kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Juristernes og Økonomernes Pensionskasse

Juristernes og Økonomernes Pensionskasse (JØP) var en dansk pensionskasse med hjemsted i Frederiksberg Kommune. 

Pensionskassen blev stiftet med virkning fra 1973 ved en fusion af Juristforbundets Pensionskasse og Danske Økonomers Pensionskasse. Efter at have samarbejdet i en årrække er JØP delvist sammenlagt med DIP, Danske civil- og akademiingeniørers pensionskasse, og i november 2019 blev fusionen officiel, og den nye pensionskasse P+ - Pensionskassen for Akademikere blev dannet.

Det var samfundsvidenskabeligt uddannede kandidater og bachelorer der blev optaget som medlemmer. JØP tilbød udover en pensionsforsikring (alderspension) forskellige forsikringsydelser til medlemmerne, f.eks. livsforsikring i form af ægtefælle- og børnepension, invalidedækning og gruppelivsforsikringer.

JØP's medlemmer og den tilknyttede faglige organisation Djøf udpegede bestyrelsen.

Administrerende direktører 
1996-1997 Henrik Olejasz Larsen
1997-2016 Torben Visholm
2017- Søren Kolbye Sørensen

Eksterne henvisninger 
 JØP's hjemmeside 

Pensionskasser i Danmark
Roskilde Dyrskueplads

Roskilde Dyreskueplads eller blot Dyrskuepladsen er et område syd for byen Roskilde, hvor der afholdes offentlige arrangementer af forskellig karakter. De største arrangementer er Roskilde Festival og Roskilde Dyrskue. Dyrskuepladsen har en god strategisk placering tæt på motorvej og med eget jernbanetrinbræt Festivalpladsen T – på Lille Syd. 

Dyrskuepladsen er gennem de sidste år blevet truet placering for Roskilde Festival, da den nærliggende grusgrav hvert år inddrager en større del af festivalens campingområde.

I 2007 afholdtes på pladsen Danmarks største spejderfest, Reload07, i forbindelse med Spejderbevægelsens 100 års jubilæum.

I 2015 skiftede pladsen kortvarigt navn til Åben Arena, men efter en kort periode med protester fra byens borgere, besluttede Roskilde Kommunes plan- og teknikudvalg at annullere navneændringen.

Amerikanerbil-træffet Viking Run, der er landet største, har siden 1996 været afholdt på Dyrskuepladsen i august måned. I 2016 slog træffet rekord med over 2500 biler.

Referencer

Dyrskueplads
Dyrskuer
Roskilde Dyrskue

Roskilde Dyrskue er et af Danmarks største og mest traditionsrige dyrskuer. Det afholdes hvert år i starten af juni på Roskilde Dyrskueplads, syd for Roskilde. 

Dyrskuet omfatter en bred vifte af udstillinger og aktiviteter, der retter sig mod såvel landmænd som byboere. Der er bl.a. en stor dyreudstilling, fødevareudstilling, maskinudstilling og som noget nyt var der i 2008 Griseriet – en oplevelseshal, der især var tilpasset børn.

Fødevareminister Eva Kjer Hansen uddelte ved dyrskuet 2008 for første gang Roskilde Dyrskues Fødevarepris for den bedste kvalitetsfødevare, der var repræsenteret på dyrskuet. Prisen gik til den økologiske fødevareproducent Søris I/S.

Roskilde Dyrskue blev i 2008 besøgt af i alt mere end 80.000 besøgende gennem de tre dage dyrskuet varede.

Ekstern henvisning 

 Roskilde Dyrskue – officiel website
 

Dyrskue
Husdyravl
Dyrskuer
Mårsø

Mårsø er en bebyggelse på Nordvestsjælland med , beliggende i Hagested Sogn. Mårsø ligger i Holbæk Kommune og tilhører Region Sjælland.

Bebyggelsen opdeles i Gammel Mårsø og Mårsø, da de to områder adskilles af den trafikerede Nykøbingvej. Byen markerer starten af Tuse Næs, men bliver normalt ikke medregnet som en del af dette. Hovedgaden hedder Gammel Tuse Næs Vej.

Mens Gammel Mårsø har landsbypræg, er Mårsø præget af type-, parcel- og rækkehuse, mens de få gårde Søgaard og Hyldegård er eneste undtagelse.

