kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Trojanske asteroider

Begrebet trojanske asteroider var oprindeligt asteroider, der færdedes i planeten Jupiters bane, mere præcist i de to Lagrange-punkter L4 og L5 langs Jupiter-banen, hhv. 60 grader før og efter planeten. Betegnelsen "trojansk" anvendes i dag om alle objekter, der færdes i L4 og L5 omkring andre himmellegemer.

Asteroiderne ved Jupiters Lagrange-punkter kaldes de trojanske asteroider (eller kortere "trojanerne"), eftersom de først opdagede har navne efter personer i Homers Iliaden; Achilleus, Agamemnon, Nestor, Odysseus, Patroklos, og i vore dage (juli 2004) kender man i alt 1.679 trojanske asteroider fordelt på de to Lagrange-punkter. Man skelner mellem den "græske gruppe" i Lagrange-punktet L4 i forhold til Jupiters bane om Solen (hvoraf man i dag kender 1.051), og den "trojanske gruppe" i punktet L5 (hvor man op til vor tid har fundet 628) – Priamos, Hektor, Anchises, Æneas, Trolius. 

I 2011 blev det afgjort, at en asteroide fundet i 2010 befinder sig i et af Jordens Lagrange-punkter (L4). Det er den første asteroide, man har observeret i et af Jordens Lagrange-punkter. Asteroiden, der indtil videre hedder 2010 TK7, er omtrent 300 meter lang.

Kilder 

Himmelmekanik
Solsystemet
Herrnhut

Herrnhut er en by i Sachsen. Hussitiske flygtninge, de mähriske brødre havde efter 30-årskrigen søgt tilflugt hos Nikolaus Ludwig von Zinzendorff i Sachsen. Zinzendorf gav Brødrene lov til at opføre en flygtningeby nær Hutbjerget som fik navnet Herrnhut, der betyder "Herrens hat". Herrnhut blev grundlagt i 1722 og befolket af hussitiske flygtninge fra Mähren. Den Herrnhutiske Brødremenighed har navn efter denne by.

Referencer 

Byer i Sachsen
Titrering

Titrering er en metode til at bestemme indholdet af en bestemt kemisk forbindelse i en prøve. En burette bruges til at tilsætte titrator, således at det er muligt ret præcist at aflæse anvendt volumen. Titratoren reagerer med prøven (titranden), som man vil kende stofmængdekoncentrationen af. Der er oftest tilsat en indikator, så det er muligt at registrere, hvornår der indtræder en ændring i prøven, som viser, at alle molekyler af det undersøgte stof i prøven har reageret med titratoren.

Syre-/basetitrering 

Et eksempel er syre/base-titrering: Syrer og baser reagerer med hinanden, så hvis man f.eks. har en syreholdig prøve, kan man tilsætte en base som vides at reagere i et bestemt forhold med denne syre. Ved at tilsætte en pH-indikator eller benytte et pH-meter kan man følge blandingens pH: Når alle hydronerne i prøven har reageret med den tilsatte base, kan man ud fra antallet af tilsatte basemolekyler beregne, hvor mange syremolekyler der var i prøven. Det punkt, hvor alle hydroner har reageret, kaldes ækvivalenspunktet.
Hvis titranden er en stærk syre, som f.eks. saltsyre og titratoren er en stærk base, f.eks. natriumhydroxid, vil opløsningens pH være neutral, når der er tilsat ækvivalente mængder. Dette er dog ikke tilfældet, hvis titranden er en svag syre. Derfor er måling af pH ikke nok til at bestemme ækvivalenspunktet, medmindre der fremstilles en kurve, hvor mængden af tilsat titrator afbildes mod pH. Der vil observeres en skarp stigning i pH, lige omkring ækvivalenspunktet.

Potentiometrisk titrering 

Ved potentiometrisk titrering følges pH-ændringerne ved hjælp af et pH-meter og ækvivalenspunktet bestemmes hvor der sker en markant ændring i pH.

