kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tjörn

Tjörn, der udgør størstedelen af Tjörns kommun, er Sveriges sjettestørste ø (efter Gotland, Öland, Orust, Hisingen og Värmdö) og ligger ud for Bohuskysten ved Kattegat, cirka 35 kilometer nordvest for Göteborgs centrum, i Västra Götalands län.

Geografi 
Tjörn er forbundet med byområdet Stenungsund på fastlandet via Tjörnbron, og til Orust i nord via Skåpesundsbron. Det største byområde er hovedbyen Skärhamn. Andre byer og gamle fiskelejer er blandt andre Rönnäng, Klädesholmen og Kyrkesund. Billströmska folkhögskolan ligger midt på Tjörn. På halvøen Mjörn (tidligere en selvstændig ø) på det nordlige Tjörn, ligger foruden en større ansamling af fossiler samt naturskønne områder, også sædegården Sundsby, der i 1600-tallet var ejet af Margareta Huitfeldt.

Erhvervsliv 
Øens erhvervsliv er især præget af søfarten. På Tjörn ligger nogle af Europas større rederier, blandt andre Rederi AB Transatlantic (tidligere B&N) og Tarbit Shipping AB (der transporterer varme laster så som asfalt). Havnen Wallhamn på øens østside har kapacitet til at håndtere 100.000 biler årligt. Lige syd for Wallhamn ligger værftet Djupviks varv, der primært fremstiller aluminiumbåde til forskellige myndigheder så som politi, kystbevogtning og søredning. Værftet Tjörnvarvet bygger især mellemstore trawlere til eksport til Irland, men anvendes også til reparation og renovering af ældre kanalbåde.

Turisme 
I sommermånederne stige befolkningstallet fra 15.000 til næsten 30.000 på grund af turismen. En stor del af turisterhvervet er koncentreret i det sydlige Tjörn. I Skärhamn ligger blandt andre Nordiska akvarellmuseet, en gæstehavn samt Bästkustens turistbureau. Den tæt bebyggede lille ø Åstol, med omkring 300 fastboende, er kendt for sit ombyggede røgeri med viseaftener hele sommeren. I Säby ligger den 200 år gamle Säbygården fra begyndelsen af 1800-tallet, der fremvises onsdage om sommeren.

Øer i Sverige
Tjörns kommun
Angels' share

Angels' share el. englenes andel stammer oprindelig fra fransk La part des anges og er de ca. 1½-2½% alkohol, som årligt trækker gennem trætønderne og fordamper fra lager- og modningsfadene med bl.a. cognac og armagnac, hvorfra udtrykket hidrører. 

Udtrykket stammer oprindeligt fra den franske alkoholindustri, hvorfra det har spredt sig til til de whisky-producerende områder. Destilleret alkohol, som lagres på træfade (altovervejende egetønder) kan ikke undgå at dele af alkoholen trækker gennem træet. Selvom disse egefade tidligere har være anvendt til lagring af vin, eksempelvis sherry, er det ikke til at undgå at fugtighed, herunder alkohol trænger gennem træets porer og fordamper. 

I den udstrækning fordampningen omfatter alkohol, er dette rent umidelbart et tab for producenten, som der dog kompenseres for gennem højere priser for ældre lagrede produkter, som eksempelvis 10 år cognac eller whisky.

I større lagerhaller og -kældre er atmosfæren mærkbart præget af dette udtræk af alkohol, ofte i en grad som får besøgende til mærkbart at nyde opholdet her.

Angels' share mindskes når alkoholindholdet i det lagrede produkt bliver lavere. I vinfade, hvor alkoholprocenten er betydeligt lavere end i alkohol, mærker producentene således langt mindre til svindet.

Alkoholiske drikke
Whisky
Vin

en:Barrel#Beverage maturing
Lorelei

Lorelei er en stor klippe ved Rhinen nær St. Goarshausen, i Rhein-Lahn-Kreis i  den tyske delstat Rheinland-Pfalz. Klippen rejser sig 120 m over vandet. Den markerer det smalleste stykke af Rhinen mellem Schweiz og Nordsøen. En meget stærk strøm og skjulte klipper i vandet forårsagede tidligere mange grundstødninger.

Navnet kommer fra de gamle tyske ord luren (se) og ley (sten). Oversættelsen af navnet bliver derfor "sten hvor man skal holde øje".

Loreleiklippen ligger i UNESCO-Verdensarvsområdet Oberes Mittelrheintal.

På toppen af klippen er friluftsscenen Freilichtbühne Loreley blevet anlagt i 1934-1939.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Heinrich Heines digt "Die Lorelei" i Kalliope

Rheinland-Pfalz' geografi
Verdensarvsområder i Tyskland
Vardar

Vardar (græsk: Axios, Axius eller Αξιός) er en 	388 kilometer lang flod som løber igennem byen Skopje i Nordmakedonien. Floden Vardar, som er Nordmakedoniens vigtigste og største flod, har sit udspring ved landsbyen Vrutok (tæt ved byen Tetovo) som ligger 683 meter over havet, og herfra løber den igennem byerne Skopje, Veles (tidligere Titov Veles) og ned til byen Gevgelija som ligger 43 meter over havet, hvor den krydser grænsen til Grækenland og løber igennem Polýkastro og Axioúpoli inden den løber ind i Det Ægæiske Hav tæt ved byen Thessaloniki I den nordlige Grækenland.
På sin vej igennem Makedonien, passerer floden  5 dale og 4 kløfter. Af flodens samlede længde på  388 km løber de 301 km  igennem Nordmakedonien.

Henvisninger 

Vandløb i Europa
Floder i Nordmakedonien
Vodno

Vodno er et bjerg nær byen Skopje, som er hovedstad i Makedonien.

Vodno-bjerget ligger på den sydlige side af Skopje-dalen. Det højeste punkt er Krstovar, som ligger 1.066 meter over havets overflade. På selve toppen af bjerget ligger en hytte, som er kendt som "Planinarski Dom" (Bjerghuset) og som har 50 senge. Dette er et yndet udflugtsmål om sommeren for unge mennesker i weekenderne, som begiver sig til fods ad forskellige stier op mod bjergtoppen for at undgå den ulidelige varme i Skopje-dalen, som kan nå op over 40º C om sommeren.

På vej op og midvejs mod toppen, i en højde af 640 meter, kommer man til Sredno Vodno, hvor der er en restaurant, hvor man kan holde hvilepause. Desuden er der flere kilder med frisk vand til at slukke tørsten undervejs.

I 2002 blev der bygget et kristent symbol, Millenniumkorset, på Krstovar-toppen for at markere 2000 som året for kristendommen. Korset er 66 meter højt og 20 meter bredt og det er oplyst om natten. Der er også planer om at bygge et kloster samt en restaurant på stedet.

Fra bjerget har man et pragtfuldt udsyn over Skopje-dalen fra den ene side, og fra den anden er der ligeså et pragtfuldt udsyn over Jakupica-bjergenes højeste punkt, Solunska Glava (Thessaloniki-hovedet) som er 2.538 meter højt.

Der er mange monumenter på Vodno-bjerget, blandt andre ligger på østsiden af bjerget ruinerne af byen Kong Marko (se Prilep) i en højde af ca. 800 meter over havets overflade.

Omkring 10 km fra Skopje, ved landsbyen Nerezi, ligger St. Pantelejmon-klosteret, som blev bygget i 1164. På stedet, hvor klosteret ligger, er der en restaurant, som er kendt for makedonske specialiteter, og som byder på en fantastisk udsigt over byen Skopje nede i dalen (som er 8 km bred og 32 km lang – inklusive forstæder), og bagved byen kan man se bjerget Skopska Crna Gora.

Bjerge i Europa
Bjerge i Nordmakedonien
Saarbrücken

Saarbrücken er hovedby i den tyske delstat Saarland og ligger tæt på Frankrig.
Margareta af Connaught

Kronprinsesse Margareta af Sverige (; 15. januar 1882 – 1. maj 1920), født som prinsesse Margaret af Connaught, var datter af Arthur af Connaught og sønnedatter af dronning Victoria. Hun var datter af Louise Margarete af Preussen og datterdatter af Generalfeltmarskal Frederik Karl af Preussen.

Ægteskab og børn 

15. juni 1905 blev hun gift med kronprins Gustav Adolf af Sverige, den senere Gustav 6. Adolf. De fik fem børn:

 Arveprins Gustav Adolf, hertug af Västerbotten (1906-1947), far til kong Carl 16. Gustav af Sverige.
 Prins Sigvard, hertug af Uppland, senere grev Sigvard Bernadotte af Wisborg (1907-2002)
 Prinsesse Ingrid, senere dronning af Danmark (1910-2000).
 Prins Bertil, hertug af Halland (1912-1997), gift i 1976 med Prinsesse Lilian af Sverige, der blev født i 1915 som Lilian May Davies. 
 Prins Carl Johan, hertug af Dalarna, senere grev Carl Johan Bernadotte af Wisborg (1916-2012)

Senere liv 
Kronprinsesse Margareta døde som 38-årig af en øreinfektion, der udviklede sig med ondartede skoldkopper, pusdannelse i kæbehulerne og blodforgiftning.

