kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bornholmerrevyen

Bornholmerrevyen er en dansk revy, som har hjemme på Bornholm. Revyen spiller på Rønne Teater

Bornholmerrevyen 1975: - Regn med sol 
Medvirkende : Henning Moritzen, Lise Ringheim, Ole Monty, Steen Springborg, Lisbeth Lundquist, Ann-Mari Max Hansen

Scenograf : Søren Frandsen

Bornholmerrevyen 1990 
Medvirkede (Ikke komplet) : Niels Olsen

Bornholmerrevyen 1998 : – Mågen letter 
Iscenesættelse : Waage Sandø

Medvirkede (Ikke komplet): Nina Schiøttz

Kapelmester : Lars Fjeldmose

Bornholmerrevyen 2002 : – Det blæser vi på 
Iscenesættelse : Donald Andersen

Kapelmester : Lars Fjeldmose

Bornholmerrevyen 2003 : – Over stok og sten 
Iscenesættelse : Lars Knutzon

Medvirkede (Ikke komplet) : Ditte Hansen

Kapelmester : Lars Fjeldmose

Bornholmerrevyen 2004 : – Røg og damp 
Iscenesættelse : Finn Nielsen

Medvirkede (Ikke komplet) : Ditte Hansen

Kapelmester : Lars Fjeldmose

Bornholmerrevyen 2005 
Iscenesættelse : Lars Knutzon

Medvirkede (Ikke komplet) : Ditte Hansen

Kapelmester : Lars Fjeldmose

Bornholmerrevyen 2006 : Bedre Sild end aldrig 
Iscenesættelse : Ebbe Knudsen

Medvirkede: Joy-Maria Frederiksen, Pernille Sørensen, Michael Hasselflug og Gordon Kennedy

Kunstnerisk leder & Kapelmester : Lars Fjeldmose

Bornholmerrevyen 2007 : En måge er også et menneske 
Iscenesættelse : Ebbe Knudsen

Medvirkede: Joy-Maria Frederiksen, Pernille Sørensen, Michael Hasselflug, Gordon Kennedy og Lars Fjeldmose

Kunstnerisk leder & Kapelmester : Lars Fjeldmose

Bornholmerrevyen 2008 : Gratis øl 
Medvirkede: Vicki Berlin, Birgitte Hjort Sørensen, Jonas Schmidt og Heinrich Christensen

Bornholmerrevyen 2009 : Østersøens Perler 
Iscenesættelse : Martin Miehe-Renard

Medvirkede: Vicki Berlin, Özlem Saglanmak, Heinrich Christensen	, Kristian Holm Joensen, Martin Miehe-Renard, Mads Strandgaard og Michael Friis

Bornholmerreyven 2010 
Medvirkede: Anne Vester Høyer, Vicki Berlin, Troels Thorsen og Anders Juul

Bornholmerreyven 2011 
Medvirkede: Kristian Holm Joensen, Sofie Stougaard, Cecilie Stenspil og Mads M. Nielsen

Bornholmerreyven 2012 
Instruktør: Gordon Kennedy
Medvirkede: Kristian Holm Joensen, Kitt Maiken Mortensen, Stine Schröder Jensen og Mads Knarreborg

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bornholmerrevyen
 

Revyer
Kultur i Rønne
Manfred Gerlach

Manfred Gerlach (født 8. maj 1928 i Leipzig, død 17. oktober 2011) var en østtysk politiker, der var formand for Statsraat og dermed statsoverhoved i DDR fra 6. december 1989 til 5. april 1990. Gerlach repræsenterede Liberal-Demokratische Partei Deutschlands (LDPD) og var således landets første ikke-kommunistiske statsoverhoved.

Gerlach var under 2. verdenskrig aktiv i modstandsbevægelsen og dannede i 1943 en illegal antifascistisk ungdomsbevægelse, men blev arresteret i 1944. Han blev efter krigen politisk aktiv og var medstifter af LDPD og Freie Deutsche Jugend i Leipzig. Han var leder af LDPDs ungdomsorganisation i det nordvestlige Sachsen fra 1946 til 1950 og fra 1947 til 1952 sad han i LDPDs hovedbestyrelse i Sachsen. I 1950'erne var han overborgmester i Leipzig. Han var 1951-1953 næstformand for LDPD og fra 1954 til 1967 generalsekretær. På partikongressen i 1967 blev han valgt til partiets formand – en post han besad helt frem til 10. februar 1990. 

Han blev valgt til DDR's Volkskammer i 1949 og var medlem til 1990. LDPD var et af blokpartierne, og selv om Manfred Gerlach oprindeligt accepterede SED's dominans over de ikke-kommunistiske partier, begyndte han i 1970'erne at pleje kontakter med det vesttyske søsterparti, FDP. Erich Honecker forbød udgivelsen af en bog forfattet af Gerlach, hvilket førte til, at partiet redefinerede sin position i retning af klassisk liberalisme. Gerlachs støtte til øget liberalisering og pluralisme i Østtyskland gjorde ham bemærkelsesværdigt populær, men grundet hans tøvende attitude under die Wende satte han meget af populariteten over styr. 

Gerlach var imidlertid den første betydningsfulde politiker i DDR, der for alvor satte spørgsmålstegn ved SED's politiske monopol i DDR. Det skete i en artikel i LDPDs avis, Der Morgen, 13. oktober 1989. Artiklen skabte fuore, men allerede efter få dage senere, 18. oktober, blev Erich Honecker afsat af sine egne. Manfred Gerlach blev efter Berlinmurens fald den første ikke-kommunistiske statschef i DDR. 

LDPD fusionerede med to andre liberale partier til Bund Freier Demokraten, der senere blev fusioneret med FDP. Gerlach meldte sig ud af FDP i 1993 og der har siden været beskyldninger fremme om, at han i sine yngre år var agent for den sovjetiske sikkerhedstjeneste NKVD. Politisk har han de senere år været nært knyttet til PDS, der videreførte DDR's SED, og han har været aktiv i Berliner Alternatives Geschichtsforum, der promoverer et positivit syn på DDR's historie, og som kritikere beskylder for at medvirke til hvidvaske SED's de facto diktatur.

Eksterne henvisninger 

Politikere fra DDR
Personer fra Leipzig
II-V-I

II-V-I (2-5-1 forbindelse, rundgang eller akkordprogression) er et kort udtryk for en væsentlig harmonisk forbindelse og tillige et kadenceskema i jazz. Romertallene refererer til 2. 5. og 1. trinsakkorderne i den anvendte toneart.

Eksterne henvisninger 
 "Hear and Play Jazz 201" — 2-5-1-progression, to Youtube-videoer 
 II-V-I, "A Softly Spoken Magic Spell" , om Pink Floyds The Dark Side of the Moon, essay af Dave Sanderson (2006), fra FlowerBedMusic.com 

Jazz
Musikteori
Musikudtryk
Tarmskylning

En tarmskylning udrenser, ved hjælp af vand, ophobet afføring i tyktarmen.

Tarmskylninger er gennem de sidste 25 år blevet mere populært, blandt andet i USA og Europa.

Procedure 
Proceduren afvikles hovedsageligt på en af to måder:

Rektal skylning 
Ved rektal skylning føres et engangskateter op i endetarmen, og vand føres ind og efterfølgende ud.

Oral skylning 
Denne form for skylning udføres ved indtagelse af fysiologisk saltvand (0,9%). Der indtages vand indtil vandet der kommer ud igen, er fri for partikler. Der drikkes typisk fem til seks liter.

Begge procedurer suppleres med mavemassage og/eller maveøvelser i stil med yoga.

Eksterne henvisninger
 Artikel på Netdoktor.dk: "Tarmskylning"

Alternativ behandling
Syvsten

Syvsten er en mindre landsby i det østlige Vendsyssel med . Syvsten ligger i Volstrup Sogn lige ved Frederikshavnmotorvejens "frakørsel 13 Syvsten" fem kilometer sydvest for Sæby. Desuden er Syvsten beliggende fire kilometer sydøst for Hørby og seks kilometer nordøst for Dybvad.

Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Frederikshavn Kommune.

Eksterne henvisninger 
 Frederikshavn Kommune

Kilder 

Byer i Frederikshavn Kommune
Walter Scheel

Walter Scheel (født 8. juli 1919 i Solingen, Nordrhein-Westfalen, død 24. august 2016 i Bad Krozingen, Baden-Württemberg) var en tysk politiker fra partiet FDP. Han var Tysklands forbundspræsident fra 1974 til 1979.

Scheel gjorde fra 1939 til 1945 tjeneste i Luftwaffe, til sidst som premierløjtnant. Han var i samme periode medlem af NSDAP, det tyske nazistparti.

Han fungerede som tysk minister for økonomisk samordning og udvikling 1961-1966. Som leder af partiet FDP trak han det ud af Ludwig Erhards koalitionsregering og forårsagede derved regeringens fald.

I 1969 blev han tysk udenrigsminister og vice-kansler i en socialdemokratisk ledet koalitionsregering. Han blev valgt til forbundspræsident i 1974 og fortsatte i embedet indtil 1979.

I perioden 1980-1985 var han formand for Netzwerk Europäische Bewegung Deutschland.

Eksterne henvisninger 

Tysklands forbundspræsidenter
Udenrigsministre fra Tyskland
Medlemmer af Forbundsdagen
Politikere fra FDP
Riddere af Serafimerordenen
Personer fra Solingen
Dragstrup Vig

Dragstrup Vig er en ca 3 km bred og 5 km dyb vig i Limfjorden på vestsiden af Mors, cirka 12 km vest for Nykøbing Mors. Vigen afgrænses nod nord af Revlskær Hage dér, hvor fjorden fortsætter mod nord gennem Vilsund. På nordkysten, tæt ved bunden af vigen, har Lyngbro Bæk sit udløb efter at være løbet gennem det lille Jølby Nor. Langs østkysten ligger Dragstrup Plantage og lige bag den landsbyen Dragstrup. 

Kysten langs den sydlige del af vejen er et internationalt naturbeskyttelsesområde (nummer 42) under Natura 2000-projektet, og er både fuglebeskyttelsesområde og EU-habitatområde. Ved sydkysten af vigen ligger også landsbyen Tæbring, hvor den lille bæk Votborg Å har sit udløb. Længst mod vest ligger Mågerodde, hvorfra Limfjorden fortsætter mod syd gennem Visby Bredning. Over for Mågerodde, i Thy, ligger det lille Næsbjerg  på Gudnæs Hage, og længere mod vest ligger Bedsted.

Eksterne kilder/henvisninger

Limfjorden
EU-habitatområder i Danmark
Staatsrat

Staatsrat, formelt Staatsrat der DDR, var det højeste politiske organ i DDR. Gennem en ændring af landets forfatning i 1960 blev rådet de jure landets kollektive ledelse, om end formanden for rådet de facto var statsoverhoved. Resten af rådets medlemmer havde praktisk talt ingen indflydelse, og i forhold til diplomatiet var den kollektive ledelse problematisk.

Rådet bestod af formanden, dennes næstformænd, en sekretær og 16 menige medlemmer. Medlemmerne blev alle valgt af Volkskammer for fem år. Ifølge paragrafferne 66-75 i landets forfatning indebar Staatsrats officielle forpligtelser at udskrive valg til Volkskammer, at udpege medlemmer til sikkerhedsrådet Nationale Verteidigungsrat samt at give benådninger og amnestier, ratificere traktater og uddele hædersbevisninger. Endelig stod Ministerrat til ansvar over for Statsraat.

Efter det første (og sidste) frie valg til Volkskammer den 5. april 1990 ændrede Volkskammer forfatningen, således at paragraf 66-75 røg ud, hvorved Staatsrat blev afskaffet. Posten som statsoverhoved blev overtaget af formanden for Volkskammer, Sabine Bergmann-Pohl (CDU).

Formænd for Staatsrat 

Politik i DDR
Favorit FM

Favorit FM er et fælles navn for to radiostationer i Midt- & Vestjylland; Radio Favorit FM i Holstebro og Viborg Favorit FM i Viborg.

Der blev tidligere sendt på de to frekvensnet under navnene Holstebro Guld FM og Viborg Guld FM.

Favorit FM spiller nonstop musik fra 1960'erne og frem. Der er ingen værter, men dog vejrudsigt hver time på hverdage, samt lokale reklamer og events/konkurrencer.

Begge Favorit FM-radioerne administreres af Radio Viborg.
Radio Favorit FM i Holstebro er 100% ejet af Midtjyske Medier, mens Viborg Favorit FM er ejet af Midtjyske Medier (2/3) og Viborg Lokalradio Forening (1/3).

Radiostationer fra Danmark
Midtjyske Medier
Hørby (Frederikshavn Kommune)

Hørby er en bebyggelse bestående af en tidligere landsby og en tidligere stationsby i det østlige Vendsyssel med . Hørby er beliggende 10 kilometer vest for Sæby og 4 kilometer nordvest for Syvsten.

Landsbyen ligger i Region Nordjylland og hører under Frederikshavn Kommune. Hørby er beliggende i Hørby Sogn.

Om byen 
Hørby er kendt for efterskolen Hørby Efterskole. I landsbyen findes idrætsforening, skole, dagligvarebutikker, med mere.

Historie 
Der, hvor Hørby Stationsby kom til at ligge, lå i 1682 landsbyen Estrup. Denne bestod af 9 gårde og 3 huse med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 227,1 tønder land skyldsat til 32,99 tønder hartkorn. Estrup blev på det nærmest opløst ved udskiftningen således, at området bestod af spredte enkeltgårde, da jernbanen blev anlagt.

Omkring århundredeskiftet beskrives forholdene således: "I Sognet den enligt beliggende Hørby Kirke og Hørby (Vester- og Øster-H.), Gde. og Huse, med Skole og Friskole („Godthaab“), Andelsmejeri og Jærnbanestation, den sidste ved den ved Hjørringvejen liggende Risgaard, hvor der 1899 er opf. en Folkehøjskole." Hørby kirke og huse lå spredt nord for åen, men station og folkehøjskole lå syd for.

Hørby Station var 1899-1968 station på Sæbybanen (Aalborg Privatbaner) og 1913-1953 endestation på Hjørring-Hørby Jernbane (Hjørring Privatbaner). Stationen blev lagt på bar mark ca 2 km sydøst for Hørby Kirke. Imidlertid opstod der hurtigt en mindre stationsby med skole (Estrup skole), teknisk skole (Hørby Håndværkerskole). missionshus (opført 1897), købmandshandel, Risgård brugsforening, Hørby låne- og sparekasse (oprettet 1919, 31. marts 1921 var indskudet 73.860 kr, reservefond 7348 kr.), Risgaard Andelsmejeri oprettet 1907, kro, maskinværksted, jernbanestation og postekspedition. I 1916 havde stationsbyen 315 indbyggere fordelt på 58 ejendomme.

Gennem det meste af sin eksistens var stationsbyen stagnerende: 325 indbyggere i 1921, 324 i 1925, 372 i 1930, 383 i 1935, 374 i 1940, 409 i 1945, 456 i 1950, 462 i 1955, 496 i 1960 og 488 i 1965. I 1930 var erhvervssammensætningen: 98 levede af landbrug, 114 af industri og håndværk, 43 af handel, 22 af transport, 19 af immateriel virksomhed, 45 af husgerning, 26 var ude af erhverv og 5 havde ikke angivet oplysninger. Fraværet af både egentlig industri og oplandsrettet virksomhed bidrog til byens stagnation. Måske har Dybvad stationsby ca. 5 km syd for bidraget til at stække udviklingen.

Senere blev oprettet et kommunekontor og anlagt et alderdomshjem i byen.

Noter

Litteratur 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),

Eksterne henvisninger 
 Frederikshavn Kommune

Se også 

 Hørby Sogn og Hørby Kirke
 Hjørring-Hørby Jernbane

Byer i Frederikshavn Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Thorshøj

Thorshøj er en by i Vendsyssel med , beliggende 25 km sydvest for Hjørring, 15 km vest for Sæby og 20 km sydvest for Frederikshavn. Byen hører til Frederikshavn Kommune og ligger i Region Nordjylland. I 1970-2006 hørte byen til Sæby Kommune.

Thorshøj hører til Torslev Sogn. Torslev Kirke ligger 2 km nordøst for Thorshøj.

Faciliteter 
Børnene går i skole i Østervrå 4 km mod vest, men ellers har Thorshøj efterhånden fået de øvrige børnefaciliteter. I 1991 undersøgte Thorshøj Borgerforening muligheden for at få en børnehave i byen, fordi børnene enten kom i børnehave i nabobyerne, hvor der var lange ventelister, eller blev hos dagplejerne indtil skolealderen. Man blev enig med Sæby Kommune om en børnehave, normeret til 22 børn. Men det kneb med at finde et passende hus til den, så det endte med at man med frivillig arbejdskraft opførte en tilbygning til Try Thorshøj Boldklubs klubhus. Den stod klar 1. oktober 1992, men efter få år blev pladsen for trang, og man ønskede sig også en klubafdeling. Den stod klar i marts 1997 som et hus, der med en overdækket glasgang er bygget sammen med den første tilbygning. Da skolereformen medførte, at børnene skulle gå i SFO på skolen, blev det aftalt at børnene fra Thorshøj skulle gå i SFO i byens eget børnehus. Endelig blev der i august 2015 etableret vuggestue i børnehuset, som nu har i alt 58 børn i alderen 0-10 år og 5 fastansatte medarbejdere.

Vendelbokroen er byens samlingspunkt og valgsted.

Historie 
Det høje målebordsblad fra 1800-tallet viser kun en smedje ved det landevejskryds, som Thorshøj opstod omkring. 1 km mod nordøst lå Ris Fattiggård. I 1901 var Thorshøj kun en samling huse.

Stationsbyen 
Thorshøj fik station på Hjørring-Hørby Jernbane (1913-53). Stationen havde 92 m læssespor og var i 1930-31 banens tredjebedste med ca. 12.000 rejsende og 2.800 tons ankommende gods, mest kunstgødning og foderstoffer. Da banen åbnede, var der 15 huse og 7 næringsdrivende med handel og håndværk. 25 år efter var der ca. 60 huse og 22 butikshandlende og et par håndværksmestre. Det lave målebordsblad, som er tegnet efter åbningen af banen, viser mejeri, mølle, bageri, skole og missionshus. Senere fik byen også en cementvarefabrik.

Stationsbygningen er bevaret på Stadionvej 11.

I 2012 var der arbejde omkring opstilling af fire vindkraftværker 3,5 kilometer nord for Thorshøj ved ejendommen Højstrup.

Folketal 

I 1930, da byen havde 308 indbyggere, var sammensætningen efter erhverv: 53 levede af landbrug, 98 af industri og håndværk, 53 af handel, 42 af transport, 3 af immateriel virksomhed, 28 af husgerning, 28 var ude af erhverv og 3 havde ikke angivet oplysninger.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Nordjyllands jernbaner: Stationer Hjørring-Hørby
 SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Byer i Frederikshavn Kommune
Maja Panduro

Ann Maja Panduro Kyk (født Kjærulff, 19. maj 1982 i Randers) er en dansk politiker, der fra 5. august 2009 til 2019 var medlem af Folketinget, valgt for Socialdemokraterne i Randers Sydkredsen (Østjyllands Storkreds). Hun indtrådte ved Svend Aukens død.

Baggrund 
Panduro er datter af elinstallatør Freddy Michael Mikkelsen Kjærulff og social- og sundhedsassistent Aase Panduro. Hun blev student fra Amtsgymnasiet i Paderup i 2002 og fik en bachelor i statskundskab fra Aarhus Universitet i 2007.

Panduro har siden 2011 været formand for Ungdomsringen og er desuden også stedfortræder i Nordisk Råd. Privat er hun bosiddende i Randers.

Politisk karriere 
Fra 2014 og frem til   folketingsvalget den 18. juni 2015 var hun politisk ordfører for Socialdemokratiet. Ved  folketingsvalget den 18. juni 2015 blev hun genvalgt med 8.672 personlige stemmer.

Hun blev i 2006 medlem af kommunalbestyrelsen i Randers Kommune og var næstformand for børne- og skoleudvalget og medlem af socialudvalget. I april 2009 blev hun ved en urafstemning valgt som nr. 2 på partiets opstillingsliste til kommunalvalget i november samme år, men da Socialdemokraternes vedtægter ikke tillader dobbeltmandater, trak hun sig fra det kommunalpolitiske arbejde, da det i august 2009 stod klart, at hun skulle overtage afdøde Svend Aukens mandat i Folketinget.

Den 5. juni 2019 var hendes sidste dag i Folketinget.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Maja Panduros hjemmeside 
 DRs politiske profil for Maja Panduro

Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer fra Randers
Medlemmer af Randers Byråd
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Præstbro

Præstbro er en tidligere stationsby i det østlige Vendsyssel med . Præstbro ligger i Albæk-Lyngså Sogn mellem Sæby og Dronninglund og er beliggende syv kilometer øst for Dybvad og Flauenskjold, samt syv kilometer vest for Voerså.

Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Frederikshavn Kommune.

I Præstbro findes en idrætsforening og en blomsterhandel. Der er to kilometer til Voergaard Slot.

Historie 
Præstbro opstod på bar mark der hvor, jernbanen anlagt i 1899 krydsede landevejen, som på sin side krydsede over Voers Å med broen Præstbro, som gav stedet navn. Omkring århundredeskiftet beskrives byen således: "Præstbro Jærnbanestation med Privatskole, Forsamlingshus (opf. 1889), Kro, Maskinfabrik, Mølle, Andelsmejeri, m. m." Allerede kort efter anlæggelsen opstod der en lille stationsby: i 1906 havde Præstbro 150 indbyggere, i 1911 190 indbyggere og i 1916 197 indbyggere.

I mellemkrigstiden og efterkrigstiden var stationsbyen kun svagt voksende: i 1921 184 indbyggere, i 1925 204, i 1930 257, i 1935 222, i 1940 361, i 1945 350, i 1950 367, i 1955 366, i 1960 363 og i 1965 359 indbyggere. I 1930 var erhvervssammensætningen: 55 levede af landbrug, 78 af industri og håndværk, 32 af handel, 22 af transport, 3 af immateriel virksomhed, 26 af husgerning, 28 var ude af erhverv og 13 havde ikke angivet oplysninger. Fraværet af både egentlig industri og oplandsrettet virksomhed bidrog til byens stagnation. Måske har Dybvad stationsby ca. 5 km nord for bidraget til at stække udviklingen.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Frederikshavn Kommune

Byer i Frederikshavn Kommune
Brønden

Brønden er en mindre landsby i det centrale Vendsyssel med ca. 130 indbyggere. Brønden er beliggende otte kilometer vest for Dybvad og syv kilometer nord for Flauenskjold.

Byen ligger i Region Nordjylland og hører under Frederikshavn Kommune. Brønden er beliggende i Skæve Sogn.

Om byen 
I Brønden kalder man byen for "Skæve".
Butikker, foreninger og samlingslokaliteter bærer alle navnet Skæve, og det er bare en af grundene til navnet Skæve.
Dog hedder det fra gammel tid Brøndens Kro, men denne gård ligger til gengæld i udkanten af Skæve.

Eksterne henvisninger 

 Skæve Borgerforening

Kilder 

Lokaliteter i Frederikshavn Kommune
Eva Kolstad

Eva Lundegaard Kolstad (6. maj 1918 i Fredrikshald – 26. marts 1999) var en norsk kvindesagsforkæmper og politiker, der repræsenterede Venstre. Hun var leder for Venstre og administrations- og forbrugerminister.

Kolstad var revisor af profession og var i 1946 en af de første kvindelige revisorer i Norge, der opnåede statsautorisation. 

Hun engagerede sig i kvindesagen, først som formand for Oslo Kvinnesaksforening 1950-1952 og igen 1954-1956. Fra 1956 til 1958 var hun formand for Norsk Kvinnesaksforening. 

Hun blev første gang medlem af Stortinget i 1957 og sad i første omgang til 1961 og igen 1965-1969. Hun blev efterfølgende medlem af FN's kvindekommission. I 1960 blev hun desuden medlem af Oslo byråd, hvor hun sad til 1975. Hun blev administrations- og forbrugerminister i Lars Korvalds regering i 1972, men sad kun et år, da Trygve Bratteli overtog regeringsmagten i oktober året efter. I 1974 blev hun formand for Venstre – og blev dermed landets første kvindelige partiformand. I 1978 blev hun den første ombudsmand for ligestilling i såvel Norge som verden. Hun forlod denne post i 1988. 

Eva Kolstad var kommandør af St. Olavs Orden og var æresmedlem i International Alliance of Women og Unge Venstre.

Venstres ledere (Norge)
Stortingsrepræsentanter fra Venstre (Norge)
Familie- og forbrugerministre fra Norge
Kommandører af Sankt Olavs Orden
Lyngså

Lyngså er en landsby i det østlige Vendsyssel med . Landsbyen er beliggende i i Albæk Sogn ti kilometer syd for Sæby, otte kilometer øst for Præstbro og fem kilometer nord for Voerså.

Lyngså ligger i Region Nordjylland og hører til Frederikshavn Kommune.

I landsbyen findes bl.a. en idrætsforening.

Området omkring Lyngså er landingssted for flere data og el-forbindelser som går over Kattegat og forbinder Læsø.

Eksterne henvisninger 
 Lyngså Boldklub

Kilder 

Byer i Frederikshavn Kommune
Lars Korvald

Lars Korvald (29. april 1916 i Nedre Eiker, Buskerud fylke – 4. juli 2006) var en norsk politiker, der repræsenterede Kristelig Folkeparti og var Norges statsminister fra 1972 til 1973.

Korvald blev kandidat fra Norges landbrukshøgskole i 1943 og blev efterfulgt ansat ved jordbrugsskolen i Tomb, hvor han i 1952 blev rektor. 

Han blev første gang valgt til Stortinget i 1961 for Østfold, som han repræsenterede frem til 1981. Han var 1965-1972 sit partis gruppeformand og fra 1967 partiformand. I alt var han medlem af parlamentet i fem valgperioder. Han dannede efter valget i 1972 en centrumregering bestående af Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre og blev dermed sit partis første statsminister. Han sad til 16. oktober 1973. Korvalds regerings vigtigste opgave var forhandlingerne om en handelsftale med EF, da ansøgningen om norsk medlemskab af fællesskabet var blevet nedstemt ved folkeafstemningen i 1972. Han trak sig fra landspolitik i 1981 og blev amtsborgmester i Østfold, hvor han sad til 1986.

Eksterne henvisninger 

Norges statsministre