Kolorimetrisk titrering 
Ved kolorimetrisk titrering bestemmes ækvivalenspunktet ved at observere et farveskift. Farveskiftet stammer fra en pH-indikator, som er et organisk molekyle, der har forskellige farve ved forskellige pH-værdier. Der findes en række forskellige pH-indikatorer, som skifter farve i forskellige pH-intervaller. Et eksempel er phenolphtalein, som skifter fra farveløs i sur væske til pink i basisk væske i pH-intervallet fra 8-10. Phenolphtalein er velegnet til titrering af de fleste carboxylsyrer, som f.eks. eddikesyre.

Kemi
Linear-motor

En linear-motor, linear elmotor eller linear elektromotor er en elektromotortype, som i stedet for de almindelige motorers omsætning af elektrisk energi til mekanisk rotation, omsætter energien til mekanisk translation.

Dette opnås idemæssigt ved at statoren "rettes ud" og gøres ligeså lang det skal være – se f.eks. maglev. Rotoren "rettes også ud".

Lineare motorer anvendes i tilpasset form harddiske til at positionere læsehovedet. Dog er den "lineare strækning" krum og strækker sig kun over ca. 30 grader. Men motoren sidder ca. 33% ude ad armen. Armens rotationsaksel sidder i et leje – f.eks. kugleleje.

Elektrostatiske lineare elmotorer 
CERNs partikelacceleratorer er faktisk også krumme lineare motorer, hvor partiklerne accelereres frem af motoren. Dog er motoren en lukket ring.

Ion-motorer, specialiseringen elektrodeløs plasma-motor og lineare koronamotorer er også lineare elmotorer.

Eksterne henvisninger 

Linear elektromotor "maglev" Tyskland, Japan, China (Shanghai)

Elektromagnetiske fremdriftsenheder
Storkespringvandet

Storkespringvandet er et springvand på den del af Strøget, der hedder Amagertorv, i København.

Skulpturen er modelleret af billedhugger Vilhelm Bissen efter tegning af professor og maler Edvard Petersen og støbt af bronzestøber Lauritz Rasmussen. Springvandet er doneret af Foreningen til Hovedstadens Forskønnelse, der i 1888 udskrev en konkurrence i anledning af kronprins Frederiks (senere Frederik 8.) og kronprinsesse Louises forestående sølvbryllup. Springvandet blev indviet i 1894.

Det har i en årrække heddet sig, at fuglene ikke er storke, men hejrer. Knud Flensted fra Dansk Ornitologisk Forening er imidlertid ikke i tvivl om at storkene faktisk er storke.

Da springvandet var nyt, plaskede vand mod fuglenes udbredte vinger, så det sprøjtede forbipasserende i ansigtet. Pressen harcelerede over det, og politiet måtte jævnligt rykke ud, fordi ballademagere smed nogen op i kummen. Kommunen lukkede for vandet, men det medførte, at forbipasserende tømte affald i kummen. Så måtte der igen åbnes for vandet.

Siden 1950'erne har det været tradition, at nyuddannede jordemødre danser omkring springvandet.

Under ungdomsoprøret i 1960'erne var Storkespringvandet samlingssted for hippier, der fordrev tiden med at ryge hash og spille guitar – til borgerskabets store forargelse og ofte i konflikt med politiet. Denne konflikt ved “det store stygge Storkespringvand” blev i 1966 besunget af protestsangeren Cæsar, der fik sit gennembrud og skabte en sand landeplage med sangen Storkespringvandet med tekst af Thøger Olesen.

I 2009 blev der som led i en undersøgelse af viral kommunikation oprettet en Facebook-gruppe med titlen Nej til nedrivning af Storkespringvandet!. Der var ingen planer om nedrivning af springvandet, men gruppen nåede på mindre end 14 dage at få mere end 25.000 medlemmer.

