kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Søren Kjeldsen

Søren Kjeldsen (født 17. maj 1975) er en dansk golfspiller. Han blev professionel i 1995, og hans resultater siden da har etableret ham som en af Danmarks bedste golfspillere.

Kjeldsen fik sit gennembrud som golfspiller på Challenge Touren i 1997, hvor han vandt Finnish Open , hvilket sammen med andre gode placeringer gav ham adgang til Europatouren.

Søren Kjeldsen fik sin første sejr på Europatouren i 2003 hvor han vandt Diageo Championship at Gleneagles og blev dermed den femte dansker til at vinde på Europatouren efter Thomas Bjørn, Anders Hansen, Søren Hansen og Steen Tinning.

Den anden sejr kom i 2008, da han vandt Volvo Masters på Valderamabanen i Andalusien i Spanien med to slag foran Martin Kaymer og Anthony Wall. Volvo Masters, der er årets sidste på Europatouren, er en prestigefyldt turnering med en pengepræmie på € 708.000.

Den 29. marts 2009 vandt Søren Kjeldsen sin tredje sejr på Europatouren. Det var Open de Andalucía på Real Club de Golf's bane i Sevilla. Turneringen blev vundet i 14 under par. tre slag foran David Drysdale. Sejren blev især vundet i kraft af en formidabel indsats om lørdagen med 1 eagle, 9 birdier og 1 bogey eller 10 under par, hvilket er ny banerekord. Samtidig er det Kjeldsens hidtil laveste runde på Europatouren.

I 2004 forsøgte Kjeldsen at kvalificere sig til US PGA-touren gennem PGA Q-School, og selvom han viste gode takter, blev han ikke den anden dansker i USA. Uden for golfbanen har Kjeldsen vist sin udholdenhed ved at løbe en maraton på tre timer og 54 minutter.

Professionelle sejre (5)

European Tour sejre (4) 
 2003 Johnnie Walker Championship at Gleneagles
 2008 Volvo Masters
 2009 Open de Andalucía de Golf 09
 2015 Dubai Duty Free Irish Open

Challenge Tour sejre(1) 
 1997 Volvo Finnish Open

Holdmesterskaber

Amatør 
 Eisenhower Trophy : 1994

Professionelle 
 World Cup: 1998, 1999, 2003, 2004, 2009, 2016 (vinder)
 Seve Trophy (Continental Europe): 2009
 EurAsia Cup (Europe): 2016 (vinder)

Eksterne links 
 Profil på Europeantourens officielle site 
 Resultater i de to sidste års turneringer fra the Official World Golf Ranking site 

Golfspillere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2016
Yellow Arrow

Yellow Arrow™ er et globalt kunstprojekt og urbant spil, som bruger trådløse medier til at skabe et interaktivt forum, hvor folk efterlader og opdager beskeder, der peger, på det der tæller i deres omgivelser.

Deltagerne placerer klistermærker med YellowArrows gule pile for at skabe opmærksomhed omkring særlige steder eller objekter – en særlig udsigt over byen, en mærkelig brandhane, den lokale bar etc. Hver pil har en unik kode, og ved at sende en SMS besked fra din mobiltelefon til 1231 i formatet vedhæfter du en kort besked til din pil – beskeder kan variere fra litterære citater over personlige kommentarer til opråb om handling. Når en anden person opdager pilen og sender en SMS med pilens unikke kode til 1231 vil hun eller han straks modtage beskeden, der er knyttet til pilen. Gennem denne udveksling af SMS-beskeder, knyttet til konkrete steder, bliver Yellow Arrow et symbol for unikke karakteristika, personlige historier og gemte hemmeligheder, som er i vores hverdags rum.

I Danmark kan man finde gule pile i bl.a. København, Esbønderup, Århus, Ålborg,Vejle og Vordingborg 

Mere information om Yellow Arrow på Yellow Arrows danske hjemmeside eller på Politikens side om Yellow Arrow

Kunst
Slangeurt-slægten

Slangeurt (Bistorta) er en lille slægt, som er udbredt med nogle få arter i Europa, Asien og Nordamerika. Det er stauder med en kraftig rodstok, rosetstillede blade og oprette, bladbærende skud med endestillede aks af små blomster.