Kronprinsesse Margareta døde før sin svigerfar Kong Gustav 5. derfor blev hun aldrig dronning af Sverige. Hendes mand Gustav 6. blev efterfølgende gift med Louise Mountbatten som blev dronning af Sverige som Dronning Louise.  

Margareta er desuden mormor til Danmarks dronning Margrethe 2.

Eksterne henvisninger 

Prinsesser fra Storbritannien
Prinsesser fra Sverige
Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Arbejdsglæde

Arbejdsglæde er en følelse af glæde og tilfredshed, som en medarbejder kan opnå ved at udføre sit lønarbejde. Den hænger sammen med, at arbejdet og den eventuelle arbejdsplads tilfredsstiller de ønsker, man har til sin faglige indsats, indsatsens aflønning og de sociale relationer til kollegerne.

Måling af arbejdsglæde 
Arbejdsglæde måles på de fleste arbejdspladser i såkaldte klimamålinger eller medarbejderundersøgelser, typisk ved brug af spørgeskemaer, som udfyldes af de ansatte.

Se også 
 Langtidsfrisk. Om at studere hvad der gør folk langtidsfriske (langtidsraske), i stedet for at tage udgangspunkt i hvad der gør folk syge og langtidssyge.
 Motivation

Eksterne henvisninger 
 Videncenter for Arbejdsmiljøs side om motivation i arbejdet 

Erhvervsliv
Psykologi
Diktafon

Diktafonen er et apparat til at optage og lagre tale og blev opfundet i 1887 af Thomas Edison.

I dag inddeles teknologien i to udgaver; diktafon og diktermaskine.

Diktafonen 
Diktafonen bruges til at optage forskellige lydkilder, der kan variere fra simpel stemme til kompleks musik og andre lyde. Journalister, musikere, forskere, interviewere og mange andre bruger dem. Fordelen ved diktafoner er, at de ofte kan optage i mange formater og kan købes til formålet. Hvis man skal optage stemme få gange, findes de billige diktafoner, der stadig optager i ordentlig kvalitet, og som har et højt sikkerhedsniveau. Skal man optage forelæsninger, møder, taler, telefonsamtaler eller musik, er det ligeledes muligt at finde den rigtige - den er helt sikkert produceret. Især kvaliteten af mikrofon(-er) og enhedens holdbarhed er essentiel.

Diktermaskinen 

Hvor diktermaskinen adskiller sig, er især mht format, hardware og software til diktering . Den bruges primært af advokat- og lægehuse og generelt i sygehussektoren. Formålet med diktermaskinen er at aflaste en professionel i dennes daglige arbejde, da "det er syv gange hurtigere at diktere end skrive". Den bruger derfor ofte .dss-fil-formatet, der er udviklet af Olympus, Philips og Grundig i fællesskab, og som fylder meget mindre, da det kun er stemmefrekvensen, der optages. Dette gør det lettere at sende lyd-filerne via net og andre medier og understøtter diktermaskinens helt centrale formål, at optage en stemme til videre transskribering eller notetagning via. fx en sekretær. Hvor der tidligere blev optaget på kassettebånd, er det i dag normalt, at dikteringen er digital. Dette betyder, at en diktermaskine tilsluttes via enten en dockstation eller en netforbindelse og via denne overfører stemmeoptagelserne direkte til en modtager, mail-adresse eller mappe. Med fremkomsten af smartphones og apps er det blevet muligt at diktere via disse, både vha. gratis apps og professionel software, der både krypterer og automatisk overfører optagelserne. Sidst, er diktermaskiner, analoge eller digitale, udstyret med indsæt-funktion. Dvs. at man kan spole tilbage, høre en eksisterende optagelse og indsætte ny tale, hvor det ønskes.

På smartphone 

I princippet er en telefon også en diktafon, hvis den ellers kan optage. Telefoner adskiller sig dog fra diktafoner ved ofte at have forbindelse til internettet og ved kun at have én mikrofon. Fordelen er, at man ikke skal investere i ekstra udstyr. Ulemperne er dårlig optagekvalitet, besværlige filformater og -overførsler og dårlig sikkerhed.

Se også

Noter 

Fonogrammer
Journalistik
Elektroniske apparater
Audiologiske apparater
Udeladelsesprikker

Udeladelsesprikker () er to eller normalt tre punktummer, .. eller …, som bruges i tegnsætning til at indikere noget bevidst udeladt, eksempelvis som del af citater. Udeladelsesprikker bruges også i matematisk notation til at angive manglende elementer i en liste eller et udtryk, såsom 1, 2, 3, … eller 1 + 2 + … + n. 

Udeladelsesprikkerne er opfundet af inderne.

I uddrag 

Udeladelsesprikker bruges, hvis der er tale om et uddrag fra et citat eller anden reference. Man kan for eksempel ud fra følgende tekst:

 Tyskland, hvis økonomi for tiden blomstrer, er et spændende land.

– lave følgende uddrag ved brug af udeladelsesprikker:

 Tyskland […] er et spændende land.

Hvor man fjerner den indskudte sætning, der ikke betyder noget for citatet i den kontekst, hvor man vil citere det. Man kan lige netop i denne sætning også tale om sproglig ellipsis.

I matematisk notation 

I matematisk notation bruges udeladelsesprikker til at indikere manglende elementer i en liste:

 

Her er det dog vigtigt, at det naturligt kan gennemskues, hvordan følgen forløber. Man kan for eksempel ikke skrive:

Da der jo er mange muligheder for at komme fra 1 til n.

Det kan også bruges til åbne lister – for eksempel mængden af nuller i cosinus-funktionen

Det kan også bruges i en matrix som:

I programmering 

I nogle programmeringssprog bruges en variant af udeladelsesprikkerne med 2 punktummer til at indikere liste og intervaller – for eksempel i Ada eller Perl:

 foreach (1..100)

Ovenstående instruktion vil i Perl iterere fra heltallene 1 til og med 100.

I andre programmeringssprog bruges udeladelsesprikker til at indikere, at flere variabler, der ikke er angivne, kan bruges til en funktion – for eksempel i C:

 void func(const char* str, ...);

Ovenstående angiver, at funktionen func først tager et argument, der skal være en hukommelsesadresse og derefter kan tage et valgfrit antal argumenter af valgfrie typer. Således kan den kaldes som:

 func("input-streng", 1);
 func("input-streng", 1, true);
 func("input-streng", "anden streng", 4, 3, 2, 0.1, "tredje streng");

Dog vil de ovennævnte programmeringssprog kræve, at der bruges tre almindelige punktummer – og ikke ét tegn med udeladelsesprikker.

I digitale tekster 

Udeladelsesprikker kan enten laves som tre på hinanden følgende punktummer uden mellemrum ( ... ) eller via de i Unicode dertil egnede tegn:

 Almindelige udeladelsesprikker, U+2026: …
 Lao-udeladelsesprikker, U+0EAF: ຯ
 Mongolske udeladelsesprikker, U+1801: ᠁

Til matematisk notation findes:

 Lodrette udeladelsesprikker, U+22EE: ⋮
 Midterstillede vandrette udeladelsesprikker, U+22EF: ⋯
 Nedefra-og-op diagonalle udeladelsesprikker, U+22F0: ⋰
 Oppefra-og-ned diagonalle udeladelsesprikker, U+22F1: ⋱

 I TeX
I typografi-programmet TeX findes en række forskellige udeladelsesprikker – herunder illustreret:

 Udeladelsesprikker i bunden: \ldots: 
 Udeladelsesprikker i midten: \cdots: 
 Udeladelsesprikker i diagonalt: \ddots: 
 Udeladelsesprikker lodret: \vdots:

Se også 
 Typografi
 Matematik

Referencer 

Tegnsætning
Matematisk notation
Teflon

Teflon er et varemærkenavn for et polymert stof, der blev fremstillet første gang af Roy J. Plunkett (1910–1994) hos DuPont i 1938. Det blev opdaget mere eller mindre ved et tilfælde, men Roy J. Plunkett var ikke sen til at opdage dets muligheder. Teflon er nemlig ekstremt varmeafvisende og har en yderst glat overflade. Produktet blev først markedsført i 1946. Det er en termoplastisk fluoropolymer.
Med en friktionskoefficient på 0,05 – 0,1 er teflon det stof der har den næstlaveste kendte friktion.
Teflon er polytetrafluoroetylen (PTFE), et polymer af fluorineret ethylen.

