kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Barde (hval)

Hvalbarder er lange hornplader, der hænger ned fra ganen hos bardehvaler. De anvendes i fødesøgningen til at filtrere store mængder vand hvorved små krebsdyr eller fisk kan tilbageholdes. Afhængigt af arten kan en bardeplade blive mellem 0,5 og 3,5 m lang, længst hos grønlandshval.

Anvendelse 

Hvalbarder var tidligere højt værdsat på grund af dets store smidighed og styrke og blev anvendt som afstivende materiale i bl.a. korsetter, flipstivere, paraplystivere og ridepiske. I dag har forskellige typer af plastic og glasfiber overtaget fuldstændigt og på grund af et internationalt forbud mod handel med produkter fra hvaler (CITES-konventionen) anvendes hvalbarder ikke mere.

Se også 
 Bardehvaler

Bardehvaler
Dyreanatomi
Naturmaterialer
Vievand

Vievand er velsignet vand, der benyttes i en række trosretninger. I katolicismen kendes vievand fra 100-tallet og benyttes ved indvielser og ved velsignelser til minde om dåben. Ved forskellige lejligheder bestænkes menigheden med vievand, og ved indvielse af en ny katolsk kirke anvender biskoppen vievand og hellig olie (chrisma).

Ved indgangen til katolske kirker har man vievandskar, hvor de troende dypper fingerspidserne i vievandet og gør korstegn. Sådanne kar kan have forskellig udformning; nogle vievandskar ligner små døbefonter.

I folketroen ses det ikke sjældent at onde væsener som varulve, vampyrer og dæmoner ikke kan tåle vievand. Undertiden, især på film, ætses de af vievand, mens almindelige mennesker ingen skade tager.

Romerskkatolske kirke
Overtro
Biosfæreområdet Östra Vätterbranterna

Biosfæreområdet Östra Vätterbranterna (engelsk: East Vättern Scarp landscape, tysk: Klippenlandschaft am Ostufer des Vätternsees,) blev den 11. juli 2012 godkendt af UNESCO som Sveriges femte biosfærereservat. Reservatet ligger øst for Jönköping og sydøst for Vättern. Det nordligste punkt er Omberg mellem Vadstena og Ödeshög i Östergötland. Den sydligste by er Tenhult i Småland.
 
Det kuperede terræn dækker 10 sogne – herunder den tidligere købstad Huskvarna og Visingsö, der er Vätterns største ø. Mod nord findes der nåleskove, og mod syd findes der løvskove. Dette giver en stor artsrigdom. En del af de mere sjældne arter står på de røde lister.

Biosfæreområdet blev indviet i september 2012.

Kilder 
Artiklen bygger helt eller delvist på Svensk Wikipedia.

Referencer 

Biosfærereservater i Sverige
Jönköping
Jönköpings län
Smålands geografi
Östergötland
Östergötlands län
Etableret i 2012
Gunnar Eide

Gunnar Eide (11. maj 1920 i Stavanger – 2. juli 2012 i Oslo) var en norsk sanger, skuespiller og impresario. Fra 1963 drev han sin egen impresariovirksomhed i Oslo og samme år lokkede han bl.a Jim Reeves til Oslo for at spille koncert. Han var teaterchef ved Stavanger Teater fra 1945 til 1947. Gunnar Eide var skuespiller ved Edderkoppen fra 1955 til 1956 og ved Rogaland Teater i to perioder, først fra 1953 til 1955 og siden fra 1956 til 1960.

Hæder 
 Kongens fortjenstmedalje i guld 2000
 Æresmedlem i Den Norske Impresario Forening

Eksterne henvisninger 
 
 Omtale hos nrk.no 

Teaterskuespillere fra Norge
Skuespillere fra Norge
Sangere fra Norge
Kolbjørn Gåsvær

Kolbjørn Gåsvær (1. februar 1926 på Jøa – 30. juni 2012 på Jøa) var en norsk lærer, Duun-formidler og kulturarbejder.

Gåsvær blev født på Jøa i Fosneskommune, Nord-Trøndelag. Han var uddannet lærer fra Levanger lærerskole (1950), og studerede senere ved Universitetet i Trondheim og Danmarks Lærerhøjskole, København. Han havde arbejdet i over 40 år som lærer, i Salsnes, Lesja, Namsos og Jøa.