 Tæppepileurt (Bistorta affinis)
 Kærtepileurt (Bistorta amplexicaulis)
 Slangeurt (Bistorta officinalis)
 Topspirende pileurt (Bistorta vivipara)

 Bistorta bistortoides
 Bistorta carnea
 Bistorta confusa
 Bistorta elliptica
 Bistorta emodi
 Bistorta griffithii
 Bistorta macrophylla
 Bistorta vacciniifolia

Note 

Planteslægter
Pileurt-familien
Slangeurt

 
Slangeurt (Bistorta officinalis) er en kraftigt voksende, løvfældende staude. Den danner store, fladedækkende bevoksninger, som besår af oprette, ugrenede stængler. Planten er aggressiv og kan true mere moderat voksende planter i nærheden.

Beskrivelse 
Stænglerne bærer brede, ægformede eller næsten trekantede blade. Bladene er helrandede med saftigt grøn, glat overside og grågrøn underside. Blomstringen sker i juni-juli med efterblomstring hen i september. Blomsterne er samlet i et tæt aks, som består af talrige, lyserøde blomster. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet består af en kort, vandret rodstok, som bærer det oprette skud og de mange trævlerødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,75 x 2,5 m (75 x 25 cm/år).

Hjemsted 

Slangeurt er hjemmehørende i Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Sibirien, Centralasien, Pakistan, Kina, Japan, og Europa fra Storbritannien i nordvest til Ukraine i sydøst. I Danmark anses arten som naturaliseret med den tætteste udbredelse i det nordlige og vestlige Jylland.

Den er knyttet til våde eller fugtige enge med et højt indhold af mineralske stoffer, men samtidigt med et stort humusindhold. Den optræder som karakterplante i enge, som bliver slået til hø. På toppen af det tidligere henrettelsessted, Galgeberget, nær Visby på Gotland vokser arten i et tørt og stenet landskab sammen med bl.a. aksærenpris, almindelig guldhavre, bidende stenurt, blodstillende bibernelle, blød hejre, blånende pimpinelle Pimpinella saxifraga subsp. nigra (en underart til almindelig pimpinelle), farvemysike, finsk røn, fåresvingel, gul reseda, Hypochoeris maculata (en art af kongepen), nikkende kobjælde, nikkende limurt, småkronet gedeskæg Tragopogon pratensis subsp. minor (en underart til enggedeskæg) og stor knopurt

Biodiversitet 
Larverne af violetrandet ildfugl har bl.a. slangeurt som foderplante

Galleri

Noter

Eksterne henvisninger 
 
 Den virtuella floran: Stor Ormrot 

 
Flerårige urter
Haveplanter
Engplanter
Lyserøde blomster
Boltzmanns konstant

Boltzmanns konstant (efter Ludwig Boltzmann) er en vigtig konstant inden for fysik, specielt statistisk fysik (se også termodynamik). Konstanten, der normalt betegnes k, sammenknytter begreberne energi og temperatur, og den har den numeriske værdi

 k = 1,380649 · 10-23 J/K 

En nært beslægtet konstant er gaskonstanten R.

Referencer 

Termodynamik
Fysiske konstanter
Anders Hansen (golfspiller)

Anders Rosenberg Hansen (født 16. september 1970 i Sønderborg) er en dansk golfspiller.  Han blev professionel i 1995.