Kilder 

Byer i Holbæk Kommune
Hyldegård

Hyldegård er en storgård i Holbæk Kommune og Hagested sogn, der ligger i byen Mårsø. 

Gården lægger navn til vejen Hyldegårdsvej og den ligger som den sydligste ejendom på vejen.

Herregårde i Holbæk Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Holbæk Kommune
Herregårde i Holbæk Kommune
Rodolfo dos Santos Soares

Rodolfo dos Santos Soares (født 20. maj 1985 i Rio de Janeiro) er en brasiliensk fodboldspiller, der bl.a. har spillert i Vejle Boldklub, hvortil han kom i januar 2008.

Den defensive midtbanespiller har fået sin fodboldopdragelse i den brasilianske storklub Fluminense FC og har spillet i den bedste brasilianske fodboldrække. På ungdomsplan har Rodolfo dos Santos Soares været en fast bestanddel af alle brasilianske ungdomslandshold op til og med U/20, og i to år var han anfører på U/18 og U/19-landsholdene.

Rodolfo fik debut for Vejle Boldklub mod FC Midtjylland i en kamp som endte 2-2. Han forlod klubben efter 6 måneder, da han ikke fik sin kontrakt forlænget.
 
Højde: 187 cm – Vægt: 83 kg.

Fodboldspillere fra Brasilien
Personer fra Rio de Janeiro
Unga Tjóðveldið

Unga Tjóðveldið (da.: Den Unge Republik eller De unge republikanere) er en færøsk politisk ungdomsorganisation, der er tilknyttet det venstreorienterede republikanske parti Tjóðveldi. Unga Tjóðveldið arbejder for fuld færøsk selvstændighed, et solidarisk samfund og et styrket demokrati. Unga Tjóðveldið blev grundlagt i 1965. Unga Tjóðveldið er medlem af paraplyorganisationen Socialistisk Ungdom i Norden (SUN) i Ungdommens Nordisk Råd og i den europæiske gruppe European Free Alliance Youth(EFAy).   

Formænd/kvinder i kronologisk rækkefølge siden 1998:
 Annlis Bjarkhamar
 Jóannes Vitalis Hansen
 Rúni Nielsen
 Jógvan Jacobsen
 Barbara Holm
 Rúni Nielsen og Barbara Holm
 Gunnhild Dahl Niclasen
 Jógvan Arnason Djurhuus
 Regin Winther Poulsen
 Tráin Petursson Nónklett, feb. 2014 - marts 2016
 Elsa Berg, marts 2016 - marts 2018 
Hervør Pálsdóttir, marts 2018-
Jóannis Erlendsson

Noter

Eksterne henvisninger
 Unga Tjóðveldið's hjemmeside (færøsk)
 https://www.facebook.com/unga.tjodveldid/timeline

Politiske ungdomsorganisationer fra Færøerne
Jean-Baptiste Moens

Jean-Baptiste Philippe Constant Moens (27. maj 1833 i Tournai, Belgien – 28. april 1908 i Ixelles) var en belgisk filatelist som er betragtet som en af de første frimærkerforhandlere og -samlere.

Han var også bogtrykker, udgiver og boghandler.

Litteratur 
 "Les Timbres de Maurice depuis leur origine jusqu'à nos jours", 1878, 147 sider, af J.B Moens, i samarbejde med Major Edward Benjamin Evans, Council conseil Member RPSL (Royal Philatelic Society London) og medlem af Expert Committee, og Frederick Adolphus Philbrick grundlægger af RPSL (Royal Philatelic Society London og President 1878-1892).

Filateli
Personer fra Belgien
Station 2

Station 2 er et kriminalmagasin, der sendes på TV 2. Programmet blev sendt første gang den 18. september 1993 med Niels Brinch og Jes Dorph-Petersen som studieværter.

