kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Colorados flag

Colorados flag består af tre lige brede horisontale felter: to blå felter med et hvidt i midten og med et rundt, rødt "C" fyldt med en gylden skive. Flaget blev officielt indført 31. marts 1964. Flagets størrelsesforhold er 2:3.

Flagets farver repræsenterer farverne i delstatsblomsten Aquilegia caerulea, den blå, hvide og gule akeleje. Den røde farve spiller på delstatens navn, der er spansk for rødt. Rødt, hvidt og blåt er også farverne i USA's flag. Den hvide farve kan også repræsentere sølv og delstatens rige forekomster af ædle metaller. Bogstavet C står ikke bare for delstaten, men også for delstatens kælenavne "Columbine State" og "Centennial State". Sidstnævnte henviser til, at Colorado blev optaget som delstat i unionen i jubilæumsåret 1876.

Moderne forklaringer på farverne fortæller, at blå symboliserer himmelen, gul solen, det hvide de snedækkede bjergtoppe og rød jorden.

Tidligere flag 
Delstaten Colorados første flag blev formelt vedtaget 9. april 1907 efter at have været i brug i flere år. Flaget var blåt og havde delstatens våben i midten. Det fik kun nogen få års officiel levetid, før det 5. april 1911 blev skiftet ud med et nyt delstatsflag. Dette var blåt over hvidt over blåt som nutidens flag, men havde et langt mindre C med gul skive placeret nærmest stangen i den hvide stribe. Flaget var tegnet af Andrew Carlisle Johnson. Det lagde grunden for delstaten Colorados flag som det er i dag, men lovvedtægten af 1911 specificerede ikke størrelsen på bogstavet "C", eller hvilken nuance de røde og blå farver skulle have. Derfor forekom flaget med forskellige farvenuancer og størrelse på emblemet. 28. februar 1929 blev det vedtaget at de blå og røde farver på flaget skulle være de samme som i USA's flag. Den 31. marts 1964 blev det bestemt at den gyldne skives diameter skulle have samme størrelse som bredden på den hvide stribe i midten.

Litteratur 
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970 

USA's delstatsflag
Colorado
Connecticuts flag

Connecticuts flag er blåt med delstatens våben i midten. Flaget er lavet efter et forlæg fra militære faner. Det blev først vedtaget 4. juli 1895, men kun som en reference til at det flag, der tidligere havde været i brug, skulle fortsætte som delstatens flag. Først 3. juni 1897 blev flaget nærmere beskrevet. 

Delstatens motto "qui transtulit sustinet" er påført flaget under våbenet. Mottoet har været i brug siden 1647 og henviser til de første europæiske indvandreres tiltro til at "Han som bragte os over vil opretholde os".

Litteratur 
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970 

USA's delstatsflag
Connecticut
Delawares flag

Delawares flag består af en lys blågrå dug med delstatens våben sat i en lys gul-brun rhombe i flagets midte. Langs dugens nedre kant står indskriften "DECEMBER 7, 1787". 

Flaget er lavet efter forlæg fra delstatens troppefaner fra borgerkrigen, mens den blå farve er hentet fra uniformsfarverne, der blev benyttet af delstatens tropper. Datoen 7. december 1787 henviser til, at Delaware var først ude med ratificeringen af USA's forfatning.

Delawares flag blev indført 24. juli 1913 og igen officielt vedtaget 13. juni 1955. Baggrunden for denne dobbelte officielle vedtagelse er, at loven om flaget i 1953 faldt ud under revisionen af delstatens officielle lovbog.

Litteratur 
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970 

USA's delstatsflag
Delaware
Floridas flag

Floridas flag er hvidt med et rødt andreaskors og med delstatens segl i midten. Flaget blev formelt vedtaget 8. november 1966, men har været i brug siden 6. november 1900. Før dette benyttede Florida et hvidt flag med delstatsseglet i midten. Dette blev indført i 1868, men fik indført det røde kors i 1900. Flaget blev sidste gang ændret i detaljerne i 1985.

Det røde andreaskors på det hvide flag, benyttes også i nabostaten Alabamas flag. Der står det som et symbol på Amerikas Konfødererede Stater, noget som også kan anføres for Floridas vedkommende, men som ikke er så klart som i det andet tilfælde. I Floridas tilfælde refererer det røde kors højst sandsynligt til det lignende, savtakkede Burgunderkors der blev benyttet af det Spanske Imperium, hvilket statens territorium var en del af indtil 1820erne.