Anders Hansen brød for alvor igennem på den internationale scene, da han vandt Volvo PGA Championship på Wentworth Club i 2002 og samtidig satte scoringsrekord på 19 under par for senere at slutte som nummer 16 på Order of Merit. I 2003 var han i omspil om Dunhill Championship, men tabte sammen med fire andre til Mark Foster. I 2004 præsterede han syv top 10-placeringer inklusive en andenplads i Open de Madrid. I sin første professionelle turnering på European Challenge Tour sluttede han på andenpladsen i Team Erhverv Danish Open 1995 og kvalificerede sig til PGA Europa Tour i 1998 med en tredjeplads på Q-School. De seneste to år har Anders Hansen repræsenteret Danmark ved WGC World Cup sammen med Søren Hansen. Anders Hansen spillede sig via kvalifikationsrunderne på PGA-touren for år 2007, og er dermed den første dansker der har klaret dette.

27. maj 2007 genvandt han BMW PGA Championship på Wentworth Club efter omspil mod Justin Rose.

I vinteren 2009 spillede Anders Hansen på Sunshine Touren i Sydafrika, hvor han den 11. januar 2009 vandt  Joburg Open (Europa Touren var medarrangør) og den 15. februar Vodacom Championship.

I oktober 2015 annoncerede han, at han havde spillet sin sidste turnering.

Professionelle sejre (4)

European Tour sejre (3) 
 2002 Volvo PGA Championship
 2007 BMW PGA Championship
 2009 Joburg Open (Sunshine Touren var medarrangør)

Sunshine Tour sejre (2) 
 2009 Joburg Open (Europa Touren var medarrangør) og Vodacom Championship
 Anders Hansen blev samlet af vinder af Sunshine Tour i 2009

Holdmesterskaber

Amatør 
 Eisenhower Trophy : 1994

Professionelle 
 World Cup: 1999, 2002, 2003, 2004, 2005, 2007, 2008

Referencer

Ekstern henvisning 
 Profil og blog på www.jointhegolfers.com 
 Profil på European Tour's officielle hjemmeside
 Profil på PGA Tour's officielle hjemmeside 

Golfspillere fra Danmark
Personer fra Sønderborg
Mådesudsagnsord

Et  mådesudsagnsord eller modalverbum er et verbum, der siger noget om det verbum der står efter det som fx "kan" i "Peter kan sove". Modalverber er ikke noget der er særligt for germanske sprog. På spansk findes fx hjælpeverberne 'ser' og 'estar'.

Anvendelse af modalverber 
Modalverbet giver yderligere information om hovedverbet. Det siger noget om i hvor høj grad det er noget man er nødt til at gøre, og modalverber har typisk ingen imperativform. De danske modalverber er burde, kunne, måtte, skulle, ville og lade, mens gide, orke, behøve og turde ikke altid opfører sig som modalverber – de ses således både med og uden "at" foran hovedverbet.

På dansk bliver infinitiv normalt udstyret med småordet "at", men det gælder ikke når der inden i sætningen er et modalverbum. Fx
 Jeg skal cykle.
 Jeg elsker at cykle.
Verbet "skal" er modalverbum og derfor er der ikke "at" foran cykle i sætning 1.

Grammatik
Tamiflu

Tamiflu (kemisk navn: 'oseltamivir') er et antiviralt stof, en neuroaminidasehæmmer brugt i behandling af influenza type A og B. Det fremstilles af Hoffmann-La Roche og er patenteret.

Indikationer og dosering 
Tamiflu fås i 75 mg kapsler indikeret til:
 Behandling af influenza i patienter, som er over 1 år gamle, og ikke har haft symptomer i mere end 2 til 3 dage.
 Beskyttelse mod influenza under en influenzaepidemi, eller efter nærkontakt med et inficeret individ.
Det ovenstående er baseret på studier af human influenza, ikke fugleinfluenza.

Efterhånden er det fremkommet, at Tamiflu sandsynligvis ikke har den påståede forebyggende og behandlende effekt. Der mangler også kundskab om eventuelle bivirkninger, viser en stor undersøgelse.  Tamiflu blev storindkøbt under svineinfluenza-pandemien i 2009, men engelske forskere har fastslået, at medicinen kun kan forkorte sygdomstilfælde med en halv dag.

