kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
La Rochelle

La Rochelle er en by og kommune i det vestlige Frankrig 472 kilometer vest for hovedstaden Paris, med havn ud mod Atlanterhavet. Den er endvidere hovedby (præfektur) for departementet Charente-Maritime. Byen er forbundet til øen Ré mod vest med en 2,9 kilometer lang bro opført i 1988. Mod sydvest ligger øerne Aix og Oléron.

Byen har omkring 75.000 indbyggere. Byens hovederhverv er skibsværfts-, fiske- og kemisk industri. Man har siden 1993 kunnet rejse mellem La Rochelle og Paris med hurtigtoget TGV. Lystbådhavnen, Port des Minimes, er den største på den franske vestkyst.

Klimaet er tempereret, men stærkt påvirket af Golfstrømmen.

Uddannelse 

Siden 1993 har byen haft sit eget universitet, Université de La Rochelle med omkring 10.000 studerende. Der er også videregående uddannelsesinstitutioner for ingeniørstudiet EIGSI og en handelshøjskole, La Rochelle Business School.

Trafik 

I den nyere historie har byen satset på at blive kendt som en grøn og miljøvenlig by. Blandt andet har man gjort det mindre attraktivt at færdes i bil inde i bykernen. I stedet er der anlagt cykelstier i store dele af byen.

La Rochelle var den første by i Frankrig, der indførte en lånecykel-ordning, hvor 400 cykler blev stillet frem til fri afbenyttelse af byens borgere. Ordningen, indført i 1976, fik navnet Vélo-jaunes (de gule cykler).

Historie 

La Rochelle var et af huguenotterne vigtigste støttepunkter. I kong Ludvig XIII's tid blev byen belejret og indtaget i 1628 af kardinal Richelieu.

En del af handlingen i Alexandre Dumas roman De Tre Musketerer fra 1844 foregår i La Rochelle.

Under 2. verdenskrig etablerede Tyskland en ubådsbase ved La Pallice, som er navnet på den primære havn i La Rochelle. Denne havn er brugt til scener i filmen Das Boot. Ubådsscenerne i India Jones III: Jagten på den forsvundne skat er også optaget i La Rochelle.

La Rochelle var en af de sidste franske byer til at blive befriet i slutningen af 2. verdenskrig. En belejring fandt sted mellem 12. september 1944 og 7. maj 1945, hvor byen med øerne Ré og Oléron blev holdt af 20.000 tyske soldater under ledelse af viceadmiral Ernst Schirlitz. Efter forhandlinger med den franske flådekaptajn Hubert Meyer og Tysklands overgivelse den 7. maj, kunne franske tropper marchere ind i byen den 8. maj.

Se også 

 Den tyske ubåds-bunker i La Pallice

Byer i Charente-Maritime
Petróleos de Venezuela

Petróleos de Venezuela, S.A. (forkortet PDVSA) er et venezuelansk statsejet olieselskab. Det beskæftiger sig med udforskning, produktion, rafinering og eksport af olie, samt udforskning og produktion af naturgas.

Virksomheden er verdens femtestørste olieeksportør.

I 1986 købte man halvdelen af Citgo fra Southland Corporation og den sidste halvdel i 1990.

Venezuela har ifølge virksomheden selv ca. 80 milliarder tønder olie i reserve – det største i både Nord- og Sydamerika.

Virksomheder fra Venezuela
Olieselskaber
Vigo

Vigo er en by beliggende i provinsen Pontevedra i Galicien i det nordvestlige Spanien.

Byer i Galicien (Spanien)
Mandaryna

Marta Wiśniewska (født 12. marts 1978) er en polsk sanger og danser, der optræder under kunstnernavnet Mandaryna.

