kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Naturpark Am Stettiner Haff

Naturpark Am Stettiner Haff er en af syv naturparker i den tyske delstat Mecklenburg-Vorpommern.

Geografi 
Naturparken ligge syd for Stettiner Haff, som den har navn efter, ved grænsen til Polen.  Den strækker sig fra Haffkysten til Brohmer Berge mod syd, og er kendetegnet ved et bakket morænelandsskab ved Haffkysten, og omfatter store lukkede skovområder af Ueckermünder Heide.

Mod vest ligger  Galenbecker See, der dog ikke er en del af naturparken. Floderne Randow, Uecker, Zarow og Großer Landgraben løber gennem, eller har udspring i naturparken. Store dele af Ueckermünder Heide syd for Eggesin er lukket militært øvelsesområde og er derfor ikke en del af naturparken. Byen Pasewalk ligger centralt mellem de to sydlige arme af området . Syd og vest for Naturpark Am Stettiner Haff går  motorvejen Ostseeautobahn A 20.

Naturparken er sammen med Naturpark Sternberger Seenland en af de yngste Naturparker i Mecklenburg-Vorpommern og blev oprettet  1. januar 2005. Den har et areal på i alt 53.793 hektar. Omkring 8 % af parkens areal er Naturschutzgebiete und 51 % af arealet er udpeget til Landschaftsschutzgebiet.  Naturparkforvaltning og informationscenter har siden 2012 ligget i Eggesin.

Den sydvestlige del af naturparken er en del af Geopark Mecklenburgische Eiszeitlandschaft, som danner  den geologiske overgang til  Naturpark Feldberger Seenlandschaft.

Naturbeskyttelse

Naturschutzgebiete 
I naturparken ligger ti Naturschutzgebiete med et samlet areal på 7.074 hektar
 Ahlbecker Seegrund (1.280 ha)
 Altwarper Binnendunen, Neuwarper See og Riether Werder (1.433 ha)
 Burgwall Rothemühl (46 ha)
 Galenbecker See (1.900 ha)
 Gorinsee (249 ha)
 Gottesheide med Schlosssee og Lenzensee (1.405 ha)
 Kleppelshagen (304 ha)
 Plöwensches Seebruch (229 ha)
 Wildes Moor ved Borken (228 ha)

Landschaftsschutzgebiete 
 Haffküste (26.000 ha)
 Brohmer Berge (1.892 ha)
 Löcknitzer See
 Pasewalker Kirchenforst (790 ha)
 Pommersche Boddenküste (Glashütte)
 Rosenthaler Staffel
 Radewitzer Heide

Naturmindesmærker 
I Naturpark er udpeget 65 naturmindesmærker (Naturdenkmale), hvoraf mange er markante træer, men også mindre enge og moser.

Se også
 Naturparker i Tyskland

Eksterne kilder og henvisninger

 Landesverordnung zur Festsetzung des Naturparks "Am Stettiner Haff" vom 20. Dezember 2004, zuletzt geändert am 3. Juli 2008
Websted for Naturparken
 Folder om  naturparken og dens Naturschutzgebiete (PDF) (9,2 MB)

Am Stettiner Haff
Mecklenburg-Vorpommerns geografi
Oocyt

En oocyt, oöcyt, ovocyt, eller sjældent ocyt, er en kvindelig gametocyt eller kønscelle involveret i reproduktion. Den er en umoden ægcelle. En oocyt produceres i æggestokken under kvindelig gametogenese. De kvindelige kønsceller producerer en oprindelig kønscelle (primordial germ cell eller PGC), som derefter undergår mitose, og danner oogonium.  Under oogenese bliver the oogonia primære oocytter.

Dannelse

Dannelsen af en oocyt kaldes oocytogenese, hvilket er en del af oogenese. Oogenese resulterer i dannelsen af både primære oocytter i løbet af den føtale periode og sekundære oocytter derefter som en del af ægløsning.

Fodnoter 

Kvindens kønsorganer
Æg
Port Phillip

Port Phillip (eller Port Phillip Bay eller blot The Bay) er et farvand i den sydlige del af den australske delstat Victoria.