Produktionsproblemer 
Tamiflu blev vidt og bredt anvendt i 2005-udbruddet af fugleinfluenza i Sydøstasien. I respons til udbruddet begyndte mange vestlige lande at opbygge lagre af Tamiflu til behandling af en mulig pandemi. I slutningen af maj 2005 udtrykte Roche at efterspørgslen efter Tamiflu var højere end de kunne producere. I oktober 2005 annoncerede det indiske medicinalfirma Cipla at de ville påbegynde produktionen af generisk oseltamivir uden licens fra Roche og sælge det til 49 andre ulande. I samme måned annoncerede Roche at det var i forhandlinger med 4 andre medicinalselskaber om at afhjælpe leveringsproblemerne ved produktion af Tamiflu under licens.

Resistens 
Som forventet er der i visse influenzavirus resistens mod Tamiflu – omtrent 1,26% af behandlede influenzainfektioner forbedredes ikke ved Tamiflubehandling. Dette er mindre end forventet, og meget mindre end resistens mod andre antivirale midler (amantadin, rimantadin). Dog er det stadig en kilde til bekymring i forbindelse med fugleinfluenza. En vietnamesisk pige behandlet for fugleinfluenzaen viste delvis resistens mod midlet. Helt konkret involverer resistensen en mutation i virussets neuroaminidase, som ofte resulterer i en svag udgave af dette. Desuden er neuroaminidase relativt højkonserveret – lille variation mellem forskellige virusstammer, så Tamiflu giver maksimal dækning.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Læs mere om Tamiflu på medicin.dk
 Side om Tamiflu på Netdoktor.dk

Lægemidler, antiinfektive til systemisk brug
Influenza
Antiviral

Et antiviralt middel er et stof, som bekæmper infektioner med virus eller den cellulære 
reproduktion af virus. De første antivirale midler blev fundet i 1960'erne, og langt de fleste 
er udviklet til brug mod coronavirus, 
HIV, herpes virus, hepatitis B og C-virus og Influenzavirus A og B.

Henvisninger 

Lægemidler
Hertugdømmet Geldern

Geldern (nederlandsk: Gelre, tysk: Geldern), var et hertugdømme i det Tysk-romerske rige, som fik navn efter byen Geldern, der nu er en del af Tyskland, mens størstedelen af dets territorium i dag er omfattet af de moderne nederlandske provinser Gelderland og Limburg. Den resterende områderne indgår i dag i den tyske delstat Nordrhein-Westfalen.

Historie 

Hertugdømmet blev inddelt i fire kvartiler:
 Arnhem, el. Veluwe,
 Nijmegen, el. Betuwe,
 Zutphen, el. Achterhoek
 Roermond (nu den nordlige del af provinsen Limburg, også kaldt det øvre kvartil af Geldern (Overkwartier).

Geldern befandt sig ofte i krig med grevskabet Holland og bispedømmet Utrecht. Denne ustabile situation fortsatte helt frem til at hertugen Karl 1. af Burgund indlemmede hele området under sit eget herredømme i 1473. Siden blev kontrollen over Geldern overtaget af Habsburgerne gennem Maria af Burgunds ægteskab i 1477 med ærkehertug Maximilian af Østrig og blev som del af den habsburgske arv underlagt den spanske konge. 

Da de nordlige nederlandske provinser erklærede sig selvstændige fra spansk herredømme i 16. århundrede, blev de tre nordlige kvartiler en del af de nye Forenede Nederlande, mens den øvre kvartil forblev en del af de spanske Nederlande. Ved freden i Utrecht i 1713, der afsluttede den Spanske Arvefølgekrig, blev den øvre kvartil igen delt mellem Preussen, Forenede Nederlande og Østrig.

Gelderns våbenskjold 

Regionens våbenskjold skiftede udseende flere gange I løbet af sin eksistens.

Se også 
 Gelre
 Armorial Gelre
 Geldern
 Gelderland

Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Gelderland
Etableret i 1096
Ophørt i 1795
Geldern
Geldern
Geldern
Bo Mogensen

Bo Mogensen (død december 1423) var biskop i Århus Stift. Han var søn af en borger i Roskilde, Mogens Lang; dog førte såvel Bo som hans brødre adeligt våben.

