kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mil Moskva helikopterfabrik

Mil (Миль) er det korte navn for den sovjetske og russiske helikopterfabrik Mil Moskva helikopterfabrik (engelsk navn Mil Moscow Helicopter Plant), navngivet efter grundlæggeren Mikhail Mil. Mil deltager i Euromil samarbejdet med Eurocopter.

Mil fusionerer med Kamov og Rostvertol, for at danne Oboronprom i 2006. Mærket Mil vil blive bevaret, men firmaet vil droppe overlappende produktlinjer.

Modeller 
Her er en liste af Mils kreationer. Årstal er vist hvor passende, såvel som NATO-rapporteringsnavne

 Mil Mi-1 "Hare", 1948 – let flerformålshelikopter
 Mil Mi-2 "Hoplite", 1965 – let flerformålshelikopter
 Mil Mi-4 "Hound A", 1955 – transport- og ubådsjagtningshelikopter
 Mil Mi-6 "Hook", 1957 – tung transporthelikopter
 Mil Mi-8 "Hip C", 1968 – flerformålshelikopter
 Mil Mi-10, kranhelikopter
 Mil Mi-10K, kranhelikopter
 Mil Mi-12 "Homer", også kendt som V-12. Kun prototype. Verdens største helikopter. To rotorer.
 Mil Mi-14 PL "Haze A", 1978 – ubådsjagningshelikopter
 Mil Mi-17 T "Hip H", 1974 – transporthelikopter 
 Mil Mi-18, kun prototypeer, 
 Mil Mi-20, super let helikopter 
 Mil Mi-22, kun planlagt 
 Mil Mi-24 W "Hind E", 1978 – tung kamphelikopter
 Mil Mi-25, eksportversion af Mi-24
 Mil Mi-26, verdens tungeste helikopter 
 Mil Mi-28, 1984 – kamphelikopter 
 Mil Mi-30, lodret take-off fly, kun planlagt 
 Mil Mi-32, super tung helikopter, tre rotorer! 
 Mil Mi-34, 1986 – let helikopter 
 Mil Mi-35, eksportversion af Mi-24
 Mil Mi-36, kun planlagt, 
 Mil Mi-38, 2000 – flerformålshelikopter 
 Mil Mi-40, kun planlagt, 
 Mil Mi-42, kun planlagt, 
 Mil Mi-44, kun planlagt, 
 Mil Mi-46, kun planlagt, 
 Mil Mi-60, kun planlagt,

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside

Noter 

Flyproducenter fra Rusland
Præstegæld

Præstegæld (, , ) var et geografisk, administrativt område på landet i Den norske kirke og den danske folkekirke i Grønland og Færøerne og betegner en sognepræsts embedsdistrikt. Et præstegæld bestod ofte af flere sogne, hvoraf eet betegnes som hovedsognet. Hvert sogn har som regel sin egen kirke. I større præstegæld var der foruden sognepræsten en præst til, som kaldes kapellan — enten da residerende kapellan, kaldskapellan eller personelkapellan. Betegnelsen ligger tæt op af det danske pastorat. Et præstegæld var underlagt et provsti.

Norge 

Fra 2004 blev præstegældet som administrativ enhed faset ud af Den norske kirke, og fra 2012 udgik det også af lovgivningen. Kirken er siden organiseret med de enkelte sogne som grundenheder, og præsterne er ansatte i et prosti (provsti) i stedet for i et præstegæld.

Færøerne 

Færøerne udgjorde tidligere et provsti underlagt Københavns Stift. Det bestod af 9 præstegæld:

Norderø Præstegæld, bestående af:
Viderejde Sogn
Klaksvig Sogn
Kunø Sogn
Mygledal Sogn
Husum Sogn
Svinø Sogn
Fuglø Sogn
Næs Præstegæld, bestående af:
Næs Sogn
Sjov
Ejde
Fuglefjord Præstegæld, bestående af:
Fuglefjord Sogn
Funding
Andefjord
Lervig
Gøte
Nordstrømø Præstegæld, bestående af:
Kvivig Sogn
Vestmanhavn
Haldersvig
Saksen
Kvalvig
Kollefjord
Sydstrømø Præstegæld, bestående af:
Torshavn by
Torshavn Landsogn
Kalbak
Kirkebø
Hestø
Nolsø
Vaagø Præstegæld, bestående af:
Midvåg Sogn
Sandevåg
Sørvåg
Bø
Myggenæs
Sandø Præstegæld, bestående af:
Sand Sogn
Skopen
Skålevig
Husevig
Skuø og Store Dimon
Suderø nordre Præstegæld, bestående af:
Kvalbø Sogn
Frodebø
Famien
Lille Dimon
Suderø søndre Præstegæld, bestående af:
Hove Sogn
Porkere
Sumbø
Våg

