kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Konføderation

En konføderation er et statsforbund, i modsætning til en føderation, der er en forbundsstat. En konføderation er sammensat af flere stater eller lande, som hver har sin egen grundlov og parlament. Den fælles grundlov er derfor underlagt de nationale love.

Historiske konføderationer 

Historiske konføderationer (speciel før det 20. århundrede) opfylder ikke helt den nuværende (2013) definition på en konføderation.

nogle kan have karaktertræk af en personalunion.
 Aragoniens krone (1137–1716)
 Den polsk-litauiske realunion (konfødereret personalunion; 1447–1492, 1501–1569
 Gamle edsforbundet (1291–1848), officielt den svejsiske konføderation
 Hanseforbundet
 Kalmarunionen (konfødereret personalunion; 1397–1523; Danmark, Sverige, Norge)
 Terra Mariae (1435–1561)
 Danmark-Norge (konfødereret personalunion; 1536–1814)
 De Forenede Nederlande (1581–1795)
 Det Irske Forbund (1641–1649)
 Marathaforbundet
 Før foreningen af Tyskland efter Det tysk-romerske Rige
 Rhinforbundet (1806–1813) havde hverken statsleder eller regering
 Det Tyske Forbund (1815–1866)
 Den svensk-norske union (konfødereret personalunion; 1814–1905)
 Amerikas Konfødererede Stater (1861–1865)
 Det nordtyske forbund (1867–1871)
 Forenede Arabiske Republik (de-facto konføderation); 1958–1961, Egypten+Syrien
 Senegambia (1982–1989, Senegal+Gambia)
 Serbien og Montenegro (2003–2006)

Statsformer
Hard Rock Hallelujah

Hard Rock Hallelujah en sang af det finske hard rockband Lordi. "Hard Rock Hallelujah" blev udgivet som single i 2006, hvor den nåede nummer 1 på den finske singlehitliste, og den toppede som nummer 25 på UK Singles Chart.

Lordi opførte "Hard Rock Hallelujah" ved Eurovision Song Contest 2006, hvor de vandt konkurrencen med 292 point. Den blev stemt ind som det mest populære finske bidrag ved Eurovision i de 40 år, som landet havde deltaget. Den havde rekorden for flest point for en vindersang ved Eurovision indtil 2009, hvor Alexander Rybak modtog 387 med sangen Fairytale. Den 26. maj 2009 slog finnerne verdensrekorden for karaokesang, da omkring 80.000 personer sang "Hard Rock Hallelujah" på Salutorget i Helsinki.

Hitlister

Referencer 

Rocksange
Sange fra 2006
Sange fra Finland
Vindersange fra Eurovision Song Contest
Sange fra Eurovision Song Contest 2006
Eurovision Song Contest-sange fra Finland
Pinatubo

Pinatubo er en aktiv stratovulkan midt på øen Luzon i Filippinerne. Det ca. 1.760 m høje bjerg ligger på grænseknudepunktet mellem provinserne Zambales, Bataan og Pampanga, dvs. 90 km nord for hovedstaden Manila og 24 km vest for byen Angeles City.

Ved spaniernes erobring af øgruppen i 1565 brugte indbyggerne bjerget som tilflugtssted, da det var helt dækket af skov.

Man antog egentlig, at vulkanen var udslukt, men den 15. juni 1991 gik den i udbrud. Udbruddet blev det 20. århundrede største vulkanudbrud. Den mest omfattende fase af udbruddet varede mere end 10 timer og dannede en enorm sky af vulkansk aske, som nåede mere end 35 kilometer op i atmosfæren med en diameter på 500 kilometer.

Efter udbruddet havde vulkanen udslynget mere end 5 kubikkilometer af vulkanske udbrudsprodukter. Kraftig regn skyllede al det løse materiale med sig fra vulkanens skråninger ned i det omkringliggende land i hurtigt strømmende mudderfloder. I de efterfølgende fire regnsæsoner førte disse floder halvdelen af al askenedfaldet med sig og skabte større ødelæggelser i lavlandet end selve vulkanens udbrud.

Eksterne henvisninger 

Henning Andersen, vulkaneksperten.dk  om Pinatubos udbrud.

Vulkaner i Filippinerne
Instituttet for Fremtidsforskning

Instituttet for Fremtidsforskning (kort IFF. Engelsk: Copenhagen Institute for Futures Studies kort CIFS) er en almennyttig og uafhængig global fremtidstænketank, grundlagt i 1969 på initiativ af tidligere OECD Generalsekretær professor Thorkil Kristensen, for at bidrage til bedringen af samfundet.

Som en af Skandinaviens førende fremtidstænketanke, så er Instituttets formål at fremme viden om potentielle fremtider, samt at inspirere og give beslutningstagere og offentligheden redskaber til at tage de bedst mulige beslutninger om fremtiden, i nutiden.

I dag rådgiver Instituttet for Fremtidsforskning internationale organisationer på et strategisk niveau, deriblandt Fortune 500 virksomheder, statslige organer og ministerier, og NGO'er. Derudover afholder Instituttet hvert år en række events, ofte sammen med partnere og både i Danmark og i udlandet. Instituttet udgiver også flere forskellige publikationer, som rapporter, magasiner og bøger.

Direktører 
 Thorkil Kristensen (1969-1972, 1973-1988)
 Niels Ivar Bech (1972-1973)
 Rolf Jensen (1988-2000)
 Johan Peter Paludan (2001-2004)
 Axel Olesen (2004-2013)
 Claus Kjeldsen (2013-2018)
 Daria Krivonos (2018-

Referencer

Eksterne henvisninger 
 – Officiel hjemmeside

Etableret i 1969
Fremtidsstudier
Statsflag

Et statsflag er et flag, som kun statsinstitutioner må bruge. I mange lande er stats- og nationalflag ens, men i Danmark er splitflaget forbeholdt staten (offentlige institutioner), mens alle andre skal bruge stutflaget.

Splitflaget bruges endvidere ved kongelig forordning af visse private firmaer som bl.a. Østasiatisk Kompagni og Store Nordiske Kabel-og Telegrafselskab; endvidere har Kongeligt Dansk Yachtflag og Randers Sejlklub splitflag med hhv. tre og én stjerne i guld i øverste røde felt ved liget.

Tidligere statsinstitutioner såsom Post Danmark og DSB, der nu er omdannet til selvstændige virksomheder, benytter stadig en version af splitflaget, hvor selskabets logo placeret samme sted som ovenstående.

Marinens version af splitflaget (Orlogsflaget) er fra gammel tid af en mørkere rød farve, kraprød, og denne farve bruges også i flere af kongehusets flag. At farven er valgt for, at blodpletter ikke skulle kunne ses, når flaget blev brugt til at dække faldne i kamp, er en tilsnigelse. Artiklen Dannebrog indeholder flere detaljer herom.

Se også
Dannebrog.

Flag
Sørine Gotfredsen

Sørine Gotfredsen (født Ellen Vibeke Gotfredsen, 7. juli 1967 i Hadsten) er en dansk journalist, forfatter, sognepræst og samfundsdebattør. 

Gotfredsen er student fra Amtsgymnasiet i Hadsten og uddannet journalist fra Danmarks Journalisthøjskole i 1993 og cand.theol. fra Københavns Universitet i 2004. Hun har desuden en masteruddannelse i medievidenskab samt dramaturgi og fortælleteknik.

Hun arbejdede på Aktuelt indtil avisen lukkede, primært som sportsjournalist, og imens hun sideløbende læste teologi på universitetet. Senere arbejdede hun for Ekstra Bladet. Siden marts 2002 har hun været jævnlig skribent i Kristeligt Dagblad, og en periode var hun også avisens radio- og tv-anmelder. Desuden var hun en hyppig deltager i panelet på DR2s kulturmagasin Smagsdommerne.