Han var redaktør for Årbok for Namdalen i tolv år. Som lærer arbejdede han meget med at formidle Olav Duuns forfatterskab. Han var med til at starte Olav Duun-stiftinga i Namdalen i 1996, og var redaktør på medlemsbladet. For sit alsidige kulturarbejde, med vægt på hans indsats indenfor Duun, blev han tildelt Naumdøla Mållags målpris, Nord-Trøndelag fylkes kulturpris og Fosnes kommunes kulturpris.

Kolbjørn Gåsvær har skrevet kronikker, digte og andet til forskellige aviser og tidsskrifter. Han var konsulent for TV-serien Medmenneske, har skrevet teaterstykket Overhallsrevolusjonen for Overhalla-historieforening og har været skuespiller i Trygve Hoffs Herlaugsspel på Leka i fem år. Han var også fylkestingsrepræsentant i tolv år.

Litteratur 
 En vandring i Olav Duuns rike:Olav Duun: "Landet i eventyret". Udgivet af Nord-Trøndelag fylkeskommune, 1996. 19 s. (Også på engelsk og tysk)
 Gjetarliv : 70 gamle gjetarar fortel. Jøa, 1996. 56 s. 
 Hilderøya og Øyværet, Olav Duun og Gjæslingan''. Jøa, 1999. 43 s. 
 Norart 17 artikler fra Årbogen for Namdalen 
 Mindeord i Trønder-Avisen 4.7.2012 

Personer fra Norge
Bodø Station

Bodø Station (Bodø stasjon) er en jernbanestation på Nordlandsbanen, der ligger i centrum af Bodø i Nordland fylke i Norge. Den er den nordlige endestation for Nordlandsbanen, 728,75 km fra Trondheim Centralstation. Stationen blev åbnet for godstrafik 1. december 1961, mens det første persontog kom til Bodø 1. februar året efter. Den officielle indvielse blev foretaget af kong Olav 5. 7. juni 1962.

Stationen ligger omkring 400 meter øst for Bodøs centrum ved krydset mellem Jernbaneveien, Bankgata og Sjøgata. Stationen betjenes af dag- og nattog til Trondheim, regionaltog til Mo i Rana og Mosjøen og lokaltog til Fauske og Rognan. Desuden er Bodø godsterminal en del af stationsanlægget.

Historie 
Etableringen af jernbanen til Bodø blev vedtaget allerede i 1923, men på grund af anden verdenskrig og manglende økonomi blev banen først bygget færdig i 1960'erne.

Stationen blev åbnet for godstrafik i december 1961, mens det første persontog kom til Bodø 1. februar året efter. Hændelsen blev beskrevet i Aftenposten med overskriften "Første persontog til og fra Bodø i dag – neger var med". Det officielle indvielse blev forestået af kong Olav 5. 7. juni 1962.

I tidens løb er der sket flere ulykker, hvor godstog er kørt ind i stopbommen på stationen. Det skete blandt andet i september 2003, da et godstog med lysledere fra Nexans i Rognes kørte ind i stopbommen på spor 3 med 51 km/t.

Stationsbygningen 

Stationsbygningen blev opført i mursten i 1960 i forbindelse med færdiggørelsen af Nordlandsbanen. Den ligger 400 meter øst for Torget i bydelen Rønvika. Bygningen er tegnet af NSB Arkitektkontor, ved arkitekt Arvid Sundby. Bygningen blev fredet ved 50 års jubilæet, selvom området først blev midlertidig fredet to år før. Stationen er blevet et symbol på byen og kaldes for byens endelige tilslutning til et nationalt trafiknet.

Trafik 

Der kører fjerntog på Nordlandsbanen mellem Bodø og Trondheim to gange i døgnet, et dagtog og et nattog. De køres med diesellokomotiver af typen Di. 4, der kun benyttes på netop Nordlandsbanen.

Der kører regionaltog mellem Bodø og Mosjøen to gange dagligt.