Litteratur 
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970 

USA's delstatsflag
Flag
Intensiv afdeling

En intensiv afdeling (også intensivafdeling) eller et intensivafsnit, forkortet ITA, er en afdeling på et sygehus, der behandler, observerer og plejer patienter med akutte og livstruende sygdomme i døgndrift. En intensiv afdeling er bemandet med et specialuddannet personale og avanceret teknisk udstyr til såvel observation som behandling. Større sygehuse har ofte flere intensive afdelinger; f.eks. har Odense Universitetshospital både en anæstesiologisk-intensiv afdeling, en intensiv afdeling for lunge- og hjerte-kar-sygdomme samt en neuro-intensiv afdeling.

Behandlingen på den intensive afdeling har fokus på at støtte eller erstatte organfunktioner (hjerte, lunger, kredsløb, lever og nyrer) mens den primære sygdom behandles. Patienterne lider f.eks. af svær kredsløbspåvirkning, betydelige vejrtrækningsproblemer, svær forgiftning, svære lidelser i hormonsystemet (eksempelvis diabetes) eller svære lidelser i centralnervesystemet. Endelig behandler intensivafsnit også hårdt medtagne ofre for trafikulykker eller patienter, der har gennemgået store operationer.

Grundet patienternes kritiske tilstand er en intensiv afdeling stærkere bemandet end almindelige sygehusafdelinger. Personalet består af speciallæger i anæstesiologi eller intensiv medicin samt særligt efteruddannede sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter. Afdelingen er både bemandet med læger og sygeplejersker døgnet rundt, ligesom afdelingen hele døgnet kan foretage laboratorieprøver og billeddiagnostik.

Den intensive behandling har rødder tilbage til 1854, hvor Florence Nightingale under Krimkrigen havde succes med at isolere de hårdt kvæstede soldater fra de mindre kvæstede. Det reducerede dødeligheden fra 40 til 2%. I 1950 videreudviklede anæstesiologen Peter Safar konceptet, og regnes for at være pioner indenfor intensiv medicin.

Verdens første egentlige intensive afdeling blev etableret under polioepidemien i 1952 af Bjørn Ibsen på Blegdamshospitalet i København.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Hospitaler
ITA

ITA kan have flere betydninger:
 Landekode for Italien
 Forkortelse for intensiv afdeling
 Forkortelse for "I Tilfælde Af"
Realtid

Realtid kan have flere betydninger:
 Realtidsoperativsystem - et udtryk for, at en computer gengiver virtuelle tider eller begivenheder med samme timing, sekvens og hastighed som tider eller begivenheder i den fysiske verden.
 Real-time strategy - Realtid er en fordanskning af Real-time strategy i computerspil.
Erling Spalk

Erling Spalk (født 4. oktober 1940 i Ikast, død 16. juli 1960 i Kastrup Lufthavn) var en dansk fodboldspiller (centerforsvarer, defensiv midtbane) fra Ikast FS.

Den da 19-årige Erling Spalk var en af de otte, som omkom i flyulykken på vej til en OL-forberedelseskamp i Herning.
De andre var Per Funch Jensen, Arne Karlsen, Kurt Krahmer (alle KB), Erik Pondal Jensen (AB), Ib Eskildsen, Søren Andersen (begge Frem) og Børge Bastholm Larsen (Køge).
Årsagen til at Erling Spalk var med i flyet var at han var på løjtnantskole ved Gurre på Sjælland. Han skulle have været hjemsendt samme efterår. Han var den eneste af de otte, som ikke havde spillet på landsholdet så kampen i Herning var en lejlighed til spille sig på et af DBU’s landshold i en ”rigtig” kamp.

Han er begravet på Ikast Kirkegård.

Erling Spalks mindefond 
Erling Spalks forældre skænkede Ikast FS erstatningen fra flyulykken.
I samarbejde med klubbens ungdomsafdeling blev "Erling Spalks mindefond" oprettet. Senere er den fond blevet forøget, idet Arne Svenningsen, Eskild Thygesen og Calle Wittenkamp, som modtagere af ”Ikast bys initiativpris”, har doneret deres pris videre til mindefonden.

Fonden har hvert år i mere end 40 år sendt et antal særligt udvalgte ungdomsspillere og trænere/ledere på en fodboldrejse. De udvalgte spillere og trænere/ledere får tildelt turen, fordi de har ydet en særlig indsats for klubben, og de får overrakt et bevis herpå i på klubbens årsfest.