Diskografi

Albums 
 Mandaryna.com (August 2004) 
 Mandarynkowy sen (August 2005)
 AOK (August 2009)

Singler 
 Here I Go Again 
 L'ete Indien 
 Ev'ry Night
 You Give Love A Bad Name
 A Spaceman Came Travelling 
 Possession
 Stay Together
 Heaven
 Bad Dog, Good Dog

Danseshow 
Mandaryna havde sit eget danseshow kaldet "Let's Dance – Zrobię dla was wszystko" på polsk tv, i hvilket hun underviste både kendte og almindelige mennesker i dans. Efter kort tid blev programmet stoppet.

Sangere fra Polen
Vestre Slidre

Vestre Slidre er en kommune i Innlandet fylke i Norge. Den grænser i nordvest til Vang, i nordøst til Øystre Slidre, i øst til Nord-Aurdal og i sydvest Hemsedal. Kommunen ligger i Valdres i det centrale Syd-Norge mellem Hallingdalen og Gudbrandsdalen. Højeste punkt er Blåkampen der er 1.646 moh.

Areal og befolkning 
Kommunen havde 2.133 indbyggere i 2019, og  deles ofte op i områderne Røn, Slidre og Lomen.

Folk fra Vestre Slidre omtales ofte som vestreslidringer, mens folk fra det største sted Røn omtales som rønsbygding. Det noget bredere begreb slidring er også almindeligt. Lomesbygding er man, hvis man kommer fra Lomen. Kommunecenteret ligger i Slidre sentrum.

Historie 
Man kender en del til disse bygder fra sagatiden og før den tid også. Af de mest dominerende minder, som stadig findes, er runestenen Einangstenen fra år 300.

Fra sagaerne kan man læse, at Harald Hårfager var den første konge (872 – 930) af Norge. I 866 gik han ind i den første af en serie krige mod små kongeriger. En af disse var kampen med Skallagrim Kveldulvssøn i Vestre Slidre. Senere i 872, efter at have vundet slaget i Hafrsfjord nær Stavanger, blev han konge af hele landet.

Snorri Sturluson fortæller i Heimskringla, at Olav den Hellige i 1023 kom uden varsel fra Sogn under sin kristningsfærd i Norge. I Slidre var bønderne uforberedte, og han erobrede alle deres både. Som løsepenge for at få bådene tilbage måtte de acceptere hans kristendom.

Seværdigheder 
 Lomen stavkirke
 Slidredomen (Vestre Slidre kirke) er en stenkirke fra omkring 1200 . Den var sandsynligvis hovedkirke for Valdres i middelalderen.
 Einangstenen

Galleri

Kildere og  henvisninger 

 Vestre Slidre Historielag 

Kommuner i Innlandet
Kommuner i Oppland
Valdres
Olieeksport

Olieeksporten fra de olieproducerende lande, udgjorde fra 2004 og frem mængder som vist i nedenstående skema.

Den eksporterede mængde er angivet i tønder (158,97 liter) olie pr. dag (bbl/ dag).

Kilde 
CIA – The World Factbook, rangering af olieeksporterende lande. 

Olieudvinding
It- og Telestyrelsen

It- og Telestyrelsen var en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. 

Styrelsen blev dannet ved en sammenlægning af Telestyrelsen og Statens Information i 2002. Hovedopgaven for styrelsen var at varetage det offentliges udvikling på it- og teleområdet, ligesom styrelsen udarbejdede de overordnede regler for befolkningens forsyning af it- og teleydelser. 

It- og Telestyrelsen havde også til opgave at sikre et konkurrencepræget marked, så man havde adgang til en tilgængelig, effektiv, sikker og billig digital infrastruktur.

I samarbejde med ministeriets departement var det desuden styrelsens opgave at varetage Danmarks interesser på it- og
teleområdet i diverse internationale organisationer og under internationale forhandlinger.

Styrelsen havde ca. 300 ansatte og var beliggende i Østbanegade på Østerbro i København.

Efter folketingsvalget 2011 opsplittes It- og Telestyrelsen, hvorved styrelsen blev nedlagt. Styrelsens ressortområder blev fordelt på Erhvervs- og Vækstministeriet, Forsvarsministeriet, Finansministeriet og Økonomi- og Indenrigsministeriet.