Se også 
 Caritasbrønden
 Gefionspringvandet

Referencer 

Skulpturer i Danmark
Indre By (København)
Monumenter i København
Springvand
Oligopol

Et oligopol er en markedsform, hvor et marked er domineret af få udbydere, såkaldte oligopolister.

Ordet stammer fra græsk og betyder "få sælgere". På grund af de få deltagere på markedet er hver oligopolist opmærksom på de andre oligopolisters handlinger. Oligopolistiske markeder er karakteriseret af interaktivitet. Det vil sige, at den ene virksomheds beslutninger influerer, og er influeret af, de andre virksomheders beslutninger.

Oligopolistisk konkurrence kan medføre forskellige udfald. I nogle situationer vil virksomhederne hemmeligt samarbejde for at hæve priserne og begrænse produktionen på samme måde som i et monopol. Hvis dette samarbejde er formaliseret, er der tale om et kartel. I andre situationer vil konkurrencen mellem virksomhederne være hård medførende lave priser og høj produktion. Dette kan medføre et efficient udfald, der nærmer sig udfaldet på et marked med fuldkommen konkurrence.

Differentieret oligopol er et heterogent marked med få store virksomheder. Heterogent er, når forbrugerne har præferencer i forhold til hvilken virksomhed der har produceret den vare de køber.

Konkurrenceformer
Volker Beck

Volker Beck (født 12. december 1960 i Stuttgart) er en tysk politiker. Han sidder i Forbundsdagen for de tyske Grønne, hvor han er menneskerettighedernes ordfører for De Grønnes gruppe.

Eksterne henvisninger 

 Volker Becks hjemmeside 

Medlemmer af Forbundsdagen
Politikere fra Bündnis 90/Die Grünen
Personer fra Stuttgart
Elisabeth

Elisabeth er et pigenavn, der stammer fra hebraisk Elisheba, som betyder "Gud er fuldkommenhed", "Guds løfte" eller "Gud har svoret". Navnet findes i en række nærtbeslægtede varianter, herunder Elisabet, Elisabetta og Elizabeth. I Danmark findes omkring 8.000 personer med et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

Udover de nævnte varianter findes også i en række andre former, herunder Elsebeth, Lisbeth, Elise, Else, Lise og Lis.

Navnedag er 17. november efter Elisabeth af Thüringen (1207-31), en ungarsk prinsesse, der er katolsk helgen siden 1235.

Kendte personer med navnet

Bibelske personer
Elisheba, Arons hustru
Elisabet, Johannes Døberens mor

Kongelige
Elisabeth, dansk prinsesse (nummer 12 i tronfølgen).
Elisabeth af Habsburg, dansk dronning til Christian 2.
Elisabeth Helene von Vieregg, dansk grevinde og Frederik 4.'s hustru til venstre hånd.
Elizabeth 1. og Elizabeth 2., britiske regerende dronninger.
Elisabeth, russisk kejserinde.
Elisabeth, østrig-ungarsk kejserinde.

Øvrige
Elizabeth Arden, canadisk forretningskvinde i kosmetikbranchen.
Elisabeth Arnold, dansk tidligere folketingspolitiker.
Elisabeth baronesse Reedtz-Thott
Elizabeth Báthory, en berygtet, ungarsk grevinde og morder
Elisabeth Bergstrand Poulsen, svensk/dansk forfatter og maler.
Elisabeth Boisen, dansk lærer og komponist.
Elizabeth Craig, britisk kok og madskribent.
Elisabeth Damkiær, dansk animator.
Elisabeth Dons, dansk mezzosopran.
Elisabeth Edberg, dansk sanger.
Elisabeth Geday, dansk folketingspolitiker.
Elizabeth George, amerikansk forfatter.
Ida Elisabeth Hammerich, dansk oversætter.
Elisabeth Hilmo, tidligere norsk håndboldspiller.
Elizabeth Hurley, engelsk skuespiller.
Elisabeth Jerichau Baumann, polsk/dansk maler og forfatter.
Elisabeth Gjerluff Nielsen, dansk musiker og forfatter.
Andrea Elisabeth Rudolph, dansk radio- og tv-vært.
Elisabeth Rygaard, dansk filminstruktør og forfatter.
Élisabeth Vigée-Le Brun, fransk maler.
Elisabeth Schwartzkopf, tysk-østrigsk sopran.
Elizabeth Taylor, amerikansk skuespiller.
Elisabeth Tornøe, dansk maler.