Da Dronning Margretes højtbetroede rådgiver Peder Jensen Lodehat i 1395 forflyttedes til Roskilde Stift, blev Bo hans efterfølger som biskop i Århus Stift. Det siges, at domkapitlet havde valgt en anden, men at Bo på egen hånd rejste til Rom og blev bispeviet. Formodentlig har dronningen støttet ham; til gengæld hjalp han hende med store lån på 5.000 mark, da han var blevet biskop, og han fik Samsø i pant. I 1407 var pengene dog atter betalt tilbage. Bisgård voldsted har dog taget navn efter bispens korte ejeskab af stedet.

Om Bo's styre som biskop vides intet nærmere. Efter hans død opstod der en strid om hans arv, idet dronning Philippa rejste krav dels på kronens, dels på hans slægtninges vegne. Åkær, som han havde købt, forblev dog under stiftet, indtil det blev inddraget efter reformationen.

Se også 
 Århus' bisperække
 Århus Domkirke

Referencer 

Danskere i 1300-tallet
Danskere i 1400-tallet
Biskopper over Århus Stift
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Geldern

Geldern er en by med cirka 34.000 indbyggere i det nordvestlige hjørne af Nordrhein-Westfalen.

Geldern, som fik byrettigheder i 1229, har lagt navn til Hertugdømmet Geldern.

Henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Hanse
Gjorslev

Gjorslev slot ligger i Holtug Sogn på Stevns. Det blev opført omkring 1396 af Roskildebispen Peder Jensen Lodehat. Slottet er udformet som en korsbygning med det ca. 30 meter høje tårn i midten. Byggematerialet er kalksten fra Stevns Klint. 
Gjorslev var i kirkens eje frem til reformationen 1536. Efter reformationen overtog kronen næsten alt kirkegods. Det blev skiftet til privat eje men købtes igen af kongen i 1678. 

År 1743 købte Christen Lindencrone Gjorslev, og fra 1793 til 1925 var slægten Scavenius ejere. 1925 solgte Scavenius godset til kammerherre Adolph Tesdorpf fra Falster, og 1940 blev det overtaget af kammerherre Edward Tesdorpf. Den nuværende ejer Jens Edward Tesdorpf. Godset er i dag på 1650 hektar, hvoraf 880 er landbrug, delt op mellem Gjorslev og Søholm avlsgårde. 770 ha er skov.

Ejere af Gjorslev 

 (2. halvdel af 1200-tallet) Rane Jonsen
 (1370 eller tidligere-1536) Roskilde Bispestol
 (1536-1540) Christian III
 (1540-1552) Peder Svave
 (1552-ca.1571) Else Mouritzsdatter Skave
 (1571-1630) Familien Svave
 (1630-1646) Just Høg
 (1646-1664) Stygge Høg
 (1664-1674) Joachim Irgens
 (1675-1678) Joachim Irgens' dødsbo
 (1678-1743) Kronen (Charlotte Amalie af Hessen-Kassel 1678-1714, derefter Frederik IV)
 (1743-1772) Christen Lintrup (Christen Lindencrone)(adlet som Christian de Lindencrone)
 (1772-1793) Johan Frederik de Lindencrone
 (1793-1820) Jacob Brønnum Scavenius
 (1820-1868) Peder Brønnum Scavenius
 (1868-1915) Jacob Frederik Scavenius
 (1915-1924) Frederik Scavenius (Julius Frederik Christian Scavenius)
 (1924-1925) Frederik Scavenius' dødsbo
 (1925-1929) Adolph Tesdorpf
 (1929-1940) Enkefru Tesdorpf
 (1940-1970) Edward Tesdorpf
 (1970-2018) Peter Henrik Tesdorpf
 (2018-        ) Jens Edward Tesdorpf