Referencer

Danske styrelser
Ophørt i 2011
Etableret i 2002
Interdependens

Interdependens er et politologisk udtryk for det gensidige afhængighedsforhold, som lande, politiske partier eller andre typer af grupper befinder sig i.

Graden af interdependens er øget i takt med globaliseringen, hvor mange stater ikke kan klare sig alene, men er afhængige af samarbejde med andre stater.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Interdependens på Dit samfundsfaglige leksikon.

Statskundskab
Teorier i international politik
Telos

Det græske udtryk telos stammer fra den græske filosof Aristoteles og betegner tingenes eller de levende væsners formål, mening eller mål.

Solens telos er at lyse og varme. Plantens telos er at vokse og sætte frugt. Træets telos er at blive brugt til redskaber eller brænde. Hvis en ting ikke havde en telos, ville den ikke være nødvendig eller meningsfuld.

Begrebets indhold har Aristoteles arvet fra Platon og Sokrates – og kendes også på dansk som formålsårsag. Aristoteles' logik bygger altså på, at alt har et givet – af hvem? – formål og igen hvis vi kan afsløre dette 'formål' er vi nærmere på sandheden.

Brugen af begrebet 
Begrebet fik igen i den katolske middelalderlige tænkning en central betydning. Tingene eksisterer, fordi de har et formål – en telos.

I nyere tid fik tanken stor betydning med romantikken og den hegelske filosofi. I Hegels historiefilosofi genoptages flere temaer fra den græske og aristoteliske historiefilosofi. I Danmark optræder telostanken hos Grundtvig.

I Det nye Testamente bruges tænketanken om verdens mål eller fuldendelse, saliggørelsen eller herliggørelsen. Hos Paulus er verdens eller livets telos alle menneskers taksigelse eller glæde, frelse og lykke.

Tanken om tingenes formål og mening er filosofisk set det modsatte af den positivistiske eller empiristiske tanke om årsag og virkning.

Kritik 
Platons forestilling om formålsårsagen er grundigt behandlet af Karl Popper i bogen Det åbne samfund og dets fjender – her bliver Platon, Marx og Hegel tage i behandling. 

Popper var også positivismens "banemand", idet han fandt at denne ikke kan give os et endeligt/legitimt bud på alle videnskabens filosofiske behov.

Anden anvendelse 

Telon betyder dels "den endelige løsning" (Endlösung?), og er også navnet på en kodegenerator udviklet af Pansophic i slutningen af 70serne. (CA-Telon)

Referencer 

Filosofiske grundbegreber
Metafysik
Rumfartsvirksomheder

En liste over private virksomheder, der bygger – eller planlægger at bygge – løfteraketter, satellitter, bemandede rumfartøjer eller specialiserede komponenter af disse.

Samlet Liste 
 Ad Astra Rocket Company
 AERA Corporation
 Andrews Space
 ARCA
 Armadillo Aerospace
 Benson Space Company
 Bigelow Aerospace
 Blue Origin
 Canadian Arrow/Planetspace
 Da Vinci Project
 Interorbital Systems
 JP Aerospace
 Loral Space & Communications
 Masten Space Systems
 Orbital Sciences Corporation
 Orion Propulsion Incorporated – www.orionpropulsion.com
 Rocketplane
 Scaled Composites/The Spaceship Company
 Space Adventures
 SpaceDev
 SpaceQuest, Ltd.
 SpaceX
 Starchaser Industries
 Starsys
 T/Space
 Thortek Laboratories, Inc. Eagle 
 Virgin Galactic
 XCOR

Løfteraketter

Suborbitale løfteraketter 
 AERA Corporation – Altairis
 Armadillo Aerospace
 Blue Origin – New Shepard
 Canadian Arrow/Planetspace
 Da Vinci Project – Wild Fire
 Interorbital Systems – Neutrino
 Masten Space Systems – XA
 Rocketplane – Rocketplane XP
 Scaled Composites/The Spaceship Company – Spaceshipone, Spaceshiptwo
 Space Adventures – C-21
 SpaceDev – Dream Chaser
 Starchaser Industries – Starchaser 4, Starchaser 5
 XCOR – Xerus