Navnet anvendt i fiktion
Elizabeth Bennet er en af hovedpersonerne i Jane Austens roman Stolthed og fordom.
Elizabeth Swann er en figur i filmserien Pirates of the Caribbean, spillet af Keira Knightley.

Referencer 

Pigenavne

vi:Erzsébet
Patruljesystemet

Patruljesystemet er et af de pædagogiske principper i spejderkorpsene. Det går ud på at 'Børn leder børn'. Blandt de yngre spejdere sker det under ledelse af voksne ledere, men ca. fra 12-årsalderen holder patruljen (5-8 spejdere) sine egne møder og planlægger egne aktiviteter. Der samles op på patruljearbejdet ved et eller to månedlige tropsmøder, hvor troppens patruljer sammen mødes med tropsleder og -assistenter.
Patruljen bliver ledt af patruljelederen (PL) sammen med patruljeassistenten (PA).

Én af de værdifulde ting ved patruljesystemet er det netværk, børnene danner og fungerer i. Alle har et ansvar, og ingen er undværlig.

Eksterne henvisninger 

http://www.koegespejderne.dk/Spejder-i-koege/Patruljen.htm 

Spejder

de:Sippe (Pfadfinder)
Frue

Frue (fransk og anvendt i dansk dame). Af gammeldansk frughæ, der er et lån fra oldsaksisk frūa "herskerinde".

 Herskerinde (fx Vor Frue om Jomfru Maria)
 Kvinde som er eller har været gift. Denne betegnelse var ofte forbeholdt kvinder af overklassen i det 19. århundrede, i modsætning til tiltalen madam.

Som titel skrives det foran kvindens navn, fx Fru Karen Jensen. Titlen for ugifte kvinder er frøken.

Navne
Titler
Familie
Metronym

Et metronym, også kaldet et metronymikon eller matronym (fra græsk μήτηρ, mḗtēr (moder) og -ονυμα, -onyma (navn)) er et efternavn dannet fra ens mors eller tidligere kvindlige slægtninges fornavn. Et patronym er det tilsvarende med ens fars eller tidligere mandlige slægtninges fornavn. Metronymer har været i brug i islandsk fra gammel tid, se islandsk navneskik, som ellers overvejende bruger patronymer.

Den nuværende danske navnelov, der trådte i kraft den 1. april 2006, åbnede igen mulighed for at bruge metronymer som efternavne. Ifølge denne lov kan et metronym dannes af moderens fornavn efterfulgt af endelsen "-søn" eller "-datter", for eksempel "Annesdatter" eller "Annedatter". Loven gælder ligeledes for patronymer.

Se også 
 Personnavn
 Patronym

Referencer / kilder 

Navne
Personnavne
Caritasbrønden

Caritasbrønden er Københavns ældste springvand, bygget i 1608 på Gammeltorv ved Strøget. Springvandet er bygget af Christian IV over en af byens brønde og regnes for et af Københavns fineste mindesmærker fra renæssancen. Egentlig var der tale om en flytning og modernisering af et ældre springvand fra Frederik II's tid. Frederik lod etablerere en 6 kilometer lang vandledning af træ fra Emdrup Sø ind til Gammeltorv, og da niveauforskellen mellem søen og Gammeltorv er på 9 meter, kom der nok vandtryk til at lave et springvand. Selvom det nok var til pynt, indgik brønden dog i Københavns almindelige vandforsyning.