Udsendelsestyper 
I dag sendes programmet i fire forskellige udsendelsestyper: 
 Station 2 Classic med Janni Pedersen, Rikke Hemmingsen, Anders Lomholt og Kristian Bech som studieværter. Station 2 Classic er som det oprindelige studieprogram med forskellige indslag. Sendes direkte fra studiet i Odense. Redaktør Michael Nørgaard.
 Station 2 Efterlyst med Anne-Katrine Bondo som vært. Her bringes forskellige efterlysninger fra politiet. Programmet sendes hver gang fra et nyt sted i Danmark.
 Station 2 Special Med skiftende værter. Special-programmerne er et langt dokumentarprogram med kun ét emne pr. gang. .
 Station 2 Politirapporten Ti minutters patrulje fra et sted i Danmark.

Værter

Nuværende værter 
 Rikke Hemmingsen (2016-i dag) - vært
 Janni Pedersen - vært
 Kristian Bech (2016-i dag) - vært
 Anders Lomholt - Vært
 Anne-Katrine Bondo –  Efterlyst vært

Tidligere værter 
 Niels Brinch (1993–2016) – studievært
 Trine Panum Kjeldsen – studievært (januar 2002 – juni 2002) samt Efterlyst-vært (august 2002 – december 2002, januar 2005–oktober 2010)
 Karen-Helene Hjort (august 2008–juni 2009) – studievært
 Michèle Bellaiche (januar 1999–marts 2006) – reporter og studievært
 Maria Yde (januar 2003–december 2004) – Efterlyst-vært og reporter
 Astrid-Helene Meister (august 2001–juni 2002) – Efterlyst-vært og reporter
 Jes Dorph-Petersen (september 1993–juni 2001) – studievært

Kilder og eksterne henvisninger 

 Station 2 på TV2s hjemmeside
 Station 2's fanside på Facebook
 

Tv-programmer fra TV 2 Danmark
Danske tv-serier fra 1990'erne
Danske tv-serier fra 2000'erne
Danske tv-serier fra 2010'erne
Erichsens Palæ

Erichsens Palæ ligger på Kongens Nytorv i København, Sokkelund Herred, nu Region Hovedstaden, Københavns Kommune. Hovedbygningen i klassicistisk stil er opført i 1797-1801 ved C.F. Harsdorff (der døde før færdiggørelsen) og dekoreret i det indre ved Joseph-Jacques Ramée (firmaet Masson & Ramée, Hamborg). Palæet blev restaureret og ombygget ved Frederik L. Levy 1888-1892 og senere af Carl Brummer 1928-1930. Palæet har været fredet siden 1918.

Bygningen, der er opført for den rige handelsmand, agent Erich Erichsen, er et af Københavns fornemste palæer fra klassicismen og angiveligt det første borgerhus, hvor søjler er anvendt (og ikke blot pilastre eller halvsøjler). Søjler var uofficielt forbeholdt kongelige og adelige boliger indtil da.

Ejere af Erichsens Palæ 
 1797-1833 Erich Erichsen
 1833-1843 Rasmus Jørgensen
 1843-1868 C.B. Hansen
 1868-1888 Enkefru Jacobine Hansen, født Krause
 1888-1990 Kjøbenhavns Handelsbank
 1990- Danske Bank

Kilder 
 B. Linder, Slotte, herregårde og palæer i Danmark, 1980.

Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Indre By (København)
Fredede palæer, borgerhuse og lejlighedskomplekser i Danmark
Jørgen Clevin

Jørgen Hans Clevin (født 24. april 1920 på Frederiksberg, død 7. august 1993 smst) var en dansk tegner, børnebogsforfatter, lærer og børne-tv-vært. 

Han voksede op som enebarn på Rolfsvej på Frederiksberg. I 1962 købte han og hans kone et hus på Marielystvej på Frederiksberg, hvor han boede til sin død. 

Han er kendt for over hundrede populære billedbøger og pædagogiske hobbyhæfter samt for flere serier af korte fjernsynsindslag med hobbytips.

Arbejde 

Jørgen Clevin var lærer (lærereksamen fra Frederiksberg Seminarium i 1941) Kort tid efter blev han ansat på Skolen på La Coursvej på Frederiksberg, hvor han virkede det meste af sin lærertid. Han gik på pension i 1985. 

Han begyndte at lave tegneserier for børn i slutningen af 1940'erne, mens han underviste på la Courvejens skole. Han leverede daglige tegneserier om Strudsen Rasmus til flere nordiske aviser via Presse Illustrations Bureauet i København (PIB Copenhagen). Ikke længe efter fik han job i Danmarks Radio, hvor han i flere omgange fra 1952 lavede en række tv-serier med korte hobbyforslag for børn. Serierne er også vist på flere udenlandske fjernsynskanaler bl.a. i Norge. Strudsen Rasmus og andre figurer er siden blevet genbrugt i flere billedbøger.

