den 28. juli, men på grund af vejret måtte de vente fra 18. juli indtil 22. juli på Shetlandsøerne. Der er omkring 360 sømil mellem Norge og Færøerne.

Turen tilbage gik med færgen Norrøna til Bergen den 1. august.

Båden blev bygget i 2004, og der prøvede man allerede at ro til Færøerne, men forsøget måtte afbrydes efter ni døgn.

Eksterne henvisninger 
 RoRoRo.no – Hjemmeside 
 Billeder fra ankomst i Porkeri 
 UF.fo, 31. juli 2005: "Mistu ongantíð vónina um at vinna upp land í Føroyum"  ("Vi mistede aldrig håben, at nå land på Færøerne")
 Aftenbladet.no, 25. juli 2004: "Avbrøt roturen til Færøyene" 

Færøbåde
Hoyvík

Hoyvík er en by på Streymoy på Færøerne.

Den er vokset sammen med Tórshavn, således at Hoyvík nu danner den nordøstligste del af Tórshavn. Hoyvík er vokset meget i de seneste år og har i dag ca. 3.800 indbyggere.

Der er bygget rigtig mange nye huse i Hoyvík. Både enkeltstående typehuse og rækkehuse.
Når man skal have en bolig i rækkehusene, køber man de to ydervægge og bygger selv det der skal være imellem. Resultatet er en sjov perlekæde af meget forskellige boliger, med egen arkitektur og farvesammensætning.

Der er seriøse planer om at i nærmeste fremtid at opføre 40 parcelhuse, 40 rækkehuse og 20 højhuse med maksimalt 5 etager.

Øst for Hoyvík ligger den lille ubeboede 0,8 hektar holm Hoyvíkshólmur ude i det østlige Atlanterhav. En af Færøernes 11 holme.

Færøernes Nationalmuseum og frilandsmuseum er beliggende i Hoyvík. Den 31. august 2005 undertegnedes der i museets lokaler en kontrakt mellem Færøerne og Island om økonomisk samarbejde.

Føroya Studentaskúli og HF-skeid Hoydalar ligger i Hoyvík.

Personligheder 
 Høgni Hoydal (f. 1966), formand for Tjóðveldi bor i Hoyvík.
 Dan Klein (f. 1950), journalist og redaktør for Oyggjatíðindi bor i Hoyvik.
 Joan Pauli Joensen, professor í etnilogi

Billeder

References

Eksterne henvisninger 

 Faroeislands.dk Foto og tekst

Streymoy
Bydele i Thorshavn
Hejrenæs

Hejrenæs er en dansk film fra 1953.
Manuskript Holger Boëtius og Svend Methling.
Instruktion Svend Methling.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

John Wittig
Astrid Villaume
Karin Nellemose
Maria Garland
Lisbeth Movin
Ib Schønberg
Johannes Meyer
Knud Rex
Bendt Rothe
Carl Heger
Peter Poulsen
Jakob Nielsen

Eksterne henvisninger 
 

Film instrueret af Sven Methling
Danske film fra 1953
Argir

Argir, der en gang var en bygd syd for Tórshavn, er nu vokset sammen med Tórshavn. Den blev en del af Tórshavn kommune i 1997. 

I de senere år er der bygget flere og flere huse på Argir og bydelen, breder sig nu langt op i fjeldet. Den øverste og yderste del af Argir ligger nu så langt borte fra Tórshavn at man praktisk talt må have bil for at bo der, men til gengæld har man så en uovertruffen udsigt over fjorden og hovedstaden.

Argir har en hyggelig bådehavn, og roklubben Argja Róðrarfelag er blandt landets bedste. Derfor blev den valgt til sportklub 2004 på Færørerne. Dertil har Argir også en boldklub, der hedder Argja Bóltfelag.

Kirken i Argir er bygget i 1974. Fra 1500-tallet lå der et spedalskhedshospital på Argir. Det husede også en del fattiglemmer. Da spedalskheden var udryddet omkring 1750, blev hospitalet brugt som fattiggård.

Kilde 
Faroeislands.dk

Eksterne henvisninger 

Streymoy
Bydele i Thorshavn
GAL

GAL er en forkortelse, der henviser til flere forskellige artikler:

 Grupos Antiterroristas de Liberación – en spansk undergrundshær rettet mod ETA.
 Grün-Alternative Liste – et tysk politisk parti.
 Generic Array Logic – et digitalt kredsløb.
 Gerard Alsteens - En belgisk tegner, også kendt som Gal.
Johannes Marott

Johannes Marott (14. juni 1917 på Frederiksberg – 22. november 1985 i København) var en dansk skuespiller.

Han var elev af Albert Luther.

Gennemgik Det kongelige Teaters elevskole 1945-1947.