Grønland 
Grønlands Stift er inddelt i 3 provstier som igen er inddelt i 17 præstegæld. Under Midt- og Østgrøndlands Provsti hører også en grønlandsk præst i Danmark som falder uden for præstegældsinddelingen. Præstegældsinddelingen svarer til den indtil 2009 gældende kommuneinddeling, dog hører Ivittuut under Frederikshåb Præstegæld.

Nordgrøndlands Provsti (Provsteqarfik Avannaa) består af:
Kangaatsiaq Præstegæld (Palaseqarfik Kangaatsiaq)
Egedesminde Præstegæld (Palaseqarfik Aasiaat)
Christianshåb Præstegæld (Palaseqarfik Qasigianngit)
Jakobshavn Præstegæld (Palaseqarfik Ilulissat)
Godhavn Præstegæld (Palaseqarfik Qeqertarsuaq)
Uummannaq Præstegæld (Palaseqarfik Uummannaq)
Upernavik Præstegæld (Palaseqarfik Upernavik)
Thule Præstegæld (Palaseqarfik Qaanaaq)

Midt- og Østgrønlands Provsti (Provsteqarfik Qeqqa Tunulu) består af:
Godthåb Præstegæld (Palaseqarfik Nuuk)
Sukkertoppen Præstegæld (Palaseqarfik Maniitsoq)
Holsteinsborg Præstegæld (Palaseqarfik Sisimiut)
Scoresbysund Præstegæld (Palaseqarfik Ittoqqortoormiit)
Ammassalik Præstegæld (Palaseqarfik Ammassalik)

Sydgrønlands Provsti (Provsteqarfik Kujataa) består af:
Frederikshåb Præstegæld (Palaseqarfik Paamiut)
Narsaq Præstegæld (Palaseqarfik Narsaq)
Julianehåb Præstegæld (Palaseqarfik Qaqortoq)
Nanortalik Præstegæld (Palaseqarfik Nanortalik)

Noter

Eksterne henvisninger 

 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XIX, s. 663; opslag: Præstegæld

Folkekirkens geografiske inddelinger
Færøernes geografi
Norges geografi
Sarpsborg

Sarpsborg er en kommune i Viken fylke i Norge. Den grænser i nord mod Våler og Skiptvet, i øst mod Rakkestad og Halden og i vest mod Fredrikstad og Råde.

Industri 
Sarpsborg er en industriby, hvor store internationale koncerner som Borregaard har hovedsæde. En af Norges største industrikoncerner, Orkla ASA, har formelt hovedsæde i Sarpsborg. Det ikke ukendte navn i Norge, Sefa, har sin oprindelse i Sarpsborg Elektriske Fabrikker (S.E.Fa). Denne fabrik producerede det i Norge kendte "Sarpsborgkomfuret".

Sarpsborg Pap & Papirfabrik, senere Sarpsborg Papp ("Pappen"), nu Peterson Sarpsborg, blev også tidligere regnet som en stor virksomhed i kommunen. Ejerne af Sarspborg Papp etablerede også Glomma Papp, som i dag fremstår som en af landets ledende emballagefabrikker.

Historie 
Sarpsborg by, Norges tredjeældste by, blev grundlagt med navnet Borg i 1016 af Olav den Hellige. Borg var fra sin grundlæggelse og frem til kongens fald i 1030 Norges hovedstad. Den blev brændt ned og totalskadet af svenskerne i 1567. Indbyggerne valgte da at flytte nærmere havet langs Glomma og dannede en ny by, som i 1569 fik navnet Fredriksstad, opkaldt efter den daværende kong Frederik II. Senere har man fjernet genitivformen, sådan at den i dag hedder Fredrikstad.

Fra 1837 var Sarpsborg en del af Tune herred, men i 1839 blev Sarpsborg skilt ud, og den nye by, som efterhånden var vokset til på den gamle plads, fik bystatus.

