kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lille spejl

Lille spejl er en dansk film fra 1978, skrevet og instrueret af Edward Fleming. Den første danske film hvor hovedpersonen helt åbenlyst er homoseksuel. BENT-prisen, der gives til film og tv-serier om homoseksuelle er opkaldt efter filmens hovedperson Bent.

Medvirkende 
 Frits Helmuth: Bent
 Bodil Kjer: Bents mor Gloria Gipson 
 Preben Kaas: Sandra
 Poul-Kristian: Børge = Betina
 Bendt Reiner: Mdm. Dunk
 Jesper Klein: Conny Petersen
 Margrethe Koytu: Gurli Pedersen
 Peter Steen: Gurlis alkoholiserede mand
 Else Petersen: Lizzie
 Ole Ernst: Tom
 Lone Lindorff: Toms kone Else
 Preben Lerdorff Rye: Alkoholiseret skuespiller
 Elin Reimer: Sygeplejerske
 Holger Perfort: Læge
 Edward Fleming: Filminstruktør
 Torben Jensen: Filmmedarbejder
 Hardy Dræby: Milly
 Peter Ronild: Værtshusgæst
 Torben Hundahl: Alkoholiker, Bent tager med hjem
 Henning Jensen: Rocker
 Sejr Volmer-Sørensen: Bents biologiske far
 Hanne Ribens: Husholderske hos Bents biologiske far
 Kirsten Søberg: Restauratør
 Bodil Steen: Restaurationsgæst, der tager mad fra buffét'en med hjem
 Ove Sprogøe: Præst
 Lili Lani: Dame, der henviser Conny til Sandras værelse 
 Preben Harris: Prostitutionskunde hos Gurli
 Solveig Sundborg: Kunde i supermarked
 Sandra Day: Bartenderske

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

LGBT-relaterede film fra Danmark
Danske film fra 1978
Film instrueret af Edward Fleming
Johnny Larsen

Johnny Larsen er en dansk film fra 1979, instrueret af Morten Arnfred, der også har skrevet manuskriptet med Jørgen Melgaard efter romanen Ståsted søges af John Nehm. Filmen vandt i 1980 4 Bodilpriser, da filmen fik en Bodil for bedste danske film og Allan Olsen og Frits Helmuth hver fik prisen for henholdsvis bedste mandlige hovedrolle og bedste mandlige birolle. Berthe Qvistgaard fik en Bodil for bedste kvindelige birolle.

Medvirkende 
 Allan Olsen – Johnny Larsen
 Frits Helmuth – Johnnys far
 Hanne Ribens – Johnnys mor
 Karl Stegger – Johnnys bedstefar
 Elsebeth Nielsen – Britta, Johnnys kæreste
 Berthe Qvistgaard – Johnnys bedstemor
 Jannie Faurschou – Johnnys faster
 Claus Strandberg – Johnnys onkel
 Birgit Sadolin – Brittas mor
 Bent Warburg – Arbejdskammerat
 Kurt Ravn – Arbejdssøgende
 Anne Marie Helger – Bagerjomfru
 Ove Sprogøe – Officer
 Ib Mossin – Værkfører
 Holger Vistisen – Tømrer
 Aksel Erhardsen 
 Birgit Brüel
 Finn Nielsen – Oversergent
 Jørn Faurschou – MP-vagt

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Ungdomsfilm fra Danmark
Danske film fra 1979
Film instrueret af Morten Arnfred
Bodilprisen for bedste danske film
Meg Ryan

Meg Ryan (født Margaret Mary Emily Anne Hyra 19. november 1961 i Fairfield, Connecticut, USA) er en amerikansk skuespiller. Hun har specialiseret sig i romantiske komediefilm, men har også arbejdet med andre filmgenrer.

Med filmen Da Harry mødte Sally fra 1989 kom der gang i Meg Ryans karriere, og hun har senere spillet den kønne, lidt skøre kvinde i en række romantiske komedier som Søvnløs i Seattle (1993), French Kiss (1995) og You've Got Mail (1998)

Lejlighedsvis har Ryan også vist, at hun magter roller inden for andre genrer som i Oliver Stones The Doors (1991), hvor hun er stofmisbruger og gift med Jim Morrison, og Luis Mandokis When A Man Loves A Woman (1994), hvor hun spiller en alkoholiseret husmor. Hun har også medvirket i In the Land of Women (2007), hvor hun spillier en kræftsyg mor.