Eksterne henvisninger 

 gjorslev.dk 
 danmarkguide.dk 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Stevns Kommune
Herregårde i Præstø Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Gotisk arkitektur i Danmark
Limburg

Limburg kan være:

 Limbourg – en belgisk by
 Limburg an der Lahn – en tysk by
 Hertugdømmet Limburg – et hertugdømme, som i 1648 deltes
 Limburg (belgisk provins)
 Limburg (nederlandsk provins)
 Helge Limburg – tysk politiker ("Bündnis 90/Die Grünen")
Armorial Gelre

Armorial Gelre (også kendt ved dens nederlandske navn Wapenboek Gelre) er en våbenrulle samlet i perioden 1370-95 af herolden Claes Heynes, kaldet Gelre.

Våbenrullen består af 121 ark og rummer 1775 våbener med hovedvægt på det flamsk-rhinske område og indeholder også den første farvelagte gengivelse af Dannebrog.

Noter 

Våbenruller
Neptuns måner

Planeten Neptun har pr. 2005 14 kendte måner. Den største, Triton, blev fundet som den første af William Lassell, blot 17 dage efter at selve Neptun blev opdaget. Derefter skulle der gå over hundrede år før den næste Neptun-måne, Nereid blev opdaget.

Efter rumsonden Voyager 2 fløj forbi Neptun og dens måner i 1989, kunne man føje yderligere fire måner til listen; Despina, Galatea, Naiad og Thalassa. Eksistensen af månerne Larissa og Proteus blev også endeligt bekræftet med Voyager 2 — dem havde man dog allerede fået et glimt af tilbage i 1981.

Siden har man fra astronomiske observatorier her på Jorden fundet yderligere fem måner, hvoraf Psamathe allerede har fået et egentligt navn, mens de øvrige fire endnu blot har de midlertidige betegnelser S/2002 N 1, S/2002 N 2, S/2002 N 3 og S/2002 N 4.

Oversigt 
I tabellen herunder findes oplysninger om de enkelte måner, sorteret efter stigende afstand til Neptun, og dermed også efter stigende omløbstider. For en alfabetisk oversigt, se kategorien "Neptuns måner".

Se også 
 Jupiters måner
 Kryovulkan
 Plutos måner
 Saturns måner
 Uranus' måner

Eksterne henvisninger
Herold

En herold var oprindelig en budbringer udsendt af en konge eller adelig for at viderebringe en meddelelse eller proklamation gerne på vers. Herolderne bar ofte en kåbe med deres herres våben.

Herolderne styrede turneringsvæsenet og skulle have viden om riddernes våbenskjolde (heraldikken). Den del blev med tiden vigtigere og mere reguleret. I flere lande varetages den stadig af herolder.

Heroldernes embeder inddeles i Storbritannien i tre niveauer, hvor de yngste herolder kaldes persevanter og de overordnede kaldes våbenkonger. Der er i dag aktive officielle herolder i det Forenede Kongerige og flere Commonwealth-lande samt i Irland (Chief Herald of Ireland) og Spanien (Cronista de Armas). De engelske herolder er samlet i heroldkollegiet College of Arms, mens Lord Lyon King of Arms leder Lyon Court i Skotland.

Herolder i England 
I England er der både ordinære og ekstraordinære herolder og persevanter. De ordinære regnes som medlemmer af College of Arms, mens de ekstraordinære ofte udpeges til at deltage i en bestemt ceremoni.

Våbenkonger 
 Garter Principal King of Arms
 Clarenceux King of Arms
 Norroy and Ulster King of Arms

Herolder (ordinære) 
 Chester Herald
 Lancaster Herald
 Windsor Herald
 Somerset Herald
 Richmond Herald
 York Herald

Persevanter (ordinære) 
 Bluemantle Pursuivant
 Portcullis Pursuivant
 Rouge Croix Pursuivant
 Rouge Dragon Pursuivant

Private herolder 
En række adelsslægter har gennem tiden haft egne herolder til varetagelse af heraldiske og genealogiske spørgsmål.

