kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lasius

Lasius er en slægt af myrer. Arterne i slægten er udbredt over hele den nordlige halvkugle. Der er adskillige arter i Danmark, og blandt dem nogle af de mest velkendte.

Arter 
Nogle af de 10 danske arter i slægten Lasius:
 Art: Brun træmyre Lasius brunneus
 Art: Gul engmyre Lasius flavus
 Art: Gul jordmyre Lasius umbratus
 Art: Hedemyre Lasius alienus
 Art: Orangemyre Lasius fuliginosus
 Art: Sandjordsmyre Lasius psammophilus
 Art: Sort havemyre Lasius niger

Noter 

Myrer
Tenzin Gyatso

Tenzin Gyatso (født 6. juli 1935) er den 14. og nuværende Dalai Lama. Han bliver normalt blot omtalt som Dalai Lama. Han tilhører gelug-skolen indenfor tibetansk buddhisme og er leder af eksiltibetanerne i Indien. Han modtog Nobels fredspris i 1989.

Tenzin Gyatso blev født som det femte af seksten børn i en bondefamilie i landsbyen Taktser i det nordøstlige Tibet i 1935. Han hed oprindeligt Lhamo Döndrub. Han blev udråbt som genfødslen af den 13. Dalai Lama da han var tre år gammel, fordi han udpegede de 13 objekter af de tidligere Dalai Lama.

Den 17. november 1950 blev han udråbt til Tibets statsoverhoved. Derved var han den vigtigste leder, blot en måned efter at Folkerepublikken Kina havde invaderet Tibet den 7. oktober 1950.

I 1954 var han i Beijing og talte med Mao Zedong og andre kinesiske ledere. Han beundrede på dette tidspunkt Mao, og er stadig erklæret socialist.

Efter en mislykket opstand fra den tibetanske modstandsbevægelse (som han ikke tog del i) flygtede han til Indien i 1959 og lever nu i byen Dharamsala i Himachal Pradesh, hvorfra han arbejder på at opretholde buddhisme og tibetansk kultur. Han kæmper ikke for Tibets uafhængighed af Kina, men for frihed til at dyrke den buddhistiske religion.

Tenzin Gyatso fik overrakt Nobels fredspris i Oslo i 1989.

I 1992 var han i Rio de Janeiro i Brasilien, hvor han sammen med countrysangeren og miljøforkæmperen John Denver talte på The Parliamentary Earth Summit, om at passe på jorden og miljøet.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Tenzin Gyatso på nobelprize.org

Modtagere af Nobels fredspris
Buddhister
Aktivister fra Tibet
Faglitterære forfattere fra Kina
Ledere
Mysunde

Mysunde (dansk) eller Missunde (tysk) er en landsby beliggende ved Sliens smalleste sted (Mysunde snævring) øst for Slesvig by på halvøen Svans i Sydslesvig. Administrativt hører landsbyen under Koslev kommune i Rendsborg-Egernførde kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. I kirkelig henseende hører Mysunde under Koslev Sogn. Sognet lå i Risby Herred (senere Svans godsdistrikt), da området tilhørte Danmark. 

Stednavnet er første gang dokumenteret 1250 (Mysosund, sml. Mjøsund i Norge). På norrønt kaldes byen Mjósund. Forleddet henføres til ga.dansk mjø (≈smal, sml. oldnordisk mjō-r). Navnet beskriver altså beliggenheden ved et smalt sund (sml. også Knýtlingesaga). 

Landsbyen har en færgeforbindelse til Brodersby på fjordens modsatte side. Slifærgen nævnes første gang i 1471. Det var Christian 1., der gav retten til at oprette færgeforbindelsen mellem Angel og Svans. Den skal være Sliens ældste færgeforbindelse. Ved siden af færgegården fra 1805 er der et højvandsmærke fra stormfloden 1872. Under krigen i 1864 brændte det såkaldte Erikshus på Præstetoft ned, hvor et kors har været placeret til minde om kong Erik Plovpenning, som blev myrdet 1250 på Slien. Ved byens indgang befinder sig en mindesten for de faldne tyske soldater i kampen ved Mysunde i februar 1864. På samme sted ligger også Mysunde jættestue. I nærheden befinder sig også Dannevirkes østervold og Margretevolden.