Hun var gift med Dennis Quaid 1991–2001 og har haft et forhold til Russell Crowe, som hun mødte under optagelserne til Livstegn (2000).

Udvalgt filmografi 
 Serious Moonlight (2009)
 The Women (2008)
 My Mom's New Boyfriend (2008)
 The Deal (2008)
 In the Land of Women (2007)
 Against the Ropes (2004)
 In the Cut (2003)
 Kate & Leopold (2001)
 Livstegn – Proof of Life (2000)
 Hanging Up (2000)
 You've Got Mail (1998)
 Hurlyburly (1998)
 City of Angels (1998)
 Anastasia (1997)
 Vild med kærlighed – Addicted to Love (1997)
 Det afgørende bevis – Courage Under Fire (1996)
 Kongen og elskerinden - og hendes mand! – Restoration (1995)
 French Kiss (1995)
 I.Q. (1994)
 When a Man Loves a Woman (1994)
 Flesh and Bone (1993)
 Søvnløs i Seattle – Sleepless in Seattle (1993)
 Prelude to a Kiss (1992)
 The Doors (1991)
 Joe og vulkanen – Joe Versus the Volcano (1990)
 Da Harry mødte Sally – When Harry Met Sally... (1989)
 Gerninsstedet (1988)
 D.O.A. (1988)
 Min mikro-makker – Innerspace (1987)
 Promised Land (1987)
 Det vilde vagtværn – Armed and Dangerous (1986)
 Top Gun (1986)
 Helvedeshuset – Amityville 3-D (1983)
 Rig og berømt – Rich and Famous (1981)

Kilder 
 Jørgen de Mylius: Meg Ryan elsker en god gang romantik (Berlingske Tidende, 26.9.1993)
 Nicolas Barbano: Verdens mest sexede filmstjerner (PS Pige-Special nr. 3, 1995)
 Nicolas Barbano: Fortjenesten blev en salami på 60 cm! (PS Pige-Special nr. 9, 1995)

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
VP Securities

VP Securities A/S (forkortet VP) er den danske værdipapircentral, 100% ejet af Euronext. VP står for registrering af ejerskab og afvikling af handel med børsnoterede værdipapirer. Den elektroniske registrering sikrer en effektiv og sikker indgåelse og registrering af handler, reguleret ved lov.

Selskabets historie 
VP blev oprettet ved lov i 1980, som en privat, selvejende institution. Som det første land i verden indførte Danmark papirløs registrering af børsnoterede obligationer i 1983. I 1988 fulgte alle børsnoterede aktier efter. 

Med virkning fra 1. januar 2000 blev VP omdannet til et aktieselskab. Omdannelsen skete med det formål at sikre, at VP kan agere forretningsmæssigt i takt med, at markedsvilkårene ændrer sig.

VP Securities A/S hed indtil den 16. marts 2009 Værdipapircentralen A/S.

VP Securities blev en del af Euronext i august 2020. Euronext er den førende pan-europæiske børs, der forbinder lokale økonomier med de globale kapitalmarkeder for at fremskynde innovation og bæredygtig vækst. Euronext leverer også depot- og afviklingstjenester gennem værdipapircentralerne i Norge, Portugal og Italien. Desuden driver Euronext regulerede børser i Belgien, Frankrig, Irland, Holland, Norge og Portugal. Pr. 9. november 2021 skiftede VP Securities navn til Euronext Securities, Copenhagen.

Administrerende direktører 
1980 - 1999 Jens Bache
1999 - 2013 Johannes Luef
 2013 - 2020 Niels Olsen
2020 - 2021 Maria Hjorth
2021 -          Niels Hjort Rotendahl

Ekstern henvisning 
VP Securities' officielle hjemmeside
Bogliste

Kilder/referencer 

Finansielle servicevirksomheder i Danmark
Værdipapirer
Danske virksomheder etableret i 1980
Kriminel lavalder

Den kriminelle lavalder er en aldersmæssig grænse for, hvornår man pådrager sig et strafferetligt ansvar. Den kriminelle lavalder i Danmark er 15 år. Det betyder, at børn under 15 år ikke kan idømmes straf for en forbrydelse, uanset hvor grov den måtte være. Med straf forstås også betinget dom, bøde eller tiltalefrafald. Et barn under lavalderen kan dog blive holdt erstatningsansvarlig for sine gerninger. Begrundelsen for den kriminelle lavalder er typisk børns manglende modenhed og mangel på forståelse for konsekvenserne af deres handlinger eller at ubetinget frihedsberøvende straf kan have skadelige virkninger på et barn. Kriminelle under 15 år bliver i stedet anbragt i en institution, evt. uden samtykke fra barnet og dets forældre.