Udformning og symbolik 
Figurgruppen er oprindeligt skåret i træ af den tyske billdskærer Statius Otto, hvorefter der blev afstøbninger i bronze af Peter Hofmann i Helsingør. Figurerne forestiller næstekærligheden og barmhjertigheden, på latin "Caritas", symboliseret af en gravid moder med sine børn. Figurerne står på en søjle i et kobberkar. Kobberkaret er hævet over det nederste bassin på en stensøjle. Kvinden sprøjter vand ud af brysterne, mens den lille dreng "tisser" ned i bassinet. Under figurerne sprøjter tre delfiner vand ned i karret.

Oprindeligt var anlægget hævet ca. 1 meter over terræn, men allerede i 1634 blev kar og figurer nedsænket i den omgivende stenkumme, så den monumentale virkning gik tabt. Generalbygmester Johan Conrad Ernst rettede 1706 op på dette misforhold ved at erstatte stenkummens øvre del med et luftigt gitter, som i mindre grad ville "betage torvets dets prospekt". Ved en ny restaurering i 1781, da monumentet var "ynkelig forfaldent", blev det monteret på den nuværende piedestal af norsk marmor. På foden er indgraveret Christian VII's monogram og Københavns byvåben.

I 1859 blev Københavns Vandværk indviet, hvilket gav mulighed for større tryk i ledningerne. I den anledning blev fontænens ledninger fornyet af bronzestøber J.B. Dalhoff, der samtidig foreslog, at figuren blev erstattet af en græsk havmand, som han passende kunne levere. Det sagde Magistraten dog nej til, men Dalhoff fik alligevel udøvet censur ved at proppe de mest uanstændige huller til.

I 1890 blev springvandet hævet 2½ meter og figurgruppen yderligere ½ meter ved stadsarkitekt Ludvig Fenger, der også tilføjede en granitkumme, så det i dag er svært at forestille sig anlægget som en brønd. Delfinerne blev også opsat i 1890. I 1940 blev de tilstoppede huller genåbnet.

Guldæblerne 
På Dronningens fødselsdag springer der kobberkugler belagt med 24 karat guld i springvandet; de skal symbolisere guldæbler. Guldæblerne springer tre gange om året: På Dronningens og Kronprinsens fødselsdag samt grundlovsdag den 5. juni. Traditionen stammmer fra 1700-tallet.

Se også 
 Storkespringvandet
 Gefionspringvandet

Referencer

Kilder 
 Caritasbrønden på kulturarv.dk

Skulpturer i Danmark
Indre By (København)
Fredede monumenter i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Monumenter i København
Etableret i 1608
Fur (flertydig)

Fur har flere betydninger:

 Fur – en lille ø i Limfjorden
 Fur (sprog) – et sprog.
 Fur (talemåde) – man kan få et fur
 Fur (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm
Blodlegeme

Blodlegemerne eller blodcellerne er de formede elementer der er emulgeret i blodvæsken (plasma). Der findes røde (erytrocytter) og hvide blodlegemer (leukocytter), samt blodplader (trombocytter).

Røde blodlegemer 

Røde blodlegemer (lat: erythrocyt) er skiveformede kerneløse celler med en diameter på ca. 7 mikrometer (en mikrometer er en milliontedel meter). De indeholder hæmoglobin, som transporterer ilt fra lungerne og ud til alle væv. Samtidig bidrager de også til transporten af CO2 væk fra vævene. Lidt under halvdelen af menneskets ca. 5 liter blod udgøres af de røde blodlegemer. Fraktionen af blodet som udgøres af erythrocytter betegnes som hæmatokrit-værdien. Antallet af røde blodlegemer er ca. 5 millioner pr. mm3 hos mænd og 4,5 millioner pr. mm3 hos kvinder.