Enkelte af Jørgens Clevins bøger er blevet fjernet fra norske biblioteker pga. deres gammeldags fremstilling af afrikanere.

Jørgen Clevins småtegninger i tidstypisk enkel streg har en naiv ligefremhed, som først og fremmest udtrykker et ønske om formidling og ikke om kunstneriske ambitioner. Sammen med flere andre danske tegnere, både børnebogsillustratorer, tegneserieskabere, vittigheds – og bladtegnere kom Clevin til at præge flere årtier af både dansk og nordisk populær- og børnekultur.

Referencer

Eksterne henvisninger
 
 
 
 Søgning på “Jørgen Clevin” på DR Bonanza.

Illustratorer fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Tv-værter fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Lærere fra Danmark
Ansatte i DR
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Holsteins Palæ

Holsteins Palæ oprindelig kaldt Lützows Palæ og ligger i Stormgade 10 i Sokkelund Herred, Københavns Amt, Region Hovedstaden, Københavns Kommune. Hovedbygningen er opført i 1683-1687 og forhøjet og ombygget til rokokostil ved Jacob Fortling i 1756. Fortling var hofstenhugger og forsynede palæet med rig skulpturel dekoration. Han skabte også interiører i det indre, bl.a. trapperummet.

Palæet var vinterbolig for lensgreve Johan Ludvig Holstein, der som sommerbolig benyttede herregården Ledreborg.

Bygningen skal ikke forveksles med det nu forsvundne Holsteinske Palæ, der lå på Kongens Nytorv og var bolig for storkansler Ulrik Adolf Holstein til Holsteinborg, der tilhørte en anden gren af slægten Holstein.

Palæet er under ombygning til ejerboliger i 2016, men brød i brand 14 marts 2016, og fik betydelige skader.

Ejere af Holsteins Palæ

(1683-1700) H.U. Lützow
(1700-1711) E.U. Does
(1711-1718) V. von Eichstedt
(1718-1726) A. Weyse
(1726-1730) Johan Georg von Holstein
(1730-1750) Johan Ludvig Holstein
(1750-1780) Christian von Holstein
(1780-1807) Slægten von Holstein
(1807-1810) Christian Colbjørnsen
(1810-1811) Amond Ammondsen
(1811) Knud Bille Schack
(1811-1827) Christian Cornelius Lerche
(1827-1872) Kronen
(1872-1971) Den almindelige Brandforsikring for Landbygninger
(1971-) Boligministeriet

Kilder
 Bernard Linder: Slotte, herregårde og palæer i Danmark, 1980.

Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Indre By (København)
Fredede palæer, borgerhuse og lejlighedskomplekser i Danmark
Hevringholm

Herregården Hevringholm ligger på nordkysten af Djursland, ca. 20 km øst for Randers i Vivild Sogn, Sønderhald Herred, Norddjurs Kommune.

Gården optræder første gang i skriftlige kilder i året 1355, hvor brødrene og ridderne Iver, Erik og Jens Nielsen (Rosenkrantz) skriver sig til gården. De var sønner af ridder Niels Iversen, der er det første kendte medlem af adelsslægten Rosenkrantz. I sagnhistorien går slægten dog længere tilbage og knyttes til Hevringholm helt tilbage til den hedenske tid. For denne tradition er der dog intet belæg.

Hevringholm Gods er på 700 hektar med Julianeholm

Stamhuset Hevringholm
Stamhuset Hevringholm blev oprettet i 1695 af  Hans Friis af Hevringholm. I 1726 kom  Tustrup og Essenbæk Ladegård ind under stamhuset. Det blev opløst i 1782.