Farvandet (der på trods af, at det bliver kaldt en bugt, egentlig består af seksten bugter) fylder 1.950 km2 og har en kystlinje på 260 km. Det ligger syd og vest for delstatens hovedstad Melbourne og munder ud i Bassstrædet mod syd. Omkring udmundingen ligger øerne Swan Island, Mud Island og Duck Island. I den vestlige del af Port Phillip ligger byen Geelong for enden af Corio Bay, der er en af bugterne i Port Phillip.

Med sine 3,2 millioner indbyggere er bugtens kystlinje det område i Australien, der har den højeste befolkningstæthed. Dybden er typisk mindre end otte meter, omend den maksimale dybde er på 24 meter.

Referencer 

Farvande
Australiens geografi
Victoria (Australien)
Savanne-ellekrage

Savanne-ellekrage () er en skrigefugl, der lever i Sahelområdet i Afrika samt i dele af den Arabiske Halvø.

Noter 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Ellekrager
Fugle fra Arabien
Sahelfugle
Ragnarsdrápa

Ragnarsdrápa er et skjaldekvad der siges at være skrevet til Ragner Lodbrogs ære, men som mere sandsynligt er skrevet til en senere Regnar. Kvadet tilskrives den ældst kendte skjald, Bragi Boddason, som levede i 800-tallet og digtede det til den svenske Bjørn sveakonge. Bragi beskriver billederne på et dekoreret skjold, som Regnar har givet ham som tak for et kvad, ligesom Æneas i Æneiden beskriver billederne på et skjold, Vulcan har skænket ham.

Egil Skallagrimssons ven Arinbjørn herse i Fjordane (d. 969) fortalte om sin "frænde" Brage, at han på en nat digtede en dråpa (= hyldest) på 20 vers om sveakongen Bjørn, og i Landnåmsbogen fortælles, at Brages datter Astrid var mormor til den Arinbjørn. Astrid Bragedatter var også mormor til Rosskjell, bedstefar til Tind Hallkelsson og hans bror Illuge den sorte på Gilsbakke, der var far til skjalden Gunløg Ormstunge (d. 1008). Flere steder nævnes, at Brage var skjald hos sveakongen "Bjørn på højen"; sandsynligvis den Bern, konge i Svitjod, som Rembertus (d. 888) nævner i sin beretning om Ansgars rejse derop i 827.

Billederne på Regnars skjold inkluderer:
 Brødrene Hamder og Sørles angreb på kong Jormunrek (omtalt af Jordanes).
 den endeløse tvekamp mellem Hedin og Høgne (Hjadningekampen).
 Gefion der pløjer Sjælland ud af Sverige.
 Thors fisketur efter Midgårdsormen.

Det overlevne fragtmenter af Ragnarsdrápa findes i Snorri Sturlusons Yngre Edda. Episoderne med Hamdir og Sorli og Heðinn og Hǫgni bliver udelukkende beskrevet i Ragnarsdrápa, mens andre dele stammer fra det samme digt, der beskriver billederne på de fire dele af skjoldet, i fire strofer hver med et, formentlig tabt omkvæd.

Kvadet sammenlignes ofte med Húsdrápa og Haustlöng, som også beskriver illustrationer af mytologiske scener. Ligesom Haustlöng bruger det arkaiske og komplekse kenninger i strid med syntaksen. Selvom dróttkvætt går imod nogle af de senere reglert, er kvadet vel udført, og dette samt kompleksiteten af sproget viser, at der allerede på dette tidspunkt var sket en betragtelig udvikling i skjaldekunst.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Ragnarsdrápa i på oldnordisk i Finnur Jónssons udgave, på Kulturformidlingen norrøne tekster og kvad, Norge.
 To udgaver af den originale tekst 
 De to første strofer læst højt
 Oversættelse og diskussion af de seks en halv strofe 

Skjaldekunst
Litterære kilder til nordisk mytologi
Stefano Secco

Stefano Secco er (født 15. december 1973 i Milano, Italien) er en italiensk skuespiller og tenor.

