kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
De stærke jyder

De stærke jyder var en kristen vækkelsesbevægelse i 1700- og 1800-tallet. De stærke jyder var den første folkelige vækkelsesbevægelse i Danmark. Bevægelsen havde sin oprindelse i området mellem Horsens og Vejle i Jylland omkring byerne Hedensted og Løsning. Blandt de stærke jyder var både gårdejere, husmænd, håndværkere og tjenestefolk. Navnet De stærke jyder fik de først senere. De kaldte sig selv De opvakte.

Vækkelsesbevægelsen var en modreaktion på de store ændringer i oplysningstiden. I Danmark begyndte udskiftningerne på landet, skole- og kirkereformer blev sat i gang, og censur blev afskaffet.

De stærke jyder tog afstand fra en række fornyelser. De protesterede f.eks., da Balles lærebog fra 1791 skulle indføres i skolen og til konfirmationsforberedelsen. De gik også mod den nye evangelisk-kristelige salmebog. De anså både den nye lærebog og den nye salmebog som udtryk for en kristendomsforståelse, der var langt fra bibelsk eller luthersk kristendom. I deres forsamlinger (de såkaldte
konventikler) læste de fortsat de gamle andagtsbøger og sang efter Brorsons salmebog. De ønskede at beholde Kingos salmebog i kirken og Pontoppidans Sandhed til gudfrygtighed i skolen.

I 1839 gav kong Frederik 6. efter for deres civile modstand og gav dem lov til selv at undervise deres børn i private friskoler. I alt blev der i de følgende år bygget 13 opvakte friskoler i sognene mellem Horsens og Vejle.

De stærke jyder havde rødder i både den lutherske ortodoksi og den danske pietisme. Dette blev kaldt for dobbelt oprindelse. Bevægelsen blev i løbet af tiden kritiseret af både herrnhuterne i Christiansfeld, som mente, at de ikke var inderlige og glade nok, og af grundtvigianerne, som fandt dem for snævre. De stærke jyder blev med tiden en del af Indre Mission.

De stærke jyders skoler 

 Lund Privatskole, Glattrup, Danmarks første privatskole/friskole (1839-1875)
 Kragelund (1840-1963)
 Sindbjerglund (1840-1902)
 Remmerslund (1841-1945)
 Korning (1841-1942)
 Gl. Sole (1842-1965)
 Vindelev (-1867)
 Bølling (-1851)
 Glattrup Mark (-1927)
 Lundum (-1917)
 Kragelund Fælled (1895-1948)
 Løsning (1906-1968)
 Bøgballe (1911-)

Referencer

Se også 
 Herrnhutiske Brødremenighed i Christiansfeld
 Bordelumvækkelsen i Bordelum/Sydslesvig
 Konventikelplakat fra 1741

Stærke jyder
Hedensted Kommune
René Laennec

Den franske overlæge René-Théophile-Marie-Hyacinthe Laennec (født 17. februar 1781, død 13. august 1826) opfandt i 1819 stetoskopet. Hans opdagelse skete egentlig en smule tilfældigt, da han var i færd med at undersøge en ung kvinde med brystsmerter. Laennec blev let flov, så han ville helst ikke lægge sit øre mod hendes bryst. Men så kom han i tanke om noget, han havde erfaret sig som ung. Han havde opdaget, at lyde bevæger sig gennem faste genstande. Han greb 24 stykker papir, som han rullede sammen. Derefter placerede han den ene ende af det sammenrullede papir på kvindens bryst og så satte han øret til den anden ende. Til hans store fortrøstning opdagede han, at lydene ikke kun blev overført via papiret, men også blev forstærket.

Læger fra Frankrig
Opfindere fra Frankrig
Franskmænd i 1700-tallet
Franskmænd i 1800-tallet
Optimering

Optimering kan betegne flere ting:

 Optimering (matematik) – Matematisk metode til at finde maksima og minima for funktioner
 Optimering (datalogi) – Øgning af effektiviteten i et it-system 
 Søgemaskineoptimering – Metode til at fremme websiders placering i søgemaskiner
Jarledømme

Et jarledømme er det landområde, som en jarl råder over. Det nordiske jarledømme svarer til det tyske begreb hertugdømme. Sønderjylland var i middelalderen et dansk jarledømme, der i senmiddelalderen ændrede navn til Hertugdømmet Sønderjylland og senere til Hertugdømmet Slesvig.