Sarpsborg er også et "prestegjeld" og navnet på et provsti i Den norske kirke.

Relationer 
Sarpsborg er venskabsby med Betlehem, Berwick-Upon-Tweed (Storbritannien), Södertälje (Sverige), Grand Forks (USA), Struer (Danmark) og Forssa (Finland). Sarpsborg forærede i 1948 kunstværket "Sarpsborgpigen" udført af Kåre Orud som gave til sin danske venskabsby Struer. Skulpturen er opstillet på havnen i Struer.

Tusindårssted 
Kommunens tusindårssted er Sarpsborg Torv, som er centralt placeret i byen. Der blev lavet planer og en model over, hvordan man ønskede, at torvet skulle se ud. Denne proces er endnu ikke færdig.

Landsbyer og bydele 

 Hasle
 Sarpsborg
 Ise
 Skjeberg
 Alvim
 Greåker
 Grålum
 Borgen
 Yven
 Høysand
 Agnalt
 Varteig
 Tune
 Hafslund
 Gleng
 Lande
 Valaskjold
 Kurland

Kilder og henvisninger 

 Kommunefakta på Statistisk Centralbureau
 Sarpsborg Kommune
Fri fugl

En fri fugl er en betegnelse for et menneske, der lever livet fri for bindinger til andre (det gælder både økonomiske og sociale bånd).

Idiomer
Westfälische Wilhelms-Universität

Westfälische Wilhelms-Universität (WWU) i Münster er med 39.000 studerende og omkring 120 fag et af de største universiteter i Tyskland, efter Universität zu Köln og Ludwig-Maximilians-Universität. Det blev åbnet i 1780.

Universitetets bygninger er fordelt over hele byen; administrationen holder til på slottet i Münster.

Ud over Westfälische Wilhelms-Universität findes der flere højskoler i Münster.

Eksterne henvisninger 

 Westfälische Wilhelms-Universität Münster
 University of Münster (English)
 Alumni

Universiteter i Tyskland
Münster
Mikojan

Mikojan, tidligere kendt som Mikojan-Gurevitj (russisk: Микоян и Гуревич, МиГ), er et russisk militærflydesignbureau, mest af jagerfly.

Det var tidligere et sovjetisk designbureau, og blev grundlagt af Artem Mikojan og Mikhail Gurevitj som "Mikojan-Gurevitj". Ved Mikojans død i 1970 blev Gurevitj droppet fra bureauet navn. Bureauet bruger præfikset "MiG" på alle deres kreationer.

Mikojan er som de øvrige større russiske flyproducenter lagt ind under selskabet United Aircraft Corporation, der er ejet af den russiske regering.

Modeller

Produktion Mikojan Gurevich 

 MiG-1, 1940
 MiG-3, 1941
 MiG-5, 1942
 MiG-7, 1944
 MiG-9 'Fargo', 1947
 MiG-13 (også MiG I-250 (N)), 1945
 MiG-13, 1950
 MiG-15 'Fagot', 1948, som blev brugt samtidigt med F-86 Sabre. Blev brugt meget i Koreakrigen
 MiG-17 'Fresco', 1954
 MiG-19 'Farmer', 1955, MiG’s første supersoniske jagerfly
 MiG-21 'Fishbed', blev brugt samtidigt med F-4 Phantom II, 1960
 MiG-23 'Flogger-A/B', 1974, et jagerfly med variabel pilgeometri
 MiG-25 'Foxbat', 1966, en mach 3-afskæringsjager (interceptor)

Produktion Mikojan 

 MiG-27 'Flogger-D/J', 1973, en jagerbomber udviklet fra MiG-23.
 MiG-29 'Fulcrum', 1983, sammenlignelig med F-18 Hornet fra USA.
 MiG-31 'Foxhound', 1983, erstattede MiG-25.
 MiG-33 'Fulcrum', 1989, en avanceret version af MiG-29, også kendt som MiG-29M.
 MiG-35 'Fulcrum', 2005, nyt (eksport?) navn for MiG-29M2, som er MiG-29MRCA (præfikset "MiG" er i kyrillisk, men suffikset "MRCA" er i latin skrift!) som offentliggjort i "Aviation and Cosmonautics" tidsskriftet. Et anden beslægtet er MiG-29OVT, som er en MiG-29M/33 med thrust vectoring.