Ejere af Hevringholm 

 (1320-1355) Niels Iversen Rosenkrantz
 (1355-1370) Iver, Erik og Jens Nielsen Rosenkrantz
 (1370-1420) Niels Iversen Rosenkrantz / Niels Jensen Rosenkrantz
 (1420-1466) Otto Nielsen Rosenkrantz
 (1466-1480) Anders Stygge Nielsen Rosenkrantz
 (1480-1510) Niels Stygge Andersen Rosenkrantz
 (1510-1550) Ejler Stygge Nielsen Rosenkrantz
 (1550-1561) Erik Stygge Nielsen Rosenkrantz
 (1561-1570) Christoffer Eriksen Rosenkrantz / Peder Eriksen Rosenkrantz
 (1570-1571) Peder Ejlersen Rosenkrantz
 (1571-1577) Stygge Ejlersen Rosenkrantz
 (1577-1580) Birgitte Ejlersdatter Rosenkrantz / Kirsten Styggesdatter Rosenkrantz gift Skram
 (1580-1582) Kirsten Styggesdatter Rosenkrantz gift Skram
 (1582-1601) Niels Skram g.m. Kirsten Rosenkrantz
 (1601-1608) Eske Bille g.m. Elsebe Skram
 (1608-1625) Eske Brock
 (1625-1655) Frands Lykke g.m. Elisabeth Brock
 (1655-1661) Kaj Lykke
 (1661-1664) Kronen samt andre parthavere
 (1664-1666) Oluf Daa
 (1666-1667) Claus Daa
 (1667-1695) Hans Friis (stamhuset oprettet 1695)
 (1695-1727) Christian Friis
 (1727-1731) Christian Rantzau Friis
 (1731-1745) Joachim Beck-Friis
 (1745-1761) Corfitz Beck-Friis
 (1761-1783) greve Joachim Beck-Friis (stamhuset opløst 1782)
 (1783-1796) Laurids Sørensen
 (1796-1813) Peter Severin Fønss
 (1813-1814) Frans Blegvad
 (1814-1824) Peter Severin Fønss
 (1824-1828) Aalborg Hospitalsdirektion
 (1828-1855) Mogens Christian Kjeldsen
 (1855) Christian M. Kjeldsen
 (1855-1862) N. E. Zimmermann
 (1862-1885) W. C. Olsen
 (1885-1910) Morten Olsen
 (1910-1915) Gerda Heckscher gift Olsen 
 (1915-1915) J. Skriver Pedersen
 (1915-1916) ? Jensen
 (1916-1921) Jacob Nielsen Dideriksen
 (1921-1922) Konsortium
 (1922-1930) P. Knudsen
 (1930-1943) L. C. Rasmussen
 (1943-1946) Poul Arkner
 (1946-1985) J. Balling
 (1985-1995) Sigrid Balling / Birgitte Balling
 (1995-) Benny Kirkebække Christensen / Lisbeth Høyer

Se også 
 Om slægten Rosenkrantz
Essenbæk Kloster

Eksterne kilder/henvisninger 

Hevringholm, Vivild sogn  udskrift fra Gotisk Kildeskrift: “Danske Ridderborge” af Carl Hansen 1832, publiceret af rougsoe.lokalarkiver.dk 

Herregårde i Randers Amt
Herregårde i Norddjurs Kommune
Bernstorffs Palæ

Bernstorffs Palæ blev kaldt Kong Georgs Palæ fra 1884 til 1913 og ligger Bredgade 42 i Sokkelund Herred, tidl. Københavns Amt, nuv. Region Hovedstaden, Københavns Kommune.

Hovedbygningen, der ligger i Bredgade 42, er opført i 1752-1756 ved J.G. Rosenberg og Nicolai Eigtved. Senere blev visse rum i palæet ombygget af G.F. Hetsch. Palæet danner pendant til Dehns Palæ på det modsatte hjørne af Frederiksgade.

Palæets fire originale fornemme franske gobeliner (1749 efter forlæg af François Boucher) og rokokomøbler blev i 1910 solgt af kong Georg 1. af Grækenland til en amerikansk rigmand og findes i dag på Metropolitan Museum of Art i New York City. De var udlånt til Kunstindustrimuseet til udstillingen i anledning af Frederiksstadens 250-års jubilæum i 1999.

Ejere af Bernstorffs Palæ 

Bygningen benyttes i dag af Østre Landsret, samt iGaming firmaet Traffic Lab ApS  .

Kilder og henvisninger 

 Bernhard Linder, Slotte, herregårde og palæer i Danmark, Thorsgaard 1980. 

