kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fonem

Fonem (af græsk φώνημα phṓnēma "lyd") betegner den sproglige lyd som funktionelt element, dvs. uafhængigt af den enkelte sprogbrugers udtale og uafhængigt af kontekstbestemte varianter – modsat allofoner. Fonemet er den mindste betydningsadskillende enhed i et sprog. Hvilke fonetiske forskelle, der konstituterer fonemer, afdækkes ved at undersøge forskellige lyds funktion i ord ved hjælp af minimale par.

Fonetik
Halvvokal

Halvvokal (jf. tysk Halbvokal, engelsk semi-vowel) er en vokal, der ikke er stavelsesdannende, f.eks. j og w over for de egentlige vokaler i og u.

Fonetik

fi:Puolivokaali
Frikativ konsonant

Frikativer (latin fricō 'gnide') eller spiranter (latin spīrō 'ånde'), på dansk hæmmelyd, er konsonanter, der dannes ved, at taleorganerne lukkes halvt og dermed fremkalder en gnidning (i modsætning til klusiler, hvor taleorganerne lukkes helt).

Eksempler på hæmmelyd er:
 [f] (som i dansk finger)
 [v] (som i dansk vand)
 [θ] (som i engelsk thing)
 [ð] (som i engelsk that)
 [χ] (som i tysk lachen, spansk hijo)
 [ç] (som i tysk lächeln og affekteret dansk rigt).

Fonetik
Klusil konsonant

Klusiler (lat. clūsilis "som lukker") eller lukkelyde er konsonanter, der dannes ved at taleorganerne lukker helt for luftstrømmen.

Eksempler på klusiler er:
 [p] – som i dansk på
 [b] – som i dansk bi
 [t] – som i dansk to
 [d] – som i dansk da
 [k] – som i dansk ko
 [g] – som i dansk gå

Fonetik
Nomen agentis

Nomen agentis (latin: 'udførerens navn(eord)', fl. nomina agentis) er et nomen, typisk et substantiv, afledt af et verbum, som betegner den person eller ting, der udfører den pågældende handling, f.eks. løber, vælger.

På dansk (og de andre germanske sprog) bliver nomina agentis typisk dannet med suffikset -er (svensk -are, oldvestnordisk -ari, tysk og engelsk -er), der sandsynligvis allerede i urgermansk tid (*-ārijaz) er indlånt fra latin (-arius).

I de latinske fremmedord bruges almindeligvis suffikserne -ant/-ent (indlånt fra det latinske præsens participium) – fx agent eller demonstrant – eller -ator/-itor, evt. indlånt gennem fransk med eu → dansk ø: -atør/-itør – fx administrator, konditor, rektor, amatør, auditør.

Henvisninger 

Grammatik
Præsens

Præsens (latin praesēns tempus 'tilstedeværende tid') er en bøjningsform af verberne, der betegner en handling, der enten er samtidig med ytringen eller er uden begrænsning i tid; = dansk "nutid".

Endvidere er det på dansk og f.eks. også engelsk og tysk gængs at bruge præsens om noget fremtidigt, der på f.eks. latin står i futurum:
Jeg kommer i morgen – I come tomorrow – Ich komme morgen.

Endelig kan præsens anvendes til dramatisering af stedfundne begivenheder, der egentlig burde beskrives i imperfektum (datid); en form af præsens der primært anvendes af pressen: F.eks. "Hund overfalder barn". Denne anvendelse af præsens kaldes "sensationspræsens". Formen er ikke officiel men alment accepteret.

Grammatik
Talord

Numeralier, ental numerale (latin numerus 'tal') eller talord er en ordklasse, der betegner det nøjagtige antal (mængdetal eller kardinaltal) eller den nøjagtige placering i en række (ordinaltal eller ordenstal). F.eks. hhv. én, to, tre og første, anden, tredje.

Der findes flere talsystemer, hvoraf denne artikel kun opererer inden for titalssystemet (det decimale talsystem), som er det, vi normalt bruger.

Alt efter sproget kan numeralier opføre sig morfologisk og syntaktisk som substantiver eller som adjektiver. I det første tilfælde vil det ord, som numeralet kvalificerer, f.eks. stå i genitiv eller styres af en præposition. I det andet tilfælde er numeralet enten ubøjeligt eller bøjet i køn, tal og kasus som det ord, det lægger sig til (i det omfang det pågældende sprog har disse bøjninger).