Private herolder i dag 
I Skotland er der fire private persevanter, som er anerkendt af Lyon Court. Disse herolder udpeges af klanhøvdingene og tager sig af klanernes heraldik og genealogi.

De fire private persevanter er:
 Slains Pursuivant (p.t. Peter Drummond-Murray of Mastrick.jpg)
 Garioch Pursuivant (p.t. Hugh David Paul de Laurier)
 Endure Pursuivant (p.t. Alexander Walter Lindsay)
 Finlaggan Pursuivant (vakant efter at Adam Bruce i 2008 blev Unicorn Pursuivant)

Galleri 

Heraldik
Stillingsbetegnelser
Ida (bjerg)

Ida er navnet på to bjerge, som var hellige i den græske mytologi. Begge blev kaldt Gudindens bjerg, og i begge tilfælde henviser det til gudinden Demeter, modergudinden (de = "gud" + meter = moder") i de førgræske myter. Den samme gudinde har mange navne, bl.a. Mater Idae ("Idabjergets moder").

Idabjerget i Anatolien
Dette bjerg ligger i det nuværende Tyrkiet (i klassisk tid: Frygien), og det når op i 1.774 m.o.h. på positionen 39°42′N, 26°51′Ø, dvs. i Balıkesirprovinsen i det nordvestlige Anatolien, (det gamle Trojas opland). På moderne tyrkisk kaldes bjerget Kaz Dağı (udtales omtrent som "Kas DA-ö").

Idabjerget på Kreta
Bjerget danner øens højeste punkt, der når op i 2.456 m.o.h. Bjergmassivet dækker et areal på omkring 359 km² og omfatter adskillige bjergtoppe og højsletter – med Nida højsletten som den største og mest kendte. Det består af kalksten og ligger i den centrale del af Kreta, i den regionale enhed Rethymno . Idabjerget kaldes nu om stunder for Psilorítis. Det blev betragtet som gudinden Rheas hellige bjerg, hvor man finder den hule, hvor Zeus blev opfostret. På toppen ligger der i dag en kirke, Timios Stavros'' (= "det hellige kors").

Bjerge
Græsk mytologi
Anatolien
Thalassa (måne)

Thalassa er en af planeten Neptuns måner: Den blev opdaget den 18. september 1989 ud fra billeder fra rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1989 N 5. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Thalassa, datter af Aither og Hemera fra den græske mytologi. Thalassa kendes også under betegnelsen Neptun IV (IV er romertallet for 4).

Thalassa er en irregulær ("kartoffelformet") lille klode, hvis overflade ikke viser nogen tegn på geologisk aktivitet i månens indre. Den kredser så tæt på Neptun, at den fuldfører et helt omløb om Neptun hurtigere end Neptun når at dreje én gang om sig selv; konsekvensen af dette er at tidevandskræfterne langsomt vil tvinge Thalassa til at kredse gradvis tættere og tættere på Neptun. Engang i fremtiden vil den enten falde ned i Neptuns atmosfære, eller sønderdeles til småpartikler der danner en ny planetring omkring Neptun.

Neptuns måner
Despina (måne)

Despina er en af planeten Neptuns måner: Den blev opdaget den 28. juli 1989 ved hjælp af billeder fra rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1989 N 3. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter nymfen Despina fra den græske mytologi. Despina kendes desuden også under betegnelsen Neptun V (V er romertallet for 5).

Despina er en irregulær ("kartoffelformet") lille klode, hvis overflade ikke viser nogen tegn på geologisk aktivitet i månens indre. Den kredser så tæt på Neptun, at den fuldfører et helt omløb om Neptun hurtigere end Neptun når at dreje én gang om sig selv; konsekvensen er at tidevandskræfterne langsomt vil tvinge Despina til at kredse gradvis tættere og tættere på Neptun. Engang i fremtiden vil den enten falde ned i Neptuns atmosfære, eller sønderdeles til småpartikler der danner en ny planetring omkring Neptun.

Neptuns måner