Orbitale Løfteraketter 
 Armadillo Aerospace – foreslået
 Blue Origin
 Canadian Arrow/Planetspace
 Interorbital Systems – Tachyon (rumfartøj), SeaStar NSLV (rumfartøj), Neptune (rumfartøj)
 Masten Space Systems – O
 Orbital Sciences Corporation
 Scaled Composites/The Spaceship Company – SpaceShipThree
 SpaceDev – Dream Chaser – SpaceDev vil bygge Dream Chaser om til en kredsløbsversion
 SpaceX – Falcon 1, Falcon 5, Falcon 9
 T/Space – CXV
 XCOR – Xerus med andet trin

Bemandede rumfartøjer 
 AERA Corporation – Altairis
 Armadillo Aerospace
 Bigelow Aerospace
 Blue Origin
 Canadian Arrow/Planetspace
 Copenhagen Suborbitals
 Da Vinci Project – Wild Fire
 Interorbital Systems – Neutrino, Neptune
 Masten Space Systems – XA,O,XL
 Rocketplane – Rocketplane XP
 Scaled Composites/The Spaceship Company – Spaceshipone, Spaceshiptwo, Spaceshipthree
 Space Adventures – C-21
 SpaceDev – Dreamchaser
 SpaceX – Dragon
 Starchaser Industries – Nova, Nova 2, Thunderstar
 T/Space – CXV
 XCOR – Xerus (rumfartøj)

Rumfartøjer der kan gå i månekredsløb 
 Interorbital Systems – Neptune
 Masten Space Systems – O, XL
 SpaceX – Dragon
 T/Space – foreslået

Satellitter 
 Loral Space & Communications
 Orbital Sciences Corporation
 SpaceDev
 SpaceQuest, Ltd.

Rumstationer 
 Bigelow Aerospace
 SpaceQuest, Ltd.

Passagerselskaber 
 Benson Space Company
 Space Adventures
 Virgin Galactic

 
Rumfartslister
Nossebro

Nossebro er den største by og administrationssæde i Essunga kommune, Västergötland, i Sverige. Byen har 1.774 indbyggere (2005).

Sidste onsdag i hver måned, undtagen i december, afholdes et stort marked i Nossebro, hvor udbuddet er stort inden for tøj, sko, blomster, slik og hemslöjd, som dækker husflid og kunsthåndværk.

På torvet ved siden af ICA AB-butikken kan man beskue verdens største fungerende saks, som blev brugt ved indvielsen af Storgatan i byen.

Byer i Essunga kommun
Jens Gaardbo

Jens Gaardbo (født 13. november 1956 i Frederikshavn) er dansk journalist, der i mange år var en markant værtsprofil på TV 2, før han blev fyret som følge af en intern advokatundersøgelse i kølvandet på "Me Too"-anklager om systematiske seksuelle krænkelser og overgreb på TV-stationen igennem to årtier.

Karriere 
Jens Gaardbo er student fra Frederikshavn Gymnasium i 1976 og blev uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole i 1980. Det første job fik han som journalist ved DR's regionalradio i Vejle, Kanal 94. Da DR's monopol på landsdækkende tv blev brudt med lanceringen af TV 2 i 1988, var det med Jens Gaardbo i rollen som vært på TV 2 Nyhederne. Det job beholdt han til 1997, hvor han avancerede til nyhedschef for TV 2 Nyhederne.

Jens Gaardbo spiller basun i Bangsbostrand Byorkester, der hører hjemme i fødebyen Frederikshavn 

I 2003 forlod han TV 2 til fordel for en stilling som kommunikationschef i medicinalfirmaet Lundbeck, men allerede i 2004 blev han selvstændig med kommunikationsfirmaet Gaardbo Comm. I 2008 etablerede Jens Gaardbo kommunikationsbureauet KasterGaardbo med journalist og tidligere studievært Søren Kaster.