Internationalt

Den kriminelle lavalder varierer meget i verdens lande, men i langt de fleste er grænsen lavere end den danske på 15 år. Selv inden for den Europæiske Union er der ret store variationer, f.eks. Irland (10 år; det samme som England og Wales), Belgien og Holland (12 år), Frankrig (13 år), Italien, Spanien og Tyskland (14 år), alle de Nordiske lande (15 år), og Portugal (16 år). I nogle af disse lande er den laveste alder dog kun mulig for visse typer af forbrydelser eller under visse omstændigheder.

Internationalt fastslår artikel 37 i FN's Børnekonvention, at anholdelse og fængsling af børn kun må anvendes som sidste mulighed, at det kun må ske i det kortest mulige passende tidsrum og at børn ikke bør afsone blandt voksne kriminelle. Artikel 40 forpligter konventionens parter til at fastsætte en kriminel lavalder i deres lovgivning, men bestemmer ikke hvad denne alder skal være. FNs Komité for Barnets Rettigheder anbefaler at den kriminelle lavalder som absolut minimum bør være 12 år og at en lavere lavalder må anses for uacceptabelt internationalt.

Historisk i Danmark
I Danmark har der undertiden været forslag i den politiske debat om at ændre grænsen både i op- og nedadgående retning. I 2007 foreslog Dansk Folkeparti eksempelvis at sænke grænsen til 12 år. Ved Folketingets åbning tirsdag d. 6. oktober 2009 annoncerede statsministeren planer om en styrket indsats mod ungdomskriminalitet, som bl.a. indebar en sænkning af den kriminelle lavalder til 14 år. Den 1. juli 2010 blev sænkningen til 14 år vedtaget. FN's komité for Barnets Rettigheder er grundlæggende imod alle sænkninger, og medlemmer af komitéen kritiserede også sænkningen i Danmark. Den 1. marts 2012 blev grænsen igen hævet til 15 år; jf. bekendtgørelse af straffeloven § 15.

Se også 
 Seksuel lavalder
 Aldersgrænser i Danmark

Eksterne kilder 

Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Strafferet
Ove Bille

Ove Bille (død 10. april 1555) indtog som biskop i Aarhus på reformationstiden en betydelig stilling ved sin hæderlige personlighed og sin iver for den katolske kirkes bevarelse.

Efter 1499 at være kommet ind i det kongelige kancelli som sekretær blev han omkring 1506 kongelig kansler. På sit dødsleje anbefalede kong Hans ham til sin søn Christian II. Ved dennes anbefaling blev han 1520 biskop i Aarhus og blev også denne fyrste tro under den jyske adels rejsning 1523, da han søgte at mægle mellem kongen og oprørerne. Da Reformationen udbrød, søgte han af al magt at modsætte sig denne, dog mere ved åndelige midler end ved tvang. Efter Frederik I's død søgte han i spidsen for det katolske parti at få den unge hertug Hans udnævnt til konge, men blev ved begivenhedernes udvikling nødt til, ved det jyske råds sammenkomst i Sankt Sørens Kirke i Gammel Rye 1534, at slutte sig til Christian III, skønt kun med sorg. Under de følgende begivenheder viste han stor offervilje i kongens tjeneste; ved statskuppet august 1536 blev han heller ikke straks fængslet, skønt han ansås for "fast at være hovedet for alt papisteriet"; men da han ikke, sin ed mod kirken tro, ville udlevere Silkeborg Slot til kongen, blev han sat i et lempeligt fængsel, først på Dragsholm Slot, senere på Nyborg. 1537 blev han dog løsgivet mod at forpligte sig til ikke at modarbejde den ny samfundsorden og for livstid forlenet med Skovkloster (nu Herlufsholm). Her døde han 1555, æret og agtet af alle.

