kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Musical

En musical er et skuespil eller en film med større fokus på musik og dans end ellers. Det stammer fra det engelske musical comedy ('musikalsk komedie').

Musicalen som genre opstod på Broadway i USA, men blev først "færdigdannet" som genre da musicals nåede små off-broadway scener – det var netop på et lille teater at Hair havde premiere.
En musical – som Hair – bruger mange forskellige virkelmidler til at fortælle en historie og det er en blanding af sang, musik, ageren og dans der er handlingsbærere.

Mange musicals er produceret i USA, men der er også skrevet danske musicals. Én af de kendeste er Mød mig på Cassiopeia. Denne musical har et tema, der er meget brugt i genren. Den handler nemlig blandt andet om at lave musik og få en forestilling klar. På samme måde som der er lavet film om at lave film, er der lavet mange musicals om at lave musicals.
Et eksempel fra nyere tid kunne være Disneys Highschool Musical – som er en ren film-musical.

I de tidlige musicals var der meget talt dialog, mens nogle moderne musicals er gennemkomponerede og minder på den måde om opera eller den tidlige operette.
Den første gennemkomponerede musical var Andrew Lloyd Webbers Jesus Christ Superstar, der handler om de sidste dage i Jesu liv. Denne musical ændrede måden at skrive musicals på fordi man nu tit helt undlod talt dialog.

 
Scenekunst
Harry J. Anslinger

Harry Jacob Anslinger (20. maj 1892 – 14. november 1975) var en amerikansk diplomat.

I 1926 fik han ansvaret for bekæmpelsen af den illegale alkoholimport til USA og blev i 1929 vice-chef for den myndighed, som skulle kontrollere alkoholforbudet i landet. Efter forbudstiden blev han udnævnt til chef for narkotikabekæmpelsen.
Anslinger skiftede efter forbudstiden diametralt mening om cannabis og beskyldes i en bog om ham, for at have taget dette standpunkt, blot for at berettige hans bureau og ham selv.

Han spillede i mange år en ledende rolle i FN's Narkotikakommission.

Referencer 

Personer fra Pennsylvania
Diplomater fra USA
Sankthansurt

 
Sankthansurt (Hylotelephium telephium) er en 30-60 cm høj urt, der i Danmark vokser på stengærder, overdrev og skrænter. Planten er sukkulent og kan danne nye planter fra afrevne blade. Ildfuglen og andre insekter suger nektar fra sankthansurtens blomster i august-september.

Beskrivelse 
Sankthansurt er en flerårig urt med tueformet, opret vækst. Stænglen er ofte rødlig eller rødprikket. Bladene sidder spredt, og de tykke og ovale til omvendt ægformede med rundtakket rand. Begge bladsider er lysegrønne og helt hårløse. Blomstringen foregår i august-september, hvor man ser blomsterne sidde samlet i en endestillet, halvskærmformet top af gaffelkvaste. De enkelte blomster er regelmæssige og 5-tallige med gulgrønne kronblade. Frugterne er bælgkapsler med mange frø.

Rodnettet består af en kort, kraftig jordstængel og et bundt opsvulmede birødder, som bærer et trævlet rodnet.
Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,40 x 0, 30 m (40 x 30 cm/år).

Voksested 

Sankthansurt er udbredt i Kaukasus, Centralasien, Østasien, Sibirien og Europa, herunder også i Danmark, hvor den findes i hele landet på stengærder, tørre skrænter, overdrev og strande. Arten er nemlig knyttet til lysåbne voksesteder med tør, veldrænet jord, som er kalkholdig, men næringsfattig.