Har siden 2006 medvirket som paneldeltager i TV2´s talkshow Spørg Charlie med Michael Meyerheim som vært.

Den 11. februar 2011 blev han af kulturminister Per Stig Møller udpeget som medlem af Værdikommisionen

Fra 2011-2020 var Gaardbo studievært på TV 2 NEWS primært på eftermiddagsfladen før han blev fyret.

Fyring ovenpå intern advokatundersøgelse om seksuelle krænkelser og overgreb 
Jens Gaardbo var en af TV2s mest profilerede værter, inden han blev fyret som følge af en intern advokatundersøgelse på TV2 i kølvandet på MeToo anklager om systematiske seksuelle krænkelser og overgreb på TV stationen igennem to årtier. Inden sin fyring nåede Jens Gaardbo paradoksalt nok at være vært på et debatprogram om, hvorvidt der var hold i anklagerne om seksuelle krænkelser i mediebranchen. 

Jens Gaardbos ansættelse stoppede øjeblikkeligt i december 2020 under MeToos anden bølge i Danmark, da en intern advokatundersøgelse af sexisme og kulturen på tv-stationen konkluderede, at han havde udvist dårlig dømmekraft i sin tid som nyhedschef. Yderligere detaljer om sagen har ikke været offentliggjort.

Kilder 

Journalister fra Danmark
Tv-værter fra Danmark
Personer fra Frederikshavn
Ansatte ved TV 2
Personer i Kraks Blå Bog
Erhvervsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Nighthawks at the Diner

Nighthawks at the Diner er Tom Waits' tredje album udgivet i 1975 på Asylum Records. Det blev indspillet live i studiet foran et lille udvalgt publikum.

Albummets titel indeholder en reference til Edward Hoppers berømte maleri Nighthawks, der fremstiller ensomme natteravne på en amerikansk diner.

Nummerliste 
 "(Opening Intro)"
 "Emotional Weather Report"
 "(Intro – On a Foggy Night)"
 On a Foggy Night
 (Intro – Eggs and Sausage)
 Eggs and Sausage (In a Cadillac With Susan Michelson)
 (Intro – Better Off Without a Wife)
 Better Off Without a Wife
 Nighthawk Postcards (From Easy Street)
 (Intro – Warm Beer and Cold Women)
 Warm Beer and Cold Women
 (Intro – Putnam County)
 Putnam County
 Spare Parts I (A Nocturnal Emission) (Tom Waits/Chuck E. Weiss)
 Nobody
 (Intro – Big Joe and Phantom 309)
 Big Joe and Phantom 309 (Tommy Faile)
 Spare Parts II and Closing

Eksterne henvisninger 
 

Album fra 1975
Tom Waits-album
Heart of Saturday Night

The Heart of Saturday Night er Tom Waits' andet album, udgivet i 1974 på Asylum Records. Dette album anses for at være et af Waits' bedste melodiske album i hans tidlige år. Alle sange på albummet er skrevet af Tom Waits.

Nummerliste 

 New Coat of Paint
 San Diego Serenade
 Semi Suite
 Shiver Me Timbers
 Diamonds on My Windshield
 (Looking for) The Heart of Saturday Night
 Fumblin' With the Blues
 Please Call Me, Baby
 Depot, Depot
 Drunk on the Moon
 The Ghosts of Saturday Night (After Hours at Napoleone's Pizza House)

Eksterne henvisninger 
 

Album fra 1974
Tom Waits-album
Lone Scocozza

Lone Scocozza (født d. 31. december 1940) er socialrådgiver, dr.phil. i sociologi, professor i folkesundhedsvidenskab, forfatter og foredragsholder.