Hvide blodlegemer 

Hvide blodlegemer er involveret i immunologiske forsvarsmekanismer mod bl.a. infektioner. Der findes mange forskellige slags leukocytter:
 Lymfocyter
 T-celler
 T-hjælpende celler
 T-cytotoksiske celler
 NK (naturlige dræbere) T-celler
 B-celler
 Plasma-B celler
 Hukommelses-B celler
 Myelocyter
 Granulocyter
 Neutrofile granulocytter
 Eosinofile granulocytter
 Basofile granulocytter
 Monocytter
 Makrofager
 Dendritceller

Blodplader 

Blodplader eller trombocytter indgår i blodets størkningsmekanisme (koagulation) sammen med specifikke proteiner i blodplasma (de såkaldte koagulationsfaktorer).

Se også
Fur (sprog)

Fur (fur bèle fòòr eller fòòraŋ bèle, arabisk فوراوي fûrâwî; tillige kaldt konjara efter navnet på en ledende klan) er et nilosaharisk sprog, der især tales i Darfur i Sudan.

Nilosahariske sprog
Sprog i Sudan
Sprog i Tchad
Sindssygdom

Sindssygdom er det almindelige danske ord for, hvad man på "lægelatin" (græsk) benævner en psykose. Ordet sindssyge erstattede tidligere danske ord som "afsind" og "galskab".

Ord slides, når de bruges og ændrer betydning, når de glider ind i dagligsproget: "Er du sindssyg" er en vending med skældsords-kvalitet. Derfor er brugen af ordet psykose i fremgang .

Problemer omkring sindssygdom og psykose-begrebet. Den 1.1.1994 fik vi i Danmark et nyt diagnose-system, ICD-10. Følgende fremgår af ICD-10, 1. udgave, 18. reviderede oplag 2014, side 9: "Da begrebet 'sindssyg i lovens forstand' i retslig sammenhæng opretholdes svarende til det tidligere psykosebegreb, må man forudse vanskeligheder ved udfærdigelsen af retslige erklæringer eller udtalelser, idet en række sådanne tilstand kan være uden psykotiske symptomer i ICD-10's betydning". Det betyder at 'sindssyg' betyder det samme som det gamle psykose-begreb, og at der den 1.1.1994 blev indført et nyt psykose-begreb. Det betyder at 'sindssyg' og 'psykose' den 1.1.1994 holdt op med at være det samme, men nu i stedet for er to forskellige begreber. (Er der en der vil lave fakta-check på det jeg har skrevet her ?)

Definitionen på 'sindssyg' har følgende ordlyd: ”Sindssygdom er en samlebetegnelse for en række forskelligartede indgribende psykisk abnorme tilstande, kendetegnet ved en ændring i realitetsvurderingen, en forandring i patientens muligheder for at opleve og vurdere sin omverden og sig selv, sin tilstand og handlinger i overensstemmelse med virkeligheden. Man er ikke i stand til at teste sandhedsværdien af ens tanker, følelser og forestillinger. Dette realitetstab kan vise sig i symptomer som hallucinationer, paranoid tænkning, bevidsthedsforstyrrelser eller ændret stemningsleje.” (kilde: bet. 1068, Principbetænkning om anvendelse af tvang i psykiatrien, kapitel 6, afgivet af det af justitsministeriet nedsatte udvalg).

Litteratur 

 Foucault, Michel (2003): Galskabens historie i den klassiske periode. Det lille Forlag

Noter 

Psykiske sygdomme
Aulis Sallinen

Aulis Sallinen (født 9. maj 1935) er en finsk komponist.

Han arbejdede som musikchef for det finske radiosymfoniorkester fra 1960 til 1970. 

Sallinen har skrevet operaer og er i dag en af Finlands mest kendte operakomponister. Han har skrevet seks operaer, og herudover har han skrevet otte symfonier og andre orkesterværker, flere koncerter, kammermusik og vokalmusik.