Germansk 
De germanske sprog, hvortil dansk hører, bøjer talord efter det ord, de lægger sig til. På dansk og tysk er det kun talordet et/en, der bøjes, men på islandsk bøjes tillige tallene "to", "tre" og "fire" i køn, tal og kasus: tveir, tvær, tvö; þrír, þrjár, þrjú; fjórir, fjórar, fjögur. På græsk (både klassisk græsk og nygræsk) bliver de første fire talord ligeledes bøjet, mens det på latin kun er de første tre.

Dansk 
De fleste danske talord går tilbage til urindoeuropæisk.

I danske talord nævnes (lighed med eksempelvis tysk, nederlandsk og til dels norsk) enerne før tierne, altså enogtyve.

Talordet halvanden, 1.5, er afledet af grundtallet (anden) minus en halv. De tilsvarende talord halvtredje (2.5) og halvfjerde (3.5) bruges ikke i dag, men indgår implicit i det vigesimale system som beskrives nedenfor.

Talordene fra 50 til 90 er (i lighed med de franske talord for 80 og 90) baseret på et vigesimalt system, som ikke kendes fra de øvrige skandinaviske sprog. Det vil sige at tyve bruges som base: tres (kort for tre-sinds-tyve, egl. 3 gange 20, idet ordet sind betyder gange), og halvtreds (kort for halvtredje-sinds-tyve, dvs. 2.5 gange 20), og tilsvarendede firs (kort for fire-sinds-tyve) og halvfjerds (for halvfjerde-sinds-tyve). Den lange form, som slutter på -indstyve, bruges nu kun sjældent i dagligsproget i kardinaltal, men anvendes stadig hyppigt i ordinaltal, sammenlign fx to-og-halvtreds og to-og-halvtredsindstyvende.

På dansk bøjes en/et og anden/andet efter grammatisk køn.
Derudover kan danske talord bøjes til ejefald omend denne form sjældent ses.
I Elementær Dansk Grammatik giver Paul Diderichsen eksemplet 
"Een Mands Kræfter kan udrette mere end tos."
Det Centrale Ordregister angiver normalt både ikke-ejefald- og ejefald-formen.

Latinske talord  
På latin forekommer talordene i flg. rækker.

 etc.

Referencer

Se også
 Præfiks (talord)

Ordklasser
Flam

Flam er en engelsk musikalsk term, oftest associeret med slagtøj.

Et flam opstår (oftest med hensigt) når 2 slag kommer, meget hurtigt efter hinanden, dog uden at udfylde mere end ét slags plads.
Et flam er oftest brugt ved en 'rundgang' (et fill) ydermere oftest udført på lilletrommen. 
Effekten er oftest set i funk & rock musikken, da det giver en enormt svingende rytmik.

Musikteori

en:Drum rudiment#Flam rudiments
Grammatisk tal

Numerus (latin) eller tal er en bøjningsform af substantiver (navneord), adjektiver (tillægsord), pronominer (stedord) eller verber (udsagnsord), som bruges i nogle sprog.

Det almindeligste er bøjning i singularis (ental) og pluralis (flertal). Visse sprog har dog også flere mellemformer, f.eks. dualis (total). Der var dualis på urindoeuropæisk og stadig på oldgermansk. Oldnordisk havde ligeledes forskellige personlige pronominer i dualis og pluralis: f.eks. vit 'vi to' ~ vér 'vi'.

Nogle substantiver forekommer kun i én numerus, dvs. enten ental (se singulare tantum) eller flertal (se plurale tantum).

Grammatiske tal

Singularis 

Singularis (latin, af singulus "enkelt") = "ental", tit i modsætning til pluralis.

Pluralis 
Pluralis (latin, af plūrēs "flere") = "flertal", tit i modsætning til singularis.

Pluralis majestatis 
Pluralis majestatis (lat. for "majestætens flertal") er fyrstelige personers brug af vi i stedet for jeg for at give stilen et ophøjet præg eller for derved at udtrykke, at der blev talt på folkets vegne.

Eksempler
"Vi er ikke fornøjede" (Dronning Victoria, "We are not amused")
 "... Lad os stige derned og forvirre deres sprog, så de ikke forstår hinanden. ..."

Andre pluralisformer 
Pluralis auctoris (latin for "forfatterens flertal") er den skrivendes brug af flertalsform om sig selv, jævnfør "Pluralis modestiae"

Dualis 

Dualis = "to-tal" er et yderligere grammatisk tal. Hvor singularis betegner én, og pluralis betegner flere, betegner dualis/to-tal to. Muligvis skal kollektivum med i samlingen af grammatiske tal, idet betegnelsen dækker en flerhed, som beskrives samlet.