Ved Tversted Klitplantage findes arten på sandet, tør bund (gamle klitter) sammen med bl.a. ene, alm. høgeurt, alm. kohvede, bjergrørhvene, markfrytle, sandstar, vellugtende gulaks og vortebirk

Underarter 
 Rød sankthansurt (Hylotelephium telephium subsp. telephium) – med purpurrøde blomster findes forvildet hist og her i Danmark, ofte nær bebyggelse
 Almindelig sankthansurt (Hylotelephium telephium subsp. maximum) – med gulgrønne blomster findes almindeligt i Danmark i egekrat, på stengærder, overdrev, skrænter og strandvolde.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 

 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Gule blomster
Tørketålende planter
Kalkbundsplanter
CAM-planter
Kerneløs DC-motor

En kerneløs DC-motor er en specialiseret form af den almindelige DC-motor. De er optimeret til hurtig acceleration, og har en rotor, der er konstrueret uden en jernkerne. Rotoren kan være en cylinder fyldt med vindinger indeni statormagneterne, en kurv uden om statormagneterne, eller en flad pandekage (eventuelt trykt på en printplade) imellem den øverste og nederste statormagnet. Vindingerne bliver typisk stabiliseret ved at blive imprægneret med epoxy.

Da rotoren er meget lettere end en almindelig rotor, lavet af kobberviklinger på jernlameller, kan den accelerere meget hurtigere, og ofte opnå en mekanisk tidskonstant på under 1 ms. Det gælder især hvis viklingerne er af aluminium i stedet for det noget tungere kobber. 

Da der ikke er nogen metalmasse i rotoren, der kan fungere som køleprofil, skal selv små kerneløse motorer ofte have en aktiv luftkøling.

Disse motorer var meget brugt til at drive ankerspillet i afspillere til magnetbånd og bruges stadig meget i højtydende servostyrede systemer.

Elektromotorer
Slaget ved Boyne

I Slaget ved Boyne 12. juli 1690 i Nordirland besejrede Vilhelm af Oraniens protestantiske hær den afsatte Jakob 2.s katolikker.

Dansk/norsk deltagelse 

På grund af en aftale mellem Vilhelm og den dansk-norske kong Christian 5. skulle Danmark-Norge sende et korps, som stod under engelsk kommando for at hjælpe mod Jacob 2.s katolske og franske styrker.

Dette korps var en blanding af nordmænd og danskere og bestod af 7102 mand og 1719 heste, hvoraf en del gik tabt i en storm i Nordsøen.

Boyne, Slaget ved
Begivenheder i 1690
Esbjerg Gymnasium

Esbjerg Gymnasium, eller EG, er et mellemstort gymnasium beliggende i Esbjerg. Elevantallet er ca. 750, og der er tilknyttet 104 lærere.

Den ældste del af bygningen, der stadig udgør grundstenen i den nuværende bygningsmasse, blev opført i 1972 og er tegnet af arkitekt Jørgen Stærmose. Bygningerne undergik en større ombygning fra 2003 til 2005 og igen i 2011, arkitekt på disse projekter var Kristian Isager. På grund af rekordsøgning i 2017 måtte Isager tegne yderligere 700 m² bygninger til ibrugtagning til studiestart 2018.

Da de første årgange begyndte på det, der dengang hed Esbjerg Kommunale Gymnasium i 1970, delte skolen midlertidigt adresse med den daværende folkeskole Fourfeldtskolen, det nuværende Fourfeldtskolen Bohr. I 1972 rykkede årgangene til det nybyggede gymnasium på den nuværende adresse i Kvaglund; Spangsbjerg Møllevej 310, 6705 Esbjerg Ø.

Dengang bestod Esbjerg Gymnasium kun af den bygning, der kaldes blok A, som var etageopdelt og havde en langstrakt kantine. Der blev i 2011 tilbygget 3000 m² som i dag er centrum i bygningskomplekset og danner samlingspunkt for dagligdag på stedet. Dette store område anvendes til idrætshal, lokaler til mediefag og drama, auditorium, samt indeholder områder beregnet til lektielæsning. Tilbygningen resulterede i, at skolen kunne optage 30 elever mere. Skolens størrelse og studiemiljøet blev markant bedre efter ombygningen, hvilket betød at skolen i 2011 modtog undervisningsmiljøprisen.

Tilbygningen i 2018 gav EG flere klasselokaler samt mødelokaler, og blev udsmykket med kunst af Rene holm..

