kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
KorpusDK

KorpusDK er et lingvistisk korpus bestående af danske tekster fra omkring årtusindskiftet. Omfanget er omkring 56 millioner ord.

Korpusset er tilgængeligt online og kan tilgås af alle gennem en søgemaskine.

Kilder

Eksterne kilder og henvisninger
 Hvad er KorpusDK?

Netdatabaser fra Danmark
Etableret i 2005
Sprogforskning
Østrig ved sommer-OL 2008

Østrig deltog ved Sommer-OL 2008 i Beijing som blev arrangeret i perioden 8. august til 24. august 2008.

Medaljer

Medaljevindere

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2008
2008
Stadil Kirke

Stadil Kirke ligger i Stadil Kirkeby lidt syd for landsbyen Stadil i Stadil Sogn, Ringkøbing-Skjern Kommune (Ribe Stift).

Bygning og interiør 
Kirken er opført i to bygningsstile: Skibet og koret er romanske, mens tårnet og våbenhuset er gotiske. Skibet og koret er opført i kvadre, der fremstår ubehandlede, mens tårnet er hvidkalket. En del af kirkens tidligere vinduer samt en dør i bygningens sydende er blændede.

På sydsiden af tårnet står en piscina, som tidligere blev brugt til at lede vandet fra dåben ned i kirkens gulv. Døbefonten i kirken er fra romansk tid og har fra oven og ned bægerblade, rebfletning samt en firkantet fod med hjørnekløer og arkader. Det centrale felt på altertavlen er af forgyldt kobber og stammer fra det 13. århundrede. Det centrale motiv her er Kristus omringet af symboler for evangelisterne. Udenom ses apostlene og motiver fra Jesus' barndom.

Historie 
Stadil Kirke stammer fra det 12. århundrede, hvor koret og skibet blev opført i romansk stil i granitkvadre. Tårnet og våbenhuset er tilføjet senere og er i gotisk stil. En del af kirkens inventar stammer fra det 17. århundrede, som træfonten med dåbshimmel, prædikestolen, stoleværket, alterbordets panel og orgelpulpituret.

Kirken blev restaureret i 1901, hvor man fandt relikvier til Skt. Laurentius, hvilket betyder, at kirken sandsynligvis oprindeligt har været viet til denne helgen. I det 16. århundrede omtales kirken imidlertid som Sankt Hans Evangelistens Kirke, hvilket må betyde, at tilknytningen er ændret på et tidspunkt i historien.

Den senere statsminister I.C. Christensen var lærer i sognet og degn ved kirken 1886-1901.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Stadil Kirke hos KortTilKirken.dk
 Stadil Sogn på sogn.dk

Kirker i Ringkøbing-Skjern Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kölln-Reisiek

Kölln-Reisiek er en by og en kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Elmshorn-Land under Kreis Pinneberg. Kreis Pinneberg ligger i den sydlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Kommunen ligger nordvest for Hamborg lige øst for Elmshorn. Motorvejen A 23 går gennem kommunen i nord/sydlig retning. En del af kommunens nordgrænse dannes af vandløbet Krückau der løber mod Elben.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Pinneberg
The Crown (tv-serie)

The Crown er en amerikansk-britisk tv-serie, som er skabt og skrevet af Peter Morgan og produceret af Left Bank Pictures for Netflix. Serien er en biografisk historie over dronning Elizabeths regeringstid. Den første sæson af serien består af 10 episoder, som hver har en længde af en time, blev frigivet den 4. november 2016.

Serien skal have 60 episoder over seks sæsoner, med Claire Foy som spiller dronningen i den tidlige del af hendes regeringstid. The Crown er kendt for at skifte hele sit cast ud efter 2 sæsoner. F.eks spilles Dronning Elizabeth af Claire Foy i sæson 1 og 2, Olivia Colman i sæson 3 og 4 samt Imelda Staunton i sæson 5 og 6.

Seriens første sæson blev frigivet den 4. november 2016, den anden sæson den 8. december 2017 og den tredje den 17. november 2019. Den fjerde sæson bliver sandsynligvis frigivet i slutningen af 2020 og den femte i 2022. I januar 2020 meddelte produktionen, at serien ville stoppe efter sæson 5. I juli 2020 sagde produktionen bag serien, at de alligevel ville lave en sjette og sidste sæson af den populære serie.