Dualis bruges ikke på dansk, men der er levn, som løber tilbage til sprogets rødder i proto-indoeuropæisk. I slovensk og bretonsk findes dualis stadig. Her kan man se, hvad meningen har været med denne form, nemlig at betegne dobbeltheder, som er naturligt forekommende:

Eksempler på dualis i bretonsk:

 Daouarn = "hænder" (når man vil beskrive begge hænder hos én person). Sammenlign dorn = "hånd" og dorniou = "hænder", (når man vil tale om mange personers hænder).
 Daoul = "øjne" (begge hos én person), lagad = "øje" og lagadoù = "øjne" (flere personers).

På dansk har vi et par ord, som volder besvær, fordi de egentlig er dualis-ord. Det er ordene forældre og tvillinger. Entalsformerne ("en forælder" og "en tvilling") findes nu, men er ikke accepterede af alle. Danske ord, som stadigvæk er i dualis, er f.eks. „både“ og „begge“.

Trialis 

Trialis = "tre-tal" er en numerus, der bl.a. kendes fra melanesiske sprogs pronomenbøjninger.

Kvadralis 

Kvadralis = "fir-tal" (af latin quattuor = 4) er en numerus, der har været undersøgt af lingvister, men som ikke med sikkerhed kan belægges i naturligt sprog. Der kan være tale om paukalis.

Paukalis 

Paukalis = "fåtal" (af latin paucus = fåtallig, af ringe omfang) angiver nogle få (sammenhørende) ting i oceaniske sprog (på stillehavsøer) og i serbisk.

Fodnoter 

Grammatik
Fill

Et fill er sat i sammenhæng med slagtøj, og bliver af mange ofte kaldt en 'rundgang'.

I en normal sangopbygning, forekommer fills oftest efter hver 4. takt – og er en kombination af samtlige komponenter på et trommesæt, dog oftest afsluttet på et bækken.

Musikteori
Beginerklostre

Beginerklostre (, ) var for kvinder, der havde viet deres liv til Gud uden dog at trække sig tilbage fra verden. I 1200-tallet grundlagde de klostre, som skulle dække deres åndelige og materielle behov.

De flamske beginerklostre indeholder huse, kirker og grønne områder.

Béguinages i Belgien 

De flamske Béguinages blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1998.

Andre béguinages (begijnhofs)

Galleri

Eksterne henvisninger 

Verdensarvsområder i Belgien
Klostre
Grand-Place (Bruxelles)

Grand-Place (også kendt ved det oprindelige nederlandske navn Grote Markt) er en plads i den belgiske hovedstad, Bruxelles. Den er en af Belgiens største turistattraktioner. Den smukke og homogene plads er omgivet af private og offentlige bygninger, der hovedsageligt stammer fra slutningen af 1600-tallet, efter at et fransk bombardement i august 1695 havde ødelagt den oprindelige plads.

Husene blev i løbet af fem år genopbygget med penge fra byens rige lav. Resultatet er en unik blanding af renæssance og barok og af syd- og nordeuropæisk byggetradition. Arkitekturen afspejler det rige sociale og kulturelle liv i perioden i dette vigtige politiske og kulturelle center.

Det harmoniske billede og de mange dekorationer på husfacaderne bevirker desuden at pladsen oser af atmosfære, især om sommeren når de mange fortovscaféer er fyldt med mennesker. Pladsens vartegn er det sengotiske rådhus fra 1400-tallet. En kopi af rådhuset i miniformat findes i Legoland i Billund.

Grand-Place/Grote Markt blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1998.

Eksterne henvisninger 

 Grand Place : virtuel rundtur, webcam

Torve og pladser
Bruxelles
Veje i Belgien
Verdensarvsområder i Belgien
Notre-Dame (Tournai)

Notre-Dame-katedralen i Tournai i Belgien blev bygget i den første halvdel af det 12. århundrede. Katedralen er især kendetegnet af et meget stort romansk midterskib. Koret som blev genopbygget i det 13. århundrede er udelukkende i gotisk stil.

De unggotiske kor på tværskibet menes at være forbilledet for Roskilde domkirkes kor.