Modtog i 1978 Nordisk Råds Musikpris.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (1971) - for orkester
 Symfoni nr. 2 Symfonisk dialog (1972) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1975) - for orkester 
 Symfoni nr. 4 (1979) - for orkester
 Symfoni nr. 5 Washington Mosaics (1985-1987) - for orkester
 Symfoni nr. 6 Fra en newzealandsk dagbog (1989-1990)- for orkester
 Symfoni nr. 7 Drømmene om Gandalf (1995-1996) - for orkester
 Symfoni nr. 8 Efterårs fragmenter (2001) - for orkester
 Cellokoncert (1977) - for cello og orkester
 Natdanse af Don Juan Quixote (1983) - for cello og strygeorkester 
 Liv af liv og død (1995) - for baryton, kor og orkester

Kilde
  Om Aulis Sallinen

Komponister fra Finland
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Klassiske komponister fra det 21. århundrede
Franz Schmidt

Franz Schmidt (22. december 1874 – 11. februar 1939) var en østrigsk komponist, pianist og cellist.

Schmidt komponerede i senromantisk stil, folkeligt inspirerede orkester-, orgel- og klaverværker, kammermusik samt to operaer og et oratorium. Af hans musik spilles i dag stort set kun et intermezzo fra operaen Notre Dame og hans fjerde og sidste symfoni, som hører til en af det 20. århundredes vigtige symfonier.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (i E-dur) (1896–1899) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (i Eb-dur) (1911–1913) - for orkester 
 Symfoni nr. 3 (i A-dur)  (1927–1928) - for orkester
 Symfoni nr. 4 (i C-dur) (1932–1933) - for orkester

Komponister fra Østrig
Senromantiske komponister
Østrigere i 1800-tallet
Østrigere i 1900-tallet
Pianister fra Østrig
Cellister fra Østrig
Sacavém

Sacavém er en by i Portugal med  indbyggere.

Referencer 

Byer i Portugal
William Schuman

William Howard Schuman (født 4. august 1910 i New York, død 15. februar 1992 i New York) var en amerikansk komponist.

Han studerede under komponisten Roy Harris , var leder af Julliard School Of Music (1945 – 1962), og The Lincoln Center (1962 – 1969).

Hans mest kendte værk er nok 3 symfoni , og 5 symfoni (for strygere.)

Han skrev også en 9. symfoni (le fosse Ardertine) til minde for de faldne italienske civilister, som faldt for nazisternes massedrab i de berømte grotter under 2. verdenskrig.

Skrev tilligemed det smukke værk New England Triptych.

Har skrevet 10 symfonier i alt , hvoraf Symfoni nr. 1 og 2 er tilbagetrukket, men han skrev også en del kammer- og vokalmusik.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (1935) (trukket tilbage) - for kammerorkester
 Symfoni nr. 2 (1937) (trukket tilbage) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1941) - for orkester
 Symfoni nr. 4 (1941) - for orkester
 Symfoni for strygere (Symfoni nr. 5) (1943) - for strygeorkester
 Symfoni nr. 6 (1948) - for orkester
 Symfoni nr. 7 (1960) - for orkester
 Symfoni nr. 8 (1962) - for orkester
 Symfoni nr. 9 "Ardeatine massakren" (1968) - for orkester
 Symphony No. 10 "Amerikank muse" (1976) - for stort orkester
 "Amerikansk festival overture" (1939) - for orkester
 "Bøn i krigstid" (1943) - for orkester
 "Credendum" (1955) - for orkester
 "New England Triptych" (1956) (baseret på melodier af William Billings) - for orkester
 "Lad os spille det for Lenny" (1988) (skrevet i anledningen af Leonard Bernsteins 70 års fødselsdag) - for orkester
 "Natte rejse" (1947) (Martha Graham Ballets) - ballet
 "Judith" (1949) - ballet
 "Koncert på gamle engelske runder" (1973) - for orkester
 4 strygekvartetter (1935, 1937, 1939, 1950) 

Komponister fra USA
Personer fra New York City