Se også 
Hertugdømme
Fyrstedømme

Statsformer
Hvid chokolade

Hvid chokolade er et næringsmiddel, hvori de vigtigste ingredienser er kakaofedt, mælk, sukker og almindeligvis vanilje. I modsætning til almindelig (brun) chokolade indeholder hvid chokolade ikke kakaomasse. Kakaofedt er den ingrediens, som bruges i andre chokolader og gør, at de holder sig faste i rumtemperatur, men smelter i munden (det smelter ved ca. 35 grader
). Hvid chokolade har derfor egenskaber, som ligner andre chokolader, men uden at have den samme smag. Nogle mener alligevel, at smagen minder meget om mælkechokolade.

Hvid chokolade blev først lavet i Schweiz efter første verdenskrig. Den blev distribueret i USA i 1984, da Nestlé lancerede sin »Alpine White Chocolate bar«, som kombinerede hvid chokolade og mandler.

Se også 
 Hvid Sjokolade dansk hiphopgruppe

Referencer 

Chokolade
Konventikel

En konventikel (latin conventiculum – lille sammenkomst) er en religiøs sammenkomst I private hjem (dvs. uden for kirken). Oftest var deltagerne lægfolk - dog kunne det hænde, at en præst deltog. Især når denne havde sympati for deltagernes religiøse anskuelser. 

At komme sammen i private hjem for fælles andagt og sang, var karakteristisk for pietismen og metodismen i 1600- og 1700-tallet.

Konventikel i europæisk sammenhæng 
I middelalderen var udtrykket konventikel et nedsættende udtryk for kætterske eller religiøse grupper uden for den tilladte katolske kirke. Så tidligt som i 1199 brugte Pave Innocent III udtrykket "occulta conventicula" (mørke møder) om de grupperinger i Metz, som unddrog sig kirkelig kontrol.

På samme måde fordømte Konsilet i Vienne i 1311 Begarden som konventikler. Begarden (mænd) og Beginen (kvinder) var betegnelsen for kristelige fællesskaber (brødre eller søstre), som hverken aflagde religiøse ordensløfter eller levede i cølibat. Beginen og Begarden (også benævnt Lollards eller Lollharden) førte et religiøst, men ugift liv i fællesskaber i de såkaldte Beginenhuse eller Begardenhuse. Begarden og Beginen fandtes i det 12. århundrede i Nederlandene og i det 13. århundrede også i Tyskland, Frankrig, Norditalien og Schweiz.

Konventikel på dansk 
Herrnhutismen (også benævnt "den glade pietisme"), som kom til Danmark med grev Zinzendorf i 1731, drev sin danske missionsvirksomhed via sammenkomster i private hjem. Det blev den direkte anledning til Konventikelplakaten fra 1741, der forbød disse religiøse sammenkomster i hjemmene uden sognepræstens tilstedeværelse.

Skikken at komme sammen i private hjem "arvede" de gudelige vækkelser (af enkelte også benævnt "forsamlingsbevægelsen") i 1800-tallet i de nordiske lande. De gudelige vækkelser - ikke mindst manifesteret gennem "De stærke Jyder" og "den fynske vækkelse"- var et opgør med den rationalisme, den danske statskirke stod for. På samme tid som de stod for en konservativ pietisme manifesteret gennem fastholdelse ved Kingos salmebog (1699) og Erik Pontoppidans forklaring til Luthers Lille Katekismus (1739).

Konventikelplakaten blev ophævet i 1848. Med grundloven af 6. juni 1849 blev religions- og forsamlingsfriheden en lovfæstet ret.

