kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sydfynske Øhav

Sydfynske Øhav eller Fynske Øhav er betegnelsen for det farvand syd for Fyn, hvor der ligger mere end 55 øer, småøer og holme. Området strækker sig fra Helnæs Bugt i vest over de Fynske Alper ved Korinth og Egebjerg Bakker til området omkring Svendborg og over vandet til Ærø, Tåsinge og Langeland i øst. Det Sydfynske Øhav, der geologisk betegnes som et druknet morænelandskab, strækker sig over et areal på ca. 480 km².

Øhavet er et stort, oversvømmet istidslandskab, hvor kun de højeste bakker stikker op over vandet. Øhavet af formet af isen, der gled ind over området for 17.000 år siden. Isen kom fra sydøst, hvorfor mange af øernes hovedform er i retningen sydøst-nordvest. Området har et mildt klima året rundt, hvilket er en del af årsagen til det mangfoldige plante- og dyreliv. Der er mange sjældne planter på strandengene, og mange fugle tager ophold og yngler i øhavet.

Det har været foreslået at gøre øhavet til dansk nationalpark på grund af den helt særlige natur. Området er udpeget som internationalt naturbeskyttelsesområde.

I 2017 iværksatte det fælleskommunale selskab Naturturisme I/S en undersøgelse af grundlaget for en UNESCO Global Geopark i området - herunder den lokale opbakning til en geopark.

Oversigt over øer og holme i farvandet

Eksterne henvisninger 
 Naturturisme I/S' side om Det Sydfynske Øhav 
 Portalen til Det Sydfynske Øhav
 Øhavets øer
 Historier om livet i Det sydfynske Øhav 
 Det sydfynske Øhavs geologi
Lysgård Herred

Lysgård Herred er herred i Viborg Amt (før 1970); det hed i Kong Valdemars Jordebog Lyusgardhæreth og hørte i Middelalderen til Loversyssel; Senere kom det under Silkeborg Len, og fra 1660 Silkeborg Amt; I 1794 kom det under det da oprettede Viborg Amt.
Oprindeligt var der tingsted på Marsvinlunds Mark, men herredet blev retsligt sammenlagt med Hids Herred i 1687, med tingsted i Hinge.

Lysgård Herred grænser mod nord til Fjends, Nørlyng og Middelsom Herreder, mod øst til Houlbjerg Herred og Aarhus Amt (Gjern Herred), mod syd til Hids Herred og mod vest til Ringkjøbing Amt (Hammerum Herred). På sydvestgrænsen løber Karup Å, på østgrænsen Gudenå og på en del af sydøstgrænsen dennes tilløb Alling Å. Mod nord grænser herredet til Hald Sø og Vedsø

I herredet ligger følgend sogne:
 Almind Sogn – Viborg Kommune
 Elsborg Sogn – Bjerringbro Kommune
 Frederiks Sogn – Karup Kommune
 Grønbæk Sogn – Kjellerup Kommune
 Hinge Sogn – Kjellerup Kommune 
 Højbjerg Sogn – Bjerringbro Kommune
 Hørup Sogn – Kjellerup Kommune
 Karup Sogn – Karup Kommune
 Levring Sogn – Kjellerup Kommune
 Lysgård Sogn (Lysgaard)- Viborg Kommune
 Sjørslev Sogn – Kjellerup Kommune
 Thorning Sogn – Kjellerup Kommune
 Vinderslev Sogn – Kjellerup Kommune
 Vium Sogn – Kjellerup Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 

  

Herreder i Viborg Amt
Græsholm (Ertholmene)

Græsholm (tidligere også Græssholm) er en klippeø i øgruppen Ertholmene ca. 20 km nord for Svaneke på Bornholm.

Øen er med sine 9 hektar den næststørste af Ertholmene. Højeste punkt er 11 m over havoverfladen. Den har ikke vært beboet i traditionel forstand, men under Bornholms store pest i årene 1684–1685 blev den benyttet som kirkegård for nogle af de afdøde. I 1703 blev Stjerneskansen bygget som en del af Ertholmenes fæstningsanlæg. Den blev ødelagt i 1812, men ruinene kan stadig ses.