Katedralen indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 2000

Eksterne henvisninger 

Vallonien
Kirker i Belgien
Verdensarvsområder i Belgien
Bojana-kirken

Bojana-kirken (, ) ligger i udkanten af Sofia, Bulgarien. Komplekset består af tre kirker. Den tidligste blev bygget i 900-tallet. Den næstældste stammer fra 1200-tallet. Freskoerne i denne, som blev malet i 1259, udgør én af de vigtigste samlinger af middelalderlige malerier. Den nyeste kirke er bygget i begyndelsen af 1800-tallet.

Kirken blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1979.

Eksterne henvisninger 

Kirker i Bulgarien
Verdensarvsområder i Bulgarien
Sofia
Enterprise bean

En enterprise bean er en J2EE-komponent, som kan aktiveres af et klientprogram. Fælles for alle entity beans er, at de er underlagt en sikkerhedsmodel, så adgang kan styres helt ned på metodeniveau. Der er også generel understøttelse af transaktioner, så opdateringer enten gennemføres helt eller fjernes, så det ikke kan ses, at en transaktion blev forsøgt gennemført. Endelig fungerer kald af metoder på en enterprise bean også via netværk. Som programmør skal man altså ikke håndtere fejl, der kan ske på grund af problemer med netværket.

Enterprise beans findes i følgende varianter:

 Session bean
 Entity bean
 Message driven bean

Fælles for entitybeans og sessionbeans er at de har et home-interface og et remote-interface. En message driven bean har ingen af delene. Et home-interface beskriver de metoder, der bruges til oprettelse af en enterprise bean. Fælles for disse metoder er, at de hedder create og returnerer et objekt som implementerer det tilsvarende remote-interface. Remote-interface beskriver de metoder, som den enkelte enterprise bean stiller til rådighed. Disse metoder er individuelle for hver bean-klasse. 

Der er naturligvis en sammenhæng mellem de metoder, der er definerede i de forskellige interfaces og den konkrete enterprise bean, men sammenhængen er indirekte. For hver create-metode skal der implementeres en tilsvarende metode, der hedder ejbCreate. Alle metoder, som er en del af EJB-standarderne har navne, der starter med ejb, men denne del af navnet er ikke med i interface-definitionen. Generelt må en metode ikke defineres til at lave undtagelser af typen RemoteException, der er reserveret til fejl fra applikationsserveren. Det skal imidlertid fremgå at interfacet, at denne undtagelse kan forekomme. Alle enterprise beans implementerer et generelt interface, men det er ikke alle metoderne, der giver mening for alle bean-typer. Dette håndteres på den måde, at der blot laves tomme metoder.

Brug af enterprise beans sker generelt i følgende trin: Først bruges JNDI til opslag af et home-interface. Referencen til dette objekt kan med fordel gemmes, da JNDI-opslag er ret ressourcekrævende. På det returnerede objekt kaldes en create-metode for at oprette en forekomst af den tilsvarende enterprise bean. Resultatet er et objekt, der implementerer remote-interface for den enterprise bean, det drejer sig om. Nu kan metoderne fra remote-interface kaldes indtil objektet fjernes. Hvordan og hvornår objekter fjernes er afhængigt af typen. Hver slags enterprise bean behandles på sin måde. Programmer, der bruger en enterprise bean kommer således ikke til at bruge klassens metoder direkte, men vil kun få adgang til klasser, der er defineret af applikationsserveren.

Javaprogrammering
Objekt (grammatik)

Objekt eller genstandsled (markeret med Δ) er et led i sætningen der betegner den som verbalhandlingen "går ud over". F.eks. kvinden dræbte sin mand.

I kasussprog står objektet almindeligvis i akkusativ, f.eks. tysk die Frau hat ihren Mann getötet, latin mulier maritum interfecit. På dansk bruges tilsvarende den oblikke form af pronominerne (mig, dig, ham, hende, sig, os, jer, dem) når de står som objekt: hun har dræbt ham.

Hvis verbet står i passiv, vil det der er objekt i den aktive sætning, i stedet være subjekt (og eventuelt stå i nominativ).

Indirekte objekt, også kaldet dativobjekt eller hensynsled, er et led i sætningen der betegner den som verbalhandlingen sker med henblik på. F.eks. kvinden gav sin mand en hund.

I kasussprog står det indirekte objekt almindeligvis i dativ, f.eks. tysk die Frau hat ihrem Mann einen Hund geschenkt, latin mulier marito canem dedit. På dansk bruges der også her den oblikke form af pronominerne, idet det altid er det første ord der regnes som det indirekte objekt: hun har givet ham den.