Se også 

Gudelige forsamlinger
Konventikelplakat

Referencer 
Kirkehistorie
Pietisme
Kristrup Kirke

Kristrup Kirke stammer fra romansk tid i første halvdel af 1100-tallet og blev viet til Sankt Anna. Kirken er kraftigt ombygget i 1857.

Kirkens ydre 
Kirken bestod ved opførelsen kun af skib og kor, men står i dag i den form, som den fik ved ombygningen i 1847. Dengang var kirken i så dårlig stand, at arkitekt H. W. Schrøder lod opføre en næsten ny kirke. Kun vestgavlen og en smule af sidemurene er bevaret. Kirken består i dag af skib og kor. Til koret er bygget en sidefløj, som benyttes som præste- og dåbsværelse. Ved vestgavlet er det et lille våbenhus. Over vestenden er en tagrytter, hvor kirkens klokke hænger. Den er omstøbt af en ældre klokke.

Kirkens indre 

Kirkens indre afslører, at kirken har en ældre historie end dens ydre afslører. Her ses inventar af væsentlig større alder end den nuværende kirkebygning.

Kirkens inventar 

Døbefonten er formentligt jævnaldrende med den oprindelige kirke – og dermed formentligt fra omkring 1130. Den tilhører den type, som kaldes løvefonte, som er udsmykket med løver. Det er en type, som særligt er udbredt i Østjylland mellem Limfjorden og Vejle.

Altertavlen er udført af billedskæreren Mikkel van Gronningen, som virkede fra 1580 til 1610. Der er mange andre billedskærerarbejder, som tilskrives Mikkel van Gronningen (Michel van Grønningen), men hans navn findes kun på altertavlen i Kristrup Kirke. Billedet i altertavelens hovedfelt som forestiller korsfæstelsen er det oprindelige fra 1598. Det dukkede frem bag et senere alterbillede, som blev fjernet i forbindelse med en restaurering i 1908.

Prædikestolen kender man ikke kunstneren bag, men den er opsat i 1640. På grund af stilistiske ligheder med altertavlen mener nogle, at den skyldes en elev af Michel van Grønningen. Prædikestolen er udstyret med våbenskjolde for adelsfamilierne Skeel og Brock. Det peger på, at giveren har været herremanden Jørgen Skeel på Hevringholm, der var gift med en datter af Eske Brock på Gammel Estrup.

Gravminder 

Kirken rummer to epitafier. Det ældste er opsat i 1677, skønt præsten Niels Jensen Winter, det er minde for sammen med hans hustru, først døde i 1695. Det har i midterfeltet et maleri af ægteparret.
Det andet har indskrift på latin. Det er en mindetavle over præsten Ebbe Pedersen Gimling, der døde i 1736.

Referencer 
 Per Schultz-Knudsen m.fl.: Kristrup Kirke, hæfte udgivet af Kristrup Menighedsråd 2004

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kristrup Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Randers Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Randers Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Randers
Mørvig

Mørvig (dansk) eller Mürwik (tysk) er en bydel i det nordøstlige Flensborg beliggende ved Flensborg Fjord i landskabet Angel i delstaten Slesvig-Holsten, Nordtyskland. Overordnet kan bydelen inddeles i distrikterne; Stützpunkt (Marinestationen), Osbæk, Vandløs, Friedheim (Fredhjem) og Solitude. Bydelens centrum er det nyskabte Tved Plads (Tved Plak). Områder ud mod fjorden er Tved Mark og Farnæsodde. Med til Mørvig hører også området Klosterskov. Mørvig grænser i sydvest til Fruerlund, i sydøst til Engelsby og i nordøst til nabobyen Lyksborg (Mejervig).

Stednavnet optræder første gang i 1734 og henføres til myr (oldnordisk mȳrr) for mose. Stednavnet betyder altså mosens bugt. Endnu i 1800-tallet var Mørvig en lille bebyggelse ved Mørvig Bugt, der hørte under Adelby Sogn (Husby Herred, Flensborg Amt) og senere under Fruerlund kommune. Først i slutningen af 1800-tallet udviklede Mørvig sig til et populært badested for flensborgerne. Det blev populært at bade i det fri og det tiltrak gæster fra Flensborg og andre steder. To hoteller blev bygget. I 1903 blev arealet ud ved fjorden opdaget af den tyske marine og marinestationen Mørvig blev anlagt, som op til i dag præger billedet af Mørvig. I 1910 blev Mørvig (som del af Fruerlund) indlemmet i Flensborg.

