kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Københavns Forstadsklubbers Boldspil Union

Københavns Forstadsklubbers Boldspil Union (K.F.B.U.) var en lokal københavnsk fodboldunion, som blev skabt som en fællesunion (udvidet turneringssamarbejde) mellem forstadsunionerne fra Nordre Birks Boldspil-Union, Amager Boldspil-Union og Valby Boldspil Union, som på det tidspunkt ikke var medlem af Københavns Boldspil-Union. Den 1. maj 1918 blev Nørrebros Fodbold Union optaget som den fjerde union.

Amager Boldspil-Union indkaldte til et indledende møde i december måned 1915 og et efterfølgende møde den 8. februar 1916, hvor unionen blev stiftet under navnet De københavnske Forstadsklubbers Boldspil Union. Først på et møde søndag den 28. januar 1917 fik sammenslutningen navnet Københavns Forstadsklubbers Boldspil Union. Første og eneste formand igennem unionens levetid blev L. Hartoft – som repræsentant fra Nordre Birks Boldspil-Union. Unionen blev ikke optaget i Danmarks Idræts-Forbund, men i efteråret 1918 blev den optaget i Københavns Boldspil-Union som en særlig afdeling med egen turneringsledelse – på en to-årig ordning.

Unionen blev opløst ved udgangen af 1920 som et direkte resultat af omkostningerne forbundet med Rigsdagens beslutning i foråret samme år om at beskatte alle offentlige sportskampe. Unionens medlemsklubber blev delt imellem Københavns Boldspil-Union (16 klubber) samt Sjællands Boldspil-Union (klubberne under Nordre Birks Boldspil Union).

Den 1. april 1917 startedes et fællesorgan under navnet Fodboldbladet som en fortsættelse af Amager Boldspil Unions blad, Unionsbladet og Valby Boldspil Unions blad, Fodboldbladet, som blev udgivet under resten af unionens levetid.

Unionen afholdt en række turneringer på nogle mangelfulde anlæg, som var medvirkende til at Københavns Kommune efterfølgende anlagde flere idrætsanlæg i forstæderne.

Referencer 

Fodboldorganisationer
Etableret i 1916
Hans í Mikladali

Hans Hansen (født 14. november 1920 i Mikladalur, død 8. marts 1970 i København), også kendt som Hans í Mikladali, var en færøsk kunstmaler.

Liv og virke 
Hans Hansen blev født i bygden Mikladalur på Kalsoy i Færøernes nordligste øgruppe Nordoyar. Som andre unge færøske mænd tog 15 år på havfiskeri. Senere kom han i malerlære og blev i 1942 malersvend. Under den 2. verdenskrig boede han på Island, hvor han inspireret af af den islandske kunstner Johannes Kjarval fik interesse for kunst. 1949 tog Hans Hansen til København, hvor han 1949 -1953 var på Bizzie Høyers tegneskole og senere 1953-1957 på Kunstakademiet i København. På akademiet studerede han også freskomaleri. 1958 tog han sammen med sin færøske kunsnerkollega Ingálvur av Reyni på en studierejse til Paris.

Efter endt uddannelse flyttede han til Tórshavn. Hans Hansen hører til den banebrydende generation af færøske malere der i deres ungdom blev inspireret af Sámal Joensen-Mikines. Hans motiver var ofte forbundet med landskaber, huse og mennesker fra Kalsoy.

Hans Hansen ligger begravet i Mikladalur.

Billedgalleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
  hos Færøernes Kunstmuseum
 

Malere fra Færøerne
Personer fra Norderøerne
Sputnik (flertydig)

Sputnik har flere betydninger:

 Sputnik – en række sovjetiske satellitter.
 Sputnik 1 – var den første af dem.
 TV 2 Sputnik – TV 2's internetbaserede tv-kanal, som siden har skiftet navn til TV 2 Play.
 Sputnik (nyhedsbureau) – nyhedsbureau i Moskva
 Sputnik V – russiskudviklet vaccine mod Covid19
 Sputnik (film) – russisk spillefilm fra 2020 af Jegor Abramenko
Kalundborg Folkeblad

Kalundborg Folkeblad var et mindre lokalt dagblad, der inden sin nedlæggelse udkom seks dage om ugen i cirka 7.500 eksemplarer. Mandag til fredag udkom avisen om eftermiddagen, om lørdagen som morgenavis. Avisen dækkede fra Svinninge i øst til Samsø i vest og fra Sejerø i nord til og med Høng, Gørlev og Dianalund i syd, og dækkede således primært Kalundborg Kommune. 