Se også 
 Kongevalget i 1534

Eksterne kilder og henvisnger 
 

Ove
Biskopper over Århus Stift
Lensmænd fra Danmark
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Danskere i 1500-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kongens kanslere fra Danmark
Formad

Formad, også kaldt fyldefoder (udtalt: fyl-fo'r), indledte tidligere middagsmåltidet, ikke mindst under 2. verdenskrig, da der var vareknaphed. Formadens funktion var at stille den værste sult inden man tog fat på hovedretten. Formaden kunne være forskellige former for suppe for eksempel kærnemælkssuppe eller sødsuppe eller det kunne være forskellige former for grød for eksempel byggrynsvandgrød, melgrød, øllebrød osv. Juleaften var ingen undtagelse, kun serveredes den mere festlige risengrød kogt med mælk.

Eksempler fra litteraturen: 
Madam Rar serverer "Sagosuppe og Frikadeller" (Aprilsnarrene, 1826). 
Hos Levins begynder fredagsmiddagen med "Kødbollesuppe" (Indenfor Murene, 1912).

Ekstern henvisning 
"formad" i ODS – dansk i perioden 1700 – 1950 
"formad" i Jysk Ordbog 

Måltider
Skallebølle

Skallebølle er en lille by på det vestlige Fyn med , beliggende i Region Syddanmark i Assens Kommune på grænsen til Odense Kommune (hvor  af byens indbyggere bor). Byen ligger ca. 15 kilometer vest for Odense, 5 km øst for Vissenbjerg og ret tæt på afkørsel 53 på Fynske Motorvej E20. Byen består af et mix af nye parcelhuse og ældre gårde.

Byen er kendetegnet ved et aktivt lokalsamfund med stort engagement og fællesskab. Byen rummer både børnehave og dagplejere, naturskønne områder og dagligvarebutik. Byen er perfekt til familier, som pendler eller har brug for motorvejsnettet tæt på. 

Byen har også en aktiv Sportsklub, en kulturforening, en beboerforening og en centerforening. Inden længe bliver der indrettet Fitnesscenter i den nedlagte skole og der skabes rammer for endnu flere lokale aktiviteter for beboerne i skolen. 

Skallebølle rummer både børnefamilier, familier, hvor ungerne er fløjet fra reden, enlige, unge og ældre.  

Byen er inde i en positiv udvikling med multibane, fibernet, dagligvarebutik og fjernvarme.

Foreninger 
Skallebølle beboerforening. Foreningens formål er at styrke fællesskabet og virke til gavn og glæde for beboerne i Skallebølle by og omegn.
Skallebølle Sportsklub arrangerer hvert år en såkaldt Bøllefest, der er byfest og kræmmermarked.
Kulturforeningen Nøjsomhed  er en lokalforening til fremme af kulturinteresser med fast tilholdssted i Skallebølle Sports- og Kulturcenter på Skallebølle Skole.
Skallebølle Idrætsanlæg (Skydebane)

Butikker 
 Gemini Cars
 Kaktussen, Skallebølle blomster og brugskunst
Nancy salon
Netto (Åbnede 12. maj 2021)
Sambo Møbler
 Skallebølle Auto
Skallebølle slagtehus og røgeri

Kilder 

Byer i Assens Kommune
Byer i Odense Kommune
Alf Åberg

Alf Robert Edvin Åberg (født 14. juni 1916 i Helsingborg, død 19. oktober 2011) var en svensk historiker og forfatter med speciale i Sveriges historie. Hans dækning af Skånes forsvenskning er blevet kritiseret.

Kildeangivelser 

Faglitterære forfattere fra Sverige
Historikere fra Sverige
Personer fra Helsingborg
Svensksprogede forfattere fra Sverige
HMS Glatton

HMS Glatton førtes under Slaget på Reden af kaptajn William Bligh, der også kendes fra mytteriet på HMAV Bounty i Stillehavet nogle år forinden.

Glatton, HMS
Englands historie
Frederik Vinding Kruse

Louis Frederik Vinding Kruse (født 30. juli 1880 i Thisted, død 14. april 1963 på Frederiksberg) var en dansk jurist. Fra 1914 til 1950 var han professor i formueret ved Rets- og Statsvidenskabelige Fakultet (i dag Det Juridiske Fakultet) ved Københavns Universitet.

Vinding Kruse var en af tidens mest lovende jurister og fik i 1933 Det Anders Sandøe Ørstedske Prismedalje-Legats medalje for sit fembinds-værk Ejendomsretten.

I 1940 blev han af tyskerne tilbudt posten som statsminister, hvad han svarede nej til, selv om han fattede en vis sympati med de højreorienterede, politiske strømninger i Europa.

Efter krigen blev han beskyldt for at være nazist af arvefjenden professor Alf Ross, men fortsatte sit virke som juridisk forsker og forfatter.