Næsten alt dette byggeri skete på grund af rektor Erling Petersson. Han har sat 3 store byggeprojekter i gang på Esbjerg Gymnasium i løbet af sin tid som rektor.

I historisk perspektiv har der fra 1907 eksisteret et tidligere Esbjerg Gymnasium, som i 1920 blev til Esbjerg Statsskole. I 2011 blev denne institution fusioneret ind i Rybners Gymnasium.

Uddannelser 

Esbjerg Gymnasium udbyder ungdomsuddannelser i retningerne

 Studentereksamen (STX)
 Højere forberedelseseksamen (HF)
 International Baccalaureate (IB)

Institutionen har i foråret 2019 ansøgt om lov til at oprette fire HHX-uddannelser, som reaktion på faldende søgning til studiestart 2019.

Studenter

Rektorer

Arrangementer / besøg på EG

Besøg

Eksterne-/ kildehenvisninger 
 Esbjerg Gymnasiums hjemmeside 
 Esbjerg Gymnasiums facebookside

Referencer 

Gymnasier i Danmark
Etableret i 1972
Gymnasium
De røde enge

De røde enge er en dansk film fra 1945. Det er en besættelses-film om en modstandsgruppe, der finder ud af, at der er en stikker iblandt dem.

Filmen blev ved Cannes Filmfestival i 1946 tildelt Den Gyldne Palme.

 Manuskript Leck Fischer efter Ole Juuls debutroman af samme navn.
 Instruktion Bodil Ipsen og Lau Lauritzen jun.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Poul Reichhardt
 Per Buckhøj
 Gyrd Løfqvist
 Kjeld Jacobsen
 Preben Kaas
 Karl Jørgensen
 Lisbeth Movin
 Lau Lauritzen jun.
 Preben Neergaard
 Bjørn Watt Boolsen
 Preben Lerdorff Rye
 Freddy Koch
 Bjørn Spiro
 Einar Juhl
 Mogens Brandt
 Peer Guldbrandsen

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
De Gyldne Palmer
Danske film fra 1945
Film baseret på værker af danske forfattere
Modstandsfilm fra Danmark
Film om Besættelsen
Penge som græs

Penge som græs er en dansk spillefilm fra 1948, skrevet af Leck Fischer og instrueret af Svend Methling. Ved udarbejdelsen af filmens manuskript medvirkede også Niels Hoff og Kristian Møller.

Handling 
Vridsløses tunge fængselsport åbner sig, og friheden vinker atter til falskmøntneren P. Krone-Strøm. Han har udstået en straf på 8 år, men mener, det var justitsmord. Han hørte til den store skare, der ikke kunne finde beskæftigelse i 30'ernes kriseår i Danmark. Nu har han atter kontakten med verden udenfor murene, men forholdene har fuldstændig ændret sig i de år, han har siddet isoleret. Nu er det ikke penge, der mangler i samfundet, men arbejdskraft og varer.

Medvirkende 
Christian Eriksen
Peter Malberg
Helle Virkner
Svend Bille
William Rosenberg
Knud Heglund
Lis Løwert
Peer Guldbrandsen
Kjeld Jacobsen
Viggo Brodthagen
Valsø Holm
Karl Jørgensen
Carl Johan Hviid
Per Buckhøj
Ove Sprogøe

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1948
Film instrueret af Svend Methling
Mig og min familie (film)

Mig om min familie er en dansk film fra 1957, skrevet og instrueret af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende
Peter Malberg
Gerda Madsen
Ebbe Langberg
Ilselil Larsen
Preben Lerdorff Rye
Aage Winther-Jørgensen
Bodil Udsen
Erni Arneson
Bent Vejlby
Knud Rex
Svend Bille
Bent Christensen
Karen Lykkehus
Ego Brønnum-Jacobsen
Keld Markuslund
Gunnar Bigum
Ole Dixon

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1957
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Else Jarlbak

Else Jarlbak (8. august 1911 i København – 15. februar 1963) var en dansk skuespillerinde.

Operetteskuespillerinde ved Det Ny Teater 1929-1937.