Frederiksstaden
Slægten Bernstorff
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Fredede palæer, borgerhuse og lejlighedskomplekser i Danmark
Trendspotting

Trendspotting er en disciplin, hvor man prøver at forudsige en udvikling i samfundet. Det kan både være i store og små sammenhænge. På makroplan gøres det normalt ved at se på de tendenser, der rører sig internationalt, og se, om de vil påvirke andre samfund. I mikrosammenhæng er det udbredt at bruge analyser af trendsættere. Det er de 3-5% af en forbrugergruppe, som normalt gør tingene, før resten af gruppen. Deres bevægelses- og forbrugsmønstre forplanter sig så til resten af gruppen som ringe i vandet. Det gør det f.eks. muligt for et trendspottingfirma at forudsige, at Light-sodavand er på vej ud, på trods af at "Coca-Cola" stort set i samme øjeblik havde lanceret deres Coca-Cola Zero med tilhørende, omfattende markedsføring (primo 2007). 

Markedsføring
Forbrugssociologi
Edens have

Edens have (hebraisk גַּן עֵדֶן, Gan ʿEdhen) er et mytologisk sted og en smuk have, hvor de første mennesker Adam og Eva boede ifølge skabelsesberetningen i Første Mosebog i Bibelen. Historien slutter med, at Adam og Eva spiser af Kundskabens træ, der vokser i haven, hvorefter Gud forviser dem begge fra haven.

Omtale i Bibelen 

Teksten fortæller videre, at Gud forbød mennesket at spise af kundskabens træ. Guddommen skabte herefter en "medhjælp, som passer til ham!", dvs. dyr og fugle som mennesket Adam navngav. Derefter skabte Gud en kvinde af Adams ribben, mens Adam sov.

Beliggenhed 
Bibelhistorikere har haft mange forslag til, hvor Eden lå, men der er ikke opnået enighed herom. De fire floder som omtales, er Pisjon, Gihon, Hiddekel og Eufrat. Det har været hævdet, at Pisjon er Nilen, mens Josefus mente Pisjon var Ganges.Floden Gihon har ofte blevet fortolket som Karkheh eller Karun,to floder, der deler udløb med Tigris og Eufrat på grænsen mellem Irak og Iran. Hiddekel er Tigris. Kusj kan være Kongedømmet Kush et oldtidsrige i Nildalen (nutidens Sudan). Havila er af mange blevet forbundet med et område i det sydlige Arabien.Assur kan tolkes som Assyrien, området ved Tigris, hvor oldtidens assyriske folk boede.

Se også 
 Paradis

Noter

Eksterne links 

Det Gamle Testamente
Forestillinger om himlen
Akkadiske imperium
Trafiksanering

Trafiksanering er et fælles udtryk for begrænsning af især biltrafik i et givent område. Trafiksanering gennemføres typisk for at mindske ulykker forårsaget af trafikken.

Oprindelse 

Begrebet "trafiksanering" blev optaget i færdselsloven 1976 i §40:

"Justitsministeren kan i samråd med miljøministeren, efter indstilling fra de kommunale myndigheder, fravige reglerne i kapitlerne 2, 3 og 4, i det omfang det er nødvendigt for i lokalområder at fremme en hensigtsmæssig trafiksanering."

Ved lovens ikrafttræden blev der udpeget to typer af trafiksaneringsmuligheder:
 opholds- og legeområder, hvor hele vejarealet kunne anvendes til ophold og leg, og den tilladte hastighed for biler kun var 15 km/t,
 stillevejsområder, hvor vejen fortsat fortrinsvis anvendes til trafikafvikling, men at der af hensyn til de svage trafikanters sikkerhed er fastlagt en hastighed til 30 km/t.
I begge tilfælde var der tale om en integrering af ulige trafikformer men på de "svage" trafikanters betingelser.

Senere er de virkemidler, der kunne tages i brug, udvidet til – i tilpasset form – også at kunne anvendes på andre vejstrækninger med højere tilladt hastighed.

Afgrænsning 

Modsat vejplanlægning er trafiksanering altid en ombygning af eksisterende vejanlæg og som regel med det formål dels at nedbringe antallet af trafikuheld, dels at gøre selve færdslen mere tryg. Ofte spiller æstetiske og støjformindskende forhold også en rolle ved valget af de tiltag, der tages i brug.