Eksperimentelle modeller – Mikojan Gurevich 
 MiG-8, 1945
 MiG-I270, 1946
 MiG-23 – (først brugte) tidligt navn til E-8 (E-8/1 og E-8/2). 1960.

Eksperimentelle modeller – Mikojan 
 MiG-AT, 1992
 MiG-110, 1995
 MiG MFI objekt 1.44/1.42 , "Flatpack", 1986 til 2000 (Bemærk: MiG-35/MiG-37 betegnelserne er journalistudtryk eller PR-navne for 1.42/1.44 MFI (Multirole Frontline Fighter. På dansk: alsidig frontlinjejager) og LFI (lightweight frontline fighter. På dansk: Letvægtsfrontlinjejager) projekterne bureauet, ikke nødvendigvis i denne rækkefølge)
 MiG LFI projektet

Aldrig færdiggjort – Mikojan Gurevich 

 MiG-105 'Spiral', 1965

Referencer

Eksterne links 

Etableret i 1939
Flyproducenter fra Rusland
Virksomheder i Moskva
United Aircraft Corporation
Flyproducenter fra Sovjetunionen
Chester Bennington

Chester Charles Bennington (født 20. marts 1976 i Phoenix, Arizona, USA, død 20. juli 2017 Palos Verdes Estates, California, USA), også kendt som "Chazy Chaz", var forsanger for nu-metalbandet Linkin Park. Han sluttede sig til Linkin Park i 1999 for at erstatte vokalisten Mark Wakefield.
Chester Bennington havde også et sideprojekt kørende, hvor han optrådte som vokalist i bandet Dead By Sunrise.

Opvækst 
Bennington voksede op i Phoenix, Arizona. Han havde en hård barndom, da han blev seksuelt misbrugt af en nær familieven. Derudover havde han nogle venner, der begik selvmord. En anden døde i en skateboardulykke. Bennington har selv udtalt, at hvis had var en velsignelse, ville han virkelig være velsignet.

Chesters forældre blev skilt i 1987, hvilket efterlod ham med to halvsøstre og en halvbror, hvoraf han var den yngste. I en alder af 11 år boede han med sin far, som var politimand og detektiv. Hans bror introducerede ham for bands som Loverboy, Foreigner og Rush, som har haft størst musikalsk indflydelse på ham. Benningtons første instrument var et klaver.

Karriere 
Gennem sin opvækst spillede han i mange forskellige bands og skiftede meget med instrumenterne, men hovedsageligt var han vokalist. Dog blev Chester Bennington aldrig fuldt medlem af nogen af disse bands, før han sluttede sig til Grey Daze i 1992, hvor han spillede i seks år, før han forlod bandet og sluttede sig til Linkin Park.

Død 
Den 20. juli 2017 begik Bennington selvmord og døde i en alder af 41. Han efterlod sig sin kone, Talinda Ann Bentley, og seks børn i alderen 7-21 år.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 cbennington.com, Officielle website
 
 

Sangere fra USA
Musikere fra USA
Linkin Park
Personer der har begået selvmord
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Wieland Wagner

Wieland Wagner (5. januar 1917 i Bayreuth – 17. oktober 1966 i München) var en tysk operainstruktør og scenograf. Han var uddannet maler og musiker. Wieland Wagner var søn af Siegfried Wagner og Winifred Wagner, og dermed barnebarn af Richard Wagner.

Som leder af Bayreuther Festspiele fra 1951 har han æren for indførelsen af en ny, post-moderne stil i opførelsen af Wagners operaer. Et abstrakt scenesprog og en suggestiv lysregi satte musikken i første række. Han arbejdede med sin tids bedste sangere og dirigenter.

I 1965 blev han tildelt ordenen Pour le Mérite. Han døde af lungekræft i 1966. Efter hans død ledede broderen Wolfgang festspillene alene.

Richard Wagner
Personer fra Bayreuth
Operainstruktører
Tyskere i 1900-tallet
Bjarne Kristiansen

Bjarne Kristiansen (født 14. december 1958 i Rønne) er en dansk politiker. Han er chefsergent, og var Bornholms borgmester 1. januar 2006 – 31. december 2009.