Fast engagement ved Cirkusrevyen i 1950'erne.

Biografinspektør ved Nygade-Teatret hos Bodil Ipsen fra 1959 og til sin død.

Begravet på Gentofte Kirkegård.

Filmografi 
 Lynet – 1934
 De bør forelske Dem – 1935
 En fuldendt gentleman – 1937
 Inkognito – 1937
 Pas på svinget i Solby – 1940
 Frøken Kirkemus – 1941
 Teatertosset – 1944
 Diskret ophold – 1946
 Familien Swedenhielm – 1947
 Hr. Petit – 1948
 Tre år efter – 1948
 Vi vil ha' et barn – 1949
 Det hændte i København – 1949
 De røde heste – 1950
 Din fortid er glemt – 1950
 I gabestokken – 1950
 Susanne – 1950
 Dorte – 1951
 Avismanden – 1952
 Husmandstøsen – 1952
 Kærlighedsdoktoren – 1952
 Rekrut 67 Petersen – 1952
 Det store løb – 1952
 Ta' Pelle med – 1952
 Far til fire – 1953
 Kriminalsagen Tove Andersen – 1953
 Min datter Nelly – 1955
 Tante Tut fra Paris – 1956
 Der var engang en gade – 1957
 Skibet er ladet med... – 1960
 Min kone fra Paris – 1961
 Sorte Shara – 1961

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Georgetown

Georgetown eller George Town kan henvise til flere artikler, blandt andre følgende:

Afrika 
 Georgetown, Ascension – den primære bebyggelse på det britiske territorium Ascension
 George, Sydafrika, tidligere kendt som Georgetown
 Janjanbureh, Gambia, tidligere kendt som Georgetown

Asien 
 George Town, Penang – hovedstad i staten Penang, Malaysia

Sydamerika 
 Georgetown, Guyana – hovedstaden i Guyana.

Karibien 
 George Town – hovedstaden på Caymanøerne.
 Georgetown, Saint Vincent og Grenadinerne

USA 
 Georgetown, Alaska
 Georgetown, Arkansas
 Georgetown, Californien
 Georgetown, Colorado
 Georgetown, Connecticut
 Georgetown, Delaware
 Georgetown, Washington, D.C.
 Georgetown, Florida
 Georgetown, Chatham County, Georgia
 Georgetown, Quitman County, Georgia
 Georgetown, Idaho
 Georgetown, Illinois
 Georgetown, Cass County, Indiana
 Georgetown, Floyd County, Indiana
 Georgetown, St. Joseph County, Indiana
 Georgetown, Kentucky
 Georgetown, Louisiana
 Georgetown, Maine
 Georgetown, Maryland
 Georgetown, Massachusetts
 Georgetown Township, Michigan
 Georgetown, Minnesota
 Georgetown Township, Clay County, Minnesota
 Georgetown, Mississippi
 Georgetown, New Jersey
 Georgetown, New York
 Georgetown, Brooklyn
 Georgetown, Ohio
 Georgetown, Beaver County, Pennsylvania
 Georgetown, Lancaster County, Pennsylvania
 Georgetown, Luzerne County, Pennsylvania
 Georgetown, South Carolina
 Georgetown, Tennessee
 Georgetown, Texas
 Georgetown, Seattle, Washington
 Georgetown, Berkeley County, West Virginia
 Georgetown, Lewis County, West Virginia
 Georgetown, Marshall County, West Virginia
 Georgetown, Monongalia County, West Virginia
 Georgetown, Polk County, Wisconsin
 Georgetown, Price County, Wisconsin
Hans Kurt

Hans Kurt Jensen (23. februar 1909 i København – 19. oktober 1968 i Rågeleje) var en dansk operettesanger og skuespiller.

Hans Kurt blev student i 1928 ved Gammel Hellerup Gymnasium. Han var elev hos Eyvind Johan-Svendsen, men han nåede aldrig at aflægge elevprøve, da han allerede i 1929 debuterede på Folketeatret som Remigius von Sternheim i stykket Marie Grubbe. Han var engageret på Folkeeatret frem til 1933 og igen fra 1935-1936.
I sæsonen 1933-34 var han ansat ved Dagmarteatret, og på Casino var han ansat 1934-1935.