Billeder

Eksterne henvisninger

Noter 

Byer i Kreis Rendsborg-Egernførde
Slien
Svans
Byer i Slesvig-Holsten
Svaler

Svalerne (Hirundinidae) er en familie inden for spurvefuglene. Der findes mange arter af svaler fordelt over alle fem verdensdele. Svalerne er tilpasset et liv i luften. Vingerne er lange og smalle, med lange håndsvingfjer og korte armsvingfjer. Kroppen er strømlinet. Benene og fødderne er små og giver svalerne en noget besværlig gang. Næbbet er kort, fladt og bredt, det er tilpasset fangst i luften af små flyvende insekter f.eks. myg, vingede myrer og døgnfluer. Mange svalearter har lange ofte kløftede haler – et flot eksempel er landsvalen. Mange svalearter, f.eks. digesvaler, er selskabelige og ruger i kolonier.

Svaler kan genkendes på deres unikke flyveform, som ligner et W.

I Danmark findes tre svalearter:
 Landsvale (Hirundo rustica)
 Bysvale (Delichon urbica)
 Digesvale (Riparia riparia)

Herudover findes:

 Pseudochelidon eurystomina
 Pseudochelidon sirintarae
 Neochelidon fibialis
 Alopochelidon fucata
 Stelgidopteryx ruficollis
 Stelgidopteryx serripennis
 Tachycineta bicolor
 Tachycineta albilinea
 Tachycineta albiventer
 Tachycineta thalassina
 Tachycineta leucorrhoa
 Tachycineta leucopyga
 Tachycineta cyaneoviridis
 Tachycineta euchrysea
 Notiochelidon murina
 Notiochelidon flavipes
 Notiochelidon pileata
 Notiochelidon cyanoleuca
 Atticora fasciata
 Atticora melanoleuca
 Progne tapera
 Progne subis
 Progne chalybea
 Progne dominicensis

 Progne modesta
 Riparia paludicola
 Riparia cincta
 Riparia congica
 Psalidoprocne fuliginosa
 Psalidoprocne albiceps
 Psalidoprocne pristoptera
 Psalidoprocne obscura
 Psalidoprocne nitens
 Cheramoeca leucosternus
 Pseudhirundo griseopyga
 Phedina borbonica
 Phedina brazzae
 Ptyonoprogne rupestris
 Ptyonoprogne fuligula
 Ptyonoprogne concolor
 Hirundo lucida
 Hirundo angolensis
 Hirundo tahitica
 Hirundo neoxena
 Hirundo albigularis
 Hirundo aethiopica
 Hirundo smithii
 Hirundo nigrita
 Hirundo leucosoma
 Hirundo megaensis
 Hirundo dimidiata
 Hirundo atrocaerulea
 Hirundo nigrorufa
 Hirundo cucullata
 Hirundo abyssinica
 Hirundo semirufa
 Hirundo senegalensis
 Hirundo daurica
 Hirundo striolata
 Hirundo preussi
 Hirundo rufigula
 Hirundo andecola
 Hirundo nigricans
 Hirundo spilodera
 Hirundo perdita
 Hirundo pyrrhonota
 Hirundo fulva
 Hirundo fluvicola
 Hirundo ariel
 Hirundo fuliginosa
 Delichon dasypus
 Delichon nipalensis

Kilder/Henvisninger 
 Povl Engelstoft: Hagerups konversationsleksikon, 1952. bind 9, Side 549
Knud Heinesen

Knud Rasmussen Heinesen (født 26. september 1932 i Kerteminde) er en dansk socialdemokratisk politiker og erhvervsmand.

Knud Heinesen er uddannet cand.polit. fra 1959 og blev samme år lærer ved Roskilde Højskole. I mange år arbejdede han inden for arbejderbevægelsen, bl.a. som sekretær i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og fra 1962 til 1967 som forstander for Roskilde Højskole. Han var formand for Radiorådet fra 1967 til 1971, og lektor i nationaløkonomi ved Handelshøjskolen i København fra 1968 til 1979. Han var bestyrelsesformand for Geneveskolen 1967 til 1971.

Han var medlem af Folketinget fra 1971 til 1985, og havde forskellige ministerposter. Han var undervisningsminister i Regeringen Jens Otto Krag III 1971-1972, budgetminister i Regeringen Anker Jørgensen I 1972-1973, finansminister i regeringerne Anker Jørgensen II, III og V (13. februar 1975 – 26. oktober 1979 og 30. december 1981 – 10. september 1982).
Ifølge Ritt Bjerregaard var folkeskolereformen fra 1975 et af de steder hvor Heinesen fik sat politisk aftryk.