Han begyndte sine studier under ledelse af professor Alberto Soresina og dimitterede i slagtøj med Tullio De Piscopo. Han deltog også i særlige kurser under Leyla Gencer og Renata Scotto.

I januar 2016 sang han ved Venedigs nytårskoncert på Teatro La Fenice sammen med Nadine Sierra.

Diskografi

Opera 

 Simon Boccanegra de Verdi, Nationaloperaen i Paris (2006), Grand théâtre du Liceu (2008)
 Don Carlos, Nationaloperaen i Paris (2008)
 Rigoletto, Hertugen, Nationaloperaen i Paris (2008)
 Hoffmanns eventyr, Hoffmann, Nationaloperaen i Paris (2012)
 Carmen, Don José, Teatro La Fenice, Venedig (2013)
 Requiem (Verdi), Budapest (2013)

Filmografi 

 Tosca, Mario Cavaradossi (2009)
 Macbeth, Macduff (2009)
 Romeo og Julie, Romeo (2011)
 Hoffmanns eventyr, Hoffmann (2012)

Noter

Eksterne henvisninger 
Officiel hjemmeside
 

Sangere fra Italien
Musikere fra Italien
Skuespillere fra Italien
Haff

Haff er betegnelsen for en type lavvandede strandsøer og laguner, ved Sydkysten af Østersøen som er adskilt fra havet ved lave sandtanger, til dels med store sandklitter. Det mest markante eksempel er Stettiner Haff i nærheden af Tysklands grænse til Polen.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Haff på Store norske Leksikon

Geografiske betegnelser
Østersøen
Storskråpe

Storskråpe () er en atlantisk stormfugl.

Noter 
 Avibase - the world bird database

Eksterne henvisninger 

Atlanterhavets fugle
Stormfugle
Ruko

Ruko er et dansk låsefirma der er en del af Assa Abloy.

Pr. 1 november 2018 har Ruko A/S skiftet navn til ASSA ABLOY Opening Solutions Denmark A/S. 

Fremstillingsvirksomheder i Danmark
Sikkerhedsvirksomheder i Danmark
Lütjensee

Lütjensee er en kommune og by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Trittau under Kreis Stormarn. Kreis Stormarn ligger i den sydøstlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Lütjenseeområdet kaldes også Stormarnsche Schweiz eller Stormarner Schweiz. I det kuperede og skovklædte terræn er der tre søer,  Lütjensee,  Großensee og Mönchteich, hvorfor Lütjensee også kaldes „Drei-Seen-Gemeinde“. Naturschutzgebietet Moorgebiet Kranika ligger i den østlige del af kommunen. Fra 1887 til 1976 havde Lütjensee jernbanestation på linjen mellem Schwarzenbek og Bad Oldesloe.

Eksterne kilder/henvisninger 

  

 Kommunens websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Stormarn
Mønsvej (Vordingborg)

Mønsvej  er en to sporet omfartsvej der går nord om Vordingborg og Nyråd. Vejen er en del af primærrute 59 der går imellem Vordingborg og Stege.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Sydmotorvejen E47/ E55 og Møn uden om Vordingborg og Nyråd, så byerne ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Brovejen i øst med Sydmotorvejen E47/E55 i vest, og har forbindelse til Græsbjergvej, Nyråd Skovstræde og Kalvehavevej.

Kilder 

Transport i Vordingborg
Omfartsveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vordingborg
Omfartsvej (Løgumkloster)

Omfartsvej  er en to sporet omfartsvej der går nord om Løgumkloster. Vejen er en del af sekundærrute 401 der går imellem Døstrup og Tinglev og sekundærrute 429 der går imellem Løgumkloster og Rødekro.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Tinglev og Rødekro uden om Løgumkloster, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Bredebrovej i vest og Krusåvej i øst, og har forbindelse til Jørgensgaardvej.