Siden 1. februar 2009 har hun været sognepræst ved Jesuskirken i Valby. Tidligere har hun været vikar ved Mariendals Kirke, Sankt Lukas Kirke og Frederiksberg Slotskirke.

Bibliografi 

 "Den åndløse dansker" (2011)
 "At leve med Kierkegaard" (2014)
 "Løft blikket" (2015)
 "En pagt for livet" (2017)
 "Tolv tiltaler" (2018)
 "Som Sørine læser Bibelen" (2020)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kristeligt Dagblad – Sørine Gotfredsen

Personer fra Hadsten
Journalister fra Danmark
Teologer fra Danmark
Præster fra Danmark
Debattører fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Amtsgymnasiet i Hadsten
Personer i Kraks Blå Bog
Skotterup

Skotterup ligger i Nordsjælland, og er en del af Helsingørs byområde, men var oprindelig et enkelt hus, senere et selvstændigt fiskerleje. Byen er reelt bare en lille del af bydelen Snekkersten, og består af 100 meter huse langs Strandvejen, Skotterup Strand og Skotterup Kro. Den var i sine tidlige år et fiskerleje blandt mange langs Øresundskysten, hvor især sildefiskeriet var en vigtig indtægtskilde. For nogle år siden blev den såkaldte Kongevase i Skotterup restaureret.

Skotterup ligger ca. 200 meter fra Snekkersten Station med direkte forbindelse til København via Kystbanen. Byen ligger i Helsingør Kommune og tilhører Region Hovedstaden.

Historie 

Skotterup kendes siden 1682, hvor det første gang omtales som et enkelt hus. I 1771 omfattede bebyggelsen 9 familier, hvoraf 5 benævnes fiskere, 2 daglejere, 1 færgemand og 1 betler. Fiskerlejet lå da som to rækker af huse henholdsvis på strandsiden og landsiden af Strandvejen. Folketællingen registrerede 1834 110 indbyggere, i 1878 11 familier med 37 indbyggere.

I anden halvdel af 1800-tallet blev Øresundskysten både nord og syd for fiskerlejet udstykket til sommervillaer. Dog blev stejlepladsen ved Skotterup friholdt for bebyggelse.

Noter

Litteratur 
 Kjeld Damgaard: "Mennesker & Huse langs Strandvejen i Skotterup - en fortælling om husene og beboerne langs Strandvejen gennem fiskerlejet Skotterup og landliggervillaerne syd herfor" (i: Helsingør Kommunes Museer. Årbog 2005; Helsingør 2006; )
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983),
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),
 Lars Bjørn Madsen: En beskrivelse af Tikøb Sogn i året 1681; Helsingør Kommunes Museer 1997; 

Bydele i Helsingør
Lambda 8300

Lambda8300 var en mikrocomputer fra Lambda Electronics Limited. Maskinen var en klon af Sinclair ZX81 og havde gummitaster – lidt ligesom ZX Spectrum. Desuden var der højttaler og kommandoer til at lave lyde. I forhold til ZX81 var mængden af RAM fordoblet til 2 KB.

Hjemmecomputere
NOW 16

Now (That's What I Call Music 16) er et dansk opsamlingsalbum udgivet 25. maj 2006 i kompilation-serien NOW Music.

Spor 
 Kelly Clarkson: "Because Of You"
 Jokeren feat. Mass: "Godt Taget"
 The Black Eyed Peas: "Pump It"
 P!nk: "Stupid Girls"
 Mariah Carey: "Don't Forget About Us"
 Bryan Rice: "Homeless Heart"
 TV-2: "Sporløs"
 Pussycat Dolls feat. Will.I.Am: "Beep"
 L.O.C.: "Du Gør Mig..."
 Gavin DeGraw: "Follow Through"
 Sugababes: "Ugly"
 Corinne Bailey Rae: "Put Your Records On"
 Anden: "F.A.Q."
 Peter Sommer: "Når Man Hamrer Løs På En Åben Dør"
 Gorillaz: "Kids With Guns"
 Outlandish feat. U$O: "Kom Igen"
 Flipsyde: "Happy Birthday"
 Coldplay: "The Hardest Part"
 Eros Ramazzotti & Anastacia: "I Belong to You (Il Ritmo Della Passione)"

Eksterne henvisninger 
 Now That's What I Call Music! 16 front- og backcover 

Album fra 2006
NOW Music
Petteria

Petteria er en monotypisk slægt med kun én art, den nedennævnte, der vokser langs Adriaterhavets østkyst.