På strækningen mellem Bodø og Rognan, der også er kendt som Saltenbanen, kører der lokaltog otte gange dagligt. Halvdelen kører dog kun til Fauske. Togene kaldes populært for Saltenpendelen og køres med togsæt af NSB type 93.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Referencer 

Stationer på Nordlandsbanen
Jernbanestationer i Nordland
Station
Etableret i 1962
N.P. Jensen (skolemand)

Niels Peter Jensen (7. december 1854 i Høve Sogn nær Skælskør – 17. marts 1928 i Rønne) var en dansk højskolemand.

N.P. Jensen var født i et fæstehus under Grevskabet Holsteinborg den 7. december 1854 som søn af husmand Jens Hansen og Bodil Jensdatter. Faderen døde, da han var 4 år gammel, men hans fromme og dygtige moder gav ham en god opdragelse. I landsbyskolen, hvor han fik sin første undervisning, tog læreren sig med stor omhu af ham, og ved hjælp af en kammerat, der gik i Slagelse realskole, arbejdede han sig ind i begyndelsesgrundene af engelsk, zoologi og botanik. 15 år gammel blev han elev på Hindholm Højskole, hvor Christian Nielsen dengang var forstander, og fra den tid af fattede Jensen stor kærlighed til højskolen. Med støtte fra forskellige sider kom han derefter på Blågård Seminarium og tog i 1876 lærereksamen med første karakter. Han foretog studierejser til Norge, England, Amerika m.m. for stadig at dygtiggøre sig.

Siden virkede han en årrække i realskolens tjeneste, først i Løgstør 1877-86 og derefter i Nexø på Bornholm. Samtidig benyttede han lejligheden til stadig selv at uddybe sin viden, og disse år blev rige studieår.

På Bornholm var manges opmærksomhed blevet henledt på den dygtige og energiske skolebestyrer i Nexø, og i 1893 fik han opfordring til at genrejse Bornholms Højskole, som da var gået i stå. Han opgav da sin stilling og gik i lag med højskolearbejdet og hjulpet ved bornholmernes store og trofaste støtte fik han højskolen godt i gang. Men da så han, at Hindholm Højskole var ved at standse, idet den daværende forstander H. Larsen havde opsagt sin stilling til november 1900. Jensens kærlighed til den gamle højskole var stor, og det pinte ham, at dens virksomhed skulle ophøre. Resolut som altid sagde han op til 1901 og købte da skolen af det konsortium af godsejere, der havde ejet den siden Christian Nielsens død, og begyndte så på dens genrejsning. Arbejdet lykkedes også godt nok, men virksomheden med gårdens drift var Jensen for omfattende, og derfor solgte han den skrantende skole i 1906. Derefter blev han i nogle år knyttet til Rødkilde Højskole som administrator, boede derefter i nogle år i Jylland, en kort tid i Charlottenlund, og i 1915 vendte han tilbage til Bornholm som leder af Aakirkeby realskole. 1925 gik han på pension. N.P. Jensen døde i tre år senere.

Han blev gift med Sara Marie Charlotte Lea Wulff, som var af jødisk afstamning, født 1855 og datter af værkfører Jacob Wulff. De fik fem børn, to døtre og tre sønner.

Kilder 
 A. Nordahl-Petersen, Danmarks Højskoler i Tekst og Billeder, Ringe: Arnold Jacobs Forlag 1909, s. 27. Tilgængelig online
 Om N.P. Jensens tid på Bornholm

Skolefolk fra Danmark
Folkehøjskoleforstandere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Biosfæreområdet Blekinge Arkipelag

Biosfæreområdet Blekinge Arkipelag (, ) er godkendt af UNESCO som Sveriges fjerde biosfærereservat. Reservatet blev indviet ved en ceremoni på Tjärö den 2. juni 2012.

Reservatet omfatter Blekinges kyst og skærgård. Det ligger i Karlshamn, Ronneby og Karlskrona kommuner. Det var de tre kommuner, der sammen med Blekinge län støttede oprettelsen af reservatet. I dag drives biosfæreområdet af en almennyttig forening.   

Blekinge skærgård strækker sig over store dele af Blekinge kyst og består af store og små øer og holme og de omkringliggende bugter.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Länsstyrelsen i Blekinge: Blekinge Arkipelag , hentet 23-09-2012
 Länsstyrelsen i Blekinge: Kort over Blekinge Arkipelag , hentet 23-09-2012
 Biosfärområde Blekinge Arkipelag: Välkommen till Blekinge Arkipelag , hentet 23-09-2012

Biosfærereservater i Sverige
Karlshamn
Ronneby
Karlskrona
Naturreservater i Blekinge
Etableret i 2012
Hande Yener

Hande Yener (født 12. januar 1973 i Istanbul, Tyrkiet) er en tyrkisk pop og elektronisk musik sangerinde, sangskriver og musikproducer.

Diskografi

Album 
 Senden İbaret (2000)
 Extra (2001)
 Sen Yoluna... Ben Yoluma... (2002)
 Aşk Kadın Ruhundan Anlamıyor (2004)
 Apayrı (2006)
 Hande Maxi (2006)
 Nasıl Delirdim? (2007)
 Hipnoz (2008)
 Hayrola? (2009)
 Hande'ye Neler Oluyor? (2010)
 Hande'yle Yaz Bitmez (2010)
 Teşekkürler (2011)

Singler 
 "Yalanın Batsın" (2000)
 "Bunun Adı Ayrılık" (2000)
 "Yoksa Mani" (2000)
 "Sen Yoluna... Ben Yoluma..." (2002)
 "Şansın Bol Olsun" (2002)
 "Evlilik Sandalı"(2003)
 "Küs" (2003)
 "Acele Etme" (2004)
 "Kırmızı" (2004)
 "Acı Veriyor" (2005)
 "Armağan" (2005)
 "Hoşgeldiniz" (2005)
 "Bu Yüzden" (2005)
 "Kelepçe" (2006)
 "Aşkın Ateşi" (2006)
 "Kim Bilebilir Aşkı" (2006)
 "Kim Bilebilir Aşkı (New Version)" (2006)
 "Biraz Özgürlük" (2006)
 "Kibir" (2007)
 "Romeo" (2007)
 "Yalan Olmasın" (2008)
 "1 Yerde"(2008) ft. Kemal Doğulu
 "Hipnoz" (2008)
 "Hayrola?" (2009)
 "Sopa&Yasak Aşk" (2010)
 "Bodrum" (2010)
 "Uzaylı" (2010)
 "Çöp" (2010)
 "Atma" (2011) ft. Sinan Akçıl
 "Bana Anlat" (2011)
 "Unutulmuyor" (2012)
 "Teşekkürler" (2012) ft. Sinan Akçıl
 "Havaalanı" (2012)
 "Rüya" (2012) ft. Seksendört

Sangere fra Tyrkiet
Musikproducere
Personer fra Istanbul
Kissin' Cousins (sang)

"Kissin' Cousins" er en komposition af Fred Wise og Randy Starr og er indsunget af Elvis Presley. "Kissin' Cousins" var titelnummer til Elvis Presley-filmen Kissin' Cousins fra marts 1964. Sangen blev indspillet af Elvis i RCAs Studio B i Nashville den 30. september 1963.

Sangen blev udsendt den 10. februar 1964 som A-side på en singleplade med "It Hurts Me" (Joy Byers, Charlie Daniels) som B-side. Endvidere udkom "Kissin' Cousins" i april 1964, kort tid efter filmens premiere, på en LP-plade med soundtracket fra filmen. Soundtracket hed ligeledes Kissin' Cousins.

"Kissin' Cousins" er endvidere udsendt på CD'en fra 18. juli 1995 Command Performances – The Essential 60's Masters, vol. 2, som er en samling af de bedre af Elvis' filmsange fra hans 31 spillefilm.

Besætning 
Folkene bag sangen var:
 Elvis Presley, sang
 Scotty Moore, guitar
 Grady Martin, guitar
 Jerry Kennedy, guitar
 Harold Bradley, guitar
 Floyd Cramer, klaver
 Bob Moore, bas
 D.J. Fontana, trommer
 Murrey "Buddy" Harman, trommer
 Homer "Boots" Randolph, saxofon
 Bill Justis, saxofon
 Cecil Brower, violin
 The Jordanaires, kor
 Winnifred Brest, kor
 Dolores Edgin, kor
 Millie Kirkham, kor

To sange 
Der findes endnu en sang fra filmen, som ligeledes hedder "Kissin' Cousins". For at skelne de to kaldes denne ofte "Kissin' Cousins Nr. 2", selv om det er denne udgave, som står først på LP'en. Denne anden sang er skrevet af Bill Giant, Bernie Baum og Florence Kaye og er indspillet af Elvis Presley 29.-30. september 1963.