Han var på Borgerlisten i Hasle Kommune under ledelse af Hasles borgmester, Birgit Rasmussen. Han blev borgmester i Hasle Kommune i sommeren 2000, da Birgit Rasmussen døde. Ved kommunalvalget i 2001 fik Bjarne Kristiansen et flot personligt valg, og han kunne fortsætte som Hasles borgmester til den bornholmske kommunesammenlægning i 2003.

Ved det første valg til den bornholmske storkommune blev Borgerlisten Bornholm med Bjarne Kristiansen i spidsen den største gruppe i Regionsrådet med ni mandater ud af 27. Ved konstitueringen med Socialdemokraterne, Borgerlisten Bornholm og Socialistisk Folkeparti blev han 1. viceregionsborgmester. Det fik et af listens regionsrådsmedlemmer til at blive løsgænger. Fire år senere gik Borgerlisten Bornholm markant tilbage, og listen fik kun to pladser i kommunalbestyrelsen. Konstitueringen resulterede i, at Bjarne Kristiansen blev borgmester efter aftale mellem Borgerlisten Bornholm, Det Konservative Folkeparti, Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti.

Eksterne henvisninger 
 Bjarne Kristiansen hos Danske Kommuner
 Bjarne Kristiansens profil på LinkedIn

Borgmestre i Bornholms Regionskommune
Militærfolk fra Danmark
Personer fra Rønne
Kurt Børge Nikolaj Nielsen

Kurt Børge Nikolaj Nielsen, også kendt som Kurt "Nikkelaj" Nielsen (2. september 1924 i Skovshoved – 17. juli 1986 i Nykøbing Falster) var en dansk fodboldspiller og træner.

Karriere som spiller 
Han opnåede 3 A-landsholdskampe for Danmark og scorede 3 landskampsmål. I Danmark spillede Kurt "Nikkelaj" Nielsen for Skovshoved IF. Han skrev siden kontrakt med den franske storklub Olympique Marseille.

Karriere som træner 
I 1957 vendte Kurt Nielsen tilbage til Danmark som træner for Frederikshavn fI. Her gav han debut til stortalentet Harald Nielsen og var med til at føre holdet op i 2. division.

Efter to sæsoner som træner for Skovshoved i 1. division, flyttede Kurt Nielsen i 1961 til B 1901. Det blev til oprykning til 1. division med B 1901 i 1962, men i 1965 var Kurt Nielsen igen at finde som træner i Frederikshavn. Den nordjyske klub var nu tilbage i 2. division, som den senere rykkede ud af i 1966, mens Kurt Nielsen var træner.

I 1967 var Kurt Nielsen tilbage hos B 1901, hvor han blev de følgende ni sæsoner. Året efter rykkede klubben op i 1. division, og i 1972 blev B 1901 nummer fire i 1. division, klubbens hidtil bedste placering. I 1973 nåede B 1901 pokalfinalen for første gang i klubbens historie, men tabte 0-2 til Randers Freja.

Sideløbende med jobbet som landstræner overtog Kurt Nielsen trænerposten i 3. divisionsklubben Herfølge BK, da professionel fodbold blev indført i 1978. Klubben rykkede samme år op i 2. division, men midtvejs i sæsonen 1980 rykkede Kurt Nielsen tilbage til B 1901, som han samme år førte op i 1. division. Han stoppede i klubben efter sæsonen 1981.
I 1985 blev Kurt Nielsen for fjerde gang træner for B 1901 efter at holdet var rykket ned i 3. division. I alt nåede Kurt Nielsen at være træner for B 1901 i 17 sæsoner.

Landstræner 
Som landstræner nåede han ingen større resultater og kom til at stå for den lidt tilbagelænede danske, hyggestemning i landsholdstruppen som efterfølgeren Sepp Piontek gjorde op med til fordel for disciplin og professionalisme. I 1976 stod han dog i spidsen for holdet, der besejrede arvefjenden Sverige på udebane for første gang siden 1937. Sejren over Sverige blev i kvalifikationen til VM 1978 fulgt op af to storsejre over Cypern, men selvom landsholdet var i stand til at spille lige op med stærke nationer som Portugal, Polen, Frankrig, Italien, England og Bulgarien, så fik Kurt Nielsen aldrig rettet op på landsholdets defensive problemer.