Med over 20.000 daglige læsere var det cirka halvdelen af den voksne befolkning i området, der læser avisen. Dermed var Kalundborg Folkeblad et af de bedst dækkende lokale dagblade i Danmark.

Avisen blev udgivet af A/S Medieselskabet Nordvestsjælland.

Kalundborg Folkeblad udkom første gang i 1907. Avisens hovedsæde er bladhuset på hjørnet af Skibbrogade og Bredgade i Kalundborg. Huset blev bygget i 1903; den gang hjørnet af Skibbrogade og Pavestræde.

I slutningen af 2011 besluttede udgiveren A/S Medieselskabet Nordvestsjælland at standse udgivelse af Kalundborg Folkeblad, og i stedet at slå avisen sammen med Venstrebladet, der ligeledes blev udgivet af A/S Medieselskabet Nordvestsjælland. Den sammenlagte avis fik navnet Nordvestnyt. Kalundborg Folkieblad udkom sidste gang den 2. september 2011.

Noter

Eksterne henvisninger 
 nordvestnyt.dk – fælles portal for Medieselskabet Nordvestsjællands udgivelser.

Aviser fra Sjælland
Folkeblad
Englands flag

Englands flag hedder St George's Cross (= "Skt. Georgkorset"). Skt. Georgs Kors er et rødt kors på hvid bund. Skt. Georg (på dansk: Sankt Jørgen) er skytshelgen for England og forskellige andre lande og regioner, og hans banner bruges som nationalt flag af både England og Georgien, men også som byflag af adskillige byer, bl.a. Milano, Bologna, Genova og Freiburg. Det italienske parti, Lega Nord, bruger ligeledes flaget som sit officielle symbol.

Man formoder, at flaget først blev brugt som uniformsmærke for engelske soldater under korstogene, og man ved, at Tempelridderne brugte det som deres mærke. Fra ca. 1277 har det været Englands nationale flag.

Efter personalunionen med Skotland i 1603, skabte man et kombineret britisk flag i 1606 (Union Jack), men Englands flag er stadig Skt. Georgs Kors, og det bruges fortsat, når man ønsker at markere et tilhørsforhold til England alene (modsat det Storbritannien) – som f.eks. i fodbold, hvor England, Skotland, Nordirland og Wales har hvert deres landshold.

Se også 
 Listen over britiske flag

Flag fra Storbritannien
Flag
Macadamianød

Macadamianødden kommer oprindeligt fra regnskovene i det subtropiske Queensland i Nordøstaustralien, hvor de blev opdaget i 1800-tallet og har navn efter videnskabsmanden dr. John MacAdam.

Macadamianødden er den eneste af de oprindeligt australske afgrøder, der produceres og eksporteres i større mængder. Træet, der hedder Macadamia integrifolia, er stedsegrønt og på størrelse med et æbletræ, og nødderne vokser i klaser. Nødden består yderst af grønt frugtkød og selve kernen er omgivet af en ekstremt hård brun skal, som er næsten umulig at knække uden specielt værktøj.

Anvendelse 
Macadamianødder anvendes både i rå form i industrien og i tilbredt form f.eks. tilsat chili eller ristet i honning og rullet i sesamfrø.

Macadamianødder anvendes også til at fremstille koldpresset macadamia nøddeolie.

Macadamianødder er giftige for hunde.

Kilde 

 Here's Why Macadamia Nuts Are So Delicious and So Crazy Expensive. Howstuffworks 2019
 Macadamia.dk (information om macadamianødder & olie) 
 Dansk importør af macadamianødder og olie (sprechler.com) 

Botaniske nødder
Gastronomiske nødder

sv:Macadamia
Bjerring

Bjerring er en forstad til Bjerringbro, men var oprindeligt en lille landsby (og et ejerlav). Bjerringbro er netop opkaldt efter "broen (over Gudenåen) ved Bjerring".

I Bjerring ligger Bjerring Kirke, som er Bjerring Sogns kirke.

Ejerlavet Bjerring er delt mellem Bjerring Sogn og Bjerringbro Sogn.

Et kuriosum er at polarforskeren Vitus Berings familie kom fra Bjerring og tog navn efter landsbyen.