Vinding Kruse var filosofisk tilhænger af naturretsfilosofien og var en skarp fortaler for, at retten skulle dannes af en elite for at tvinge masserne op på et højere moralsk stade og nedtvinge de dyriske tendenser i mennesket. Også her kom Alf Ross til at stå som en hovedmodstander, og et af stridens hovedpunkter var Vinding Kruses skarpe afvisning af Alf Ross' disputats Læren om Retskilderne fra 1926, som særligt på Vinding Kruses anbefaling ikke blev antaget af Fakultetet.

Han er begravet på Holmens Kirkegård. Også hans søn, Anders Vinding Kruse, og dennes datter, Sysette Vinding Kruse, har fulgt det juridiske spor.

Litteratur 
 Jens Evald, Frederik Vinding Kruse : (1880-1963) : en juridisk biografi, Jurist- og Økonomforbundet, 2005. .
 Holger Jerrild, "Hos Professor Vinding Kruse", s. 292-298 i: Gads Danske Magasin, 1936.

Eksterne henvisninger 
 

Jurister fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2. verdenskrig
Hanne Dahl

Hanne Dahl (født 30. august 1970 i Aalborg) er præst og tidligere Europa-Parlamentsmedlem for Junibevægelsen. Hun var bevægelsens spidskandidat ved Europa-Parlamentsvalget 2009.

Biografi 
Dahl er delvis vokset op i Malaysia, Indonesien og Singapore, hvor hun gik på internationale amerikanske skole, blev student fra Århus Katedralskole 1990 og studerede teologi på Aarhus Universitet fra 1991. Hun arbejdede som projektmedarbejder 1999-2002, frimenighedspræst i Himmerland 1998-2005, projektleder 2002-2004, politisk assistent i EU-Parlamentet 2004-2008. Hun var desuden fast kommentator på Weekendavisen 2000-2002 og medlem af bestyrelsen for Den frie Lærerskole i Ollerup 2002-2004.

I 2009 blev hun konstitueret sognepræst i Hasseris sogn ved Aalborg. Året efter blev hun præst for Morsø Frimenighed i Øster Jølby. Siden 2014 har hun været studenterpræst ved Aalborg Budolfi Provsti.

Hun er gift og har en datter med Mogens Ove Madsen, som er lektor i økonomi ved Aalborg Universitet og politisk aktiv i SF. Fra et tidligere ægteskab har Hanne Dahl en søn og en datter.

Politik 
Hanne Dahl har været medlem af Radikale Venstre. Hun var folketingskandidat for Demokratisk Fornyelse i 1998, kandidat til Europa-Parlamentet for Junibevægelsen i 1999, siden 2000 medlem af Junibevægelsens landsledelse, politiske udvalg og talsperson for bevægelsen, og formand for Junibevægelsens ledelse fra 2005.

Ved Europa-Parlamentsvalget 2004 blev hun førstesuppleant til parlamentet. Hun afløste Jens-Peter Bonde som parlamentsmedlem, da han fratrådte i 2008.

I EU-Parlamentet var hun frem til juni 2009 med-formand for gruppen Uafhængighed/Demokrati (IND/DEM), næstformand for delegationen for forbindelserne med Schweiz, Island og Norge og det blandede EØS-parlamentarikerudvalg, medlem af udvalget om konstitutionelle anliggender, stedfortræder i udvalget om miljø, folkesundhed og fødevaresikkerhed, budgetkontroludvalget og udvalget om det indre marked og forbrugerbeskyttelse. Hun var desuden formand for det europæiske samarbejdsparti EUDemokraterne. Hun sad dengang som eneste dansker i formandskonferencen for Europa-parlamentet, som fastlægger arbejdsgangen i parlamentet.

Hanne Dahl var i en kortere periode i 1986 sekretariatsleder for Folkeskoleelevernes Landsorganisation

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hanne Dahls weblog
 Præsentation hos EU-Parlamentet 

Politikere fra JuniBevægelsen
Personer fra Aalborg
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 2004-2009
Studenter fra Aarhus Katedralskole
Musse Herred

Musse Herred var et herred i Maribo Amt. Herredet hørte oprindeligt under Ålholm Len, der i 1662 blev ændret til Ålholm Amt , indtil det i 1803 blev en del af Maribo Amt.