Diverse 
Kurt Nielsen og svømmeren Inge Sørensen som begge er født 1924, boede i samme gade i Skovshoved og gik begge i Skovshoved Skole.

Kurt Nielsen er begravet på Ordrup Kirkegård.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldtrænere fra Danmark
Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Skovshoved IF
Fodboldspillere fra Olympique Marseille
Trænere for Danmarks fodboldlandshold
1. division (fodbold)

1. division (bliver også kaldt NordicBet Liga af sponsormæssige årsager) er den næstbedste række i Danmarksturneringen i fodbold. Rækken består af 12 hold, der hver sæson møder hinanden 2 gange, hvorefter ligaen bliver splittet i to grupper med 6 hold. Der er to superligaoprykkere samt to nedrykkere til 2. division.

Frem til 1991 hed den næstbedste række i Danmarksturneringen 2. division.

FC Fredericia er den klub, der har spillet flest sæsoner i ligaen med 24 sæsoner (pr. 2022), herunder den klub der har spillet flest sæsoner i træk i ligaen med 21 sæsoner i træk.

Ligaens navn 
1. division har haft forskellige officielle navne gennem årene afhængig af, hvilket firma der har sponsoreret den.

Nuværende hold (2022–23)

Tidligere vindere 

 I perioden 1991-1995 var der en efterårssæson og en forårssæson. I forårssæsonen var navnet på den næstbedste række kvalifikationsligaen og 1. division blev brugt om den 3. bedste række.

Oprykning og nedrykning i 1. division sæson 2000/01 - 2022/23

Hold og placeringer 
45 klubber har deltaget i 1. division siden formatet vendte tilbage til helårssæsoner i 1995. Hvor en sammenslutning består af to/flere klubber, der har deltaget i denne liga, er overbygningen betragtet som en ny klub. I andre tilfælde, hvor en klub blot har skiftet navn eller er blevet sammensluttet med serieklubber, er det blevet betragtet som samme klub.

Noter 

 
Fodboldturneringer i Danmark
DBU
Kongeriget Sachsen

Kongeriget Sachsen blev i oprettet i 1806 som kongedømme på grundlag af Kurfyrstendømmet Sachsen; under den samme slægt, som i århundreder havde regeret i Sachsen som kurfyrster. Kong Frederik August 1. af Sachsen var derfor kendt som kurfyrst Friedrich August III af Sachsen, før 1806.

I 1918 abdicerede kong Friedrich August III og dermed blev det sachsiske monarki afskaffet.

Kongerækken
Friedrich August I (1806-1827), se Frederik August 1. af Sachsen
Anton I (1827-1836), se Anton 1. af Sachsen
Friedrich August II (1836-1854), se Frederik August 2. af Sachsen
Johann I (1854-1873), se Johan 1. af Sachsen
Albert I (1873-1902), se Albert af Sachsen
Georg I (1902-1904), se Georg 1. af Sachsen
Friedrich August III (1904-1918), se Frederik August 3. af Sachsen

Etableret i 1806
Ophørt i 1918
Sachsens historie
Tidligere tyske stater
Sachsen
Medlemsstater af Rhinforbundet
Stater i Det Tyske Forbund
Stater i Det Nordtyske Forbund
Stater i Det Tyske Kejserrige
Sachsen
Hobbyhøns

Hobbyhøns er Fødevarestyrelsens og erhvervshønseholdernes betegnelse for de hønsehold i Danmark som ikke opdrættes som erhvervsproduktion.

Det er estimeret, at der i Danmark er 80.000 - 100.000 sådanne hønsehold.

I praksis drejer det sig dels om små gårdbesætninger af høns med stalddørssalg af æg og høns til eget forbrug samt racefjerkræopdrættere.

Det er forbudt at fodre hobbyhøns med køkken affald.

Dørsalg af æg fra hobbyhøns 
De fleste der har hobbyhøns, oplever en overskudsproduktion af æg om sommeren. Mange vil gerne sælge af æggene til venner og måske også forbi passerende på vejen. Dog er denne form for dørsalg af egen producerede hønseæg underlagt specifikke regler. 

Fødevarestyrelsen deler æg producenter i tre grupper:

 Små hønsehold 
 Hønsehold fra 30-500 dyr 
 Hønsehold fra 500 dyr

Små hønsehold 
Små hønsehold defineres af fødevarestyrelsen som en flok med maks. 30 høns over 16 uger.