Etymologi 
Navnet Bjerring er afledt af bjerg.

Historie 
Bjerring er nævnt første gang 1346 som Bering. Bjerring landsby bestod i 1682 af 9 gårde, 1 hus med jord og 11 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 439,0 tønder land skyldsat til 65,15 tønder hartkorn. Dertil kom Bjerring mølle med 4,4 tønder land jord skyldsat til 0,59 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var græsmarksbrug med tægter.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Kristian Hald: Vore Stednavne; Udgivet af Udvalget for Folkeoplysningens Fremme. C. E. Gads Forlag, København 1950.
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Bjerringbro
Bydele og forstæder i Danmark
Cream

Cream var en musikgruppe bestående af guitaristen Eric Clapton, fra The Yardbirds og John Mayall & the Bluesbreakers, bassisten Jack Bruce, fra Bluesbreakers, Manfred Mann og Graham Bond Organisation, og trommeslageren Ginger Baker ligeledes fra Graham Bond Organisation.

Cream var den første egentlige gruppe, sammensat af stjerner fra andre grupper, og derfor kaldet en supergruppe. De spillede rock tilsat blues og psychedelia i perioden 1966-1968.

Diskografi 

 Fresh Cream, 1966
 Disraeli Gears, 1967
 Wheels of Fire, 1968
 Goodbye, 1969
 Live Cream, 1970
 Live Cream Volume II, 1972
 Royal Albert Hall London May 2-3-5-6 2005, 2005

Eksterne henvisninger 

 
 Kremen av rock

Rockgrupper fra Storbritannien
Supergrupper
Roskildes Musikhistorie

Roskildes Musikhistorie (eller opkaldt efter projekts website Musikhistorie.dk) var et lokalt Roskilde-projekt om musikhistorien, som den så ud fra Roskilde. Det var formålet med projektet at indsamle, dokumentere og formidle Roskildes musikhistorie og det tilknyttede website indeholdte tekster om klassisk musik, rock, pop, folkemusik og jazz. Websitet stillede også en lang række originale materialer til rådighed, såsom historiske filmklip, lydoptagelser, originale billeder og artikler. 

Projekt Roskildes Musikhistorie blev administreret af Roskilde Kulturforvaltning og Lokalhistorisk arkiv, og de har arbejdet med hjemmesiden fra 2006 og frem til 2017. Projektet har bl.a. resulteret i bogen "Roskilde Rock 1962-72" (Thomas Gjurup, 2005), musikudstillinger, artikler og historiske koncerter.

Eksterne henvisninger 
 

Musik fra Danmark
Musikhistorie
Clara Zetkin

Clara Eissner, bedre kendt under sin samlevers navn: Clara Zetkin (født 5. juli 1857 i Königshain-Wiederau, død 20. juni 1933 i Archangelskoje nær Moskva) var en indflydelsesrig tysk, socialistisk politiker og forkæmper for kvinders rettigheder.

Levnedsløb 
Clara Zetkin uddannede sig som lærer på et privat seminarium i Leipzig, og fra 1874 fik hun kontakt til kvinde- og arbejderbevægelsen.

På grund af den såkaldte "socialistlov", der var gældende i Tyskland mellem 1878 og 1890, og som forbød socialdemokratiske aktiviteter uden for landdagene og rigsdagen, måtte Zetkin gå i eksil i 1882, først til Zürich og senere til Paris. Der levede hun sammen med en russisk revolutionær, Ossip Zetkin, som hun fik to sønner med, og hvis navn hun antog. Ossip Zetkin døde i 1889, og i efteråret 1890 vendte familien tilbage til Tyskland.

I 1899 giftede hun sig som 42-årig med den 24-årige kunstmaler Friedrich Zundel, som hun dog måtte lade sig skille fra i 1928 efter langvarig fremmedhed mellem dem. På en international socialistkongres i Stuttgart i 1907 kom hun til at kende den russiske kommunist Vladimir Lenin, og ham fik hun et livslangt venskab med.

Politisk arbejde 
Indtil 1917 var hun aktiv inden for det tyske socialdemokrati (SPD), hvor hun tilhørte den revolutionære, marxistiske fløj. I protest mod borgfredspolitikken under den 1. verdenskrig tilsluttede hun sig det udspaltede venstrefløjsparti, USPD, i 1917. Der tilhørte hun de mest revolutionære, Spartakusgruppen (i 1916 omdøbt til Spartakusforbundet). Denne gruppe blev senere kernen i det tyske kommunistparti (KPD), hvor Zetkin havde stor indflydelse. 