I herredet ligger købstæderne Maribo, Nysted og Sakskøbing, samt følgende sogne:
 Bregninge Sogn
 Døllefjelde Sogn
 Engestofte Sogn
 Fjelde Sogn
 Godsted Sogn
 Herritslev Sogn
 Hunseby Sogn
 Kettinge Sogn
 Majbølle Sogn
 Maribo Domsogn 
 Musse Sogn
 Nysted Sogn
 Radsted Sogn
 Sakskøbing Sogn
 Slemminge Sogn
 Toreby Sogn
 Tårs Sogn 
 Vantore Sogn
 Vester Ulslev Sogn
 Vigsnæs Sogn
 Våbensted Sogn 
 Øster Ulslev Sogn

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Maribo Amt
Fuglse Herred

Fuglse Herred var et herred i Maribo Amt. Herredet hørte oprindeligt under Ålholm Len, der i 1662 blev ændret til Ålholm Amt , indtil det i 1803 blev en del af Maribo Amt.

I herredet ligger købstaden Rødby samt følgende sogne:
 Askø Sogn
 Bandholm Sogn
 Bursø Sogn
 Errindlev Sogn
 Fejø Sogn
 Femø Sogn
 Fuglse Sogn
 Hillested Sogn
 Holeby Sogn
 Krønge Sogn
 Nebbelunde Sogn
 Olstrup Sogn
 Ringsebølle Sogn
 Rødby Sogn
 Rødbyhavn Sogn
 Skørringe Sogn
 Sædinge Sogn
 Tirsted Sogn
 Torslunde Sogn
 Tågerup Sogn 
 Vejleby Sogn
 Østofte Sogn

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Maribo Amt
Jacob Appel

Jakob Christian Lindberg Appel (23. april 1866 på Rødding Højskole – 31. december 1931 på Askov Nørregaard) var en dansk højskoleforstander og politiker for Venstre.

Appel var søn af højskoleforstander Cornelius Appel, Rødding Højskole, og dennes hustru Anne Kjerstine Lorentzen. Han blev 24. september 1891 gift i Vejen Kirke med højskolelærer Ingeborg Appel (26. juni 1868-1948), født Schrøder, med hvem han fik datteren Margrethe Sofie Charlotte Christiansen, der også blev højskolelærer.

Appel studerede matematik, fysik og kemi 1885-1890 og blev cand.mag. og blev 1890 ansat ved Askov Højskole, hvor han var forstander 1906-1928.

Jacob Appel har sat sit præg på dansk skole- og kirkepolitik. Dette er sket som minister, som medlem af statslige kommissioner og udvalg samt som formand for eller bestyrelsesmedlem i forskellige foreninger. Derimod har han aldrig været medlem af Folketinget.

Han blev kultusminister (minister for kirke- og undervisningsvæsenet) 1910-1913, undervisningsminister 1920-1924 og kirkeminister 1922-1924. Han var medlem af adskillige skole- og kirkekommissioner.

Jacob Appel gennemførte de frisindede "appelske skolelove" i 1920-1924. Disse love sikrede, at hjemmetyskerne i Sønderjylland (dengang benævnt "De sønderjyske Landsdele") fik deres egne skoler.

Han var bl.a. repræsentant i Hedeselskabet, i bestyrelsen for Troldhede-Kolding-Vejen Jernbaneselskab, Foreningen for Højskoler og Landbrugsskoler, Foreningen Norden og H.C. Andersen Samfundet, formand for Den sønderjyske Fond og Skibelundforeningen.

Han blev Ridder af Dannebrog 1908, Kommandør af 2. grad 1912 og få dage før folketingsvalget i september 1920 blev han Kommandør af 1. grad af Dannebrog. Han var også Dannebrogsmand (1923).

1928 købte Appel Askov Nørregaard og flyttede fra højskolen til denne; kort efter blev han ramt af en hjerneblødning, som han kun delvis kom sig efter. Han døde 1931 og er begravet i Askov. Appel er portrætteret på Erik Henningsens gruppebillede fra Askov 1902 (Frederiksborgmuseet; kopi i Ribe Stiftsmuseum). Maleri af Ludvig Find 1926 (Askov Højskole). Tegning af Julie Marstrand.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1929

Eksterne henvisninger 
 

Kirkeministre fra Danmark
Kultusministre fra Danmark
Danske ministre fra Venstre
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Jacob
Personer fra Sønderjylland (i Danmark)
Skolefolk fra Danmark
Folkehøjskoleforstandere fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon