kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Umeå bys kirke

Umeå bys kirke () er en kirke der er beliggende i den centrale Umeå, Sverige mellem Vänortsparken og den nordlige bred af Ume älven. Den blev indviet i 1894.

Kirken blev tegnet af den daværende stadsarkitekt Fredrik Olaus Lindström og er opført i mursten med et stenfundament. Kirken blev opført mellem 1892 og 1894, og er den tredje i rækken af kirker der har stået på det samme sted. Tre renoveringer med tilføjelser til bygningen har gradvist ændret kirkens oprindelige udseende.

Historie

Første renovering 
I 1929 besluttede menighedsrådet at foretage en større renovering af kirken. Et utæt loft havde bebeskadiget malingen i taget, og andre forringelser gjorde en omfattende renovering nødvendig. Før dette var der kun blevet udført mindre reparationer. Man ønskede også at udradere 1890'er præget, da kirken blev ansat for at være resultatet af ”den værste dekadenceperiode i arkitekturhistorien". Slotsarkitekt Knut Nordenskjöld fik opgaven med at undersøge kirken og komme med forslag til renoveringen, hvilket han afsluttede i 1930. Hans forslag medførte mange diskussioner, specielt spørgsmålet om at tilføje en midtergang mellem bænkerækkerne. Den 27. december 1935, besluttede meninghedsrådet endeligt at gennemføre slotsarkitektens forslag. Den 17. januar påbegyndtes arbejdet på kirken. Orgelemporen og koret blev udvidet; ventilationsskakte blev flyttet, indre døre blev tilføjet ved hovedindgangen; en del af gulvet blev udskiftet med kalkstensplader, og interiøret blev malet i en blød hvid tone. Kirken blev genindviet den første søndag i advent 1937 med deltagelse af blandt andet den daværende biskop for Luleå-stift Olof Bergqvist.

Brobygning 
I 1971 blev det besluttet af at en tredje bro over Ume-älven skulle placeres i forlængelse af Östra Kyrkogatan. Da man begyndte at grave til den nye bro, opdagede man et gravfelt ved siden af kirken. I overensstemmelse med fortidsmindeloven (),blev konstruktionsarbejdet stoppet i sommeren 1972, indtil området var blevet undersøgt af arkæologer. Kirkegårdens oprindelige grænser var ukendte og der var ingen optegnelser eller kort. De arkæologiske udgravninger afdækkede fyrre kistegrave med ca. tres skeletter. I den sidste grav afslørede et læseligt navneskilt at det var familiegravstedet for landshøvding Pehr Adam Stromberg. Der blev ikke fundet en gravsten. Det antages at gravstenen blev ødelagt ved branden i 1887, og at al dokumentation om familiegravstedet også gik til grunde i branden. Efter de jordiske rester var blevet undersøgt, blev de returneret til kirken i plastikposer. Kirketjeneren begravede plastikposerne uden at registrere placeringen, og han døde kort tid efter.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Umeå stads kyrka (svensk)

Kirker i Sverige
Kirke
Ron Pundak

Ron Pundak (14. maj 1955 – 11. april 2014) var en israelsk historiker og journalist. Han spillede en vigtig rolle ved Oslo-fredsprocessen i 1993. Pundak var direktør ved instituttet Peres Center for Peace i Tel Aviv-Jaffa og med-formand for det Palestinænsisk-Israelske Freds-NGO-Forum. 

Han blev født i Tel Aviv, som søn af Herbert Pundik. Han døde 59 år gammel efter en længerevarende kræftsygdom.

Referencer 

Personer fra Tel Aviv
Historikere fra Israel
Jøder fra Israel
Aktivister fra Israel
Janet Parker

Janet Parker (født marts 1938, død 11. september 1978) var en britisk medicinsk fotograf, der var den sidste person i verden, der døde af koppeinfektion. Hun blev udsat for smitten i forbindelse med sit arbejde. 

I den officielle rapport om dødsfaldet (link til rapport herunder) kan man nederst på side 12/236 læse at Parker var blevet vaccineret mod kopper i 1966.

Eksterne henvisninger 
 Officiel rapport om dødsfaldet

Fotografer fra England
Hans-Rüdiger Etzold

Hans-Rüdiger Etzold også kaldet "Etze" (født 26. februar 1940 på Norderney) er en tysk fagjournalist og fagbogsforfatter.

Liv 
Efter at have læst til automekaniker i Hamburg var Etzold i praktik på tidsskriftet Automobilwirtschaft.

I 1968 flyttede han til biltidsskriftet gute fahrt i Stuttgart. Her var han chefredaktør og deltog ligeledes i udviklingen af de første tyske Buggies, som blev solgt gennem Karmann i Osnabrück under modelnavnet Karmann-GF (GF = Gute Fahrt).

Efter at det femte bind i hans bogserie So wird's gemacht var udkommet, blev Etzold i 1976 selvstændig og har siden hen arbejdet som selvstændig forfatter.

Ud over værkstedshåndbøger til biler og knallerter har Etzold ligeledes skrevet en Volkswagen Type 1-kronik i fire bind, været med at skrive bogen om den første Volkswagen Golf GTI samt en dokumentation på flere bind om Auto Union/Audi AG under titlen Im Zeichen der vier Ringe.

Faglitterære forfattere fra Tyskland
Chefredaktører fra Tyskland
Tyskere i 1900-tallet
Tyskere i 2000-tallet
Nydansker

Begrebet nydansker er kendt siden 1992 som betegnelse for en person, der bor i Danmark, men har rødder i et andet land - enten fordi personen selv er indvandret til Danmark, eller fordi indvandringen er sket inden for de seneste generationer i personens familie. Det er således omtrent synonymt med betegnelsen "person med anden etnisk baggrund end dansk". Det kan også ses som synonymt med Danmarks Statistiks officielle grupperinger af befolkningen i "indvandrere" og "efterkommere" (af indvandrere) modsat grupperingen "personer af dansk oprindelse".

Udtrykket er ikke helt ukontroversielt; nogle indvandrere tager afstand fra brugen af ordet, f.eks. med begrundelsen, at de efter flere årtier i Danmark ikke længere er "nye" danskere. Omvendt bruges det af andre som journalisten og debattøren Tarek Omar.

Foreningen Nydansker er en organisation, hvis formål er at "bane vej for nydanskere på arbejdsmarkedet". Den har godt 100 private og offentlige virksomheder som medlemmer. 

Tilsvarende navneordet nydansker findes også tillægsordet nydansk, der imidlertid også bruges i andre betydninger, således som sproghistorisk betegnelse for det danske sprog i perioden fra starten af 1500-tallet og frem til nutiden (mens det danske sprog i perioden 1100-1525 blev kaldt gammeldansk).

Se også 
 Fremmedarbejder
 Anden etnisk baggrund end dansk
 Nydansk

Kilder 

Danskere
Nydansk (sprog)

Nydansk er den sproghistoriske betegnelse for dansk fra 1500-tallet til nutiden. Det kan opdeles i ældre nydansk (1500-1700) og yngre nydansk (fra 1700-tallet og frem til i dag).

Ud over den sproghistoriske betydning af ordet bruges det også om moderne dansk som det tales "nu" uden yderligere specificering (ligesom nudansk).

Ældre nydansk 

Omkring 1500-tallet havde en række ret voldsomme lydlige og grammatiske ændringer af det danske sprog, der fandt sted i middelalderen, fundet sted. Sproget var dermed ikke længere det gammeldansk, der havde en betydelig større lighed med urnordisk, men lignede langt mere det dansk, vi taler i dag. Med bogtrykkerkunsten begyndte en mere standardiseret dansk retskrivning, og dansk vandt indpas i officielle sammenhænge, hvor man før havde brugt latin eller tysk. Således blev flere tekster fra disse sprog efterhånden oversat til dansk. Dansk afløste desuden latin som kirkesprog efter reformationen i 1536. De veluddannede københavneres sprog, som dominerede i centraladministrationen, blev efterhånden en norm for korrekt dansk - det, der udviklede sig til rigsdansk.

Yngre nydansk 

Omkring 1700 var sproget i al væsentlighed samme form som nu, både grammatisk og med hensyn til arten af kerne-ordforrådet. Selvom mange nye ord er kommet ind i sproget og andre er blevet forældede, taler vi altså i dag stadig "yngre nydansk".

Se også 

 Dansk (sprog)
 Urnordisk
 Olddansk
 Gammeldansk
 Rigsdansk
 Nydansk

Kilder 

Dansk sprog
Faryngalisering

Faryngalisering er en type sekundær artikulation i vokaler og konsonanter, hvor svælget eller strubelåget indsnævres under udtalen. Faryngalisering kan findes i semitiske sprog som arabisk og aramæisk. Khoisansproget ǃXóõ skelner mellem faryngaliserede, luftfyldte, og skingre vokaler. I ǃXóõ noteres faryngalisering som en tilde under den respektive vokal.

I det internationale fonetiske alfabet (IPA) indikeres faryngalisering som en hævet stemt faryngal frikativ - ⟨◌ˤ⟩. Faryngalisering kan også noteres som en tilde gennem bogstavet - ⟨◌̴⟩. Denne notation gælder dog også for velarisering, der for at undgå uklarhed også kan noteres som ⟨◌ˠ⟩.

Se også 
 Velarisering
 Laryngalisering
 Svælg

Eksterne links og kilder 
 Typology and occurrence of pharyngeals and pharyngealization around the world , Ian Maddieson.

Fonetik
Nydansk

Nydansk kan referere til:

 Nydansk (sprog) - sproghistorisk betegnelse for den udgave af det danske sprog, der har været i brug siden 1500-tallet
 knyttet til ordet nydansker
 synonym for nudansk
Tekken Tag Tournament 2

Tekken Tag Tournament 2 er et spil til Playstation 3, Xbox 360 og Wii U.

Tilbagevendende figurer 
  Anna Williams
  Armor King
  Baek Doo San
  Bryan Fury
  Eddy Gordo
  Forest Law (consol eksklusiv)
  Ganryu
  Heihachi Mishima
  Hwoarang
  Jin Kazama
  Jun Kazama
  King
  Lei Wulong
  Ling Xiaoyu
  Michelle Chang (consol DLC)
  Nina Williams
  Paul Phoenix
  Tiger Jackson (consol eksklusiv)
  Yoshimitsu
  Alex (consol eksklusiv)
  Angel (consol DLC)
  Bruce Irvin
  Kazuya Mishima
  Kuma
  Kunimitsu (consol DLC)
  Lee Chaolan
  Mokujin
 Aztec Empire Ogre (consol DLC)
  Panda
  Prototype Jack (consol eksklusiv)
 Aztec Empire True Ogre
  Wang Jinrei
  Unknown (consol DLC)
  Marshall Law
  Christie Monteiro
  Craig Marduk
  Combot (consol eksklusiv)
  Miharu Hirano (consol DLC)
  Steve Fox
  (Kinesisk efter fødslen) Violet (consol DLC)
  Asuka Kazama
  Devil Jin
  Feng Wei
  Jinpachi Mishima
  Raven
  Roger Jr.
  Lili
  Sergei Dragunov
  Bob
  Jack-6 (Jack opgradering)
  Miguel Caballero Rojo
  Leo
  Zafina
  Alisa Bosconovitch
  Lars Alexandersson
  Dr. B (consol DLC)

Nye figurer 
 Jaycee
 Sebastian (consol DLC)
 Slim Bob (consol DLC)

Eksterne henvisninger 

 Tekkenpedia – Tekken tag 2
 Tekken Zaibatsu – Tekken tag 2

Tag Tournament 2
Computerspil fra 2012
Arkadespil
PlayStation 3-spil
Xbox 360-spil
Wii U
Gåsegade

Gåsegade er en gade i Indre By i København, der går fra krydset med Vandkunsten og Løngangstræde til krydset med Farvergade, Kompagnistræde og Hestemøllestræde. Gadenavnet kan spores tilbage til 1689, mens selve gaden gik tidligere under navnene Vandmøllestræde og Gravbrøndstræde.

Historie 
I midten af 1500-tallet lå der et bryggeri her, grundlagt af kong Christian 3. Her fremstillede man en speciel slags øl, hvis opskrift stammede fra Goslar i Harzen, Tyskland, hvor floden Goses vand blev benyttet til brygningen. Øllet kaldtes Gosebier, og gaden fik i fordansket form navn efter den. Øllet var svagt gæret for at opnå en mælkeagtig syrlighed.

Indtil 1905, hvor den vestlige del af gaden blev revet ned, var området sammen med Farvergade et berygtet centrum for prostitution. Det var et problem, at gaden var så smal, at skraldevognen ikke kunne vende i den.

På adressen Gåsegade 2 / Farvergade 15 / Vandkunsten 12 / Løngangstræde 16 opførte arkitekterne Rogert Møller og Valdemar Dan i to omgange omkring århundredeskiftet 1900 ejendommen Kronborg.

Noter

Eksterne henvisninger 

Gader i Indre By (København)
Kejsergade

Kejsergade er en lille gade i Indre By i København. Gaden forbinder Skindergade med Gråbrødretorv.

Navnet kendes siden 1830'erne, men gaden som sådan opstod i 1660'erne efter nedrivningen af Corfitz Ulfeldts gård. Navnet er blevet sat i forbindelse med lederen af fattigopsynet (stodderkongen) eller med en ejendom ved navn Kejsergården. I 1757 gik gaden under navnet Twer Stræde.

Omkring 1900 var det tanken at bruge Kejsergade til at skabe en direkte forbindelse fra Skindergade til Amagertorv gennem Gråbrødretorvs ulige numre. Bortset fra den lille gadestump Kejsergade blev planen dog aldrig gennemført. Til gengæld skaber Kringlegangen forbindelse fra Gråbrødretorv til Valkendorfsgade, der fører videre til Amagertorv.

På hjørnet af Kejsergade 1 / Skindergade 19 blev der i 1828-1829 opført en hjørneejendom med syv fag mod Kejsergade og seks mod Skindergade. I denne gård boede både komponisten Niels W. Gade og officeren Christian de Meza. I nutiden ligger der flere caféer i området.

Kejsergadesagen 

I 1969 blev det afsløret, at Forsvarets Centralradio havde en aflytningscentral i Kejsergade 2. Den befandt sig i kælderen under en af Københavns Universitets ejendomme, hvor Asiatisk Institut holdt til, og blev formentlig brugt til aflytning af udenlandske ambassadørers telekommunikation. De studerende ved Asiatisk Institut havde undret sig over den store trafik ind og ud af kælderen og planlagde en protestaktion. Dagbladet Information kom dem imidlertid i forkøbet med en dag, så centralen blev afsløret 22. oktober 1969. Lokalerne blev rømmet under pressens fulde opmærksomhed, og hele affæren medførte stærk kritik af først og fremmest universitetet og Forsvarets Efterretningstjeneste, men også statsministeren og forsvarsministeren blev udsat for kritik.

Eksterne henvisninger

Noter 

Gader i Indre By (København)
Larslejsstræde

Larslejsstræde er en gade i Indre By i København. Gaden forbinder Sankt Peders Stræde med Nørre Voldgade.

I 1571 kan man læse om Lasse Leegs stræde opkaldt efter en mand af det navn, der i mange år havde en gård i gaden. I årenes løb varierede stavemåden mellem Lasse-, Laurs-, Leeg-, Leyell- og Leig-, før det til sidst endte med Larslejsstræde.

Strædet er dog ældre og var i middelalderen adgangsvej til Skt. Johannes og Skt. Birgitte Alters gård samt til Sankt Peders kirkegård. Gaden var oprindelig en blind sidegade til Sankt Peders Stræde. 14. marts 1495 kan man læse "...thet lille strede som ær mellem sancti Peders(stræde) oc then bolegh som her Jens vicarius till sancte Birgitte alters nu udj boer".

Digterpræsten Kaj Munk boede i Larslejsstræde 1 i årene 1919-1921, hvilket fremgår af en mindeplade på huset. I nr. 5-7 ligger den tysk-danske privatskole Sankt Petri Skole overfor Sankt Petri Kirke. I nr. 11 findes Brødrene Petersens Jomfrukloster.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Billeder af Larslejsstræde på indenforvoldene.dk

Litteratur 
 Evan Bogan: Københavns gadenavne, Bogans forlag, 2003

Gader i Indre By (København)
Lille Farimagsgade

Lille Farimagsgade er en lille sidegade til Øster Farimagsgade på Østerbro i København. Gaden blev navngivet omkring 1886.

Gaden er blind gade, der ligger overfor kvarteret Kartoffelrækkerne mellem Abildgaardsgade og Eckersbergsgade. Det meste af bebyggelsen består af traditionelle etageejendomme fra 1880'erne. For enden af gaden ligger dog en undtagelse i form af en ydmyg treetages bygning i nr. 10, der på et tidspunkt tjente som smedje for Elbæk Brdr., men som nu ombygget til beboelse. Gaden medvirkede som kulisse i den danske tv-serie Krøniken.

I 1884 opførte Kjøbenhavns Forstæders Sporveisselskab en remise tæt på gaden til brug for deres hestesporvognslinie Nørregadelinien. Remisen, der lå i gården bag Stockholmsgade 10, var Københavns mindste med plads til små otte sporvogne og stalde til 15 heste. Kort efter opførslen lejede selskabet Lille Farimagsgade 10, så sporvognene kunne køre fra remisen over denne ejendoms gårdsplads og ud gennem Lille Farimagsgade til Øster Farimagsgade. Fem år senere fik man dog i stedet en direkte udkørsel gennem porten til Øster Farimagsgade 16B. I 1898 indgik remisen sammen med selskabet i De kjøbenhavnske Sporveje, der benyttede den indtil 1903, hvor linjens vogne blev flyttet til remisen i Ahlefeldtsgade. Nørregadelinien, der med tiden blev kendt som "Hønen", blev indstillet som Københavns sidste hestesporvognslinie i 1915.

Anekdote 
En anekdote vil vide, at Farimagsgaderne har deres navn fra engang, hvor kong Christian 4. kom kørende på vejen udenfor voldene og her mødte en sindig bonde, der ikke ville vige for den kongelige ekvipage. Kongen gav da sin kusk ordre til at køre ud i vejkanten, så bonden kunne passere. Kongen skal ved mødet have sagt: "Så far da i mag!", deraf navnet Farimagsgade (far eller rejs mageligt). En mere sandsynlig forklaring er nu nok, at navnet kommer af udtrykket "far i mag", kør langsomt, hvilket kan sigte til, at vejen var i dårlig stand.

Noter 

Gader på Østerbro
Prags Boulevard

Prags Boulevard er en cirka to kilometer lang gade på Amagerbro i København.

Prags Boulevard strækker sig som et parkstrøg fra Amagerbrogade i vest gennem bolig- og industriområder til nær den kunstige ø Prøvestenen i Øresund i øst. Langs gaden har landskabsarkitekten Kristine Jensen i 2000-tallet skabt et park- og aktivitetsområde. På strækningen giver syv stationer med navne som "Haven", "Scenen", "Banen" og "Boxen", mulighed for forskellige aktiviteter. 

Langs gaden er der plantet popler og anlagt græsplæner. En særlig lygtepæl, Prager-lampen, er udviklet til området og opstillet i cirka 100 eksemplarer i gulgrøn neonfarve. Også Prager-stolen, en blågrøn, tung udendørsstol, er fremstillet specielt til boulevardforskønnelsesprojektet, og fordelt til cafeer og boligforeninger i 700 eksemplarer for at gøre området mere tillokkende, individualistisk og uformelt. 

Gaden er opkaldt efter Tjekkiets hovedstad Prag.

Kilder
Prags Boulevard på Dansk Arkitekturcentrum, læst 12. april 2014
Aron Aspenström: Offentliga rum i samtal med invånarna i Svenska Dagbladet 20. januar 2013

Eksterne henvisninger 

Gader på Amagerbro
Lille Kannikestræde

Lille Kannikestræde er en lille gade i Indre By i København, der forbinder Store Kannikestræde med Skindergade.

Navnet kendes fra 1609 som Liden Cannickestræde, men gaden er formentlig ældre. Kannik var betegnelsen for en katolsk gejstlig, der var medlem af et domkapitel. Kannikerne ved Vor Frue Kirke i København havde hovedsageligt deres gårde i Store Kannikestræde, deraf navnet.

Forfatteren og præsten Steen Steensen Blicher boede i Lille Kannikestræde, indtil hans hus brændte under Københavns bombardement i 1807. Kogebogsforfatteren Anne Marie Mangor og den kongelige skuespiller Ludvig Phister boede begge i nr. 4. Denne bygning, der opførtes i 1830-1831, husede stiftelsen . Det var krigsrådens datter, Emilie Henriette Mørk, der stod bag det filantropiske projekt. Formålet var at give enker og ugifte kvinder fra den bedre klasse midler til at leve det liv, de oprindelig var født til.

Eksterne henvisninger

Noter 

Gader i Indre By (København)
Lønporten

Lønporten er en lille gade i Indre By i København, der strækker sig fra Vognmagergade til Gothersgade.

Langs Gothersgade lå frem til 1640'erne Østervold, der var en del af Københavns volde. Volden havde en skjult port, en såkaldt lønport, der er omtalt allerede i 1563, og blev sagt at være bygget som Christian 4.s private port i volden, så han lettere kunne komme ud til Rosenborg Slot.  Han blev dog ikke født før i 1577, men kan have benyttet porten, frem til den forsvandt med Østervolds nedlæggelse i 1647. 

I forbindelse med en sanering af området (det såkaldte Brøndstræde-kvarter) blev der fundet rester af den skjulte port, og i 1911 fik den nye gade navn efter den.

På adresserne Lønporten 2 / Gothersgade 53 / Vognmagergade 8 opførte arkitekterne G.B. Hagen og Rolf Schroeder i 1913 en administrationsbygning for Københavns Belysningsvæsen. Bygningen udfylder hele grunden mellem de omkringliggende gader. Den er opført i rød tegl med kampesten fra tidligere bebyggelser brugt som sokkel. Øverst ses etager med bindingsværk. Omkring Lønportens gadeskilt, der er indhugget i murværket, ses indmurede kanonkugler som minde om tidligere angreb på København. Samlingen af kanonkugler fortsætter på siden mod Vognmagergade. Bygningen tilhører i dag KVUC (Københavns Voksenuddannelsescenter).

Lønportens anden bygning, det tidligere Gutenberghus – vis-à-vis KVUC – huser i dag Cinemateket og Det Danske Filminstitut.

Noter

Eksterne henvisninger 

Gader i Indre By (København)
Big Bend National Park

Big Bend National Park er en nationalpark i delstaten Texas, USA. Parken blev etableret 12. juni 1944, og har et areal på 3.242 km². De vigtigste naturattraktioner i nationalparken er dens omfattende geologiske og palæontologiske resurser. 

Nationalparken, som er opkaldt efter Rio Grande-flodens bugtning langs grænsen mellem USA og Mexico, omfatter en del af Chihuahuanørkenen.  Inden for parkens grænser er der en mangfoldighed af kridt- og tertiære forsteninger, foruden indianske kulturgenstande.

Big Bend National Park er det største beskyttede område når det gælder topografi og økologi i USA. Parken omfatter mere end 1.200 plantearter, over 450 fuglearter, 56 forskellige arter af reptiler, og til sammen 75 arter af pattedyr.