 Petteria ramentacea

Ærteblomst-familien
Petteria ramentacea

 
Petteria ramentacea er en løvfældende busk med en opret og halvkugleformet, tæt vækst. Blomsterne dufter kraftigt, men bælge og frø er giftige som Guldregns.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og glat. Senere bliver den grågrøn og let stribet. Knopperne sidder skjult under de omdannede akselblade. Bladene er trekoblede med ovale og helrandede småblade. Over- og underside er lyst græsgrønne, undersiden dog med svag behåring. 

I maj måned dannes de korte, endestillede toppe af gule blomster. Hver enkelt blomst er ca. 2 cm lang. Frugterne er korte bælge. Frøene modnes vist nok ikke her i landet.

Busken danner et dybtgående og vidt udbredt rodnet. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (25 x 24 cm/år).

Hjemsted 
Petteria ramentacea er en endemisk art, som kun findes langs Kroatiens, Montenegros og Albaniens kyster. Her vokser den på tør kalkbund sammen med bl.a. Almindelig Liguster, Bjerg-Stenfrø, Daphne blagayana, Farve-Visse, Juniperus oxycedrus, Karryplante, Kirsebær-Kornel, Klit-Rose, Læge-Salvie, Navr, Sambucus ebulis, Slåen, Småbladet Elm, Sort-Fyr, Tyrkisk Hassel og Vitis sylvestris og løgvækster som: Almindelig Perlehyacint, Pinselilje og Tobladet Skilla.

Buske
Gule blomster
Lasteevne

Lasteevne angiver, hvor meget last et befordringsmiddel kan medtage. 
Der vil typisk være særlige regler for de enkelte typer.

Køretøjer 

Et køretøjs lasteevne er et udtryk for det, der må læsses på køretøjet uden totalvægten overskrides. Lasteevnen inkluderer væsker (inklusive brændstof), værktøj, chauffør o.m.a.

Når et køretøj skal typegodkendes, vejes det oftest uden brændstof, motorolie, bremsevæske eller andre ting, der kan "hældes fra". Denne vægt kan eventuelt være oplyst fra producenten, hvilket sparer en del besvær på godkendelsesstedet.

I producentens produktmateriale skal også fremgå, hvilken vægt køretøjet er bygget til totalt (teknisk totalvægt). Ud fra denne vægt og lokale love og regler fastsættes køretøjets lovlige totalvægt, og lasteevnen er så differencen mellem egenvægten og totalvægten.

Hvis lasteevnen overskrides, er der primært fare for, at køretøjet overbelastes og går i stykker, måske med ulykker til følge. Sekundært er der fare for, at man får en bøde for at køre med overlæs.

Hvis køretøjet bygges om konstruktionsmæssigt, skal det vejes på ny, og en ny lasteevne beregnes. Lasteevne angives ofte i intervaller på 25 kg for større køretøjer og 20 kg for mindre køretøjer, men denne tommelfingerregel bruges dog ikke altid. Ved køretøjer der vejes direkte med det formål at finde lasteevnen, kommer det an på inddelingen på den vægt, der anvendes.

På varebiler og anhængere skal totalvægten (T) og lasteevnen (L) angives tydeligt. (Fra 1. januar 2017 er det ikke længere et krav på påhængskøretøjer under 3500 kg.)

Fartøjer 
Lasteevne bruges også om fartøjers evne til at laste se f.eks. supertanker.