Bydelen Mørvig har fra at være en enklave for marinen efterhånden udviklet sig til at blive Flensborgs største bydel. Mørvig har nu cirka 14.344 indbyggere og omfatter ud over det gamle Mørvig også dele af de indtil 1910 selvstændige kommuner Tvedskov, Tved og Fruerlund. I 1952 fik Kraftfahrt-Bundesamt (Forbundskontoret for motorkøretøjer) til huse i Mørvig. Foruden andre opgaver, som at give tilladelser til brug af nyudviklede biltyper / bilprodukter, er det centrale register for færdselsovertrædelser i Tyskland under departementet. I Tyskland kendt som Verkehrssünderkartei (Færdselssynderregister), hvor visse overtrædere af færdselsloven tildeles strafpoint.

Se også 
 Mørvig vandtårn

Eksterne links

Noter 

Byer i Angel
Bydele i Flensborg
Venstrehåndet

Venstrehåndet er det fænomen, at nogle personer foretrækker at skrive, kaste og spise med venstre hånd. Venstrehåndede personer er normalt også venstrefodede.

Cirka 8-13 % af verdens befolkning er venstrehåndet. Blandt disse er der en overvægt af mænd i forhold til kvinder i forholdet 1,2:1.

Man ved ikke helt, hvorfor nogle er venstrehåndede, men én teori går ud på, at der findes et gen, som bestemmer, at de fleste mennesker skal være højrehåndede, og at 20 % af os fødes uden dette gen. Disse vil have 50 procents sandsynlighed for at blive venstrehåndede. En anden teori går ud på, at stress hos moderen under graviditeten kan føre til, at barnet bliver venstrehåndet.

Nogle mener, at venstrehåndede er mere udsatte for sygdomme end højrehåndede, men at venstrehåndede til gengæld er mere kreative og oftere har kunstneriske talenter. Dette har sammenhæng med, hvilken hjernehalvdel der er mest aktiv. Hvis du gør mange bevægelser med venstre kropshalvdel (eks. skrive), vil højre hjernehalvdel være i størst aktivitet, og modsat. De to hjernehalvdele har ansvaret for forskellige opgaver, og derfor vil venstrehåndede og højrehåndede have øget hjerneaktivitet i modsatte hjernehalvdele og derfor kunne have forskellige talenter.

Selv om venstrehåndede udgør omkring 10 procent af befolkningen, har fem af de sidste syv amerikanske præsidenter været venstrehåndede: Gerald Ford, Ronald Reagan, George H.W. Bush, Bill Clinton og Barack Obama. Barack Obamas modstander i 2008-valgkampen, John McCain, er også venstrehåndet. Også Osama Bin Laden var venstrehåndet.

Kejthåndethed 
Da venstrehåndede er en minoritet i en højrehåndet verden, blev de før i tiden tvunget til at skrive med den "rigtige" hånd i skolen.
På engelsk hedder "højre" right (rigtig), på tysk rechts (ret, rigtig) og på fransk droit (ret, retfærdig, oprigtig).
Det latinske ord for venstre betyder ond/truende på engelsk (sinister).
På engelsk hedder "venstrehåndet" left-handed (kejtet, klodset, uheldig), og venstre på fransk er gauche (kluntet, klodset).
En fyrste eller konges ægteskab med en borgerlig, uden arverettigheder for børnene, hedder en vielse til venstre hånd. Dårligt håndværk kaldes venstrehåndsarbejde.

Noter

Kilder 
 Munksgaard Omvendt Fremmedordbog
 Gyldendals Røde Ordbøger: Engelsk-dansk
 Gyldendals Røde Ordbøger: Tysk-dansk
 Gyldendals Røde Ordbøger: Fransk-dansk

Fysiologi
Genetik
Bø (Nordland)

i Telemark

Bø er en kommune i Nordland. Kommunen ligger på den vestlige del af Langøya, og regnes som en del af landskapet Vesterålen. Den har grænse i øst til Sortland og i nordøst til Øksnes.

Kultur 
Forfatteren Regine Normann var ligesom komponisten Ketil Vea fra Bø . Kommunen er deltager i Skulpturlandskab Nordland med skulpturen Manden fra havet.

Ændringer af kommunegrænser 
Bø kommune har haft få ændringer af kommunegrænserne. 1. januar 1866 blev en lille del af Øksnes kommune med 40 indbyggere overført til Bø. 1. januar 1964 blev Kråkberget kreds og områder på halvøen nord for Kråkberget overført fra Øksnes til Bø. Dette område havde 271 indbyggere.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Bø på kort fra Kulturnett.no

Kommuner i Nordland
Dønna

Dønna er en økommune i landskabet Helgeland i Nordland fylke i Norge. Den er i nord omgivet af kommunerne Træna og Nesna, i øst Leirfjord, i syd Alstahaug og i sydvest Herøy. De tre største øer i kommunen er Dønna, Løkta og Vandve.

Kommunen har en stor skærgård som består af øer, holme og skær. Havet er ikke så dybt skærgården, så der er godt fiskeri. Hovedøya Dønna består af fjeldformationen Dønnamannen (858 m.o.h.). De andre øer i kommunen er relativt lave.

På nordsiden af Dønna ligger Altervatn naturreservat.

Historie 
Gravfeltet på Gleinsnæsset, med sine 21 grave, er fra jernalderen. Vardehaugen (lokalt Valhå'jn) er en 35 m høj gravhøj fra romerriget, hvorpå Nord-Europas største fallos er etableret for over 1600 år siden, til ære for Njord og Nerthus. Flere andre steder, blandt andet på øen Løkta (Hov), er der også et område med gravhøje fra vikingetiden.

Området var længe et magtcentrum på Helgeland, da en række af kongens hirdmænd boede her. Storbonden Grankjell og hans søn Åsmund Grdankjellson bosatte sig på Dønnesgodset omkring år 1000, og var ofte i strid med Hårek fra Tjøtta.

I samme område,
under Dønnesfjellet (127 moh), også kaldt «Nordvestkapp», ligger Dønnes Kirke, der blev bygget i 1200-tallet af Pål Vågaskalm. Dønnesgodset var en tid regeringssæde for Nordlandene, beboet af amtmanden Peder Christophersen Tønder; Det var en tid Nord-Norges største landejendom, og bestod af omkring 200 gårde fra Namdalen i syd til Salten i nord.

I 1500-tallet etableredes Bjørnsmartnan, som omkring 1870 var et af landets største årlige markeder, afholdt i byen Bjørn. Kommunens tusenårssted er Nordvik gamle handelssted, som menes at være Nord-Norges ældste bevarede handelssteder.

Dønna kommune blev oprettet 1/1 1962; Indtil da bestod området af to forskellige kommuner; Dønnes og Nordvik.
Administrationscenteret er Solfjellsjøen, og byen Bjørn har regelmæssig hurtigbåd og færgeforbindelse til Sandnessjøen eller Søvik. Kommunen fik i 1999 broforbindelse til Herøy.

Personer fra Dønna 

 Åsmund Grankjellson († 1050), sysselmand
 Pål Vågaskalm († 1245), medlem av kongens hird
 Preben von Ahnen († 1675), Lensherre
 amtmann Peder Christophersen Tønder († 1694)
 Isach Jørgen Coldevin († 1793), militær
 Anton Christian Bang († 1913), biskop, historiker, regeringsmedlem
 Ole Rølvaag († 1931), professor og forfatter
 Fredrikke Tønder-Olsen († 1931), kvinnerettighedsaktivist
 Axel Coldevin, professor og forfatter († 1992)
 Steinar Bastesen (1945–) politiker, stortingsmand
 Odd Eriksen (1955–), politiker, regeringsmedlem

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Dønna på kort  fra Kulturnett.no

Kommuner i Nordland
Madlib

Madlib (født Otis Jackson Jr., 24. oktober 1973 i Californien) er en amerikansk undergrundsproducer, rapper og dj.  Han har kontrakt med pladeselskabet Stones Throw, der også huser bl.a. J Dilla, MED og Madlibs bror Oh No.