Ved 260 grader begynder teflon at nedbrydes og ved 350 grader at afgive giftige affaldstoffer. Disse stoffer er dødelige for fugle og kan give influenzalignende symptomer i mennesker.

Anvendelse 
De fleste i dag kender nok teflon fra "fedtfri" stegepander, hvor det benyttes på grund af den glatte overflade. Netop denne egenskab gør også, at det benyttes til ting, hvor en lille gnidningsmodstand er nødvendig. Fx i gearkasser i biler og også til kageruller og lignende. Også inden for computerens verden er teflon begyndt at blive populært. Mange computerspillere verden over bruger nemlig teflon-tape under deres mus, da den da glider bedre på musemåtter. Deciderede webshops er dukket op blot for at sælge denne tape.

Teflon er uden tilsætningsstoffer en UV-bestandig plast. Herudover har Teflon yderst lave elektriske tab, hvilket gør, at stoffet anvendes som printplade til kredsløb ved frekvenser over ca. 1 GHz.

Se også 

 Perfluorocarbon, PFC

Eksterne links og referencer 

 Pizzabakker og chipsposer kan give brystkræft. Videnskab.dk 2011

Organofluorider
Plast
DuPont
Polymerer
Becquerel

Becquerel (symbol Bq) er enheden for (radio)aktivitet inden for SI-systemet. Den er opkaldt efter fysikeren Henri Becquerel.

1 Bq svarer til ét radioaktivt henfald pr. sekund (i gennemsnit), og den formelle definition på becquerel er derfor
 1 Bq = 1 s-1

Bemærk at enheden hertz også er defineret som 1 s−1, men de to enheder bruges i forskellige situationer. Mens hertz (antal cyklusser eller svingninger pr. sekund) bruges til angivelsen af frekvensen af regelmæssigt tilbagevendende fænomener (fx bølger), bruges becquerel (gennemsnitligt antal henfald pr. sekund) kun i sammenhæng med radioaktivitet.

Aktiviteten af 1 gram radium er 37 GBq, og dette blev tidligere brugt til at definere enheden curie (Ci) for aktivitet. Der gælder altså
 1 Ci = 37 GBq = 37 · 109 Bq

Afledte SI-enheder
Enheder for radioaktivitiet
Viggo Brodthagen

Viggo Olsen Brodthagen (20. maj 1901 i Eskilstrup – 15. januar 1970 i København) var en dansk film- og revyskuespiller.

Debut i 1920'erne i Nykøbing Falster Revyen.

Senere kom han til Helsingørrevyerne og Nørrebros Teater. fra 1945-1967 var han direktør for Nykøbing Falster Revyen.

Han var nok mest berømt for sin replik Jaj ska' skinne mej i tv-serien Cirkus Buster.

Han er begravet på Nykøbing Falster Nordre Kirkegård.

Udvalgt filmografi 
 Familien Olsen – 1940
 En pige med pep – 1940
 Lev livet let – 1944
 Penge som græs – 1948
 For frihed og ret – 1949
 Løgn og løvebrøl – 1961
 Cirkus Buster – 1961

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Teaterledere fra Danmark
Blanche Funch

Blanche Maria Adelaide Funch (11. juni 1910 i København – 28. januar 1989) var en dansk skuespillerinde.

Udgik fra Det kongelige Teaters elevskole og debuterede på teatret i 1934.

Engageret ved Odense Teater 1944-1945 og vendte senere tilbage til Det kongelige Teater. Hun huskes for sin udførelse af etatsrådinde Herming i Nathansens Indenfor Murene, en rolle som hun spillede gennem næsten 40 år.

Hun var gift, først med skuespiller og instruktør Asmund Rostrup, og senere med skuespilleren Pouel Kern.

Filmografi 
 Sørensen og Rasmussen – 1940
 Mit liv er musik – 1944
 Hatten er sat – 1947
 Der er et yndigt land – 1983

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Inge Hvid-Møller

Inge Hvid-Møller (født 6. oktober 1912 i København, død 18. februar 1970 på Frederiksberg) var en dansk skuespillerinde.

Debut i 1934 efter at have gennemgået Det kongelige Teaters elevskole.

Herefter optrædener på diverse teatre i København og i provinsen. Hun arbejdede free-lance og var en overgang teaterinstruktør og instruerede også for radio og TV.