Herefter yderligere teateruddannelse i London.

Har arbejdet som free-lance, mest som instruktør.

På et tidspunkt engageret til Odense Teater.

Fik iscenesat mange radio-spil og nåede at indspille en række film.

Udvalgt filmografi 
 Det hændte i København – 1949
 Kampen mod uretten – 1949
 Susanne – 1950
 Vejrhanen – 1952
 Den store gavtyv – 1956
 Vi som går stjernevejen – 1956
 Englen i sort – 1957
 Ingen tid til kærtegn – 1957
 Krudt og klunker – 1958
 Mariannes bryllup – 1958
 Soldaterkammerater – 1958
 Ung kærlighed – 1958
 Ballade på Bullerborg – 1959
 Alt på et bræt – 1977
 Kniven i hjertet – 1981

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Randi Michelsen

Randi Kirsten Michelsen f. Jensen (20. februar 1903 i København – 6. august 1981) var en dansk skuespillerinde.

Hun optrådte på forskellige københavnske scener, og var bl.a. ved Folketeatret i 1950'erne og ved Det Ny Teater i perioden 1959-1962. Hun medvirkede også i en række filmer, og fik mange roller i både radiospil og TV-spil.

Filmografi (udvalg) 

 Københavnere – 1933
 De bør forelske Dem – 1935
 Skilsmissens børn – 1939
 Tak fordi du kom, Nick – 1941
 Søren Søndervold – 1942
 Forellen – 1942
 Tyrannens fald – 1942
 Regnen holdt op – 1942
 En pige uden lige – 1943
 Mine kære koner – 1943
 Som du vil ha' mig – 1943
 Det bødes der for – 1944
 Man elsker kun een gang – 1945
 Far betaler – 1945
 Oktoberroser – 1946
 Hvor er far? – 1948
 Hr. Petit – 1948
 Mosekongen – 1950
 Vejrhanen – 1952
 Min datter Nelly – 1955
 Den kloge mand (1956) – 1956
 Qivitoq – 1956
 Helle for Helene – 1959

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Vestmanna

Vestmanna eller Vestmannahavn er en bygd på det nordvestlige Streymoy på Færøerne.

Bygdens navn blev i sin ældst kendte udgave skrevet í Vestmannahøfn, hvilket er fundet to gange mellem 1350 og 1400. En "vestmand" var i oldnordisk tid i almindelighed en mand fra Irland; mange mener også, at de første indbyggere i Vestmannahavn må have været keltisktalende. Arni Thorsteinsson argumenterer dog på Vestmanna kommunes hjemmeside for, at de i stedet sandsynligvis var norrønttalende efterkommere i anden eller tredje led efter nordboere, som havde emigreret til Irland, Skotland eller nogle af øerne ud for Skotland.

Vestmanna fik økonomisk betydning i 1839, da den kongelige danske monopolhandel åbnede en filial for Streymoy og Vágar. Fra midten af det 19. århundrede var landbrug og fårehold de vigtigste erhverv. Da monopolhandelen blev afskaffet i 1856, kom der gang i udviklingen, man startede handelsvirksomhed og købte fiskebåde, slupper, i England for at drive færøsk fiskeri i havet omkring Færøerne.

1897 byggedes et skibsværft, som nu er en afdeling af værftet i Tórshavn. Der bygges ingen skibe, men kun mindre reparationer.

Før undervandstunnelen mellem øerne Streymoy og Vágar, Vágartunnelen, blev indviet i december 2002 var der fra Vestmanna færgeforbindelse til Oyragjógv på Vágar.

Vestmannas erhvervsliv består bl.a. af fiskerihøjskole, filetfabrik, en moderne fiskeflåde, lakseopdræt, typehusfabrik, plastikfabrik, maskinfabrik, reparationsværft og turisme.

Siden 1953 har Vestmannas vandkraftværker produceret elektricitet. Over byen ligger der fire dæmninger, og herfra ledes vandet gennem store rør ned til de tre kraftværker. I det ene tilfælde bruges vandet to gange, idet det efter at være løbet igennem det ene kraftværk midtvejs på fjeldet, ledes ud i en inddæmmet sø og videre til et kraftværk nede i bygden.

Fra Vestmanna arrangerer to firmaer sejlture ud til Vestmannabjørgini, der er et klippelandskab med stejle fuglefjelde, dybe grotter og fritstående klipper lidt nord for byen.

I midten af 1800-tallet begyndte man at trække et net tværs over fjorden ved Grindefangst, for at forhindre hvalerne i at undslippe, efter at de var jaget ind i fjorden. Men i dag er dette dog ikke aktuelt, da man har forbedret stranden, hvor hvalerne kan jages op og aflives i løbet af sekunder.

Den første telefonlinje på Færøerne blev etableret mellem Tórshavn og Vestmanna.

Vestmanna har en sportsklub, som hedder VÍF (Vestmanna Ítróttarfelag). De er aktive indenfor håndbold, kaproning og badminton.

Eksterne henvisninger 
 Kommunens hjemmeside
 Fiskerihøjskolen (færøsk) 
 www.faroeislands.dk
 Med båd til fuglefjeldene ved Vestmannabjørgini 
 Med båd til fuglefjeldene ved Vestmannabjørgini

Kilder

Billeder 

Byer på Færøerne
Streymoy
Hvalbugter i Færøerne
Tell Yarmouth

Tell Jarmut var en bibelsk by, man har fundet resterne af i Judæabjergene, 5 km syd for den moderne by Beth Shemesh, ca. 30 km sydvest for Jerusalem i det nuværende Israel.

Arkæologiske bronzealderudgravninger på Tell Jarmut 
I 1863 efter flere måneders udforskning af Judæa, Samaria og Galilæa, besøgte franskmanden Victor Honoré Guérin det, som dengang gik under navnet Khirbet Yarmuk, ca. 30 km sydvest for Jerusalem.

Guérins metode gik ud på at identificere bibelske lokaliteter ud fra landskabet sammenholdt med beliggenhed i forhold til hinanden sammenholdt med Bibelen selv.

Fra lokalitetens top kiggede Guérin ud over landskabet og så sammenhænge med andre bibelske lokaliteter. Han konkluderede i sine notater, at Khirbeth Yiarmuk var den bibelske Jarmut, nævnt.

Selvom Guérin dermed havde identificeret den bibelske Jarmut, tog det arkæologerne endnu hundrede år at finde ud af, at den høj Guérin havde stået på, kun repræsenterede akropolen og dermed kun en tiendedel af den gamle bosættelse.

Og det tog endnu nogle år før man fandt ud af, at lokaliten engang havde været en af de ældste og vigtigste byer i Kanaan.

Arkæologi 

De første systematiske undersøgelser foretaget på Jarmut som afdækkede lokalitetens totale udbredelse, blev udført af Adam Druks i 1963.

Og de første prøveudgravninger blev udført i 1975 af Amnon Ben-Tor på vegne af Hebrew University of Jerusalem. Tre udforskede arealer i det vestlige hjørne af ”downtown” afslørede både offentlige og private bygninger lige under overfladen stammende fra den tidlige bronzealder. Der blev også fundet rester af en større konstruktion, som man anslog at tilhøre byzantinsk tid.

Ben-Tor overlod i 1980 de videre udgravninger til Pierre de Miroschedi, som fortsatte at grave på vegne af Centre National de la Recherche Scientifique samt Institute of Archaeology of the Hebrew University of Jerusalem.

Med en trekantet udformning, er lokaliteten næsten 641 m lang og 420 m bred. Den består af en mindre akropol 405 m.o.h. (meter over havets overflade) og en stor, nedre by, hvis laveste punkt befinder sig 290 m.o.h. Begge dele af byen er befæstede, og resterne kan man fremdeles se som forhøjninger.

Topografien i nedre by karakteriseres af en mængde, store terrasser, Der slynger sig om akropolen, samt en dyb fure i bjergmassen, som kan have været anvendt til at lede og samle regnvand op med.

Både selve akropolen og byen blev første gang beboet i den sidste halvdel af det 4. årtusinde f.v.t. Der var konstant beboelse til slutningen af ca. 2300 f.Kr., hvor hele lokaliteten blev stille og roligt forladt, uden tegn på ét voldeligt afbrud.

Israel
Byhøje
Miðvágur

Miðvágur er den største by på Vágar på Færøerne. Den ligger på sydsiden af Vágar. Miðvágs kommuna blev i 2009 indlemmet i Vága kommuna, som også indbefatter Vatnsoyrar i nord ved Leitisvatn / Sørvágsvatn og Sandavágur.

Fordi Miðvágur ligger midt på øen (derfor navnet), er den naturligt blevet centrum med politistation, lægekonsultation, brugsforening og præstegård.

Miðvágur har været beboet siden vikingetiden på Færøerne. Her var også et lokalt tingsted, det såkaldte várting. Her boede præstekonen Beinta Broberg, som fik tilnavnet Den onde Bente. Forfatteren Jørgen-Frantz Jacobsen har skildret hendes liv i sin kendte roman, Barbara.

Anneksgården Kálvalíð, som ligger på nordsiden, er det ældste hus i bygden og måske også på Færøerne. Den er i dag bygdemuseum.

Miðvágur regnes for en af Færøernes bedste pladser til grindefangst. Det skyldes dels fjordens form og også den brede sandstrand, der er ideel at drive hvalerne op på. 
I 1899 fangede man således en flok på 1.300 grindehvaler. Det er den største fangst nogensinde.

I Miðvágur ligger virksomheden Oilwind, der producerer og eksporterer fiskeriudstyr. Et hit er snellan, der er en videreudvikling af et traditionelt færøsk fiskehjul, der monteres på siden af båden. Den nye version er computerstyret og hiver selv snøren ind og giver alarm, når der er tilstrækkeligt med fisk på krogene.

Miðvágur deler en årlig byfest, vestanstevna, med bygderne Sandavágur og Sørvágur. Byfesten er en slags mini-ólavsøka og afholdes i starten af juli.

Kilder

 Faroeislands.dk
 Faroestamps.fo 

Byer på Færøerne
Vágar
Hvalbugter i Færøerne
Fotograf

En fotograf er en person, der tager fotografier med et kamera. En professionel fotograf har gjort fotografering til sin levevej.

Arbejdet 
En fotografs arbejde kan være begrænset til selve fotograferingen (det at indfange billedet med kameraet) og til den lange proces med opstilling, lyssætning, fotografering og efterbehandling. Efterbehandlingen kan være en længere proces end selve fotograferingen. For den moderne professionelle fotograf er op mod 80% af arbejdet digital efterbehandling, som oftest i programmerne Adobe Photoshop eller Capture One. Nogle fotografer overlader efterbehandlingen, der kan være digital eller kemisk, til specialister, men oftest er det fotografen der krediteres for fotografiet.

Historisk 
Efter opfindelsen af fotograferingen var der diskussion mellem fotografer og malere om kunsten i fotograferingen. Fotografer blev beskyldt for at "kapre" malernes monopol på at gengive ting på billeder, men de to kunstformer lever i samhørighed med udveksling af teknikker begge veje.

Typer 
Fotografer kategoriseres ud fra de emner de fotograferer. Nogle udforsker de klassiske stilarter fra malerkunsten (fx stilleben og landskabsmotiver), mens andre fokuserer på stilarter, der der er unikke for fotograferingen som gadestilen eller dokumentarfoto. Fotografer kan inddeles i tre hovedgrupper: Situationsfotografer, kunstfotografer og kommercielle fotografer. Nogle fotografer er meget specialiserede, mens andre arbejder mere bredt:

 Situationsfotografer:
 Dokumentarfotograf – tager billeder fra naturen
 Kliniskfotograf – tager billeder af operationer til brug i undervisningen af læger
 Paparazzofotograf – tager billeder af berømtheder uden deres accept
 Krigsfotograf – tager billeder i krigsområder
 Pressefotograf – tager aktuelle billeder

 Kunstfotografer:
 Landskabsfotografer
 Stillebensfotografer

 Kommercielle fotografer
 Modefotograf – tager billeder af modeller iklædt modetøj
 Portrætfotograf – tager billeder af personer, specielt portrætter
 Skolefotograf – tager gruppebilleder og portrætter af elever på skoler og institutioner
 Festfotograf – tager billeder ved bryllupper, konfirmationer o.l.
 Reklamefotograf- fotograferer til reklamer
 Dronefotograf- fotograferer i fugleperspektiv, primært landskaber, arkitektur m.m

Fotojournalister kan være både kunstfotografer og situationsfotografer. Det mest kendte eksempel på fotojournalisme i nyere tid i Danmark er formentlig Jyllands-Postens Explorer-serier .

Betydelige fotografer 
 Ansel Adams – opfinder af zonesystemet
 Eugene Atget – fransk mester i gade og arkitektonisk poetisk fotografi
 Harry Morey Callahan – stilskabende for den amerikanske gadestil
 Sophie Calle – fransk fotokunstner
 Henri Cartier-Bresson – den første der har sat fotojournalisme i system
 Helmut Newton – nyskabende omkring objektet nøgenhed (især nøgne kvinder)
 Aage Remfeldt (født Rasmussen) (1889-1983) - dansk klassisk portrætfotograf
 Andreas Sophus Emil Hoffgaard (1851-1925), fotograf i Kolding 1891-1903
 Vivian Meier - (1926-2009) amerikansk gadefotograf. Kendt for sine selfies i vinduernes genspejling.

Se også 
 Filmfotograf

Fotografi
Stillingsbetegnelser
Miðvágs kommuna

Miðvágs kommuna var en kommune på Færøerne som omfattede Miðvágur og Vatnsoyrar på Vágar. Den blev oprettet i 1915, med et areal på 42 km². Den blev slått sammen med Sandavágs kommuna til Vágs kommuna den 1. januar 2009. Miðvágs kommuna havde ved sammenlægningen 1.118 indbyggere. 

Venskabskommune var Reykjanesbær på Island.

Referencer 

Tidligere kommuner i Færøerne
Vágar