På Græsholm yngler flere slags fugle, deriblandt alke og lomvier. Øen har siden 1926 været et fuglereservat og er derfor ikke tilgængelig for offentligheden.

Dokumentarfilmen Ertholmene - det østligste Danmark viser fuglelivet på Græsholmen.

Se også 
 Christiansø
 Frederiksø

Referencer 

Ertholmene
Øer i Danmark
Cykelsti

En cykelsti er en anlagt sti eller en særlig del af vejbanen, som generelt er forbeholdt cykler.
Bemærk dog at lille knallert (30 km/t) og elektriske løbehjul generelt skal følge reglerne for cykler  og at fodgængere, hvor der ikke ved siden af er et fortov eller gangsti eller der decideret er skiltet mod fodgængere  skal benytte cykelstien (men dog ikke må være til unødig gene for de kørende).

Cykelstier anlægges ofte på eller langs de mest trafikerede veje for at øge trafiksikkerheden og trygheden. Langs veje i byområder er de som regel anlagt mellem fortovet og kørebanen. Langs landeveje udenfor byområder anlægges de i stigende grad som dobbeltrettede i eget tracé.

Cykelstier skiltes enten med et blåt skilt med cykelpiktogram eller med en opmalet cykel på cykelstien. Cykelstier kan være adskilt fra den øvrige trafik af kantsten, brede hvide streger eller ændret belægning.

Danmarks første cykelsti blev anlagt i 1892 på Esplanaden i København for at aflaste ridestierne for det stigende antal cyklister der dukkede op fra 1880'erne. Den første cykelsti udenfor København blev anlagt året efter i 1893, da Aarhus Bicycle Club anlagde en privat cykelsti fra centrum af Aarhus og ud til den nyopførte cykelbane i Risskov, der løb langs jernbanesporene på Grenåbanen . Herefter blev cykelstier langsomt udbredt til resten af landet, hvor næste anlæg blev 'Heden' (i dag: Sdr. Boulevard) i Odense i 1898. I forbindelse med den voksende biltrafik i løbet af 1920'erne og 1930'erne begyndte udbredelsen af cykelstier at få et større omfang. Den samlede længde af dedikerede cykelstier i Danmark overstiger i dag 10.000 km.

Lovgivning 
Ifølge færdselsloven skal en cyklist benytte cykelstien, hvor en sådan forefindes, og i den retning den er beregnet til. Undtagelsen er dog, hvis cyklens eller bagagens bredde gør det uhensigtsmæssig.

"Er der på vej anlagt særlige baner for forskellige færdselsarter, skal kørende benytte den bane, som er bestemt for færdsel med køretøj af den pågældende art."... " "Cykel eller ikke registreringspligtig knallert må ikke føres på cykelsti, såfremt køretøjet på grund af dets bredde i belæsset eller ubelæsset stand kan være til væsentlig ulempe for andre kørende på cykelstien."

Færdselssikkerhed 

Det diskuteres af og til, om cykelstier reelt øger trafiksikkerheden, eller om det samlede resultat kan være flere uheld, fordi cyklister og bilister for sent opdager hinanden i kryds, når de hver for sig har følt sig trygge i egen vognbane. For at øge bilisternes opmærksomhed males nogle vejkryds op med blå cykelfelter.

Referencer

Se også 

 Supercykelsti

Kilder og eksterne henvisninger 

 Den Store Danske om cykelsti
 Historiens hus om den første cykelsti i Odense
 Vejdirektoratets statistik om danske veje
Fritænkning

Fritænkning er en overvejende amerikansk filosofisk og ikke-politisk platform opstået i miljøet omkring skaberne af den amerikanske forfatning og oplysningstiden i Frankrig og Tyskland.

Fritænkere er naturalister. Virkeligheden begrænses til det, som kan erkendes gennem de 5 sanser eller indirekte indset gennem korrekt anvendt logisk tænkning. Sandhed er den udstrækning, som et udsagn passer med den reelle verden.