Tonnage anvendes som beregningsgrundlag.

Godstransport
Valby Station

Valby Station er en jernbanestation i Valby i København. Den ligger, hvor Høje Taastrup-banen og Frederikssundbanen deler sig, og betjenes af tog på begge baner. En del regional- og InterCitytog på Vestbanen stopper også på Valby, hovedsageligt for at folk skal kunne skifte til Frederikssundbanen. Desuden afgår flere fjernbusser til Jylland fra stationen.

Historie 
Danmarks første jernbane mellem København og Roskilde blev indviet i 1847 og havde en station lidt øst for Valby Stations nuværende placering ved Gammel Jernbanevej 27-31, hvor der i dag ligger et hotel og en bowlingbane. Stationen blev oprindeligt opført for, at borgerne kunne tage på søndagsture til Frederiksberg. Stationen havde en enorm trafik de første år af jernbanens eksistens, men passagererne svigtede, efterhånden som nyhedsværdien aftog. Stationen lukkede i 1864, da Københavns anden hovedbanegård åbnede, og jernbanen blev omlagt over Frederiksberg Station i stedet.

I 1911 åbnede den nuværende Københavns Hovedbanegård, og jernbanen blev lagt tilbage i det gamle spor gennem Valby. Den nuværende Valby Station blev bygget, denne gang som et forbindelsespunkt mellem banerne til Roskilde og Frederikssund. I mellemtiden havde København udvidet sig ud mod Valby, og dermed havde stationen et betragteligt passagergrundlag.

De første S-tog begyndte at køre i maj 1934, og 1. november samme år indviedes strækningen fra Hovedbanegården til den nye endestation i Valby, da ét af de tre hovedspor ud af byen blev elektrificeret og omdannet til S-bane. Af hensyn til det videre elektrificeringsarbejde, førtes togene ikke helt frem til den eksisterende station men standsede ved en midlertidig perron, Valby S, øst for Toftegårds Allé. Her var også opført en midlertidig ekspeditionsbygning af træ. Denne bygning blev senere genbrugt, da Islev Station blev anlagt.

I maj 1941 var anlægsarbejdet så fremskredent, at togene kunne køre til perron ved selve stationsbygningen. S-banens forlængelse til Vanløse og udvidelsen til to spor mellem Enghave og Valby blev indviet 23. september 1941.

I 1950-1953 blev stationen ombygget nok en gang med en plansepareret krydsning vest for perronerne af banen til Vanløse og den nye S-bane til Glostrup. Den nye bane, der blev anlagt langs fjerntogssporene på Vestbanen, blev indviet den 17. juni 1953.

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med fjerntog:

Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Litteratur 
 Statistisk Årbog for København og Frederiksberg samt Hovedstadsregionen 1992; København 1992; s. 143 
 Statistisk Årbog for København og Frederiksberg samt Hovedstadsregionen 1996; København 1996; s. 132 
 Københavns Statistiske Årbog 2001; København 2001; s. 131 
 Københavns Statistiske Årbog 2004; København 2004; s. 125 
 Østtælling 2007 DSB og DSB S-tog
 Østtælling 2008 DSB og DSB S-tog; s. 19

Eksterne henvisninger 

 Valby Station på dsb.dk
 Valby Station på AOK
 Trafikstyrelsen om nyt spor ved Valby 

Station
S-togs-stationer
Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Vestbanen
Heinrich Wenck
Thalassokrati

Thalassokrati (fra oldgræsk: Θαλασσοκρατία) betegner en stat, der primært består af maritime besiddelser, som er forbundet via søruter. Ordet Thallasokrati stammer fra græsk thalassokratiā, hvor første del er udledt af thalassa, der betyder "hav", og anden del, kratiā, der betyder "herredømme" eller regering. Betegnelsen kan også bruges om en sømagt, der besidder overhøjhed over et havområde, militært eller kommercielt.