Se også 
 Flykatastrofen ved Kastrup 16. juli 1960

Eksterne henvisninger 
 
 7. kapitel: ZR's Flyvetjeneste 
 Erling Spalks mindefond – Ikast FSs webside 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Ikast Forenede Sportsklubber
Omkomne under flyulykken ved Kastrup 16. juli 1960
Kurt Krahmer

Kurt Krahmer (født 21. februar 1939 i København, død 16. juli 1960 i Kastrup Lufthavn) var en dansk fodboldspiller (angriber). Han var en lille og hurtig højrekantspiller fra KB som tidligere spillede i Sundby Boldklub.
Den da 21-årige Kurt Krahmer var en af de otte, som omkom i flyulykken på vej til en OL-forberedelseskamp i Herning.
De andre var Per Funch Jensen, Arne Karlsen, (begge KB), Erik Pondal Jensen (AB), Ib Eskildsen, Søren Andersen (begge Frem), Børge Bastholm Larsen (Køge) og Erling Spalk Ikast FS, den eneste af de otte, som ikke havde spillet på landsholdet.

Kurt Krahmer var i gang med en læreruddannelse da ulykken skete.

Landskampe 
1 B-landskamp, 7 U/21-landskampe og 2 U/19-landskampe

Se også 
 Flykatastrofen ved Kastrup 16. juli 1960

Eksterne henvisninger 
 
 Når fodbold bliver ligegyldigt
 7. kapitel: ZR's Flyvetjeneste
 Foska-billed 1958/59 – Kurt Kramer

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Kjøbenhavns Boldklub
Omkomne under flyulykken ved Kastrup 16. juli 1960
Kålpølse

Kålpølse er en udbredt spise i den sydlige del af Danmark og i Slesvig-Holsten.

Den serveres til kål. Pølsen indeholder ikke kål men krydret okse- og svinekød.

Kålpølsen kom fra Tyskland i 1800-tallet.

Kålpølser spises oftest i det sønderjyske til nytår med grønlangkål og hamburgerryg 

Mad fra Danmark
Mad fra Tyskland
Dollerup Bakker

Dollerup Bakker er et naturområde ved Dollerup, syd for Viborg. Bakkerne ligger ved Hald Sø, der er en af landets dybeste søer. Søen blev dannet under sidste istid af en gigantisk isklump. Denne isklump smeltede og denne proces medførte det meget kuperede terræn, som denne del af den midtjyske hede er kendt for. Der er ret store højdeforskelle i området. 

Dollerup Bakker er bakkeområdet vest for Hald Søs sydende mellem Dollerup by og halvøen Inderøen. Ved matrikuleringen i 1682 var bakkerne dækket af Dollerup Uderør Skov som bestod af eg og bøg. Skoven var forsvundet i 1790, og bakkerne har siden overvejende været hede.

Dollerup Bakker er et yndet turistmål for mange cykel- og vandreturister. Fra toppen af bakkerne er der udsigt over søen, mens der på den anden side af bakkerne ligger hede så langt øjet rækker.

De senere år har Skov- og Naturstyrelsen og Viborg Kommune været i gang med en større renovering og genetablering af heden, så det fremstår som det næsten tabte kulturlandskab fra Middelalderen. Der er blandt andet fjernet en lang række træer, der ikke hører hjemme på heden. Så sent som i vinteren 2008-2009 er der renset store partier for selvgroede træer og skabt de lysåbne forhold, der er en forudsætning for at få genoprettet det bevaringsværdige hede- og overdrevslandskab i Dollerup bakker. Andre steder i bakkerne sørger får og geder for, at genopretningen bliver vedligeholdt ved at æde spirende træer.

Området er en del af Natura 2000-område nr. 35 Hald Ege, Stanghede og Dollerup Bakker og den store  naturfredning  af området .

Noter

Eksterne henvisninger 

 Karup Kommune: Dollerup Bakker 
 Skov- og Naturstyrelsen: Stanghede

Viborg Kommunes geografi
Bakkedrag i Danmark
Naturområder i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Arne Karlsen

Arne Karlsen (13. oktober 1939 i Holstebro – 16. juli 1960 i Kastrup Lufthavn) var en dansk fodboldspiller fra KB.

Den da 20-årige Arne Karlsen var en af de otte, som omkom i flyulykken på vej til en OL-forberedelseskamp i Herning.
De andre var Per Funch Jensen, Kurt Krahmer, (begge KB), Erik Pondal Jensen (AB), Ib Eskildsen, Søren Andersen (begge Frem), Børge Bastholm Larsen (Køge) og Erling Spalk Ikast FS.