De fleste fritænkere betragter religion ikke blot som falsk men også som skadelig; religion har været brugt til at retfærdiggøre krig, slaveri, kønsdiskrimination, racisme, mishandling, intolerance og forfølgelse af mindretal. Stive religiøse dogmer kvæler fremskridtet. Fritænkere er overbevist om, at religiøse påstande ikke kan forsvares over for argumenter baseret på sund fornuft. Ikke blot er der intet at vinde ved at tro på noget falsk, men der er alt at tabe, når vi ofrer fornuftens uundværlige redskab på overtroens alter.

Fritænkere hævder at bekæmpe overtroens og dogmernes magt over forstandens sunde fornuft og er generelt sekularistiske og humanistiske i deres livssyn.

Blandt fritænkere finder man også agnostikere og ateister, og de kaldes ofte gudløse, gudsfornægtere, hedninge, skeptikere og tvivlere.

Filosofi
Tænkning
Brand

Ved en brand eller ildebrand forstås almindeligvis, at en bygning, en bil, et skovområde eller lignende omspændes af ild/flammer. Normalt er der tale om en ukontrolleret tilstand med skadelige virkninger til følge. En brand er en kemisk proces, hvorved et brændbart stof reagerer med med luftens ilt under varmeudvikling.

En brand er i fast materiale afhængig af en antændelsestemperatur. I modsætning til en brand i fast stof kan en væske ikke brænde. Det er dampene herfra, der brænder. Er væsken i stand til at afgive antændelige dampe, brænder disse ved den pågældende væskes flammepunkt.

Årsager til brande 
En brand kan være påsat af mennesker, eller den kan skyldes andre utilsigtede påvirkninger såsom kemiske reaktioner, overophedning fra sollys eller andre varmekilder.

De mest almindelige årsager til skovbrand her i Danmark er uforsigtighed med bål eller cigaretskod samt gnister fra maskiner, der benyttes i skoven.

De mest almindelige årsager til brand i huse er rygning i sengen, efterladte stearinlys, efterladte gryder på tændt komfur eller elektriske varmekilder for tæt på brændbart materiale (glemt at slukke strygejern eller brødrister, eller gardiner og tæpper for tæt på elradiator). 

De hyppigste årsager til bilbrande er kollisionsbrande (f.eks. sammenstød), uforsigtighedsbrande (f.eks. rygning), katalysator (f.eks. udstødning), elanlægget og bevidst ildspåsættelse (se evt. Pyromani).

Se også 

 Kulilteforgiftning (røgforgiftning)

Ild
Mikael Niemi

Mikael Niemi (født 13. august 1959 i Pajala, Norrbottens len) er en svensk forfatter, som især er kendt for bogen "Populærmusik fra Vittula".

Værkliste 
 Man måste kunna försvara sig, radiospil, 1988.
 Näsblod under högmässan, digte, 1988.
 Änglar med mausergevär, digte, 1989. 
 Ulosveisu, skuespil, 1991. 
 Specialaren, skuespil, 1992. 
 Ska hon vara snygg eller oneurotisk, radiospil, 1993. 
 Innan det rasar, skuespil, 1994. 
 Kirkedjævelen, ungdomsbog, 1994.
 Kuppari, skuespil, 1994. 
 Blodsugarna, ungdomsbog, 1997. 
 Populærmusik fra Vittula, 2000.
 Sulebulen, 2004.
 Manden der døde som en laks, 2007
 Skjut apelsinen, 2010  
 Fallvatten, 2012  
 At koge bjørn, 2018

Dramatikere fra Sverige
Digtere fra Sverige
Romanforfattere fra Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Østerskær

Østerskær er et skær, som er det østligste punkt i Danmark og et af Danmarks yderpunkter.

Geografi
Skæret er det østligste område i Ertholmene i det sydlige Østersøen og knap 300 m ud for hovedøen Christiansøs østkyst. Østerskær ligger cirka 18 km nordøst for Gudhjem på nordøstkysten af Bornholm og 170 km sydøst for København. Omkring det ubeboede skær ligger yderligere 3 mindre klipper.

Ertholmene udgør et kommunefrit område som forvaltes direkte af det danske forsvarsministerium.