I 1935 søgte han videreuddannelse af sin sangstemme hos sangpædagogen Ludwig Jubelsky. Det viste sig snart, at Hans Kurts stemme (tenorbaryton) var så god, at den skulle gøre ham til operettehelt på Nørrebros Teater i perioden 1938-1950. Inden gennembruddet som operettehelt gav han i oktober 1937 en koncert i Odd Fellow Palæet, hvor han forsøgte sig som operasanger. Her sang han bl.a. "Winterstürme" fra Valkyrien, cavatinen fra Faust og tårnarien fra Tosca. Sin store popularitet opnåede han i høj grad i samspillet med Else Marie. De to udgjorde sammen Danmarks førende operettepar, og de gennemførte flere landsomfattende turneer, medvirkede i talrige radioudsendelser og indspillede en række grammofonplader.
Hans Kurt var i øvrigt engageret ved Det Ny Teater i 1944-1945 og ved Frederiksberg Teater i 1952-1954. Han var på gæstespil i bl.a. Århus, Odense, Malmø, Stockholm og Oslo. På Det kongelige Teater gæstespillede han i 1958-1959 og 1960, bl.a. i Den Skønne Helene.

Hans Kurt optrådte også i revyer, bl.a. Tivoli Revyen, Dagmarrevyen og Cirkusrevyen.

Hans Kurt blev i 1936 gift med skuespilleren Else Abildgaard Rasmussen (1910-1988). Parret blev skilt i 1959. Hans andet ægteskab blev indgået i 1960 med danserinden Lisbeth Nielsen (født 1935).
I første ægteskab fik han datteren Ingelise Kurt (født 1943).

Udvalgt filmografi 
 Skal vi vædde en million? – 1932
 Nøddebo Præstegård – 1934
 Jeg har elsket og levet – 1940
 Alle går rundt og forelsker sig – 1941
 En søndag på Amager – 1941
 Thummelumsen – 1941
 Alle mand på dæk – 1942
 Tordenskjold går i land – 1942
 Teatertosset – 1944
 Man elsker kun een gang – 1945
 Røverne fra Rold – 1947
 I de lyse nætter – 1948
 Mød mig på Cassiopeia – 1951
 Det gælder livet – 1953
 Karen, Maren og Mette – 1954
 Himlen er blå – 1954
 Vi som går stjernevejen – 1956
 Hvad vil De ha'? – 1956
 Ingen tid til kærtegn – 1957
 Amor i telefonen – 1957
 Kvindelist og kærlighed – 1960
 Sømand i knibe – 1960
 Gøngehøvdingen – 1961
 Duellen – 1962
 Frk. Nitouche – 1963
 Hvis lille pige er du? – 1963
 Landmandsliv – 1965

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Studenter fra Gammel Hellerup Gymnasium
Georgetown (Washington D.C.)

Georgetown (DC, USA) er et nabolag i Washington DC. 

Bydelen har eget universitet, mere end 100 restauranter og barer. M-Street er en af bydelens kendte gader.

Washington D.C.
Bydele og forstæder i USA
Fortegn (musik)

Inden for musikken er et fortegn et tegn, der fortæller at en tone skal hæves eller sænkes. Der er fem slags fortegn: ♭ (b), ♯ (kryds) og ♮ (opløsningstegn) samt de mindre brugte  (dobbelt kryds) og  (dobbelt b). Tegnet ♭ sænker tonen et halvt tonetrin, mens ♯ hæver tonen et halvt trin.  kan bruges, hvis en tone, der i forvejen er hævet med ♯, skal hæves yderligere af hensyn til den aktuelle akkord. På samme måde bruges  til at sænke en tone to trin.