Arne Karlsen var maskinlærling og værnepligtig da ulykken skete.

Han er begravet på Brønshøj Kirkegård, men gravstedet er siden blevet nedlagt.

Landskampe 
 2. december 1959 mod Grækenland 3-1
 6. december 1959 Bulgarien 1-2
 26. maj 1960 mod Norge 3-0 (indstiftet i 83. min)

samt 3 U-21 landskampe.

Se også 
 Flykatastrofen ved Kastrup 16. juli 1960

Kilder 
 Når fodbold bliver ligegyldigt
 7. kapitel: ZR's Flyvetjeneste
 Arne Karlsen profil 
 Foska-billed 1958/59 – Arne Karlsen

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Kjøbenhavns Boldklub
Omkomne under flyulykken ved Kastrup 16. juli 1960
Personer fra Holstebro
Horsens Kvindeseminarium

Horsens Kvindeseminarium var et lærerseminarium i Horsens i årene 1878–1918. Det blev oprettet på initiativ af pastor Andresen og adjunkt Emil Buchwald.

Emil Buchwald blev seminariets første forstander, men samtidig bevarede han sin ansættelse som lærer på Horsens Statsskole. I begyndelsen var uddannelsen 2-årig, og man klarede sig de første 19 år med lejede lokaler på Teknisk Skole i Allégade i Horsens. En ny lov af 1894 stillede krav, der gjorde, at man lod bygge et seminarium med tilhørende børneskole (øvelsesskole) i Ryesgade 5. Arkitekten var Hektor Frederik Janson Estrup, der boede og virkede i Horsens fra 1882 til sin død i 1904. Grundstenen blev lagt 15. september 1896, og den nye bygning blev indviet i april 1897.

Fra 1907-1910 var komponisten Aage Emborg musik- og sanglærer ved seminariet, og 1910–1913 var det hans bror Ejnar Emborg.

Emil Buchwald giftede sig med en tidligere elev fra kvindeseminariet, Sørine, og hun dannede sammen med manden forstanderpar, men hans engagement med fortsat ansættelse på statsskolen gjorde, at ledelsen — på et tidspunkt hvor stillingsbetegnelsen inspektor endnu ikke fandtes — efterhånden i stigende grad blev varetaget af Johanne Louise Mohr, der blev ansat som dansk- og historielærer i 1907. Frøken Mohr var flyttet fra Slagelse til Horsens, fordi hendes livsledsagerske gennem 45 år, Louise Wilhelmine Branner (1863-1945), var blevet ansat på Horsens Statsskole efter at have afhændet den privatskole, hun ejede i Slagelse, og hvor frøken Mohr havde været ansat. Dengang tilskrev man ikke kvinder en udfarende seksualitet, så ingen tog anstød af, at to lesbiske kvinder boede sammen.

I 1915 overtog fr. Mohr forstanderstabet. Men nedgangstider for de private seminarier førte til, at statmagten overvejede rationaliseringsgevinster. Man havde endnu den forestilling, at der var en idé i at uddanne mænd og kvinder på separate seminarier. Man ville have et statsligt kvindeseminarium, og ud over Horsens var Femmers Kvindeseminarium i København med i overvejelserne, men resultatet blev, at staten overtog Ribe Seminarium, Kvindeseminariet i Horsens blev nedlagt, og J.L. Mohr blev overflyttet til at være forstanderinde i Ribe.

Efter kvindeseminariets nedlæggelse i august 1918 blev bygningerne brugt som husvildeboliger indtil sommeren 1923, hvor Ryesgades Skole begyndte som folkeskole på stedet.

Forstandere 
 1878–1915 Emil Buchwald, lærer på Horsens Statsskole
 1915–1918 Johanne Louise Mohr (1869–1942)

Dimittender 
 1882 Marie Christensen (1860-1935), bestyrelsesmedlem i Danmarks Lærerforening og Dansk Kvindesamfund
 1914 Grete Glahn (1892-1958), skoleinspektør og skoledirektør i Vejle
 1918 Ellen Bonnesen (1895-1982) født Wallich Schmidt, lærer, forfatter

Henvisninger 
 Anne-Mette Knudsen: I åndens tjeneste — Horsens Kvindeseminarium 1878-1918. 26 sider. Forlag: »Den Kreative«, 2005. 