Eksterne henvisninger og kilder

Fodnoter

Henvisninger
 Sangens tekst

Elvis Presley-sange
Sange fra 1963
Rock and roll-sange
Hildburghausen

Hildburghausen er hovedby i Landkreis Hildburghausen i det sydlige Thüringen i Tyskland.

Fra 1680 til 1826 var Hildburghausen hovedstad i det ernestinske hertugdømme Sachsen-Hildburghausen. Derefter var Hildburghausen en del af Sachsen-Meiningen frem til 1920.

Eksterne henvisninger 

Byer i Thüringen
Schleusingen

Schleusingen er en by i Landkreis Hildburghausen i det sydlige Thüringen i Tyskland. Byen ligger 10 km nord for Hildburghausen og 12 km sydøst for Suhl.

Historie 
Frem til 1815 hørte Schleusingen til Sachsen (kurfyrstendømme, kongerige fra 1806). Derefter kom Schleusingen under Preussen. Fra 1946 til 1952 var byen en del af Land Thüringen.  

Byer i Thüringen
Yoruba

Yoruba eller Joruba (Yorùbá) er det største folkeslag i Nigeria og en af de største i hele Afrika. Der er antagelig ca. 25 millioner mennesker som tilhører denne folkegruppe.

Joruba udgør omkring 30 procent af Nigerias befolkning og er sammen med fulani/hausaerne og iboerne de tre store folkegrupper i landet. Majoriteten af yorubaerne bor i det sydvestlige  Nigeria, men der findes også store grupper i Benin, Ghana og Togo, samt diasporagrupper i Sierra Leone, Brasilien, Cuba, Puerto Rico og Trinidad.

Kendte yorubaer er den tidligere nigerianske præsident Olusegun Obasanjo, musikeren Fela Anikulapo Kuti og forfatteren Wole Soyinka.

Yoruba  i Caribien og Sydamerika
Yoruba sproget, stammen og kulturen spiller en vis rolle i både Caribien og Sydamerika. Mange blev i sin tid fanget og solgt som slaver og sendt over Atlanten til primært landbrug og i Costa Rica til at bygge jernbane.

Deres guder flyttede med. På samme måde som grækerne, romerne og vikingerne har de ikke en gud, men mange guder. Nogle mere betydningsfulde end andre, men alle med hver deres egenskaber. Troen spiller i dag en stor rolle både indenfor religion men også som kunstnerisk udtryksform. På Cuba er santeria (santo = helgen) populært. Her sætter man lighedstegn mellem katolske helgener og afrikanske guder. En mere ren form for afrikansk religion ses på Haiti i form af woodoo eller kandomble (n'domble betyder sort på et eller andet afrikansk sprog) i Brasilien.

Man har danse, hvor guderne indgår. Palo på Cuba er ren danseterapi, her danser man f.eks. som krigerguden Changó (xango på portugisisk). Yemaya er en køn og forfængelig gudinde, der sprayer sig ustandselig med parfume og lignende. Hun æres f.eks. i den cubanske rumba eller til nytårsfesten på Copacabana stranden i Rio de Janeiro. Nytårsmorgen ligger der mange små parfumeflasker på Copacabana, som er ofret til hende på selve aftenen. I rumba kan man også danse som Changó, hvor manden kan strække hænderne mod himlen og hente lyn ned, som han propper i sit skød. Så har han mere at gøre godt med, når han skal udleve sin manddom. Changó er ikke kun en krigergud, han er også gud for manddom og for alle de heldige og mindre heldige ting, der sker, når en mand forsøger på at score en kvinde.

Guderne tages alvorligt, men de tåler også at blive kritiseret og fornyet. Sammenligningen med katolske helgener er ikke helt ved siden af!

Indenfor andre og mere internationalt kendte musikgenrer som salsa, især cubansk salsa, besynges guderne også. En kendt gruppe som Los Van Van synger ofte om de oprindeligt afrikanske guder.

Eksterne kilder og henvisninger

Folkeslag i Nigeria
Folkeslag i Ghana
Folkeslag i Togo
Folkeslag i Benin
Vesser (flod)

Vesser er en 10,5 km lang flod i Thüringer Wald. Floden ligger nær byen Suhl i det sydlige Thüringen i Tyskland. Vesser udmunder i floden Breitenbach.
 