Madlib har anvendt mange pseudonymer, bl.a. The Beat Konducta, Quasimoto, YNQ (Yesterdays New Quintet) og Dj Rels. Han er blandt de mest anerkendte hiphop-producere i 2000'erne.

Karriere
Han startede ud i gruppen Lootpack, der op igennem 90'erne var en del af The Likwit Crew, der bl.a. også omfattede Tha Alkaholics, for hvem Madlib lavede sine første produktioner.

I 1999 udsendte Madlib, Wildchild og Dj Romes det første Lootpack-album 'Soundpieces: Da Antidote' på det fremstormende indieselskab Stones Throw Records. Albummet satte nye standarder for undergrundshiphoppen, og ikke mindst Madlibs lettere obskure lag-på-lag-produktioner imponerede musikkritikerne.

Første udgivelser
Madlib blev derfra Stones Throw Records ansigt udadtil. Året efter udsendte han sit første soloalbum, 'The Unseen', under aliasset Quasimoto; et storrygende, umoralsk og flippet rappende alter ego med en stemme præget af kraftig indtagelse af helium. 'The Unseen' blev lidt af et kult-hit i det amerikanske musikmiljø.

Den gode Madlib stoppede dog ikke her. Han udgav i starten af årtusindet bl.a. albums som sig selv (bl.a. den instrumentale Blue Note-samplende 'Shades of Blue'), som Yesterday's New Quintet (en jazz-kvintet bestående af fem nye Madlib-udspaltninger) og som Jaylib, der var et samarbejde med den nu afdøde J. Dilla, der på flere områder (bl.a. musikalsk vovemod og indflydelse) lignede Madlib.

Alt imens Madlib udgav sine egne plader havde han også tid til at producere for en uendelig lang række af kunstnere. Ikke mindst de andre kunstnere på Stones Throw Records (M.E.D./Medaphor, Dudley Perkins og brormand Oh No) har haft stor glæde af Madlibs stenede og ekletiske samplebaserede produktioner.

I 2004 kom endnu et højdepunkt, da Madlib gik sammen med rapperen M.F. Doom under navnet Madvillain på albummet 'Madvillainy'.

Senest har Madlib bl.a. udgivet instrumental-albummet 'The Beat Konducta – Movie Scenes', der skulle fungere som soundtrack til en ikke-eksisterende film og Yesterdays New Quintet-albummet 'Yesterdays Universe'.

Diskografi 
 The Unseen
 Shades of Blue
 The Further Adventures of Lord Quas
 Madvillainy
 The Beat Konducta – Movie Scenes

Referencer 
 Madlib på DRs musikleksikon
 
 

Fra DR's Musikleksikon
Rappere fra USA
Dj's fra USA
Peanut Butter Wolf

Peanut Butter Wolf er ejer og stifter af undergrundspladeselskabet Stones Throw Records, der blandt andet huser Madlib, MED, Oh No, James Pants, Dudley Perkins, Percee P, Georgia Ann Muldrow og J Dilla.

Eksterne henvisninger 
 

Musikproducere fra USA
Tjek fødselsår
University of Hawaii

University of Hawaii er et Amerikansk universitet beliggende i delstaten Hawaii. Det blev etableret i 1908 og har cirka 50.000 studerende. 

Universitetet står blandt andet bag Mauna Kea Observatoriet på øen Hawaii (The big Island).