Østerskær sammen med hele Ertholmene er et naturbeskyttelsesområde, og kun de beboede øer må besøges, mens der råder landgangsforbud på skæret.

Historie

I 1977 klassificeredes hele Ertholmene som Ramsarområde (Ramsar site no. 165), da de udgør Danmarks eneste yngleområde for lomvie (Uria aalge) og alk (Alca torda).

Den 21. april 1999 fik Danmark fastslået sine territorialgrænser af FN ved "Executive order nr 242", og Østerskær indgår heri med tre punkter.

Noter

Ertholmene
Middelsom Herred

Middelsom Herred hed i Kong Valdemars Jordebog Mæthælsholmhæreth (senere form: Mejlsom), og hørte i middelalderen til Ommersyssel; Senere kom det under Hald Len og fra 1660 Hald Amt; I 1794 kom herredet under det da oprettede Viborg Amt (før 1970). Middelsom Herred grænser mod
nord og nordvest til Sønderlyng Herred og Nørlyng Herred, ved Nørreå, mod sydvest til Lysgård Herred, mod syd til Houlbjerg Herred og mod øst til Randers Amt (Galten Herred), hvorfra det skilles ved Gudenå. 

I  herredet ligger følgende sogne:
 Bjerring Sogn – Bjerringbro Kommune
 Bjerringbro Sogn – Bjerringbro Kommune
 Grensten Sogn – Langå Kommune
 Helstrup Sogn – Langå Kommune
 Hjermind Sogn – Bjerringbro Kommune
 Hjorthede Sogn – Bjerringbro Kommune
 Langå Sogn (Langaa) – Langå Kommune
 Lee Sogn – Bjerringbro Kommune
 Mammen Sogn – Bjerringbro Kommune
 Skjern Sogn – Bjerringbro Kommune
 Sønder Rind Sogn (Trap 3. udgave bind 4.: "Rind Sogn") – Viborg Kommune
 Sønder Vinge Sogn – Hvorslev Kommune
 Torup Sogn – Langå Kommune
 Ulstrupbro Sogn – Hvorslev Kommune
 Vester Velling Sogn – Hvorslev Kommune
 Vindum Sogn – Bjerringbro Kommune
 Vinkel Sogn – Viborg Kommune
 Øster Velling Sogn – Langå Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 

  

Herreder i Viborg Amt
SIF

SIF eller S.I.F. har flere betydninger:
 Sif – er, indenfor nordisk mytologi, navnet på Thors kone
 Statens Institut for Folkesundhed – et dansk forskningsinstitut
 Syddanske Ingeniørstuderendes Fællesråd – en studenterorganisation ved Syddansk Universitet
 Systemisk Institut for Familieterapi – en privat psykoterapeutisk uddannelsesorganisation

Mange idrætsforeninger bruger SIF som forkortelse, blandt andet disse:
 Silkeborg Idrætsforening
 Sindal Idrætsforening
 Skovshoved Idrætsforening
 Snekkersten Idrætsforening
 Spentrup Idrætsforening
 Støvring Idrætsforening
 Sydfalster Idrætsforening
 Søværnets Idrætsforening
Eugène Delacroix

Eugène Ferdinand Victor Delacroix (født 26. april 1798 i Charenton-Saint-Maurice i Frankrig, død 13. august 1863 i Paris) var en fransk maler. Delacroix anses for at være en af de største kunstnere fra den romantiske periode. 

Delacroix blev født i Saint-Maurice-en-Chalencon i Ardèche. Han gik først i lære hos Jacques-Louis David, men blev senere i større grad inspireret af den mere farverige stil hos den flamske barokmaler Peter Paul Rubens og sin samtidige franske kollega Théodore Géricault. Delacroix' brug af farver påvirkede også de senere Impressionister.