Scocozza er opvokset i Sverige, hvor familien boede under 2. verdenskrig. I første omgang blev hun uddannet socialrådgiver, men besluttede sig senere for at kaste sig over sociologistudiet. I 1977 blev hun cand.mag. i sociologi fra Københavns Universitet, og fortsatte i 1990 studiet ved Lunds Universitet, hvor hun blev dr.phil. i 1994 og docent i 1996. I 2000 supplerede hun med et professorat i folkesundhedsvidenskab fra Malmö högskola.

Hun har fra 1982-1994 været medlem af en række videnskabsetiske komitéer, og fra 1994 har hun været medlem af Patientklagenævnet.

Bibliografi 
 Lønarbejde eller førtidspension (1977)
 Den sociale utryghed (1982)
 Er sygdom hvermands herre? (1984)
 Forskning for livet (1994)
 Patienthåndbogen (1998)

Sociologer fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Socialrådgivere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Koncession

En koncession er en aftale mellem en offentlig myndighed og en virksomhed, der giver virksomheden retten til en bestemt aktivitet.

Koncessioner bruges bl.a. inden for infrastruktur – f.eks. busser, tog og færger, men også udvinding af olie og gas foregår ofte på koncessioner.

Erhvervsliv
Æter (fysikhistorie)

Æter er navnet på en teoretisk substans der blev beskrevet i old- og middelalderligfysik; en teori der først blev forkastet i slutningen af det 19. århundrede. Man mente at æteren var en usynlig og rummelig 'luft' substans der fyldte hele universet. Aristoteles mente at det måtte være det 5. element.

I århundreder "skændtes" fysikerne om hvorvidt lys er et partikelfænomen eller et bølgefænomen: Da man vidste at et andet bølgefænomen, lyd, er afhængig af luft eller et andet medium at udbrede sig i, syntes det oplagt for "bølge-tilhængerne" at der måtte være et tilsvarende medium, hvis tilstedeværelse er nødvendig for at lyset kan udbredes.

Men efterhånden som fysiske eksperimenter afslørede flere og flere af lysets "hemmeligheder", måtte man justere på æter-teorien for at få den til at forklare det man kunne måle sig til i laboratorierne, og med tiden fik denne æter stadig mere "fantastiske" egenskaber:
 Den måtte "udfylde" hele Universet, i det mindste ud til de fjerneste objekter der kan observeres fra Jorden. Samtidig skal den være så gennemsigtig at den lader lyset bevæge sig gennem milliarder af lysår uden hverken at svække eller sprede det.
 Den måtte være en gas eller en væske; var den et fast stof, ville objekter "støbt ind" i sådan en "fast æter" næppe nogensinde kunne bevæge sig i forhold til hinanden.
 Lysbølger er transversalbølger (svingningerne går "fra side til side", modsat longitudialbølger, hvor de går "frem og tilbage"), hvilket for mekaniske bølgefænomener kun kan forekomme i faste stoffer: Æteren måtte altså på visse punkter have egenskaber som et fast stof – faktisk millioner af gange mere fast eller "stift" end stål, for at kunne formidle de meget høje frekvenser som lysbølger svinger ved.
 Æter kunne ikke have masse; hvis det havde, ville det udøve en vis tyngdekraft; noget der ville påvirke den måde planeter og andre himmellegemer bevæger sig på. Tilsvarende måtte æteren være helt uden viskositet så den ikke gav anledning til "vindmodstand" for legemer der bevæger sig i den.

Den oprindelige diskussion om hvorvidt lys er et bølge- eller et partikelfænomen blev først endeligt bilagt med den partikel-bølge dualitet der ligger til grund for den moderne forståelse af lysets natur. Det begreb der i nutidens fysik kommer nærmest begrebet æter er rumtid.

Elektromagnetisme
Forældede videnskabelige teorier
Forskningsnettet

Forskningsnettet er det danske nationale Forskningsnet. Det drives af Danmarks Tekniske Universitet (DTU). Forskningsnettet blev indfusioneret den 19. april 2012 i Danish e-Infrastructure Cooperation (DeIC).