Eksempler 
Ordet blev første gang brugt til at beskrive den minoiske civilisation, hvis styrke var baseret på dets flådemagt. 
Et andet eksempel på et thallasokrati fra oldtiden er fønikerne, der havde store havnebyer som Tyrus, Sidon og Karthago, men som sjældent regerede over det indre af landet. Den græske bystat Athen så gennem hele den klassiske periode sig selv som et thalassokrati. Tilsvarende var den tyske handelssammenslutning Hanseforbundet et thalassokrati i Middelalderens østersøområde. Og endelig baserede det britiske imperium i nyere tid sin magt på flådestyrke.

Henvisninger

Styreformer
Gangsti

En gangsti er en sti der primært er for gående mennesker.

Færdselsmæssigt er det en sti der er forbeholdt fodgængere, og hvor man altså ikke må cykle eller køre med motorkøretøjer. Dette ord svarer til cykelsti for cyklister.

I terrænet hvor stier ofte opstår som følge af mange menneskers og dyrs færden samme sted, er en gangsti ofte et udtryk for en sti hvor man ikke KAN færdes med hjul, selvom mange mountainbikere forsøger sig alligevel.

Se også
Menachem Begin

Menachem Wolfovitch Begin (født 16. august 1913, død 9. marts 1992) (hebraisk: מְנַחֵם בּגִין ) var en israelsk politiker, grundlægger af Likud-partiet og Israels premierminister 1977-83. Før oprettelsen af staten Israel i 1948 var han leder af Irgun, en jødisk terrorgruppe, der udførte en række af attentater mod både arabere og den britiske administration, bl.a. bombningen af King David Hotel i 1946. Terroren var en medvirkende årsag til briternes tilbagetrækning fra Palæstina. 
Efter Camp David-aftalen i 1978 mellem Israel og Egypten modtog Begin, sammen med Egyptens præsident Anwar Sadat, Nobels fredspris.

Begin støttede opførelsen af israelske bosættelser i de israelsk-besatte områder. Begin tog initiativ til Israels invasion af Libanon 1982 til bekæmpelse af PLO-kontrollerede områder. Efterhånden som Israels militære engagement i Libanon intensiveredes, og Sabra- og Shatila-massakren, der udførtes af de kristne falangister, chokerede verdensoffentligheden, blev Begin isoleret. Da de israelske styrker forblev i Libanon, og økonomien ramtes af hyperinflation, steg offentlighedens pres på Begin. 

Nedtrykt over sin kone Alizas død i november 1982 trak han sig gradvist tilbage fra det offentlige liv og trådte tilbage i september 1983.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Menachem Begin på nobelprize.org

Modtagere af Nobels fredspris
Politikere fra Israel
Israels premierministre
Nobelprismodtagere fra Israel
Fodgænger

En fodgænger er primært en gående person i trafikken. Hvordan gående personer bevæger sig kaldes for fodgængerdynamik.

Færdselslovens definition 
Ifølge færdselsloven er der dog flere trafikanter der regnes for at være fodgængere; rulleskøjteløbere, kørestolsbrugere, folk på løbehjul og i visse tilfælde personer med handicap på specielle handicapcykler regnes også for at være fodgængere, og skal derfor, som almindeligt gående, færdes efter reglerne for disse.

I visse andre lande er skateboards, løbehjul og rulleskøjter at betragte som køretøjer og færdes derfor efter andre regler end i Danmark.

Færdselsregler 
Fodgængere og cyklister kan som de eneste færdes i trafikken uden at have modtaget trafikundervisning, men de har alligevel pligt til at kende de relevante regler i færdselsloven:
 Fodgængere har mange steder specielle signaler i lyskryds.
 Alle køretøjer har vigepligt når fodgængere vil krydse kørebanen i et fodgængerfelt (dog ikke ved lysregulering).
 Fodgængere skal som de eneste trafikanter benytte venstre side af vejen, hvis der ikke er fortov langs vejen. Det er uden betydning, om den er privat eller offentlig. Dette er for at fodgængere og førere af køretøjer lettere bliver opmærksomme på hinanden.