I 1979 anerkendte UNESCO to biosfærereservater i DDR. Det var dalen ved Vesser (Vessertal) og Steckby-Lödderitzer Forst ved Elben, der blev Tysklands første biosfærereservater. De to områder er senere blevet udvidede, så Vessertal nu er en del af Biosfærereservat Vessertal-Thüringer Wald, mens Steckby-Lödderitzer Forst indgår i Biosfærereservat Mittelelbe. 

Floder i Thüringen
Biosfærereservater i Tyskland
Olly Murs

Oliver Stanley "Olly" Murs (født 14. maj 1984 i Witham, Essex, England) er en engelsk singer-songwriter, sanger og tv-vært. Murs blev berømt, efter han sluttede på en andenplads i sjette sæson af The X Factor in 2009. Han har på nuværende tidspunkt en kontrakt med Epic Records og Syco Music. Efter utallige hit sange har Murs i dag (2015) solgt omtrent 16 millioner sange på verdensplan.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Singer-songwritere fra Storbritannien
Krakówghettoen

Krakóws ghetto var en af de større jødiske ghettoer, som blev oprettet af Nazityskland i Generalguvernementet Polen (sydøstlige Polen) under 2. Verdenskrig. Ghettoen havde omkring 20.000 indbygger og eksisterede i to år fra marts 1941 til marts 1943.

Ghettoen
Ghettoer i Polen
Breitenbach (Erle)

Breitenbach er en 9,1 km lang flod i Thüringer Wald. Floden ligger nær byen Schleusingen i det sydlige Thüringen i Tyskland. Sammen med sin vigtigste biflod Vesser er Breitenbach 13,6 km lang. Breitenbach udmunder i floden Erle.

Floder i Thüringen
DR Mama

DR MAMA var en DAB-radiokanal som rettede sig mod unge. Kanalen blev lanceret 1. september 2011 og lukkede 30. september 2014. Indtil 2013 sendte DR MAMA også tv-udsendelser på DR's forhenværende kanal DR HD, som siden blev erstattet med DR3.

Tv-værter 
 Emil Thorup
 Sara Frost
 Thomas Skov Gaardsvig
 Camille Lange
 Jacob Ege Hinchely
 Steen Langeberg

Radioværter 
 Sandie Westh (februar 2014-september 2014)
 Andrew Moyo (februar 2014-september 2014)
 Mikkel Borg (august 2013-september 2014)
 Satie Espersen (marts 2013-januar 2014)
 Signe Amtoft (marts 2013-august 2013)
 Anders Hagen (marts 2013-august 2013)
 Tilde Bang (marts 2013-august 2013)
 Asger Kjær (januar 2012-marts 2013)
 Frederik Cilius Jørgensen (april 2012-marts 2013)
 Jonas Nielsen (august 2012-september 2014)
 Rune Hedeman (Januar 2012-juni 2012)
 Emil Thorup (september 2011-juni 2012)
 Sara Frost (september 2011-juni 2012)
 Thomas Skov Gaardsvig (september 2011-juni 2012)
 Camille Lange (september 2011-juni 2012)
 Jacob Ege Hinchely (september 2011-september 2014)
 Steen Langeberg (september 2011-december 2012)
 Julie Rudbæk (august 2012-december 2012)
 Mathias Helt (april 2012-december 2012)
 Cathrine Nissen (oktober 2011-juli 2012)

Programmer

Tv

Danske programmer 
 Langeberg
 I Virkeligheden
 Syg fest i Helsinge
 Emils damer
 Bølle – stræber – dulle – taber
 Sexministeriet
 Jacob – a Love Story
 Verdens bedste tv-program
 Populær
 Pandaerne
 Chapper & Pharfar
 Jenks flytter ind
 Zomedy
 Afrika Under
 Asphalt
 Børnepunkerne
 Cultpige
 DJ Akademiet
 Hardstyle
 Ignoranterne
 Perlevenner
 Ronni
 Sexpraktik
 Under København

Udenlandske programmer 
 Glee
 Family Guy
 Parks and Recreation
 Work of Art
 Doctor Who
 Life Unexpected
 Madventures
 Misfits
 Modelliv i London
 Rookie Blue
 The Walking Dead
 Pineapple Dance Studios

Radio

Eksterne henvisninger 
 MAMA underside på www.dr.dk

Mama
Mama
Etableret i 2011
Ophørt i 2014
Erle (flod)

Erle er en 14,2 km lang flod i Thüringer Wald. Floden ligger i det sydlige Thüringen i Tyskland. Sammen med sine vigtigste bifloder Breitenbach og Vesser er Erle 15,3 km lang. Ved byen Schleusingen udmunder Erle i floden Nahe.