I 1985 forlod han det politiske arbejde og blev direktør for Københavns Lufthavnsvæsen. I 1989 blev han koncernchef for Spies/Tjærborg, og fra 1991 til 1995 var han administrerende direktør for BRFkredit. Siden har han beklædt en række bestyrelsesposter, herunder formand for Birch & Krogboe-fonden og for Finansieringsfonden af 1992 og bestyrelsesformand i Tele Danmark, samt formand for Forsvarskommissionen af 1997.

Referencer 

Erhvervsfolk fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Finansministre fra Danmark
Økonomiministre fra Danmark
Undervisningsministre fra Danmark
Transportministre fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Medlemmer af DRs bestyrelse (tidligere Radiorådet)
Nationaløkonomer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Kerteminde 
Kristne fra Danmark
Københavns Lufthavne
Studenter fra Aurehøj Gymnasium
Lise Østergaard

Anna Elisabeth 'Lise' Østergaard (18. november 1924 i Odense – 19. marts 1996 i København) var en dansk socialdemokratisk politiker, minister og psykolog.

Psykolog 
Østergaard blev uddannet cand.psych. i 1947.
Senere blev hun chefpsykolog og professor ved Rigshospitalet.
Med afhandlingen En psykologisk analyse af de formelle schizofrene tankeforstyrrelser fra 1962 fik hun som den første danske kvindelige psykolog dr.phil graden.

Politik 
Medlem af Folketinget i perioden 1979 – 1984.

 Minister uden portefølje med særligt henblik på udenrigspolitiske spørgsmål i regeringen Anker Jørgensen II fra 26. februar 1977 til 30. august 1978
 Minister uden portefølje med særligt henblik på udenrigspolitiske spørgsmål i regeringen Anker Jørgensen III fra 30. august 1978 til 26. oktober 1979.
 Minister uden portefølje med særligt henblik på udenrigspolitiske spørgsmål i regeringen Anker Jørgensen IV fra 26. oktober 1979 til 28. februar 1980, ministertitlen ændret til minister for nordiske anliggender fra den 28. februar 1980 til 30. december 1981, Lise Østergaard var også minister for kulturelle anliggender i perioden fra 16. februar 1980 til 30. december 1981.

Som kulturminister var Lise Østergaard mødeleder ved FN's kvindekonference afholdt i Bella Center juli 1980.
Denne konference var domineret af politisering ikke af kvindesagen men af palæstinensernes kamp mod Israel.
Palæstina-delegationen havde flykapreren Leila Khaled i spidsen og Lise Østergaard udtalte: "Det er dybt forskrækkende, at man kan bruge en kvindekonference til at politisere så voldsomt om et bestemt politisk problem som det palæstinensiske. Det er misbrug af den scene, som et internationalt forum er".

 Minister for kulturelle anliggender og minister for nordiske anliggender i regeringen Anker Jørgensen V fra 30. december 1980 til 10. september 1982.

Privat 
Østergaard var barnløs og giftede sig først som 49-årig.

Lise Østergaard ligger begravet på Holmens Kirkegård med Gunnar P. Rosendahl.

Henvisning 

 

Danske ministre fra Socialdemokraterne
Kulturministre fra Danmark
Ministre for nordisk samarbejde fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Ministre uden portefølje fra Danmark
Psykologer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Professorer fra Københavns Universitet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Odense
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Alumni fra Københavns Universitet
Johan Mantzius

Johan Frederik Mantzius (22. juni 1834 i København – 14. september 1890) var cand.phil. og lærer. I 1868 oprettede han Birkerød Kostskole, som han ledede til sin død. Gift 6. april 1869 med Cathrine Elisabeth Mollerup.

Familie 
 Bror Kristian Andreas Leopold Mantzius (1819-1879), skuespiller
 Søster Juliane Johanne Marie Henriette Mantzius (1822-1869)
 Søsterdatter Juliane Blicher-Hansen (1849-1933), højskoleforstander
 Brorsøn Karl Mantzius (1860-1921), skuespiller, instruktør og direktør

Eksterne henvisninger 
 

Skolefolk fra Danmark
Personer fra Birkerød
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Båndbredde (datakommunikation)

Båndbredde er et begreb der populært bruges inden for datakommunikation til at betegne kapaciteten af en kommunikationskanal (kommunikationslinje), forstået som den mængde data, der kan overføres per tidsenhed. Den måles normalt i bit per sekund (bps). 