Kilder 

Løgumkloster
Omfartsveje i Danmark
Krusåvej (Løgumkloster)

Krusåvej  er en to sporet omfartsvej og er en forsættelse af Omfartsvejen og går øst om Løgumkloster. Vejen er en del af sekundærrute 401 der går imellem Døstrup og Tinglev og sekundærrute 429 der går imellem Løgumkloster og Rødekro.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Tinglev og Rødekro uden om Løgumkloster, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Omfartsvejen i vest, med Krusåvej i øst og har forbindelse til Jørgensgaardvej og Stationsvej.

Kilder 

Løgumkloster
Omfartsveje i Danmark
Karina Willumsen

Karina Willumsen (født 14. september 1987) er en dansk musiker, komponist og sangskriver.

Baggrund og uddannelse 
Hun blev født på Holbæk Sygehus den 14. september 1987 som datter af en SOSU-assistent og lastbilschauffør. Hun opvoksede i Odsherred, i hvad hun betegner som 'et rigtigt arbejderhjem'.

Hun blev student fra Odsherreds Gymnasium i 2006. Sidenhen blev hun uddannet i Kommunikation og Global Studies fra Roskilde Universitet i 2013.

Karriere 
Karina Willumsen debuterede i 2016 med det politiske, satiriske album ”Sociale Rekvisitter”, som udkom på forlaget Demos. Albummet blev lanceret på spillestedet Loppen på Christiania.

Karina Willumsen blev i 2016 forud for sin albumudgivelse kendt for radiohittet ”Min genetik og mig”, som er en ironisk kærlighedssang til Joachim B. Olsen, efter han havde været i medierne med udsagnet om, at kvinder er mere tilbøjelige til at gå hjemme og passe børn end mænd. Karina Willumsen skrev sangen på to timer i live-radio på baggrund af indput fra lytterne på Radio24syv, og sangen gik viralt med 175.000 visninger.

Samarbejdet med Demos 
Karina Willumsen og Demos startede deres musikalske samarbejde i efteråret 2015, da de udgav den flygtningepolitiske single ”Bryd det ned – byg det op” som et politisk modspil til den danske regerings flygtningepolitik. Med på singlen medvirkede blandt andre musikerne Bent Jacobsen og Casio, samt en række aktivister blandt både kor og musikere. 

Karina Willumsens plade blev det første album i 38 år fra det socialistiske forlag Demos.

Enkeltnumre 
Hun skrev efterfølgende et nummer til Lars Løkke Rasmussen, på opfordring af Metroxpress, som blev offentliggjort 8. marts 2016. 

Da Karina Willumsen i 2013 var en del af Politikens debattør og kritiker-skole, skrev hun det satiriske nummer ”Feministisk Front”, der er tilegnet dagbladet Politiken.

Politisk kunst 
I 2016 spillede hun i Store Vega til Kvinfos 8. marts-arrangement.

Dagbladet Politiken beskrev den 30 april 2016 Karina Willumsens debutalbum 'Sociale Rekvisitter' som et udtryk for at den politiske musik er tilbage.

Udmærkelser 
Karina Willumsen modtog i 2016 Suzanne Gieses Mindelegat "for sit feministiske virke som komponist, politisk LGBT- aktivist, sangskriver, satiriker og musiker".

I 2019 modtog Karina Willumsen Gelsted-Kirk-Scherfig Fondens Pris efter kriteriet om at have "ydet en betydelig indsats indenfor kunst, kultur, ligestilling og fred"

Udgivelser 
Bryd det ned - byg det op (2015)
Sociale Rekvisitter' (2016)

Noter

Eksterne henvisninger 
 http://arbejderen.dk/anmeldelse/når-systemet-ikke-virker 
 http://minby.dk/amagerbladet/karinas-bermuda-paa-amager/ 
 http://politiken.dk/debat/kritikerskolen/ECE2143720/vi-droemmer-et-sted-langt-vaek-fra-jeres-debatter/
 https://enhedslisten.dk/files/medlemsblad/rg80_web.pdf 

Sangere fra Danmark
Østre Omfartsvej (Bjerringbro)

Østre Omfartsvej er en to sporet omfartsvej der går øst om Bjerringbro. Vejen er en del af sekundærrute 575 der går imellem Lindum og Kongensbro.