Løse og faste fortegn 
Løse fortegn er fortegn, der kan placeres hvor som helst i nodesystemet. Et sådant fortegn gælder for den node, det er placeret ud for, og takten ud. Hvis fortegnet, ♯ eller ♭, skal gælde for mindre end en takt, skal det markeres med ♮. Opløsningstegnet placeres lige før den node, der skal have sin sædvanlige tonehøjde. For instrumenter, der er stemt i ligesvævende temperatur er der ingen forskel på for eksempel tonerne dis og es, men for violiner, der er stemt i ren stemning, er der forskel.

Faste fortegn placeres først på nodelinjen lige efter nøglen. Disse fortegn kan opløses på samme måde som de løse fortegn. Der er følgende helt faste sammenhæng mellem faste fortegn og toneart:

Tabellen er konstrueret ud fra en kvintcirkel og et par huskeregler:

C-dur har ingen fortegn.
En toneart har normalt ikke mere end 6 fortegn, om end der dog også findes en del kompositioner med 7 faste fortegn.
For hver kvint man går med uret på kvintcirklen, tilføjes et ♯ ud for tonen lige før grundtonen (ledetonen, fx fis i G-dur). Øvrige fortegn bibeholdes.
For ♭-tonearterne skal man gå en kvint mod uret for at finde den aktuelle tonearts fortegn. Til venstre for F på kvintcirklen står B, og der skal netop være ♭ for h i F-dur. Tilsvarende findes de andre ♭-tonearter.
Rækkefølgen af fortegn for ♯-tonearterne kan huskes med remsen "Far cykler gennem døren af et hus"
Rækkefølgen af fortegn for ♭-tonearterne kan huskes med remsen "Her er alle de glade chokoladefrøer"

Udtale 
Toner med kryds for får tilføjet "is" til navnet, så c med ♯ for siges "sis" med et kort 'i'. Når der er ♭ for en tone, tilføjes "es" til navnet. Dette udtales også kort. (Dog udtales e med ♭ og a med ♭ henholdsvis "es" og "as".)

Ved dobbelt fortegn gentages stavelsen, så d med to ♭'er for bliver til "deses".

Typografi 
Ofte skrives b i stedet for ♭ og # i stedet for ♯. Dette skyldes, at det i mange systemer er svært eller umuligt at skrive tegnene ♭ og ♯. Men såvel som at ♭ og b ikke er det samme tegn, er ♯ og # ikke det samme tegn. ♯ kan kendes på, at det indeholder to lodrette og to skrå streger, mens # indeholder to vandrette og to skrå streger.

Kilder og henvisninger

Musikteori
Rhinforbundet

Rhinforbundet (, ) var et forbund af tyske fyrstedømmer, som var trådt ud af det tysk-romerske rige. Det blev etableret i Paris 12. juli 1806 under pres fra Frankrigs kejser Napoleon Bonaparte.

Ved oprettelsen af Rhinforbundet løsrev først 16 syd- og vesttyske fyrstedømmer sig fra riget og grundlagde en konføderation under «beskyttelse» af Napoleon. Kort tid efter nedlagde  Franz 2. kronen som tysk-romersk kejser. Han havde imidlertid i 1804 udråbt sig som kejser af Østrig. Han fulgte dermed et ultimatum fra Napoleon.

I de følgende år sluttede yderligere 23 tyske stater sig til Rhinforbundet. Kun Østrig, Preussen, dansk Holsten og svensk Pommern valgte at stå udenfor. Rhinforbundet var i det væsentlige et militærforbund, og dets medlemmer var forpligtet til at stille store militærkontingenter til Frankrigs rådighed.

Rhinforbundet ophørte med Napoleons nederlag i 1814, og de tyske lande stod nu uden nogen form for samling. Dette varede dog kun frem til 1815 som et resultat af Wienerkongressen, da 39 tyske stater samledes i det Tyske forbund.

Eksterne henvisninger 

Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XX, s. 103; opslag: Rhinforbundet
Aage Friis: "Holstens Indlemmelse i Danmark i Aaret 1806" (Historisk Tidsskrift, 7. række, Bind 6; 1905)

 
Marionetstater under de franske krige
Kortlivede stater
Etableret i 1806
Ophørt i 1813
Tidligere tyske stater
Forhenværende konføderationer
Tango (film fra 1933)

Tango er en dansk film fra 1933, instrueret af George Schnéevoigt og skrevet af Fleming Lynge og Svend Rindom.