Eksterne henvisninger 

Universiteter i Hawaii
Honolulu
Johan Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp

Johan Adolf, Hertug af Slesvig-Holsten-Gottorp (27. februar 1575 – 31. marts 1616) var hertug i de gottorpske dele i hertugdømmerne Slesvig og Holsten fra 1590 til 1616. Han var den tredje søn af Hertug Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp og Christine af Hessen.

Liv og gerning

Tidlige liv 
Johan Adolf blev født på Gottorp Slot den 27. februar 1575 som tredjeældste søn af Hertug Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp i hans ægteskab med Christine af Hessen. Han blev opdraget ved sin morbror, landgrev Vilhelm 4. af Hessen-Kassels kryptocalvinistiske hof i Kassel.

Da han var en yngre søn, blev han for at sørge for hans underhold allerede som barn udnævnt til fyrstbiskop af Lübeck og fyrstærkebiskop af Bremen. Efter, at begge hans ældre brødre, Frederik 2. og Philip, døde i utide, blev Johan Adolf i 1590 som 15-årig hertug af Slesvig-Holsten-Gottorp. Efterfølgende overdrog han begge bispedømmer til sin yngste bror Johan Frederik.

Regeringstid 
I 1590 gav han købstadsrettigheder til Tønning og Garding, og i 1603 ophøjede han Husums stabelret til købstadsret.

Hertug Johan Adolf havde et anstrengt forhold til Danmark, indtil han i 1596 indgik ægteskab med Christian 4.s søster Augusta. Johan Adolf var påvirket af calvinismen og havde reformerte teologer på Gottorp Slot. Dog forblev hustruen Augusta ortodoks lutheraner.

Omkring 1565 indledte han en omfattende ombygning af Gottorp Slots nordfløj. Han opførte slottets festsal (Hjortesalen) og udbyggede slotskapellet. Han viste interesse for botanik og matematik og grundlagde biblioteket på Gottorp. 

Hertug Johan Adolf fastslog i 1608, at førstefødselsretten skulle bestemme arvefølgen i det gottorpske fyrstehus. 

Han blev efterfulgt som hertug af sin søn Frederik.

Ægteskab og børn 
Johan Adolf giftede sig den 30. august 1596 på Københavns Slot med Augusta af Danmark (1580–1639), datter af kong Frederik 2. af Danmark og Sophie af Mecklenburg. I ægteskabet blev der født 8 børn:

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Huset Oldenburg
Hertuger af Slesvig
Hertuger af Holsten
Fyrstbiskopper af Lübeck
Personer fra Slesvig by
Supervoksen

Supervoksen (eng. titel Triple Dare) er en dansk ungdomsfilm fra 2006, instrueret af Christina Rosendahl efter manuskript af Mette Heeno.

Handling 

Filmens hovedpersoner er tre veninder på 15 år, der går i gymnasium på første år. I gymnasiet har de om forskellige kulturers ritualer i forbindelse med overgangen til at blive voksen. De beslutter at konfirmation er meningsløst ritual og vil lave deres eget ritual. De skriver derfor en række ting ned som de skal gøre. Det afgøres derefter ved lodtrækning hvem der skal gøre hvilke ting. Første opgave bliver at skulle tungekysse med en dreng, der kaldes Ymer. Næste opgave bliver at udgive sig for at være luder. Tredje opgave bliver at tungekysse med en anden pige. Opgaverne giver pigerne problemer efterfølgende, både internt i den lille klike og for den enkelte i forhold til identitet og selvforståelse.

Medvirkende 
Emma Leth – Rebekka
Cathrine Bjørn – Sofie
Amalie Lindegård – Claudia
Sebastian Jessen – Rebekkas storebror
Charlotte Sieling – Rebekkas mor
Lars Brygmann – Rebekkas far
Cyron Bjørn Melville – Adam
Søren Bregendal – Rasmus
Niklas Lundstrøm – Ymer
Simone Bendix
Amalie Rendtorff-Smith - Kathrine
Nikolaj Coster-Waldau - Martin

Eksterne henvisninger 
 
Filmens egen hjemmeside:

Danske film fra 2006
Robertprisen for årets børne- og familiefilm
LGBT-relaterede film fra Danmark