Historie
Den europæiske tilstedeværelse i regionen begyndte i cirka 1535 med den første spanske undersøgelse i denne del af Nord-Amerika. Ekspeditionen til Alvar Núñez Cabeza de Vaca passerede nær Big Bend-parken og blev senere fulgt op af andre ekspeditioner. Nogle  af disse gik ud på at lede efter guld og sølv. Andre missioner blev udført af fransiskanske missionærer som havde planlagt at etablere flere centre hvor de indfødte kunne bli døbt i den kristne tro. 

I slutningen af det 19. og i det tidlige 20. århundrede blev der fundet store værdifulde mineralforekomster som bragte flere nye bosættere til området hvor de arbejdede i minerne eller deltog med forsyninger til dem.

I 1930'erne var der mange mennesker som elskede Big Bend-området og de mente at dette var et land med så mange enestående kontraster og skønhed at den var værd at bevare for fremtidige generationer. I 1933 underskrev den lovgivende forsamling i Texas en lov som fastslog etableringen af Texas Canyons State Park. Senere samme år blev parken omdøbt til Big Bend State Park. I 1935 vedtog den amerikanske kongres en lovgivning som gjorde det muligt at opkøbe  land så det kunne blive gjort til en nationalpark. Den 12. juni 1944 blev Big Bend National Park en realitet. Parken blev åbnet for publikum 1. juli 1944.

Se også 
 Nationalparker i USA

Eksterne kilder/henvisninger 

 Officielt websted

Nationalparker i USA
Texas
Biosfærereservater i USA
Grænseoverskridende beskyttede områder
Handicapidræt

Handicapidræt er sport tilrettelagt for udøvere med forskellige fysiske handicap og udviklingshandicap.

Handicapidræt er i Danmark organiseret under Parasport Danmark, der er et specialforbund under Danmarks Idrætsforbund.

Historie 
Handicapidræt har historisk været opdelt i tre hovedgrupper, indenfor hvilke personer med forskellige handicap kunne dyrke idræt. Hovedgrupperne består i døve, personer med fysiske handicap (manglende lemmer) og udviklingshandicap. Hver af disse tre grupper har en forskellig historie, forskellige organisationer og en forskellig tilgang til sport. 

Organiseret international konkurrenceidræt for døve fandt sted i 1924 i Paris og udviklede sig til Deaflympics. 

Idræt for fysisk handicappede i organiseret konkurrenceform blev etableret efter 2. verdenskrig, hvor et stort antal sårede veteraner ansås at kunne rehabiliteres bl.a. gennem idræt. I 1948 afholdtes i England en større international idrætskonkurrence blandt kørestolsbrugere, og turneringen udviklede sig siden til de Paralympiske lege. 

Personer med udviklingshandicap har siden 1960'erne kunne deltage i internationale idrætskonkurrencer. De første stævner i begyndelsen af '60'erne udviklede sig til Paralympiske lege.

Se også 

 Deaflympics
 Paralympiske lege

Eksterne links 

 Dansk Handicap Idræts-Forbunds hjemmeside
Haunted House

Haunted House er et pinballspil udgivet i 1982 af Gottlieb.

Det anses for den bedste flipper spil med nogle fortalere. Men det er blevet kritiseret, fordi den mangler flere kugler og tal. Flipper spillet er en del af Gottlieb s "System 80"-serien af flippermaskiner.

Beskrivelse 
Haunted House, med sin industri første af tre playfields , anses for at være et ikonisk pinball spil. Selvom Bally Elektra har tre playfields og forud Haunted House, Elektras lavere spilleflade var selvstændig og bruger sin egen bundne bold til scoring. Den lavere spilleflade af Haunted House er tilgængelig når som helst i løbet af spillet, og den ene kugle kører mellem alle tre playfields. Hver playfield er tema til at være en del af et hjemsøgt hus, det overordnede niveau er den vigtigste gulvet, det lavere niveau er den kælder , og det øverste niveau er loftet.

Referencer 

Spil og lege