Grammatik
Tørring Kirke

Tørring Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Tørring Kirke (Tørring-Uldum Kommune) – en kirke Tørring Sogn i Tørring-Uldum Kommune og i Hedensted Provsti
 Tørring Kirke (Lemvig Kommune) – en kirke i Tørring Sogn i Lemvig Kommune og i Lemvig Provsti
Session bean

En session bean er en enterprise bean, som udstiller metoder, som kan kaldes af klientprogrammer. Hvert metodekald kan fungere som en transaktion. Sessions beans findes i to varianter: med eller uden bevarelse af tilstand. Hvis der bevares tilstand, får hvert klientprogram sit eget objekt at arbejde på, og mellemresultater kan gemmes i objektet. Hvis en session bean er defineret uden tilstand, oprettes der ikke et objekt for hver klient. Det betyder, at der ikke kan gemmes klient-specifikke data i objektet.

Javaprogrammering
Paul Robinson

Paul Robinson (født 15. oktober 1979) er en engelsk tidligere fodboldmålmand. Han spillede de første mange år af sin karriere i Leeds United. I juni 2004 skiftede han til Tottenham Hotspur, hvor han forblev til 2008.

Paul Robinson nåede gennem karrieren at spille 46 kampe for Englands landshold.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra England
Fodboldspillere fra Burnley F.C.
Vallonsk (sprog)

Vallonsk er et romansk sprog, der fortrinsvis tales i det sydlige Belgien (Vallonien og Bruxelles). 

Man skal ikke forveksle vallonsk med belgisk fransk. Belgisk fransk er ikke særligt forskelligt fra det fransk, som tales i Frankrig. 

I Vallonien tales fire forskellige vallonske dialekter i fire adskilte zoner: Østvallonsk som tales i området omkring Liège, midtvallonsk som tales omkring Namur, vestvallonsk i zonen Nivelles-Charleroi-Chimay og sydvallonsk i Ardennerne.

Trods dialektale forskelle er der bevægelse i retning af et standardiseret skriftsprog kaldet "rfondou walon". Denne retskrivning er baseret på diasystemer, som kan udtales forskelligt af forskellige læsere – en ide, som er inspireret af de bretonske staveregler. De skrevne former forsøger at forene den nutidige udtale med gamle traditioner (bemærkelsesværdig er genindførelsen af "xh" og "oi" som anvendtes i vallonsk frem til 1800-tallets udgang) samt sprogets egen fonologiske logik.

Sætninger

Eksterne henvisninger 

 http://rifondou.walon.org/ samling med tekster på vallonsk mm.
 http://moti.walon.org/ vallonsk leksikon

Se også 
 Flamsk
 Belgisk fransk
 Fransk

Vallonien
Sprog i Belgien
Sprog i Frankrig
Fransk sprog
Dialekter
Galloromanske sprog
Vallonere
Ted Turner

Robert Edward "Ted" Turner (født 19. november 1938) er en amerikansk forretningsmand samt filantrop og sejlsportsmand.

Turner er grundlægger af den amerikanske TV-kanal CNN, der hovedsagligt bringer nyheder, samt vinder af America's Cup to gange.

Han købte 1986 mediekoncernen MGM og samtlige filmrettigheder. I dag ejer han den amerikanske TV-Kanal TCM, der bl.a. viser film fra Metro-Goldwyn-Mayer (MGM). 

I perioden 1991-2001 var han gift med skuespillerinden Jane Fonda.

Hollywood Walk of Fame
Erhvervsfolk fra USA
Kenny vs. Spenny

Kenny vs. Spenny er en canadisk komedieudsendelse, der i Danmark sendes på TV2 Zulu. Programmet omfatter de to hovedpersoner og bedste venner Spenny (Spencer Rice) og Kenny (Kenneth Hotz), der i hvert afsnit udfordrer hinanden i en given konkurrence. Vinderen får som regel lov til at bestemme, hvordan taberen skal ydmyges. Kenny er den luskede halvdel af venskabet der altid snyder, mens Spenny er meget ærlig og godtroende og snyder kun i et enkelt afsnit (Madlavningskonkurrence).

Afsnit

Kritik
Nogle seere af showet mener det er 'forudbestemt'. Kenny fastholder dog at det er fuldstændig ægte (selvom det virker muligt at Kennys dårlige behandling af Spenny er lagt vægt på for sjovs skyld), hvilket han har indrømmet.