Den er med til at lede trafikken der skal mod Viborg, Aarhus og Hobro uden om Bjerringbro, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Sortehøjvej i nord og Borrevej i syd. og har forbindelse til Nørregade og Poul Due Jensens Vej.

Kilder 

Bjerringbro
Omfartsveje i Danmark
Lemvigvej (Lemvig)

Lemvigvej  er en to sporet omfartsvej der går syd om Lemvig. Vejen er en del af sekundærrute 513 der går imellem Herrup og Klinkby. 

Den er med til at lede trafikken der skal mod  Thyborøn, Struer eller Holstebro uden om Lemvig Centrum, så byen ikke bliver belastet af for meget trafik.

Vejen forbinder Sønderbjerg i øst, og Romvej i vest, og har forbindelse til Ringkøbingvej, Industrivej og Heldumvej. Rute 513 fortsætter østover som Sønderbjerg og svinger nordover ned i dalen i det østlige Lemvig inden ruten drejer mod øst igen, som Østerbjerg, og fortsætter mod Struer hvor den ender på primærrute 11.

Kilder 

Vej (Lemvig)
Omfartsveje i Danmark
Sociale Rekvisitter

'Sociale Rekvisitter' er et album i genren 'politisk satire' skrevet af Karina Willumsen. Pladen udkom på forlaget Demos i 2016, som for første gang i 38 år - valgte at udgive ny politisk musik. Demos har tidligere udgivet Bent Jacobsens plade 'Bøsse', 'Slumstormerpladen', '1. maj - pladen', Røde Mor, Poul Dissing, Jomfru Ane Band og mange andre.

Sange på album

Referencer 

Album fra 2016
Lærke Buhl-Hansen

Lærke Buhl-Hansen (født 30. marts 1992) er en dansk windsurfer, der er udtaget til at deltage i OL 2016 i Brasilien i RS:X-klassen. 
Den danske OL-plads i RS:X-klassen blev sikret med en placering som nummer 36 ved VM i Oman i oktober 2015, hvor der var OL-pladser til de seks bedste nationer blandt de endnu ikke OL-kvalificerede lande. Lærke Buhl-Hansen sikrede den danske kvoteplads som femtebedst i nationsregnskabet. Historien om Lærke Buhl-Hansens deltagelse i VM er bemærkelsesværdig i det hun ikke fik offentlig støtte, men måtte samle sammen blandt 28 private personer. OL udtagelsen kom på plads 17. maj 2016, hvor også den mandlige deltager i  RS:X-klassen Sebastian Fleischer blev udtaget.

Lærke blev nr 7 i OL Tokyo  2020 (2021) i RS : X-klassen

Eksterne kilder og henvisninger

Windsurfing
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2016
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2020
Sportsfolk fra Danmark
Vestlig sifaka

Den vestlige sifaka (Propithecus verreauxi) er en lemur i indrifamilien. Den er som andre lemurer endemisk for øen Madagaskar. Kropslængden er 43-45 cm med en lang hale på 56-60 cm. Den har sorte eller brune felter på ansigt og isse samt på undersiden af for- og baglemmer. Håndflader og fodsåler er sorte. Vestlig sifaka lever på det sydvestlige Madagaskar i stedsegrøn galleriskov, i tør løvskov samt i ørkenlignende områder med tornet vegetation. Arten trues af ødelæggelser af dens naturlige levesteder.

Noter

Eksterne henvisninger 

Lemurer
Ermanarik

Ermanarik (død 376) var en østgotisk konge. Som konge skal han have hersket over et stort imperium i dagens Ukraine. De nøjagtige grænser for hans territorium er derimod uklare, men det ser ud til at have strakt sig syd for Pripjat-sumpene mellem floderne Don og Dnestr. Moderne historikere antager at hans rige har strakt sig fra Østersøen til Sortehavet og muligvis helt til Uralbjergene i øst.