I 1822 blev hans første maleri, Dantes bark, udstillet på den vigtige udstilling Parisersalonen og to år senere opnåede han succes med sit maleri Massakren i Chios (Scènes des massacres de Scio). Delacroix malede sit mest betydelige værk i 1830, maleriet Friheden leder folket (La Liberté guidant le peuple). Dette maleri viser tydelig forskellene mellem den romantiske stil, og den nyklassiske stil hos kunstnere som David og Ingres. De franske myndigheder købte maleriet, men offentligheden fordømte måden, hvorpå det fremmede frihedstanken. Delacroix fortsatte på trods heraf med at modtage opgaver fra myndighederne i form af store væg- og loftsmalerier.

Eugene Delacroix illustrerede også diverse arbejder af William Shakespeare, Walter Scott og Johann Wolfgang von Goethe.

I 1832 rejste Delacroix til Spanien og Nordafrika, en tur som i stor grad skulle påvirke indholdet i mange af hans fremtidige malerier. Efter Februarrevolutionen i 1848 blev Delacroix' maleri La liberté guidant le peuple endelig udstillet af den nye præsident, Louis-Napoléon Bonaparte.

Delacroix' kunst var hele livet forankret i den romantiske stil. Han var stærkt påvirket af Michelangelo og Rubens. Han malede blandt andet det berømte portræt af komponisten Frédéric Chopin.

Eugène Delacroix døde i Paris, og ligger begravet på Père Lachaise.

Galleri

Eksterne henvisninger 

 
 

Malere fra Frankrig
Historiemalere
Dyremalere
Franskmænd i 1800-tallet
Romantikkens malere
Medlemmer af Académie des beaux-arts
Summativ evaluering

Summativ evaluering skal vurdere, om en minimumskompetence er opfyldt, f.eks svarende til bestået eller ikke-bestået eller ved karaktergivning, i modsætning til formativ evaluering, hvis formål er at styrke den uddannelsessøgendes faglige udvikling. Evalueringen foretages typisk retrospektivt. 

Evaluering
Formativ evaluering

Formativ evaluering skal styrke og stimulere den uddannelsessøgendes faglige udvikling i modsætning til summativ evaluering, der skal afgøre, om en minimumskompetence er opnået svarede til bestået eller ikke-bestået.

Den formative evaluering kan også ses som en 'fremadrettet evaluering', hvor den summative evaluering er rettet mod afsluttet arbejde.
Formative evaluering kan være (i skolebrug):
 At give feedback med henblik på handling, hvad skal der gøres og hvad kan der gøres næst.
 Procesevaluering - evaluering af processen
 Fremadrettet med fokus på læreprocessen
 Integreret i læreprocessen
 Den evaluerede fremviser det ufuldstændige, det ufærdige og fejlene.
 Den evaluerende involverer sig for at understøtte ændring og udvikling.
 Fejl ses som potentiale for udvikling og læring.
 Vægt på validitet

Evaluering
Irans præsident

Siden shahen blev styrtet i 1979, har Iran været en republik. Irans præsident udøver ikke alle de funktioner, der normalt tilkommer et statsoverhoved. Ifølge forfatningen er han underordnet den religiøse leder, som bliver valgt af Ekspertforsamlingen. Mens præsidenten varetager en række udadrettede funktioner, herunder også i forhold til udlandet, er det den religiøse leder, der udøver kontrollen over de væbnede styrker, sikkerhedsapparatet og væsentlige udenrigspolitiske spørgsmål.

Præsidentens rolle blev ændret gennem en forfatningsændring, hvor man også fjernede premierministerposten for så at lægge den sammen med præsidentposten.

Den iranske præsident bliver valgt gennem et nationalt valg, hvor alle kan deltage, efter at de her opnået en bestemt alder. Der er dog visse begrænsninger for, hvem der kan stille op. Alle kandidater skal godkendes af Vogternes Råd. Denne proces regnes for at være en måde, hvorpå man kan sikre, at præsidentkandidaterne overholder forfatningen og ikke bryder de islamiske traditioner. Kun meget få kandidater bliver normalt godkendt. I 1997 blev for eksempel kun 4 ud af 238 kandidater godkendt af rådet. Ingen kvinde er til dato blev godkendt.

Valget sker for en periode på fire år, og der kan kun ske genvalg én gang.

Ifølge den iranske forfatning skal man, hvis den iranske præsident dør, træder tilbage eller på anden måde viger sædet, oprette et Præsidentråd, som så regerer landet, indtil der igen kan holdes valg.