Hun var en meget benyttet oplæser i radioen og blev i 1966 programsekretær i radioens teater- og litteraturafdeling.

Filmografi 
 Når bønder elsker – 1942
 Jeg mødte en morder – 1943
 Otte akkorder – 1944
 Brevet fra afdøde – 1946
 Hr. Petit – 1948
 Café Paradis – 1950
 Sønnen – 1953
 Himlen er blå – 1954
 Ild og Jord – 1955

Eksterne henvisninger 
 KVINFO: Inge Hvid-Møller i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
 
 

Skuespillere fra Danmark
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Ansatte i DR
Personer fra København
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Danskere i 1900-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Og

Og kan have flere betydninger:

 Logisk 'og'bruges i matematik og datalogi
 Og-tegn ( & )grammatisk tegn
 Biord
 Bindeord

Forkortelsen OG kan stå for:

 Original Gangsta betegnelse inden for hiphop
 Own Goal – engelsk for selvmål
 Ordrup Gymnasium

Referencer
Gørding Herred

Gørding Herred var et herred i Ribe Amt. Tidligt i middelalderen hørte det under Malt Herred, Vardesyssel, men er formentlig blevet udskilt før 1300. Senere kom det under Riberhus Len, og fra 1660 Riberhus Amt. I 1796 kom det med i det da dannede Ribe Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Bramming Sogn
 Darum Sogn
 Gørding Sogn
 Hunderup Sogn
 Jernved Sogn
 Vejrup Sogn
 Vilslev Sogn
 Åstrup Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Ribe Amt
Poul Bang

Poul Boas Bang (født 17. februar 1905 i København, død 6. juli 1967 i Salzburg) var en dansk filminstruktør, producer og lydtekniker.

Han var søn af prokurist Camillo Cavour Bang (1861-1949) og Augusta Pouline Boas (1868-1919). Hans fem år ældre bror Peter Boas Bang var stifter af og medejer af Bang & Olufsen, hvor faderen i en periode var bestyrelsesformand.
Poul Bang var uddannet som ingeniør og startede i 1932 som tonemester hos Fotorama. Han arbejdede senere hos Palladium og ASA Film, før han blev produktionsleder, instruktør og direktør ved Saga Studio. Han var tillige lærer ved filmskolen.

Poul Bang blev den 21. juni 1930 gift med Ebba Charlotte Valeur (1907-65) med hvem han fik 4 børn: Lise (f. 1931), Mette (f. 1934), Niels (1937-37) og Anne (f. 1940).

På Saga Studio mødte han i 1943 den unge fotograf Annelise Reenberg, som han dannede par med. De blev gift den 10. maj 1967.

Poul Bang er begravet på Bispebjerg Kirkegård.

Filmografi 
 Moster fra Mols – 1943
 Kriminalassistent Bloch – 1943
 En ny dag gryer – 1945
 Historien om Hjortholm – 1950
 Rekrut 67 Petersen – 1952
 Ved Kongelunden – 1953
 I kongens klær – 1954
 Det var på Rundetårn – 1955
 Færgekroen – 1956
 Tag til marked i Fjordby – 1957
 Charles' tante – 1959
 Reptilicus – 1961
 Støv på hjernen – 1961
 Det støver stadig – 1962
 Støv for alle pengene – 1963

Eksterne henvisninger 
 
 

Filminstruktører fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Punkt (flertydig)

Punkt kan henvise til:

 Punkt – et geometrisk punkt.
 Punkt (typografi) – et typografisk længdeenhed
 Punkt – et komponent i en graf (der også kaldes for en knude)
 Listepunkt – et typografisk tegn ( • )

Punkt kan også være:

 En fordanskning af det engelske ord, point.
Ribe Herred

Ribe Herred var et herred i Ribe Amt. Herredet oprettedes 1859 af forskellige distrikter fra Riberhus Birk, men det meste af området hørte indtil 1864 under Hertugdømmet Slesvig, men blev efter krigen udvekslet med forskellige Kongerigske enklaver der stammede tilbage fra Margrete 1.s tid.

I herredet ligger købstaden Ribe og følgende sogne:
 Farup Sogn
 Hjortlund Sogn
 Kalvslund Sogn
 Mandø Sogn
 Obbekær Sogn
 Sankt Katharine Sogn (Ej vist på kort)
 Ribe Domsogn
 Seem Sogn
 Vester Vedsted Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Ribe Amt