Virkemidler 

Eksempler på anvendte trafiksaneringstiltag:
 omdannelse til gågade,
 omdannelse til sivegade,
 fartbegrænsende foranstaltninger vejbump, skiltede hastighedsbegrænsninger,
 trafikmindskende tiltag fx trafikal ensretning,
 heller, rundkørsler,
 udsparinger til beplantninger.

Effektanalyser 

Som et led i trafiksaneringer laves som regel før- og efter-undersøgelser med henblik på at vise betydningen af de udførte tiltag med hensyn til:
 færdslens omfang og sammensætning (herunder flytninger af færdsel til andre veje),
 færdslens hastighed,
 mindskelse af antallet og alvorligheden af trafikuheld,
 andre forhold (trafikanternes indbyrdes hensyntagen, støjnedbringelse og andre miljøforbedringer og lignende).

Færdselsregler
Tartelet

Tarteletter (af fransk) "lille tærte". I Frankrig tilberedes de typisk med frugt og anvendes til dessert eller mellemmåltider.

I Danmark er flere slags kødfyld udbredt. De klassiske tarteletfyld er:
 Kylling eller hamburgerryg med stuvede ærter og gulerødder
 Høns i asparges
 Rejer i asparges

Til højre på billedet ses en tartelet med fyld og cremefraiche i en linsedej som en dessert.
I Danmark laves tarteletter af butterdej som "skål" for fyldet.

Linsedej er en fast dej uden synlige luftlommer med et højt sukkerindhold til kolde desserter.
Madtartelleten laves af butterdej, som er meget luftig pga. de mangerullelag og uden sukker.

Den kendte danske kok Henrik Boserup siger: "Min gode ven Søren Gericke og jeg kunne godt finde på at åbne en tarteletrestaurant. Jeg synes, det er stærkt, at nogen tager tarteletten op igen. Den kan jo det samme som en burger – man kan få det hele i en mundfuld. Tarteletten er en container, hvor man kan have en lille lækkerbisken i."

Noter 

Madretter
Tærter
Sædcelle

Sædcellen er den mandlige kønscelle. Sædcellerne dannes i mandens testikler ved sædcelledannelse (også kaldet spermiogenese), og modnes og opbevares i epididymis. En typisk ejakulation indeholder 60-450 millioner sædceller.

Sædcellen er en haploid celle. Den er dannet ved meiose, hvor celledelingerne foregår på en måde hvormed kun det halve af mandens samlede DNA medtages i den nye celle (kønscellen). En kønscelle har altså kun ét sæt af de 22 autosomer og ét kønskromosom – i mandens tilfælde enten X eller Y. Når sædcellen befrugter ægcellen, vil de to halve arvematerialer blive samlet til ét helt, og et nyt unikt væsen er dannet.

Sædcellen består anatomisk af et hoved, et mellemstykke og en hale. Hovedet er ca. 6 gange 3 mikrometer stort, hvilket sammenlignet med ægcellen (som er 145 mikrometer i diameter) er meget lille. Halen, en flagel, bruges til at svømme den lange vej gennem kvindens skede, livmoder og æggeleder og nå ægcellen som cellen har til opgave at befrugte. Når sædceller er i nærheden af ægcellen aktiveres ionkanaler i sædcellen, hvilket ændrer flagellens form så sædcellens fremdrift bliver kraftigere. Det hjælper sædcellen med at mase sig igennem to lag der beskytter ægcellen – først et lag af kumulusceller, og derefter zona pellucida, en barriere bestående af glykoproteiner. I zona pellucida bindes et af glykoproteinerne med et protein i overfladen på sædcellen, hvilket får sædcellen til at åbne sit akrosom og frigøre enzymer, der gør det muligt for sædcellen at smelte sammen med ægcellen. Denne sammensmeltning aktiverer ægcellen, der forhindrer andre sædceller i at smelte sammen med den og samtidig fuldfører det sidste trin af meiosen, som ægcellen har ligget i dvale i.
Kernen fra sædcelle og ægcelle forenes, og dermed dannes en zygote.

Noter 

Formering
Seksualitet
Kropsvæsker
Cellebiologi