Præsidenten er leder af rådet for kulturel revolution og leder af det nationale sikkerhedsråd.

Iranske præsidenter 
 Abolhassan Banisadr – præsident fra januar 1980 til han ufrivilligt trådte tilbage i juni 1981.
 Mohammad Ali Rajai – valgt til præsident den 2. august 1981 efter Banisadrs afgang og snigmyrdet den 30. august samme år.
 Ali Khamenei – valgt til præsident i oktober 1981, genvalgt i 1985.
 Akbar Hashemi Rafsanjani – valgt til præsident i august 1989 og genvalgt i 1993 hvor han sad på posten til januar 1997.
 Mohammad Khatami – valgt til præsident i 1997, genvalgt i 2001.
 Mahmoud Ahmadinejad – valgt til præsident den 24. juni 2005.
 Hassan Rohani – valgt til præsident den 14. juni 2013.
 Ebrahim Raisi – valgt til præsident den 18. juni 2021.

Eksterne henvisninger 
 Magtstrukturen i Iran, BBC

Præsident
 
Lister over præsidenter
Statsoverhoveder efter land
Drøvtygger

En drøvtygger er et klovdyr, som fordøjer sin føde i 2 trin, først ved at spise råmaterialet og dernæst gylpe det op, tygge det igen og synke det ned i en anden mave.
Mikroorganismer nedbryder cellulose til glukose og omdanner det til fedtsyrerne eddikesyre, propionsyre og smørsyre, som drøvtyggerne så lever af.
Udnyttelsen af cellulose er oppe på 60-70 %.

Ægte drøvtyggere 
Til drøvtyggere hører:
 Firemavedrøvtyggere (Ruminantia)
 Kameler og lamaer

Haredyr 
Haredyr, såsom kaniner, spiser deres mad, har afføring, og spiser dernæst afføringen. Deres fordøjelse minder således om drøvtyggernes.

Andre planteædere 
Mange planteædere, som ikke er drøvtyggere, kan alligevel nedbryde cellulose via mikroorganismer eller svampe:

Heste 
Heste kan nedbryde cellulose i blindtarmen (caecum) ved hjælp af bakterier. De har dog kun en mave, og er ikke i stand til at gylpe maden op.
Kun ca. 30% af cellulosen bliver udnyttet.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 10. apr 2011, videnskab.dk: Næseaber tygger også drøv
Saltsøkrebs

Saltsøkrebs, også kaldet saltsørejer (Artemia) er en primitiv type af vandkrebsdyr. De er på trods af navnet, tættere beslægtet med gællefødder, end med ægte rejer og resten af storkrebsene. De findes ikke i verdenshavene, men ellers overalt i saltvand, hvor de typisk optræder som en del af zooplankton. Artemia har en særlig kendt art Artemia salina, som bliver anvendt til foder til fiskeyngel pga. af det store næringsindhold.

Artemia blev opdaget i Lymington, England i 1755.

Saltsøkrebs kan være metabolisk inaktive som embryoer og kan være i denne tilstand i adskillige år i tør oxygen-fri betingelser. Når de lægges i vand, brister den cystelignende embryo i løbet af få timer og vokser op til en gennemsnitlig størrelse på 1 cm. Saltsøkrebs kan leve i op til et år.

Saltsøkrebsenes nauplier eller larver er mindre end 0,5 mm ved klækning. De spiser mikro-alger, men de spiser også gær, mel, soyapulver og æggeblomme.

Se også 
 Triops
 Dafnie

Eksterne links 
 Artikel om klækning af Artemia salina på AquaInfo.dk 
 Alireza Asem. 2008. Historical record on brine shrimp Artemia more than one thousand years ago from Urmia Lake, Iran, Journal of Biological Research, 9: 113-114. 