Hans navn på hans modersmål gotisk var antagelig Aírmanareiks. Han bliver refereret til gennem hele den germanske verden helt op til 1200-tallet. På grund af dette tager hans navn mange former: i Jordanes' Getica er han Ermanaricus, i det angelsaksiske epos Beowulf hedder han Eormenric, på norrønt kaldes han Jörmunrekkr og på middelhøjtysk Ermenrich. Siden navnet Heiðrekr var nok så synonymt med Ermanarik, er han muligvis identisk med Heiðrekr Ulfhamr (Heidrek Ulveham) i Hervors saga som siges at have regeret goterne i lang tid.

Ermanarik er nævnt i to romerske kilder, i Ammianus Marcellinus' skrifter og i Getica af historikeren Jordanes i 500-tallet.

Ifølge Ammianus var Ermanarik "en hovedsaglig krigerisk konge" som til slut begik selvmord, da han stod overfor hunnerne som invaderede hans territorium i 370'erne. Hans kongedømme blev ødelagt og hans folk blev hunnernes undersåtter i omkring 75 år.

Jordanes siger at kongen dræbte en ung kvinde som hed Sunilda ved at binde hende til fire vilde heste og drive dem væk fra hinanden fordi hendes ægtemand havde forrådt ham. Efter dette sårede hendes to brødre, Sarus og Ammius, Ermanarik alvorlig. Variationer af denne legende havde en betydelig effekt på middelalderens germanske litteratur, herunder den i England og Skandinavien. Jordanes hævder, at Ermanarik styrede goterne med stor succes til han døde 110 år gammel.

Referencer 

Gotiske konger
Sifakaer

Sifakaer (Propithecus) er en slægt i familien indrier blandt lemurer. Den omfatter omkring ni arter. Navnet 'sifaka' er en tolkning af de høje skrig, der anvendes når territoriet hævdes.

Sifakaer lever i grupper af forskellig størrelse. Når de bevæger sig på jorden foregår det med en karakteristisk sidelæns hoppende gang med armene bredt ud til siden.

Arter 
De ni arter i slægten Propithecus:
 Østlig sifaka, Propithecus diadema
 Propithecus edwardsi
 Propithecus candidus
 Propithecus perrieri
 Propithecus coquereli
 Vestlig sifaka, Propithecus verreauxi
 Propithecus deckenii
 Propithecus coronatus
 Propithecus tattersalli

Noter

Eksterne henvisninger 

Lemurer
Duloxetin

Duloxetin (handelsnavn Cymbalta®) er et antidepressivum af typen serotonin noradrenalin genoptagshæmmer (SNRI). Det anvendes til behandling af depression, angst, fibromyalgi og neuropatiske smerter. Duloxetin findes kun som enterokapsler til peroral administration.

Bivirkninger

Selvmordsforsøg 
I følge FDA viser data fra stressinkontinensforsøg at midaldrende kvinder, der tog duloxetin, havde en selvmordsforsøgsrate på 400 per 100.000 personår, hvilket  er mere end dobbelt så meget som de omkring 160 per 100.000 personår, der forekommer blandt andre kvinder på samme alder."

Noter

Eksterne henvisninger
Medicin.dk om Cymbalta® 

Antidepressiva
Scandinavian School of Brussels

Scandinavian School of Brussels  (SSB), eller École Reine Astrid, er en nordisk skole i Waterloo i Belgien, som blev grundlagt i 1973. Skolen har cirka 300 elever mellem 2 og 19 år, samt er lokaliseret på Domaine d'Argenteuil omkring 16 kilometer fra det centrale Bruxelles. Skolen tilbyder børnehave, grundskole, gymnasium, International Baccalaureate (IB) Diploma Programme, samt kostskole.

På SSB eksisterer et multikulturelt miljø, hvor der bliver undervist på engelsk, fransk og de nordiske sprog af engagerede lærere og medarbejdere med fokus på læring og den enkelte elev.