Rollebesætning

Tilbagevendende

Referencer

Eksterne links 
 

Amerikanske tv-serier fra 2010'erne
Britiske tv-serier fra 2010'erne
Dramaserier fra USA
Dramaserier fra Storbritannien
Tv-serier fra Netflix
Netflix-serier fra Storbritannien
Temporallinje

Temporallinjerne er to kurvede linjer på pandebenet, der krydser midten; den øvre temporallinje og den nedre temporallinje. Den øvre hæfter på den temporale fascie, og den nedre indikerer den øvre grænse for temporalmusklens oprindelse.

Referencer 

Skelet
Parietale foramen

Parietal foramen er en åbning for den parietale vena emissaria, der trækkes ind i den superiore sagittale sinus. Sommetider kan en lille forgrening af occipitalarterien også passere igennem den. Den er lokaliseret i bagdelen af pandebenet, tæt på den øvre eller sagittale grænse. Den er ikke altid tilstede, og den varierer meget i størrelse.

Referencer 

Skelet
Inkontinens

Inkontinens er et begreb, der beskriver ufrivillig vandladning fra blæren (urininkontinens). Hvornår og hvordan det sker, varierer af typen af inkontinens. Der findes flere typer af urininkontinens som stressinkontinens, trang-inkontinens, blandingsinkontinens og overløbsinkontinens.

Inkontinens er en hyppig tilstand verden over. Der er ca. 400.000, som døjer med inkontinens i Danmarks befolkning, hvor 2/3 af dem er kvinder. Helt op til 70% af tilfældene kan kureres med behandling. Det er derfor en god ide at se sin læge, hvis man lider af inkontinens. Det er et fælles problem, og at se sin praktiserende læge kan være det første skridt til at styre det. I mange tilfælde kan det blive helbredt.

Behandling af inkontinens 
Her er en række måder at behandlinger og håndtere inkontinens. Hvis du oplever inkontinens, vil din blæremuskler være ustabile og årsag til ufrivillig vandladning

Behandling af inkontinens afhænger af den type inkontinens, du har og graden af symptomer. Behandlinger, som ikke involverer medicin eller kirurgi, omfatter:

· Livsstilsændringer

· Bækkenbundstræning (Kegel øvelser)

· Blæretræning

De forskellige øvelser og behandlinger er beskrevet nedenfor:

Livstilsændringer 
Forkert livstil kan lede til inkontinens f.eks. overvægt, rygning og ingen motion. Derfor kan man ændre sin livsstil ved f.eks. vægttab, rygestop og regelmæssig motion.

Bækkenbundstræning 
Bækkenbundsmuskler er en gruppe muskler, der spiller en vigtig rolle i støtten og lukning af blæren. Bækkenbundsøvelser er nyttige til at forebygge inkontinens, og nogle undersøgelser har også vist en positiv effekt på seksuel oplevelse for både mænd og kvinder. Bækkenbundsøvelser er nemme at lave og en effektiv måde at styrke bækkenbundsmusklerne. 
 Spænd bækkenbundsmusklerne (Det vil sige, at du klemmer sammen). Hold  samen i 10 sekunder og slap, af mens du tæller til 10.
 Gentag knibeøvelsen 10-20 gange, tre gange dagligt
 Nogen skal starte langsommere og derefter arbejde sig op til  de10 sekunder.
Blæretræning:

Blæretræning øver en i at holde på vandet:

· Knibeøvelser

· Planlagt toiletbesøg: Det vil sige, du har en tidsplan for, hvornår du skal gå på toilettet

· Forsinkelse af vandladning: når du holder dig længere. For eksempel hvis du føler du skal tisse efter 1 time, så prøv at hold dig i 1 time og 5 minutter. I stedet for at gå på toilettet med det samme

Hvis disse metoder ikke virker, kan medicin eller kirurgi overvejes.

Medicin 

Der findes flere typer receptpligtige mediciner til at behandle inkontinens. De medicinske behandling afhænger af hvilken inkontinens man har.

Kirurgi 

Kirurgi kan anvendes, hvis årsagen til inkontinens fx er pga. nerveskader.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Apoteket.dk Inkontinens hos kvinder
 NHS: Urinary incontinence
 Pelvic floor exercises: Useful exercises for better bladder control 
 Hvilken behandling er der?

Nyre- og urinvejssygdomme
Hogager Kirke

Hogager Kirke ligger i landsbyen Hogager i Hogager Sogn, Holstebro Kommune (Viborg Stift).

Bygningen 
Kirken er opført i tegl i nyromansk stil. Taget er i skifer.

Kirkerummet var oprindeligt hvidkalket, men i forbindelse med restaureringen ved kirkens 100-års jubilæum i 1999 blev nogle dele malet i klare farver: Loftbrædderne blev således lyseblå, mens bjælkerne blev gule. Visse andre dele blev ligeledes malet i en af disse farver, og blandt andet prædikestolen er ligeledes holdt i blå og gul/orange farver.

Kirken har to klokker: Den ældste fra 1949 hænger i det gamle klokkespir på kirkegården, mens den nyeste er fra 1978 og hænger i våbenhuset.

Interiør 
Alterbordet er et enkelt stativ i jern forsynet med en smal bordplade af glas. Alteret er udsmykket med glasmosaik indsat i østgavlens vindue. Motivet her er en stiliseret fremstilling af udvalgte scener fra evangelierne, og farvevalget matcher de farver, der blev tilføjet kirkerummet i 1999 (primært blå, gul og orange). Alterskranken er i lighed med alterbordet minimalistisk fremstillet af jern i form af en halvbue med knæfald i polstret skind. Den oprindelige altertavle forestiller Jesu opstandelse som en kopi af Carl Blochs billede og er nu placeret i kapellet.

Døbefonten er i granit og har en firkantet fod; den er placeret i nordsiden lige inden for koret. Over for denne mod syd er opstillet et lysbord, hvor besøgende kan tænde et lys. Prædikestolen er den oprindelige fra 1899, men er senere frisket op. Orglet har syv stemmer og er fra 1986.

Historie 
Stedet, hvor Hogager Kirke nu ligger, var oprindeligt et sparsomt befolket område i udkanten af Borbjerg Sogn, men bølgen med opdyrkningen af heden i Midtjylland i det 19. århundrede medførte en øget befolkning i området, og behovet for at få egen kirke opstod efterhånden. Karl Hansen, en lærer ved Hogager Skole, tog initiativ til at gøre noget aktivt ved sagen, og i 1895 blev der nedsat et kirkeudvalg. Udvalget lavede et budget på opførelsen af, i første omgang, et kapel til 8.500 kr., og en gårdejer skænkede en grund til byggeriet. Der blev samlet ind til kapellet lokalt, hvilket sammen med en arv og statslige midler betød, at opførelsen blev påbegyndt i april 1899. Kapellet stod derpå færdig i oktober samme år og indviet 15. oktober.

Den oprindelige bygning svarer til det nuværende skib, og hertil blev i 1924 føjet et kor, hvorpå den nu blev til en egentlig kirke og genindviet som sådan samme år. Samtidig blev spiret taget ned; det står nu på kirkegården. Tårnet med våbenhus blev tilføjet i 1976-77, og i forbindelse med kirkens 100-års jubilæum i 1999 blev der foretaget en restaurering, herunder indsættelsen af en glasmosaik i vinduet i østgavlen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hogager Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Holstebro Kommune
Kirker i Viborg Stift
Etableret i 1899
Squama temporalis

Squama temporalis danner den forreste og øverste del af tindingebenet, og er skælagtig, tynd og gennemsigtig.

Referencer 

Skelet
Mastoideus del af tindingebenet

Mastoideus del af tindingebenet eller Pars Mastoidea er den bagerste del af tindingebenet. Det har en rug overflade, hvorpå flere forskellige muskler hæfter, og det har åbninger for transmissionen af blodårer. Fra dets grænser artikulerer pars mastoidea med to andre knogler.

Referencer 

Skelet
Håve Station

Håve Station (Håve holdeplass) er en tidligere jernbanestation på Tinnosbanen, der ligger i Notodden kommune i Norge. Stationen åbnede som trinbræt 20. december 1951, men betjeningen ophørte i 1991, hvor trafikken på banen indstillet. Stationen bestod da af et spor og en perron med et læskur. Banen eksisterer imidlertid stadig, og Håve fremgår ligeledes stadig af Bane Nors stationsoversigt.

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Tinnosbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1951
Ophørt i 1991
Lienvegen Station

Lienvegen Station (Lienvegen holdeplass) er en tidligere jernbanestation på Tinnosbanen, der ligger i Notodden kommune i Norge. Stationen åbnede som trinbræt 1. januar 1957 og bestod af et spor med perron. Betjeningen ophørte i 2004, men stationen fremgår stadig af Bane Nors stationsoversigt.

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Tinnosbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1957
Ophørt i 2004
Lisleherad Station

Lisleherad Station (Lisleherad stasjon) er en tidligere jernbanestation på Tinnosbanen, der ligger i bygden Lisleherad i Notodden kommune i Norge. Stationen blev åbnet sammen med banen 9. august 1909 under navnet Lilleherred. 1. januar 1922 skiftede den navn til Litleherad og 15. oktober samme år til Lisleherad. Den blev nedgraderet til holdeplads 1. januar 1961 og til trinbræt 1. november 1970. Persontrafikken på banen blev indstillet 1. januar 1991 og godstrafikken 5. juli samme år. Banen eksisterer dog stadig, og Liseherad fremgår stadig af Bane Nors stationsoversigt.

Oprindeligt fungerede ledvogterboligen som ekspeditionsbygning, men omkring 1930 opførtes den stadig eksisterende stationsbygning af Veggli-typen. Stationsbygningen blev solgt fra som bolig, efter at trafikken på banen blev indstillet.

Eksterne henvisninger

Litteratur

Noter 

Stationer på Tinnosbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1909
Ophørt i 1991
Idom Kirke

Idom Kirke ligger i landsbyen Idom i Idom-Råsted Sogn, Holstebro Kommune (Viborg Stift).

Bygningen 
Skibet og koret er opført i kvadre i romansk stil. Tårnet og våbenhuset er hvidkalkede.

Historie 
Idom Kirke stammer fra omkring 1150, idet dog tårnet og våbenhuset er bygget til senere, omkring 1490.

Altertavlen er fra 1787, hvor den erstattede en tidligere, der var brændt kort forinden.

På kirkegården findes et område kaldet "Flyvergraven", idet der her ligger seks canadiere og en nordirer begravet. Disse styrtede ned med et fly i nærheden under anden verdenskrig, og området er markeret med et jernkors lavet af vragdele fra flyet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kirkens beskrivelse hos Runeberg: Trap 3-5, s. 590, Idum Sogn
 Idom Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Holstebro Kommune
Kirker i Viborg Stift
Raa-Besenbek

Raa-Besenbek er en by og en kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Elmshorn-Land under Kreis Pinneberg. Kreis Pinneberg ligger i den sydlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Raa-Besenbek ligger lige øst for Elmshorn, som den er adskilt fra af vandløbet Krückau.

Landsbyen Raa ligger i Elbmarsken og er beskyttet mod højvande, mens Besenbek hovedsageligt ligger på geesten.
Mod sydvest, ved Krückau ligger Spiekerhörn, der siden 1938 har hørt under Raa-Besenbek , mens den tidligere var under Elmshorn.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Pinneberg
Statens Avissamling

Statens Avissamling er Danmarks nationale samling af aviser. Samlingen opbevares på Det Kgl. Bibliotek i Aarhus (tidligere Statsbiblioteket). Samlingen indeholder størstedelen af alle aviser, der er udkommet i Danmark. Bl.a. Danmarks ældste avis: Den Danske Mercurius fra 1666.

Det Kgl. Bibliotek modtager to eksemplarer af alle danske dagblade og distriktsblade som en del af Pligtafleveringsloven.

Historien om Statens Avissamling 
De første aviser blev modtaget i 1902, da Statsbiblioteket blev oprettet. Aviserne var dubletter fra Det Kongelige Biblioteks samling.

Der gik mange år med forhandlinger om et avisdepot, inden Statens Avissamling blev oprettet ved lov 17. maj 1916. I 1918 trådte den første låner ind på avislæsesalen i Aarhus.

Staten havde erhvervet den tidligere kaserne i Høegh-Guldbergs Gade i Aarhus, hvor Statens Avissamling blev placeret, indtil samlingen i 1964 flyttede til Statsbibliotekets nye bygning i Universitetsparken. I 2007 blev avissamlingen flyttet til en ny magasinbygning i Skejby. Her blev der i 2013 oprettet en læsesal til læsning af de originalaviser, der ikke findes digitalt eller på mikrofilm.

Bevaring på mikrofilm 
Siden 1955 er aviserne blevet sikkerhedskopieret på mikrofilm. De første år stod det private firma Minerva i København for mikrofilmningen, men i perioden 1975-2016 stod biblioteket selv for filmningen.

Digitalisering af Avissamlingen 
Som erstatning for mikrofilm kan en stor del af aviserne i dag tilgås digitalt.

I perioden 2014-2017 digitaliserede Det Kgl. Bibliotek 32.000.000 avissider fra mikrofilm. Aviserne er tilgængelige i Mediestream, som er indgangen bibliotekets digitale samlinger af aviser, radio, tv og reklamefilm.

Fra 2017 modtager Det Kgl. Bibliotek nye aviser digitalt. Disse bliver på sigt også tilgængelige i Mediestream. Der modtages stadig aviser i papir i kraft af Pligtafleveringsloven.

Fra 2016 digitaliserer Det Kgl. Bibliotek også ældre aviser på avisscanner.

Brug af samlingen 
Der er forskellige adgange til samlingen, alt efter om avisen er digitaliseret, findes på mikrofilm eller skal læses i originalform. For at beskytte originalavisen skal den som hovedregel ses digitalt eller på mikrofilm, hvis den findes i en af de to former, og kun hvis den ikke gør, kan den ses i originalform.

Adgangen til de digitaliserede aviser sker gennem Mediestream. Bestilling af mikrofilm og originalaviser foregår via AU Library.

Eksterne henvisninger og kilder 
 Statens Avissamling — Statsbiblioteket.dk
 Avisdigitalisering | Digitalisering af Statens Avissamling
 Mediestream
 Aarhus Universitetsbibliotek (AU Library)

Referencer 

 
Journalistik
Etableret i 1916
Skriftlig kulturarv - Danmark
Samlinger på Det Kgl. Bibliotek
Det Kgl. Bibliotek
Fonografvalse

En fonografvalse er en valse udformet af voks, hvor lyden kan indgraveres i overfladen. Valsen blev opfundet af Edison i 1877. Indspilning foregår med en fonograf, hvor lyden transmitteres via en stor tragt til en nål og med nålen graveres ind i voksen.

Se også 
 Archeophone

Fonogrammer
Klassisk mekanik
Andreas Schlüter

Andreas Schlüter (født 20. maj 1664 i Danzig, død 23. juni 1714 i Sankt Petersburg) var en tysk billedhugger og arkitekt.

Schlüter, der var søn af en billedhugger, uddannede sig i faget hjemme og under David Christoph Sapovius i sin fødeby samt i Italien og virkede en tid i Warszawa og fra 1694 i Berlin. Her blev han snart akademiets meddirektør, gjorde en for ham betydningsfuld Italiensrejse for kurfyrst Frederik III og sysselsattes stærkt dels som hofbilledhugger, dels som slotsbygmester; sidste titel og embede mistede han dog 1706 på grund af mangelfuld fundamentering af Berlinslottets mønttårn. I 1713 blev han af Peter den Store kaldet til Rusland. Både som arkitekt og billedhugger hører han til barokstilens bedste navne. Ved ombygning og forskønnelser både indvendig og udvendig 1697—1706 gjorde han Berlinslottet til den pragtbygning, det siden var. I 1696 opførte han Charlottenburgslottets hovedbygning, arbejdede på Berlins Tøjhus med mere. I skulpturen er han måske en endnu betydeligere kunstner, energisk og kæk. Hans hovedværker er mindesmærket for den store kurfyrste i Berlin (1697—1703, støbt af Johann Jacobi) — der kunstnerisk står i gæld til fransk kunst — og de karakteristiske masker af døende krigere i Berlintøjhusets gård. Endvidere udførte han en mængde dekorativ skulptur (for Berlin har han udført over 80 marmorstatuer foruden mange relieffer) samt bronzestatuen af kurfyrst Frederik III i Königsberg (1697), det Männlichske gravmæle i Berlins Nikolajkirke, marmorprædikestolen i Mariakirken sammesteds etc. En del værker af Schlüter findes i Wilánowslottet i Warszawa. En statue af Schlüter (af Max Wiese) blev rejst 1897 i Altes Museums kolonnade.

Kilder 

 

Arkitekter fra Tyskland
Billedhuggere fra Tyskland
Tyskere i 1600-tallet
Tyskere i 1700-tallet
Personer fra Gdansk
Carl Johan Schlyter

Carl Johan Schlyter (født 21. januar 1795 i Karlskrona, død 26. december 1888 i Lund) var en svensk retslærd.

Schlyter blev 1807 student i Lund, Dr. phil. i Rostock 1814, docent i Lund 1816 (De principiis legislationis poenalis 1815), Cand. jur. 1818, 1820 Dr. jur., 1822 adjunkt ved det juridiske fakultet i Lund, 1835 professor uden løn i Uppsala, 1837 konstitueret professor, 1838 professor i Lund, 1844—1848 medlem af Lagberedningen, fra 1852 til sin afsked 1876 fuldstændig fritaget for embedsforpligtelser. Efter opfordring af Johan Gabriel Richert og med regeringens effektive understøttelse tog Schlyter fat på det arbejde, som skulle blive hans livs hovedværk og skaffe ham et berømt navn, udgivelsen af Sveriges gamle love: Corpus iuris Sueo-Gotorum antiqui. Samling af Sweriges gamla Lagar (I—XII, 1827—69; de to første bind, 1827 og 1830, sammen med Hans Samuel Collin, bind XIII, en oldsvensk ordbog, 1877). Disse 13 kvarter, et enestående monumentalt værk, bærer i lige grad vidnesbyrd om Schlyters juridiske skarpsindighed, filologiske dygtighed, tekstkritiske evner og ægte videnskabelige metode. Ved siden af dette kæmpearbejde fik Schlyter ikke skrevet meget, men hans øvrige produktion ville dog, isoleret set, være tilstrækkelig til at kalde ham en betydelig videnskabsmand. 

Af Schlyters afhandlinger — en del samlede i Juridiska Afhandlingar (1. hæfte 1836, 2. oplag 1892, 2. hæfte 1879) — kan fremhæves: Bilagor til herr J. C. Lindblad’s afhandling om dråp och mord (1832), Om Konungaval, Eriksgata, Kröning och Kongliga rättigheter, enligt Sveriges gamla Lagar, Om Laghistoriens studium, och dess förhållande till rättsvetenskapens öfriga delar (1835), Om Sveriges äldsta indelning i landskap, och Landskapslagarnes uppkomst (1835) og mange andre. Schlyter, der var en dybt religiøs natur, har foruden at besørge udgaver af Bibelen og af teologen Henric Schartaus arbejder og oversættelser af teologen Heinrich Wilhelm Rincks skrifter blandt andet skrevet Om Bibelkommissionens omarbetade öfversättning af Nya Testamentet (1878) og anonymt Betraktelser till grund för catechetisk undervisning i Guds lags lära med ledning af första hufvudstycket i Luthers lilla cateches (1880. udgivet af W. Cederberg). Om hans musikalske dygtighed vidner blandt andet et af ham udgivet arrangement for piano af en violinkvartet af Mozart 1826.

Kilder 

 

Jurister fra Sverige
Professorer fra Sverige
Ansatte ved Lunds Universitet
Faglitterære forfattere fra Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Personer fra Karlskrona
Jean Schlumberger (forfatter)

Jean Schlumberger (født 26. maj 1877 i Guebwiller i Alsace, død 25. oktober 1968 i Paris) var en fransk forfatter.

Schlumberger debuterede 1903 med romanen Le mur de verre og digtene Poèmes des temples et des tombeaux og har senere blandt andet udgivet Heureux qui comme Ulysse (1906), Epigrammes romaines (1910), L'inquiète paternité (1911), samt skuespillene On naît esclave! (1912) sammen med Tristan Bernard og Les fils Louverné (1914). Først efter Første verdenskrig viste Schlumberger et helt selvstændigt digterfysiognomi. I romanerne Un homme heureux  (1920) og Le Camarade infidèle (1922) gav han udtryk for de nagende tvivl hos de fra krigen hjemvendte. Han tilhørte forfattergruppen omkring André Gide.

Kilder 

  
  

Romanforfattere fra Frankrig
Digtere fra Frankrig
Dramatikere fra Frankrig
Fransksprogede forfattere
Franskmænd i 1800-tallet
Franskmænd i 1900-tallet
Personer fra Alsace
Torx

Torx er et varemærke ejet af Acument Intellectual Properties for en type skruehoved, der er karakteriseret ved et 6-kantet stjerneformet mønster, patenteret af Camcar Textron i 1971. Det officielle generiske navn, standardiseret af International Organization for Standardization som ISO 10664, er hexalobular interne.

Egenskaber
Torx-fordybningen er designet til at skruetrækkeren ikke kammer over ved overspænding, derfor tillader den et højere drejningsmoment modsat Phillips-skruetypen, hvor Phillipskærven er designet til at kamme over for at forhindre overspænding. Udviklingen af bedre drejningsmoment-begrænsende automatiske skruetrækkere til brug i fabrikker muliggør derfor brugen af Torxskruer i stedet for at stole på at værktøjet glider ud af skruehovedet. Producenten hævder at denne kombination kan øge værktøjsbittens liv med ti gange eller mere.

Varianter

Kilder 

Varemærker

Skruetrækkere

ISO-standarder