For små hønsehold gælder det, at salg af æg skal være registreret hos Fødevarestyrelsen. 

Der er ikke krav om salmonellakontrol hvis: 

 Der ikke reklameres eller annonceres med stalddørssalg af æg
 Kunden oplyses om, at æggene ikke er salmonellakontrollerede
 Æggene kun bliver solgt til en kendt kreds af aftagere
 Æg sælges i æggebakker, skal de være nye og ubrugte

Det er ikke et krav, at hønsene i et småt hønsehold med stalddørssalg kommer fra et godkendt opdræt omfattet af salmonellahandlingsplanen. 

Det er endvidere ikke et krav, at flokken undersøges for salmonella efter et særligt prøveprogram, inden stalddørssalget af æg starter. 

Opdrætteren er forpligtet til at oplyse aftageren om, at æggene ikke er kontrolleret for salmonella.

Hønsehold fra 30-500 dyr 
Overstiger hønseflokken et antal på 30 dyr over 16 uger stilles der skærpede krav før stalddørssalg er tilladt. 

De skærpede krav omfatter: 

 Besætningerne skal kontrolleres for salmonella.
 Stalddørssalg af æg skal være registreret hos Fødevarestyrelsen.
 Æggene må ikke være sorteret i kvalitets- eller vægtklasser.
 Æggene må ikke bærer betegnelserne "Frilandsæg", "Skrabeæg" eller "Buræg".
 Æggene skal sælges, senest 21 dage efter at æggene er lagt.
 Forbrugeren skal selv hente æggene på bedriften.
 Æggene skal pakkes i nye bakker. Det er endvidere et krav at der ikke tages brugte æggebakker retur fra forbrugerne. 
 Salget af æg må ikke ske direkte fra bedriftens æg-opbevaringsrum, hvis der også opbevares æg til større kommercielle ægpakkerier i rummet.
 Forbrugeren skal have oplysning om datoen for æggenes mindste holdbarhed, som højst må være 28 dage efter læggedagen. Oplysningen skal stå på et opslag på salgs-stedet eller på en fortrykt seddel i æggebakkerne eller udleveres med æggene.

Hvis bedriften er autoriseret til produktion af økologiske produkter, er det tilladt at informere om det ved salget og bruge Ø-mærket.

Salmonella kontrollen skal ske minimum 3 gange årligt.

Hønsehold fra 500 dyr 
Skærpede krav der ikke er relevante for hobbyhønseavlere. 

Salmonella kontrollen skal finde sted minimum hver anden uge.

Referencer 

Høns
Kurfyrstendømmet Sachsen

Kurfyrstendømmet Sachsen (Kursachsen, Chursachsen) var et territorium i det Tysk-Romerske Rige (Det Hellige Romerske Rige af Tysk Nation (Heiliges Römisches Reich deutscher Nation)

Sachsen var et kurfyrstendømme frem til 1806, hvor det blev et kongedømme under kurfyrst Friedrich August III af Sachsen, som derfor bliver kaldt kong Friedrich August I af Sachsen.

Fra kurfyrst Frederik den Stridbares regeringstid gik kurfyrstendømmet i arv i mandslinjen hos den mægtige og talrige Wettin-slægt.

Sachsiske kurfyrsterække 

 Rudolph II (1356-1370)
 Weneslav (1370-1388)
 Rudolph III (1388-1419)
 Albrecht III (1419-1422)
 Frederik den Stridbare (1422-1428)
 Frederik den Sagtmodige (1428-1464)
 Ernst (1464-1486)
 Frederik den Vise (1486-1525)
 Johan den Stædige (1525-1532)
 Johann Friedrich I (1532-1534)
 Moritz (1547-1553)
 August (1553-1586)
 Christian I (1586-1591)
 Christian II (1591-1611)
 Johann Georg I (1611-1656)
 Johann Georg II (1656-1680)
 Johann Georg III (1680-1691)
 Johann Georg IV (1691-1694)
 Friedrich August I (1694-1733), se August II af Polen
 Friedrich August II (1733-1763), se August III af Polen
 Friedrich Christian (1763)
 Friedrich August III (1763-1806), se Friedrich August I af Sachsen

Sachsen, Kurfyrstendømmet
Sachsens historie
Etableret i 1356
Ophørt i 1806