Omgivelserne 
På skolen findes et slot fra 1800-tallet (Château d'Argenteuil), hvilket anvendes til kostskolen, kantine, forsamlingslokale, samt undervisning i æstetiske rammer.

Skolens faciliteter på Campus Argenteuil sikrer et trygt og sikkert læringsmiljø i naturskønne omgivelser. Her er bl.a. et bredt tilbud af fritidsaktiviteter: sprog, musik, kreative fag og sport.

Skolen deler faciliteter med Brussels School, Den Norske Skolen i Bryssel, Bogaerts International School, Queen Elisabeth Musik Chapel og European School Brussels Argenteuil.

Eleverne 
De studerende kommer fra Danmark, Finland, Norge og Sverige. De 300 elever og deres familier er primært bosat i Waterloo, Lasne og Sint-Genesius-Rode, hvor få bor i det centrale Bruxelles. Skolen tilbyder desuden hjemmeundervisning i sprog til mere end 100 elever.

Bruxelles
Uddannelsesinstitutioner
Gram Slotskro

Gram Slotskro er en dansk kro, beliggende tæt ved Gram Slot i Gram i Haderslev Kommune. Kroen blev åbnet i 1673, og de nuværende bygninger blev opført i 1714. Kroen har siden 1913, med undtagelse af perioden 1961–1984, været drevet af familien Schrøder.

Historie 
Den første krobygning blev opført i 1673 af feltmarskal Hans Schack, der tre år forinden havde opført hovedbygningen på Gram Slot. Efter en brand, genopførte grev Hans Schack den 2. de nuværende krobygninger af røde mursten i 1714. Godset forsatte som ejere af kroen, og de omdøbte på et tidspunkt stedet til "Petersens Hotel", inden de igen kaldte kroen for det nuværende. På et tidspunkt havde slotsejerne afhændet kroen, men købte den tilbage i 1907.

I 1913 blev købmand Julius Frederik Schrøder forpagter af kroen, der drev kroen frem til sin død i 1950, hvor sønnen Harald og dennes hustru overtog driften af slotskroen. Ægteparret forlod kroen i 1961, for at gå over på den anden side af Slotsvej, for at drive Gæstgivergården, hvor de ændrede navnet til Den Gamle Kro.

Fra 1961 til 1984 blev kroen drevet på forskellige former af Gram Slot, inden de i 1984 solgte til Ole og Aase Schrøder, der efter et generationsskifte i 1971, havde overtaget Den gamle Kro på modsatte side af vejen. Ægteparret forsatte driften af begge steder. I 2001 overlod Ole og Aase ejerskabet af selskabet til søn og svigerdatter Carsten og Marianne Schrøder, der blev fjerde generation på Slotskroen siden 1913.

Den store krobygning med et bygningsareal på 458 m2, og den tilstødende rejselade, blev fredet i december 1986.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Gram Slotkro's officielle websted

Kroer i Danmark
Etableret i 1673
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Haderslev Kommune
Akhter Mansour

Mullah Akhtar Mohammad Mansour (Pashto: اختر محمد منصور; mellem 1960- 1968 – 21. maj 2016) var Emir (leder) for Taliban i Afghanistan fra 29. juli 2015 til hans død. Mansour overtog ledelsen af Taliban efter Mohammed Omar, som Taliban i juni 2015 indrømmede havde været død siden april 2013. Mansours fødeår er ikke sikkert, han gik ind i krigen imod den sovjetiske besættelse af Afghanistan i 1985, under kampende blev han såret i 1987. Efter Taliban overtog magten var han blandt andet en periode i 1996 minister for Civil Luftfart. Det har flere gange været rapporteret at Mansour var blevet slået ihjel, den 21. maj 2016 udførte det amerikanske militær et droneangreb i Pakistan som slog Mansour ihjel, da hans bil blev sprunget i luften, at Mansour er død er blevet bekræftet af den afghanske regering og Taliban. Den 25. maj 2016 blev Haibatullah Akhundzada udnævnt som ny Emir for Taliban.

Referencer 

Personer fra Afghanistan
Medlemmer af Taliban
Personer dræbt i droneangreb