Floder i Thüringen
Carnaubavoks

Carnauba, også kaldet palmevoks, er en voksform, der udledes fra Carnaubavoks-Palmens blade, en plante som både stammer fra, og bliver dyrket i de nordøstlige brasilianske stater Piauí, Ceará og Rio Grande do Norte.

Dyrkning af carnaubapalmer til voksproduktion 
Det er en svær proces at dyrke carnaubapalmer, da frøet først skal igennem en flagermus' fordøjelsessytem for at kunne spire  . Man lavede forsøg i 1930 med at dyrke carnaubaplantager, men da processen for at gøre frøene spiringsdygtige var for kompliceret, måtte man opgive at dyrke carnauba

I dag dyrkes palmerne i områder, hvor der er en naturlig høj vækst af carnaubapalmer.

Udtræknings-processen 
 Først bliver bladene hugget af palmen med 4-12 meter lange bambuspinde, der har monteret en buet kniv for enden.
 Bladene går igennem en tørringsproces, hvor de spredes på et åbent terræn.
 Når bladene er tilpas tørre, kan voksen udvindes i støvform ved at bladene bankes. Det foregår typisk med en maskine fx i et lukket vognlad, men det ses dog stadig at de bliver håndbanket.
 Voksstøvet samles, og bliver blandet sammen med kogende vand, processen varer ved indtil man har en tyk voksmasse.
 Voksen bliver derefter kølet ned, og banket i stykker, hvorefter det bliver solgt videre til fabrikker, der bearbejder vokset efter behov.

Produktionens omfang 
I 2006 blev der produceret 22.409 tons carnaubavoks i Brasilien. Ca. 14 % var i fast form, mens de resterende 86 % var i pulverform.

Af de 285.344 tons, der blev produceret mellem 1990 og 2006, blev ca. 40 % produceret i staten Ceará, ca. 50% i Piauí, og ca. 6% i Rio Grande do Norte. Produktionen blev vurderet til at have en værdi af ca. 1,2 mia. BRL

Anvendelsesmuligher 
Carnaubavoks bliver brugt til bilvoks, skocreme, madprodukter (antiklumpningsmiddel), skindvoks og voks til surfbrætter.

Ofte vil voksen blive blandet op med andre produkter for at skabe den rette konsistens, bl.a. med kokosnøddeolie el.

Kritik af carnaubabønders arbejdsforhold 
Der har været en gennemgående kritik af carnauba-bøndernes arbejdsforhold. Dels i form af manglende sikkerhedsudstyr – f.eks. støvmasker, hjelme og i det hele taget passende tøj.

Desuden er der blevet rapporteret flere tilfælde om bønder, der arbejder under den brasilianske minimumsløn. Mange af dem er ikke medlemmer af fagforeninger, og må gå uden lønninger hvis de kommer til skade under arbejdet.

Sæsonen med arbejdet, varer kun halvdelen af året, og de fleste bønder må derfor leve uden arbejde og løn i op til 6 måneder ad gangen.

Kilder

Se også 
 Carnaubavoks-Palme

Materialer
Nahe (Schleuse)

Nahe er en 21,5 km lang flod i Thüringer Wald. Floden ligger i det sydlige Thüringen i Tyskland. Dens vigtigste biflod Erle fordobler vandmængden i Nahe. Floden udmunder i Schleuse.

Floder i Thüringen
Schleuse (flod)

Schleuse er en 34 km lang flod i Thüringer Wald og Thüringer Schiefergebirge. Floden ligger i det sydlige Thüringen i Tyskland. Nahe er en af dens bifloder. Schleuse udmunder i Werra. 

Floder i Tyskland