I årene mellem 1920 og 1933 var hun partiets repræsentant i Weimarrepublikkens rigsdag, men efter nazisternes magtovertagelse blev KPD forbudt, og Zetkin flygtede til Sovjetunionen.

Den 5. marts 1933 blev hun for sidste gang valgt til den tyske rigsdag, men da de kommunistiske mandater blev kasserede fik hun ikke en plads i rigsdagen denne gang.

Kvindernes internationale kampdag, der årligt markeres den 8. marts, opstod efter forslag fremsat af Clara Zetkin ved et møde i Folkets Hus på Jagtvej i København i 1910.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Fra møde med Lenin Tekst af Clara Zetkin om en diskussion mellem hende og Lenin om det tyske kommunistpartis kvindearbejde.

Politikere fra Weimarrepublikken
Medlemmer af tyske rigsdag 1933-1945
Kommunister fra Tyskland
Macadamia-slægten

Macadamia-slægten (Macadamia) er udbredt med 7 arter i det østlige Australien og 1 på Sulawesi. Det er små, mellemstore eller store, stedsegrønne træer. Bladene sidder kransstillet 3-6 sammen, og de er lancetformede eller elliptiske med hel eller tandet-tornet rand. Blomsterne sidder samlet i slanke klaser, og de enkelte blomster er små med fire blosterblade. Frugten er en meget hård, rund "nød", der indeholder én eller to kerner. Her nævnes kun de to arter, som sætter spiselige nødder. Macadamia tetraphylla er sjælden som vildtvoksende, da de to arter danner mere livskraftige hybrider.

 Macadamia integrifolia
 Macadamia tetraphylla

Planteslægter

ja:マカダミア#マカダミアナッツ
Diaspora

Diaspora (på oldgræsk, διασπορά – "spredning") bliver brugt om folk eller befolkningsgrupper, der frivilligt eller ufrivilligt lever spredt udenfor hjemlandet.

Udtrykket stammer fra den græske oversættelse af Det Gamle Testamente (Septuaginta) , 5.Mos. 28:25 og fortæller om de jøder, der i det babyloniske fangenskab (587-539 f.Kr.) blev ført fra hjemlandet Judæa til en eksiltilværelse i Babylon. Ikke alle jøder vendte tilbage, da perserkongen Kyros ophævede eksilet, og mange jøder forblev spredt over hele Mellemøsten og middelhavsregionen.

Efter den romerske hærfører Titus's ødelæggelse af Jerusalem og Templet i Jerusalem i 70 e.Kr. opstod der igen spredning, og med årene blev der etableret store jødiske kolonier i alle de vigtigste byer overalt i antikken som Rom, Alexandria, Athen, Kartago, Konstantinopel, Efesos og Antiokia. Helt frem til dannelsen af staten Israel i 1948 levede langt den største del af det jødiske samfund i diaspora.

Den hebraiske betegnelse for eksilet er Galut.

En lang række folk og folkeslag lever i diaspora.

Jødedom
Antikken
 
Migration
Macadamia integrifolia

 
Macadamia integrifolia er et lille, stedsegrønt træ med en tæt, busket vækst. Nødderne er meget næringsrige og det meste af fedtindholdet består af flerumættede fedtsyrer. Blomsterne giver en god honning, og veddet er meget holdbart. Nødderne er giftige for hunde.

Beskrivelse 
Barken er først lyst grågrøn og vortet. Senere bliver den grå og rynket. Gamle stammers bark er violetbrun og glat. Knopperne sidder modsat eller kransstillet. De er spidse og brune. Bladene er elliptiske med tornet-tandet eller bølget rand. 

Blomstringen sker i marts (når træet vokser på den nordlige halvkugle), og blomsterne sidder samlet i endestillede, oprette, slanke klaser. De enkelte blomster er hvide eller lyserøde og rørformede med fremstående støvdragere. Frugterne er nøddelignede med en tydelig spids og en hård skal.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 13 m (de dyrkede former er dog væsentligt mindre).