Kilder/referencer 

Videnskab
Akademiske datanet organisationer
Kærager

Kærager er udstykket fra Klarupgaard i 1880. Gården ligger i Klarup Sogn, Fleskum Herred, Ålborg Amt, Aalborg Kommune

Kærager Gods er på 101,2 hektar

Ejere af Kærager 

(1880-1907) Carl Branth
(1907-1940) A. P. Petersen
(1940-1995) Slægten Petersen
(1995-) Jørgen Holm-Petersen

Kilder 
 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Klarup
Herregårde i Aalborg Kommune
Herregårde i Aalborg Amt
Squelch

Indenfor telekommunikation er en støjspærre (engelsk squelch (SQL); mest kendt på dansk) et kredsløb, hvis formål er at dæmpe eller slukke for signaludgangen (fx audio og/eller video) fra en radiomodtager, ved fraværet af et brugbart signal.
En squelch anvendes i radiomodtager (især ved tovejskommunikation) og VHF/UHF-radioskannere til at fjerne lydstøj, når radioen ikke modtager et tilstrækkeligt stærkt radiosignal.

Faktisk findes der flere squelch funktionsvarianter; en bærebølge-squelch (CSQ), en støj-squelch (NSQ) - og en selektiv-squelch:
 En bærebølge-squelch sammenligner med det modtagne signals bærebølges signalstyrke (AGC) med en variabel referencespænding. Er bærebølgen stærkere end referencespændingen, åbnes der for signaludgangen.
 En støj-squelch sammenligner med det modtagne signals højfrekvente støjs signalstyrke med en variabel referencespænding. Er støjen mindre end referencespændingen, åbnes der for signaludgangen.
 En selektiv-squelch søger efter et specielt signalmønster i det modtagne signal. Findes mønsteret, åbnes der for signaludgangen.
 En tonesquelch søger efter en eller flere lavfrekvente toner i det modtagne signal - findes de, åbnes der for signaludgangen.
 Et analogt eller digitalt videosignal indeholder standardmønstre fx "analog" linjesignalering og billedsignalering. Registreres mønsteret åbnes der for signaludgangen.

Bærebølge-squelch teknisk 
En squelch er en indstillingsmulighed på de fleste modtagere og er altså en slags minimumsgrænse for signaler eller en "dørvogter" for svage signaler.

Vandret er tiden på graferne - og lodret er signalstyrken. De sorte kurver er signalstyrken som funktion af tiden.

På billedet herover, er squelchen helt "åben". Det vil i de fleste tilfælde sige, at den der drejet helt med uret, og der kommer støj ud af modtageren.
Tegningen illustrer squelchens indstilling, som den blå stiplede linje.
På tegningen er også vist to signaler – et kraftigt og et svagt. Resten er bare den støj, der omgiver signalet.
Vi kan betragte det lyseblå felt, som værende det modtageren skal ignorere.
Fordi squelchen er helt åben, vil modtageren gengive både støjen og signaler.

Bliver squelchen derimod helt lukket, vil signalerne også være i det blå felt og blive ignoreret. Der vil derfor aldrig blive gengivet nogle signaler.

Der er nu blevet åbnet lidt for squelchen – lige præcist så meget, at det stærke signal, er over squelch-grænsen, men der vil stadigvæk ikke ske modtagelse af det svage signal.

Squelchen er nu indstillet optimalt – præcist så lavt, at det svage signal også bliver gengivet og samtidigt så højt, at støjen ikke bliver gengivet.

At finde det optimale punkt, er ikke altid lige let og kan variere meget fra modtager til modtager. Der kan ikke gives nogen eksakt metode, der altid virker, men i mange tilfælde kan det være godt at finde et reference-signal, et signal der bliver udsendt kontinuert og som er forholdsvist svagt, og så indstille efter det.

Se også 
 Continuous Tone-Coded Squelch System, CTCSS, tonesquelch

Referencer 

Radioteknik