Visse steder har fodgængere særlige privilegier. Dette gælder blandt andet i gågader, hvor fodgængere kan færdes på hele gadearealet, mens kørsel med cykler og motorkøretøjer er begrænset eller helt forbudt. Ved kørsel på en gågade har den kørende vigepligt overfor fodgængerne.

I beboelseskvarterer ses også legeområder, hvor kørende skal vise hensyn til gående og til legende børn.

I begyndelsen af 1900-tallet var der ikke nævneværdige regler for fodgængere om hvor de skulle placere sig på vejene, men en gammel regel i færdselsloven foreskrev, at den der førte et automobil skulle have en person gående foran og advare fodgængere og heste med et flag. Med den ændrede trafikstruktur i dag har det været nødvendigt i mange situationer at lade bilerne have forrang frem for fodgængerne, men som følge af forurening, støjgener, vibrationer og farlige vejforløb er man mange steder begyndt at afspærre vejstrækninger for køretøjer i forskellige kategorier. Herved ender en del veje som gågader eller som gå- og cykelgader.

Se også 

Gang
LIX

LIX er en forkortelse for læsbarhedsindeks (sv. läsbarhetsindex), der er en skala der giver et mål for en teksts læsbarhed. Det opgøres som det gennemsnitlige antal ord pr. helsætning, plus procentdelen af lange ord, altså ord der er over seks bogstaver lange. LIX blev introduceret af den svenske pædagog C.H. Björnsson (1916-1988).

Jo større lixtallet altså er, desto sværere regnes teksten for at være. 

Parametre:
 O = antal ord i teksten
 P = antal punktummer i teksten
 L = antal lange ord (over 6 bogstaver lange)

Formlen kan altså forstås som antal ord per punktumlængde lagt sammen med procentdelen af de lange ord i teksten.
Man har så følgende skala til at vurdere tallet der kommer ud:

 >=55     Meget svær, faglitteratur på akademisk niveau, lovtekster.
 45-54 Svær, f.eks. saglige bøger, populærvidenskabelige værker, akademiske udgivelser.
 35-44 Middel, f.eks. dagblade og tidsskrifter.
 25-34 Let for øvede læsere, f.eks. ugebladslitteratur og skønlitteratur for voksne.
 <=24     Let tekst for alle læsere, f.eks. børnelitteratur.

Forbehold 
Et lavt lixtal giver ingen garanti for, at teksten er letlæselig. Udregningen tager bl.a. ikke hensyn til, hvordan teksten er bygget op (sætningskonstruktioner, ræsonnementer), andel af fremmedord og læserens baggrundsviden.

Eksterne henvisninger
 Online LIX-beregner

Referencer 

Sprogforskning
Kutter

Kutter var oprindelig et mindre sejlskib med kun en mast. Hovedsejlet er gaffelsejl. Kutteren har desuden typisk to forsejl - fok og klyver - og eventuelt topsejl.

Kutter er desuden en betegnelse for et lille fiskefartøj (fiskekutter), som stammer fra England. Denne kuttertype var også populær i Norden frem til 1920.

Fartøjer
Fiskekutter

Fiskekutter er en betegnelse for et søfartøj, som stammer fra England. Det var oprindeligt et sejlfartøj, men  blev moderniseret med motor fra først i 1900-tallet. Sejlsætningen blev dog bevaret.

Op gennem 1900-tallet var fiskekuttere af hajtypen  almindelige i enhver dansk fiskerihavn samt alle andre steder, hvor der blev fisket fra havet, som fiskernes 'folkebåd'. 

Betegnelsen anvendes stadig om mindre fiskefartøjer, selvom der ikke er tale om en egentlig kutter.

I 1908 fandtes i Danmark 1.480 fiskebåde med motor på i alt 8.367 BRT. I 1919 var antallet vokset til 4.370 og i alt 16.299 BRT.

Noter

Se også 

Fartøjer
Erhvervsfiskeri