Hjemsted 
Arten er hjemmehørende i Queensland og New South Wales i Australien, hvor den vokser på frugtbar, basaltisk jord i udkanten af frodige regnskove op til 850 m over havet sammen med sjældne og truede arter som bl.a. Cordyline congesta, Cryptocarya foetida, Cupaniopsis newmanii, Endiandra hayesii, Randia moorei og Tinospora tinosporoides.

Anvendelse 
Frugterne sælges til spisebrug som Macadamianødder.

Nytteplanter
Lifehack

Lifehacks er betegnelsen for alle de ting, der gør tingene lidt lettere, samtidigt med at man bliver mere produktiv.

Definition 
Den originale definition af termen lifehack refererede til hurtige shell scripts og andre command line utilities – nyttige småcomputerprogrammer – der filtrerede og processerede datastrømme såsom email og RSS feeds. 
 
I dag er alt der løser hverdagsproblemer på en klog eller ikke så umiddelbar måde et lifehack. Termen er blevet mere populær i kraft af at det er blevet mere populært at blogge og bruges primært af "nørder", der lider af information overload – for meget information – eller dem der synes det er sjovt at lege med den måde, de arbejder på i det daglige.

Eksterne henvisninger 
 Other examples of anti-technology life-hacks? | Ask MetaFilter
 Life Hacks talk from Danny O'Brien's Oblomovka 
Software
Slang
Forhindringsløb (atletik)

Atletikkens forhindringsløb afvikles som udgangspunkt over 3000 meter, det vil sige syv en halv omgang på en 400 meter bane. Den første halv runde vil løberne ikke møde nogen forhindringer, men i hver af de syv resterende omgange vil de støde på 4 forhindringer udover vandgraven, 35 forhindringer skal forceres, 28 bomme og syv gange over vandgraven. Standardreglerne for højden af bommene er for mænd 914 mm (en engelsk yard) og for kvinder 762 mm, i modsætning til eksempelvis hækkeløb står bommene fast, så man ikke vælter dem i tilfælde af nærkontakt. For ungdom og veteraner er distancen dog kun 2000 meter.

Den 8.juni 2021 slog Ole Hesselbjerg, Sparta med 8.20,42 en 34 år gammel dansk rekord sat af Flemming Jensen, Frederiksberg IF tilbage i sommeren 1987. I mellemtiden var der ikke nogle løbere i samme klasse i disciplinen, der er blevet domineret af folk som Peder Troldborg, Morten Tjalve og Poul Grenå. Steen Walter, Sparta, forsøgte i 2006 at kvalificere sig til EM på 3000 m, men uden held.

Den danske rekord for kvinder på 9.13,46 er sat af Anna Emilie Møller i Doha 30/9 2019 og var samtidig Europarekord for U22

Rekorder 
 Den mandlige verdensrekord er sat af etiopiske Lamecha Girma i tiden 7:52.11 den 9. juni 2023 i Paris.
 Den kvindelige verdensrekord er sat af russiske Gulnara Samitova-Galkina i tiden 9:01.59.
 De danske mastersrekorder kan ses fra http://dansk-atletik.dk/masters/statistik.aspx

Ekstrem forhindringsløb 
Udover atletikkens forhindringsløb findes der også arrangører der afholder forhindringsløb for almindelige mennesker. Disse løb kaldes også for "Obstacle Course Racing" og forkortes "OCR".

Disse løb bliver afholdt i hele verden og på mere eller mindre offentlige arealer. Distancen på disse løb varierer på mellem 5 til 30 km og kan også findes længere. Forhindringerne er forskellige men som oftest inkluderer det mudder, vand, kravl, klatring o.l. forhindringer. Der er løb for alle køn og i alle aldre.

Historiske registreringer 

 19. august 1992 - Kenyaneren Moses Kiptanui sætter ny verdensrekord ny rekord i 3000 meter forhindringsløb med tiden 8.02,08 minutter

Referencer 

Atletikdiscipliner
Mellemdistanceløb (løbesport)
Polypropylen

Polypropylen er en polymer, som også kan formes som fibre, der er velegnet til sportsundertøj, da fiberen ikke optager fugt, men transporterer sveden væk fra kroppen og ud i næste hold tekstiler. Overskydende fugt afgives dermed til den omgivende luft.

Polypropylen er en syntestisk fiber: Set i mikroskop er fibrene glatte og næsten cirkelrunde i tværsnit. Fibrene har den laveste vægtfylde blandt kommercielle fibre og flyder oven på vand.