Gællefødder
Akvaristik
Silkeborg Ildfestregatta

Silkeborg Ildfestregatta er en folkefest på havnen og i byen i Silkeborg. Arrangementet afholdes cirka hvert 3. år, og i samme forbindelse afholder "De Danske Fyrværkeri Konkurrencer" finalen i Danmarks Mesterskabet i Festfyrværkeri, afskydning af fyrværkeri på foregår på Silkeborg Langsø. Festen varer normalt fra onsdag til lørdag. Der er festtelte og åbne scener med levende musik og andet underholdning, og aftenerne sluttes af med, at hundredvis af både sejler ind i havnen, og nyder et festfyrværkeri sammen med de tusindvis af mennesker på havnen.

Arrangementet har været afholdt siden 1899.

Ekstern henvisning 
 http://www.ildregatta.dk/ 

Ildfestregatta
Devendra Banhart

Devendra Banhart (født 30. maj 1981) er en venezuelansk/amerikansk singer/songwriter.

Diskografi 
 The Charles C. Leary (Hinah, 2002)
 Oh Me Oh My...The Way The Day Goes By, The Sun Is Setting, And Dogs And Dogs And Dogs Are Dreaming, Love Songs Of The Christmas Spirit (Young God, 2002)
 The Black Babies (UK EP) (Young God, 2003)
 Rejoicing in the Hands (Young God, 2004)
 Niño Rojo (Young God, 2004)
 Cripple Crow (XL Recordings, 2005)
 Smokey Rolls Down Thunder Canyon (XL Recordings, 2007)
 What Will We Be (Reprice Records, 2009)
 Mala (Nonesuch Records, 2013)

Ekstern henvisning 

 Young God Records  (på engelsk)

Singer-songwritere fra USA
Víkarbyrgi

Víkarbyrgi er en forladt bygd på Suðuroys sydøstkyst, ved Víkarfjørður og nordvest for holmen Baglhólmur. Foruden Víkarbyrgi medregnes også Hamrabyrgi som en del af bygden. De to bygder, der kun adskilles af åen, blev lagt øde af pesten sóttin 1349 og var ubeboet, indtil omkring 1830.

Sagn 
En kvinde, kaldet "Sneppan" fra Hamrabyrgi, var den eneste overlevende. Den lange isolation under pesten den sorte død gjorde, at hun efter pestens ophør ikke ville have kontakt med andre. For at hun ikke skulle dø af sult, hejste mænd fra nabobygden Sumba tørret kød ned til hende fra en fjeldhammer. En mark i Hamrabyrgi bærer navnet "Snepputoftin" efter hende. (Ruinresterne ved vandfaldet).
Bygden var indtil pestens hærgen i middelalderen én af de største bygder på Suðuroy med egen kirke og kirkegård, og rester derfra kan ses endnu. i 1830 blev Víkarbyrgi igen beboet, da Joen Joensen fra Sumba byggede hus og med sin familie flyttede til stedet. Fra 1980-erne har der ikke været nogen fast beboelse i bygden. Se de mange tomter og stengærder fra middelalderen, særlig i nærheden af elven mod vest ved det lille vandfald..

Sydøst for Víkarsbyrgi ligger den lille karakteristiske holm Baglhólmur, hvis navn sættes i forbindelse med det latinske ord "Bachulus", (bispestav). Baglhólmur har formodentlig været beboet af irske munke, før Vikingetiden på Færøerne.

Historie 
Víkar var indtil 1349 en vigtig bygd, med sin egen katolske kirke.
 695 Irske munke “Paperne” fordrives formodentlig fra Baglahólmur.
 1349 Den sorte pest udsletter bygden, kun kvinden Sneppan overlever.
 1830 Joen Joensen bygger hus.
 1834 Víkarbyrgi har 13 indbyggere.
 1906 40 mennesker bor her.
 1942 Den 31. marts driver en mine i land og beskadiger en del huse.
 1970 Víkarbyrgi har 22 indbyggere.
 1977 Bygden var den sidste på Suðuroy, der fik vejforbindelse. Et lakseopdræt oprettes.
 1998 I november forlader de sidste to fastboende bygden.
 2007 har bygden igen 2 indbyggere

Eksterne henvisninger 
 Sumba.fo om Víkarbyrgi 
 www.faroe islands.dk. Info og fotos

Byer på Færøerne
Suðuroy