Statistikker

Efter episode #313, fører Kenny serien 34-16-4 (S-N-U).
Hvis konkurrencer hvor Kenny snød (12) ikke tæller med, ville han stadig føre 22-16-4.
Hvis konkurrencer hvor Kenny snød (12) talte som sejre for Spenny, ville Spenny føre med 28-22-4.

Eksterne henvisninger 
 

Tv-programmer fra Canada
Tv i Canada
ZoneAlarm

ZoneAlarm er en af de mere udbredte firewall. Den beskytter overvejende mod hackerangreb, men med en udvidelse vil den også kunne fungere som beskyttelse mod bl.a. spyware og adware.

Sikkerhedssoftware til Windows
Firewallsoftware
Spyware

Betegnelsen spyware eller spionprogrammer bruges om computerprogrammer, der installerer sig selv hos en klient, som regel uden at klienten ved noget om dette. Man kan beskytte sin computer mod spyware med programmer, men disse skal typisk opdateres tit, for at kunne følge med fremvæksten af nye spyware-programmer.

Spyware er en almen form for malware, som ligger spredt ud på din computer, og ser efter hvad du laver. Den minder en del om en keylogger, og man kan beskytte sig mod spyware med programmer som bl.a. Spyware Blaster, som kan hentes via mange hjemmesider. Der opstår dog konstant nyere versioner af spyware, og derfor er de altid svære at finde.

Eksterne henvisninger
Crack

Et crack er en programudvidelse, der gør, at et (demo af et) computerspil eller computerprogram kan køre uden begrænsninger, ligesom hvis man havde købt (den fulde version af) spillet eller programmet. Eller for at omgå at programmet tjekker om den originale CD/DVD er i drevet. Cracks udvikles som regel på den måde, at selve programmet bliver manipuleret af en programmør eller en person med kendskab til programmering. Det kræver ofte et solidt kendskab til Assemblersprog for at kunne forstå, hvordan programmet virker "under overfladen", og kunne slå begrænsningerne fra. Dernæst udgives cracket typisk på Internettet, hvorefter brugere kan hente det. Ordet crack bliver almindeligvis brugt som betegnelse for alle modifikationer, slår begrænsninger fra som ikke var den originale softwareudviklers hensigt (f.eks. keygens, patches og loaders).

Hvor kommer cracket fra 
Cracket bliver lavet af en programmerings kyndig der nu kaldes en cracker. Der findes et utal af crackere og cracker-teams.

Et cracker-team er bygget op af flere slags "medarbejdere" bl.a.
 Suppliers: Folk der har let tilgængelighed til nyt software. Kunne f.eks. være en der arbejder hos en softwarevirksomhed.
 Packers: Personer der kan dekryptere den kryptering der er på et stykke software.
 Coders: Personer der har forstand på program-kodning.

Når et cracker-team laver cracks er det (for det meste) kun for at more sig og konkurrere med andre teams. Det dugfriske crack bliver uploaded på en server, med meget begrænset adgang. Dem, der kan downloade cracket, uploader det et sted, hvor der er lidt bredere adgang, og herefter ryger det ud på diverse warez-sider.

Eksterne henvisninger 
 Flere omkring crack-teams (Linket er vist uddateret)

Warez
Verbalsubstantiv

Verbalsubstantiv, verbalabstraktum eller nomen actionis (plur. nomina actionis: latin, = 'handlingsnavn(eord)') er et substantiv afledt af et verbum, og som beskriver dette verbums handling. Semantisk ligger verbalsubstantivet således tæt op ad infinitiven, men hvor denne stadig er et verbum, for så vidt som den kan have objekt og adverbier, så er verbalsubstantivet et egentligt substantiv både morfologisk og syntaktisk.

På dansk findes der en række forskellige måder at danne verbalsubstantiver på. Almindeligst er suffikserne -(n)ing (f.eks. fældning = "det at fælde"), -sel (f.eks. kørsel = "det at køre") og -en (f.eks. hoppen og springen = "det at hoppe og springe"); 
-en-formen indgår i de såkaldte kentaurnominaler.

I de latinske fremmedord er det almindeligste suffiks -tion/-sion (f.eks. ekspedition, funktion, præsentation, passion, emission). Endelsen -sion skyldes assimilation efter endelse på 's'.

Henvisninger 

Grammatik