Ved brænding bliver materialet nærmest plastisk og flydende.

Det har en meget bred anvendelse: Materialet bruges til beklædning, svedtransporterende tekstiler (idet fiberen ikke optager fugt), hygiejnetekstiler, cover-stocks, non-woven til gulvtæpper, møbelbagsider, tagdækning, tovværk og vådbindeartikler. Desuden bruges det til papirvarer, filtre, bærelag under belægninger, kystsikring og armering i beton. Mest kendt er polypropylen nok som de plastikposer, man køber i supermarkedet.

Fordele ved polypropylen: Lav massefylde og stor dækkeevne. Absorberer ikke væske. Meget anvendelig til engangsservice og plastikposer, da materialet nedbrydes i sollys. Kan vaske rent ved lave temperaturer og kræver ingen tørring. Kan ikke angribes af bakterier. Har som regel en udmærket farveægthed.
Ved fibre til hygiejneindustrien bør spindemudkerne være godkendte til tæt kontakt med huden. 

Ringe slidstyrke og dårlig genrejsningsevne i luven på fx gulvtæpper. Er meget vanskelig at farve efter spinding.

Plast
Termoplast
Polymerer
Ungarsk eg

 
Ungarsk eg (Quercus frainetto) er et stort, løvfældende træ med en opret og senere afrundet, kuplet vækst. Stammen er ret og gennemgående med opstigende eller senere vandret udstående, kraftige hovedgrene. Gamle grene kan blive overhængende. Træet er tilpasset tørke og varme, og det gør det egnet som bytræ.

Beskrivelse 
Barken er først gulgrå med bløde hår. Senere bliver den lyst gråbrun, og til sidst er den furet med små kamme. Knopperne sidder spredt, og de er ægformede og lyst gråbrune med mange skæl. I udspringet er de røde. 

Bladene er omvendt ægformede med hel rand og dybt indskårne lapper, hvoraf de største er lidt hængende. Oversiden er friskt grøn og blank, mens undersiden er hårdækket og grålig. Høstfarven er gulbrun (visse individer får røde blade). Blomstringen sker under løvspringet (maj-juni), hvor de hanlige blomster ses som smalle rakler, mens de hunlige er knapt synlige og skjult i løvet. Frugterne er nødder (agern).

Rodsystemet består af en dybtgående hovedrod med kraftige siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 12 m (30 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Træet forekommer naturligt på Balkan og Lilleasien samt i Syditalien på sur, tung og meget tør jordbund. I det sydlige Slovakiet findes artsrige skovstepper på frugtbar löss. Her vokser arten sammen med bl.a. almindelig korsved, almindelig liguster, bakkestilkaks, bjergstenfrø, blød lungeurt, duneg, Festuca rupicola (en art af Svingel), frynseeg, hunderose, hvid diktam, Iris variegata (en art af iris), kirsebærkornel, knoldet løvehale, navr, pilealant, pilebladet vortemælk, slåen, smalbladet rapgræs, småbladet elm, stilkeg, storfrugtet røn, vintereg, våradonis og ædelkortlæbe

Noter 

Træer
Botaniske nødder
Eg
Ravnbjerggård

Ravnbjerggård er en trelænget gård beliggende 500 m nordvest for Sønderjyske Motorvejs afkørsel 66 ved Christiansfeld. Gården er fra 1700-tallet og af ejere kan nævnes kong Christian VII. De nuværende ejere har været i besiddelse i to generationer og har ejet den siden februar 1957. Gårdens størrelse er p.t. på 114 hektar.

Gårde i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kolding Kommune
Veterinær- og Landbohøjskole Kollegiet

Veterinær- og Landbohøjskole Kollegiet, i daglig tale VLK, er et mindre kollegium med 74 værelser, der er beliggende centralt på Frederiksberg ved siden af KU-Frederiksberg Campus. Pt. bor der 77 beboere/alumner. Det er en regel for at komme i betragtning til et værelse, at man er aktiv studerende på KU-Frederiksberg Campus, de studieretninger, der udspringer fra det tidligere KVL dvs. dele af KU-Science og KU-SUND.

Eksterne henvisninger
Veterinær- og Landbohøjskole Kollegiets hjemmeside

Bygninger, konstruktioner og anlæg på Frederiksberg
Kollegier i København
Etableret i 1944