Seminarier
Etableret i 1878
Ophørt i 1918
Kvindeseminarium
Kvindeseminarium
Spanien i Eurovision Song Contest

Spanien debuterede i Eurovision Song Contest i 1961 med "Estando contigo", sunget af Conchita Bautista. Landet har efterfølgende deltaget hvert år uden afbrydelser.

Spanien har vundet konkurrencen to gange, i 1968 med "La la la", sunget af Massiel, samt i 1969 med "Vivo cantando", sunget af Salomé. Ved sidstnævnte lejlighed måtte de dog dele førstepladsen med Storbritannien, Holland og Frankrig, da alle fire lande endte i toppen med det samme antal point, og da der ikke eksisterede nogle tie break-regler på dette tidspunkt.

Udover de to første pladser har Spanien opnået fire andenpladser, i 1971, 1973, 1979 og 1995.

Det bedst kendte spanske bidrag er formentlig Mocedades' "Eres tú", der opnåede en andenplads i 1973. Sangen blev i 2005 kåret til den 11. bedste Eurovision-sang ved 50 års-jubilæumsshowet Congratulations i København.

Siden 1999 har Spanien været et af de såkaldte Big 4-lande (fra 2011 Big 5), da de i lighed med Storbritannien, Tyskland, Frankrig, og fra 2011 Italien, automatisk sikret en finaleplads hvert år. Spanien har derfor ikke skullet deltage i en semifinale.

Repræsentanter 
Nøgle

Pointstatistik

12 point til og fra

Alle point givet til og fra (1961-2023)

Vært

Kommentatorer og jurytalsmænd

Galleri

Noter

Referencer 

 
Lande i Eurovision Song Contest
Bejsebakke

Bejsebakke eller Sorthøj er en lokalitet i Ansgars Sogn, Fleskum Herred, hvor der er fundet rige spor efter forhistorisk bebyggelse fra både stenalder, bronzealder og jernalder.

Området mellem Bejsebakkevej og Sorthøjvej er blevet arkæologisk undersøgt 2 gange. I 1958 gennemførtes en udgravning af Nationalmuseet, og i år 1999 og 2000 gennemførte Aalborg Historiske Museum en større arkæologisk udgravning. Ved denne udgravning fandtes der blandt andet spor efter mere end 350 grubehuse og 40-50 langhuse fra jernalderen.

Området er desuden rig på spor efter flinteminer, hvor flinten i yngre stenalder er blevet udvundet fra kalkundergrunden.

Eksterne kilder og henvisninger
Arkæologiens Nordjylland

Arkæologiske områder i Danmark
Stenalder
Nordisk bronzealder
Skandinavisk jernalder
Hasseris
Hawaiis flag

Hawaiis flag består af striber i hvidt, rødt og blåt med Storbritanniens flag i øvre hjørne ved stangen. Flaget er baseret på det selvstændige Kongeriget Hawaiis flag fra 1816. Flaget er i størrelsesforholdet 1:2.

Storbritanniens flag kom ind som symbol for Hawaii ved at Kong Kamehameha 1. i 1793 modtog et unionsflag fra den britiske opdagelsesrejsende George Vancouver. Frem til 1816 benyttede Hawaii Storbritanniens flag som sit eget, både i versionen fra før unionen med Irland og i den version som fulgte som følge af indførelsen af patrikskorset, det vil sige den version vi kender i dag. Fra 1816 af blev flaget ændret så at flagdugen fik striber i rødt, hvidt og blåt. Dette blev videreført da Hawaii kom under USA som territorium fra 1898 af og er blevet officielt bekræftet gentagne gange.

Striberne i flagdugen forklares ved at repræsentere de otte øer i Hawaii-gruppen: Hawaii, Maui, Kaho‘olawe, Lāna‘i, Moloka‘i, O‘ahu, Kaua‘i og Ni‘ihau.

Litteratur 
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970 

USA's delstatsflag
Flag
Palle Jul Jørgensen

Palle Jul Jørgensen (født 28. januar 1943 i Odense, død 15. oktober 2008) var en dansk teaterleder. Han var i en række år leder af Svalegangen (1976-86), og derpå blev han chef for Århus Teater, til han trak sig tilbage i 2004.

Palle Jul Jørgensen var cand.mag. i dansk og dramaturgi fra Aarhus Universitet og underviste både på universitetet og på Skuespillerskolen ved Århus Teater. Han var i sin ungdom aktiv i det frodige århusianske kulturliv, hvor han blandt andet var med til at etablere kulturhuset Vestergade 58 i 1966.