Medvirkende
Else Skouboe
Valdemar Møller
Elith Pio
Ebbe Rode
Aase Ziegler
Martin Hansen
Betty Söderberg
Pouel Kern

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
Danske film fra 1933
Film instrueret af George Schnéevoigt
Komediefilm fra Danmark
Page McConnell

Page Samuel McConnell (født den 17. maj 1963 i Philadelphia) var pianist, organist, og keyboard-spiller for gruppen Phish. Han blev medlem af gruppen i 1985, og spillede hans første koncert med gruppen den 3. maj af samme år.

McConnell tilbragte det sidste år på gymnasiet ved Lawrence Academy at Groton, i Massachusetts, og gik derefter på Southern Methodist University fra efteråret 1982 til foråret 1984. Derefter gik han på Goddard College fra efteråret 1984 til december 1987. Det var her han mødte sin lærer Karl Boyle, under hvem han skrev hans afhandling, "The Art Of Improvisation" (Improvisationens Kunst).

Page McConnell spiller et B3 Hammondorgel med en Leslie 112 højtaler, et Fender Rhodes keyboard, en Yamaha C7 "baby grand" klaver, en Hohner D12 Clavinet, en Moog Source, og en Yamaha polyfonisk synthesizer. Han spiller også ind imellem på en theremin.

Musikere fra USA
Universalmotor

En universalmotor er en elektromotor, som er en variant af DC-motoren med viklet stator. Navnet kommer af, at den kan drives af både en AC- og en DC-strømforsyning, selv om den i praksis næsten altid bruges med en AC forsyning. Princippet bag den er, at strømmen i statorfeltet og armaturet (og derved det resulterende magnetfelt) i en DC-motor med viklet stator vil skifte (reversere polaritet) på samme tid, og derfor vil den mekaniske kraft, der produceres, altid være den samme. I praksis skal motoren være specielt designet til at håndtere AC strømmen (idet der må tages højde for impedans /remanens), og motoren er generelt mindre effektiv end en lignende ren DC-motor. 

Fordelen ved universalmotoren er, at en AC forsyning kan bruges på en motor, som har egenskaber, der er karakteristiske for en DC motor, specielt højt startmoment og et meget kompakt design, hvis der bruges høje omdrejningshastigheder. Det negative aspekt er de vedligeholdelses- og pålidelighedsproblemer, der følger med en kommutator, og derfor bruges sådanne motorer sjældent i industrien, men er de mest almindelige AC motorer i apparater som elpiskere og el-værktøj, som ikke bruges i længere tid. 

Det er let at lave en trinløs hastighedskontrol til en universalmotor, der kører på AC ved at bruge et thyristor kredsløb, og en trinvis hastigheds kontrol kan laves ved at lave flere udtag på statorspolen. I husholdningsblendere, hvor flere hastigheder bruges, kombineres en statorvikling med flere udtag ofte med en diode, der kan sluttes ind i serie med motoren (hvorved motoren køre på en pulserende DC spænding med den halve spænding, der leveres fra AC forsyningen).

Til forskel fra andre almindelige former for AC motorer (synkrone og asynkrone motorer), kan universalmotorer let komme over 1 omdrejning pr. periode fra AC forsyningen (dvs. overstige 3000 rpm på et 50 Hz system eller 3600 rpm på et 60 Hz system). Det gør dem specielt nyttige til bestemte apparater som blendere, støvsugere og hårtørrere hvor en høj hastighed er ønsket.

Med den meget lave pris på halvleder ensrettere bruger maskiner, der før ville have brugt en universalmotor, nu en ren DC motor, som regel med et permanent magnetfelt. Det gælder især, hvis halvlederkredsen også bruges til en variabel hastighedskontrol.

Se også
 Børsteløs DC-motor
 Kerneløs DC-motor

Elektromotorer