Som chef for Svalegangen fik han sat fokus på dansk dramatik, og denne linje fortsatte han på Århus Teater, hvor han etablerede husdramatikerordningen, der sikrede skiftende forfattere arbejde med at skrive et antal teaterstykker, som så blev opført på teateret. Et andet initiativ fra Jørgensens side var dramatiseringen og opførelsen af en række romanværker som Lykke-Peer (1988).

Han var gift med skuespilleren Anne-Vibeke Mogensen. Palle Jul Jørgensen havde to børn fra et tidligere ægteskab.

Kilde
 Dødsfald: Palle Jul Jørgensen Århus Stiftstidende, 16. oktober 2008

Personer fra Odense
Dramaturger
Teaterledere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Aarhus Medicinerrevy

Aarhus Medicinerrevy er startet i 1983 af TV-lægen Peter Qvortrup Geisling, der dengang var medicinstuderende ved Aarhus Universitet. I dag er Medicinerrevyen i Aarhus blevet Danmarks største studenterrevy, hvad angår medlemmer samt publikumsantal. Hvert år fremviser revyen fire forestillinger i efteråret, som siden 2013 har foregået i Hermans i Tivoli Friheden, Aarhus.

Generelt 
Hvert år samler Medicinerrevyen omtrent 75 frivillige lægestuderende, der i løbet af september mødes til såkaldte skriveaftenener og udtænker sketches og sange fra bunden. Alt det skrevne materiale danner fundamentet for de endelige forestillinger, hvor korte, uafhængige sketches og sange danner rammerne for en klassisk revy. Revyen er opdelt i to akter af 45 minutters varighed. Materialet, som fremvises for publikum under forestillingerne, søges at appellere til både unge og ældre, medicinstuderende og ikke-medicinstuderende.

Allerede i foråret inviteres samtlige medicinstuderende i Aarhus til den årlige generalforsamling, hvor der vælges en bestyrelse, som repræsenterer revyen et år indtil næste generalforsamling.

Revyens største arbejde ligger i løbet af september, oktober og med forestillinger i starten af november. I slutningen af september udvælger den siddende bestyrelse en gruppe af officielle medlemmer til Medicinerrevyen ud fra frivillige ansøgere. Medlemmerne fordeler sig efter ønske i forskellige grupper fx: band, produktion, regi, skuespil, koreografi, instruktør og PR. Medlemmerne har i oktobermåned en periode med en gennemsnitlig arbejdsuge på op mod 50 timer.

Siden Aarhus Medicinerrevys stiftelse er denne studenterrevy blot vokset på alle parametre, og i 2018 blev Aarhus Medicinerrevy fremvist for omtrent 3200 personer i Tivoli Friheden.

Eksterne henvisninger 
 Aarhus Medicinerrevy

Revyer
Aarhus Universitet
Etableret i 1984
Idahos flag

Idahos flag er blåt og har delstatens segl i midten med et bånd hvor der er påskrevet "State of Idaho" under. Flaget blev officielt indført 15. marts 1927, men var uofficielt i brug fra 1907. Vedtagelsen der blev gjort i 1907 om et delstatsflag foreskrev kun at delstatens navn skulle stå i flagdugen, men ved udarbejdelsen af nærmere bestemmelser om flagets udformning kom også delstatsseglet med. Dette viser en minearbejder og en kvindefigur som repræsenterer lighed, frihed og retfærdighed, sat ind i en scene som symboliserer Idahos erhvervsveje og naturressourcer. 

I lighed med mange andre delstater, hvor flagdugen også er blå, har Idahos flag militære faner som forbillede. Delstatsflaget er tegnet af en officer, C. A. Elmer, og benytter fanen First Idaho Infantry i den spansk-amerikanske krig som model. 

Også delstaterne Pennsylvania, Connecticut, South Carolina, New Hampshire, Virginia, New York, Vermont, Kentucky, Indiana, Maine, Michigan, Wisconsin, Minnesota, Oregon, Kansas, Nevada, Nebraska, North Dakota, Montana, Utah og Alaska har delstatsflag med blå flagdug. Louisiana, Oklahoma og South Dakota benytter en noget lysere blå farve i sine delstatsflag, mens Delawares delstatsflag har en lysere, gråblå farvetone.

Litteratur 
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970 

USA's delstatsflag
Flag