Ofte sidestilles båndbredde med hastigheden af en given kommunikationskanal, men teknisk set er dataoverførselskapacitet en mere præcis betegnelse, dels fordi hastigheden er afhængig af flere ting, dels da båndbredde har flere betydninger. Hastigheden af kommunikationskanalen er både afhængig af latenstiden (eng. latency) og kapaciteten. Latenstiden, er den tid der går fra data afsendes (fx en forespørgsel eller et svar) til data er modtaget i den anden ende af kanalen. Populært kan man sammenligne båndbredde med tykkelsen på et vandrør (”hvor meget vand kan det transportere pr. tidsenhed”), mens latenstiden angiver den tid der går fra at vandet forlader vandværket til det løber ud af vandhanen.

For intranetforbindelser (LAN - Local Area Network) er den gængse båndbredde aktuelt (2020) 1 Gbps, men har historisk udviklet sig fra få Kbps (1980'erne) over 1, 10 og 100 MBbps (1990 til 2010'erne). For servernetværk, dvs. for det netværk der forbinder serverne i et givet servermiljø, måles hastigheden ofte (2020) i Tbps (Tera bps) eller Pbps (Peta bps). 

Internetforbindelser kan fås med mange forskellige båndbredder. De er ofte asymmetriske, idet kapaciteten er forskellig for hhv. modtagelse (download) og afsendelse (upload), og hastigheden må i de tilfælde angives med to tal, f.eks. 100/20 Mbps. Det første tal angiver datakapaciteten på modtagelse af data (download) og det andet tal datakapaciteten afsendelse (upload).

Datatransmission
Leslie Howard (pianist)

Leslie Howard (født 29. april 1948) er en australsk pianist. Han har et meget stort repertoire, men er mest kendt for sin indspilning af samtlige klaverværker af Franz Liszt.

Indspilninger 
Udover sit Liszt-projekt har Leslie Howards indspilninger inkluderet vørler af Balakirev, Bax, Beethoven, Borodin, Bridge, Rosemary Brown, Bruckner, Busoni, Chopin, Rebecca Helferich Clarke, Diabelli, Franck, Ignaz Friedman, Gade, Gershwin, Glazunov, Grainger, Granados, Grieg, Mendelssohn, Moszkowski, Mozart, Franz Xaver Mozart, Palmgren, Poulenc, Rachmaninoff, Raff, Reger, Rimsky-Korsakov, Rossini, Anton Rubinstein, Schumann, Sibelius, Smetana, Stravinsky, Tausig, Tchaikovsky, Vaughan Williams og Wagner.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside
 Artikel hos plademærket Hyperion med bl.a. lydklip

Pianister fra Australien
Personer fra Melbourne
Lolita

Lolita er en roman af Vladimir Nabokov fra 1955. Den handler om en voksen mands besættelse af en 12-årig pige. Romanen er filmatiseret to gange: I 1962 af Stanley Kubrick og i 1997 af Adrian Lyne, ligesom romanen har dannet grundlag for et skuespil fra 1981 af Edward Albee.

Nabokov arbejdede på Lolita i over fire år først i 1950'erne, da han var professor i litteratur på det amerikanske Cornell-universitet. Fire amerikanske forlæggere afviste at trykke bogen, inden Olympia Press i Paris udgav den i 1955. Den første oversættelse af bogen var Tom Brights danske, som udkom i 1957 på Hans Reitzels Forlag. 

Først i 1958 udkom bogen i USA, hvor den omgående blev en bestseller. Inden havde Nabokov kun haft en mindre læserskare, selv om han havde skrevet en lang række romaner, noveller, digtsamlinger og skuespil, først på russisk i sin europæiske periode 1922-40, dernæst på engelsk i USA.

Efter "Lolitas" succes blev hans russiske romaner oversat til engelsk.

Da Kubrick skulle filmatisere Lolita, krævede censuren, at pigens alder skulle være 14, hvad der blev efterkommet.

Filmatiseringer 
 Lolita af Stanley Kubrick fra 1962
 Lolita af Adrian Lyne fra 1997

Se også
Det 20. århundredes 100 bøger ifølge Le Monde

Romaner fra Rusland
Litteratur i 1955
Romaner fra USA
Første slag ved Bull Run

Det første slag ved Bull Run var det første større slag i den amerikanske borgerkrig. I sydstaterne kendt som Slaget ved Manassas. Slaget fandt sted 21. juli 1861, to måneder efter krigens udbrud. Nordstaternes Generalmajor McDowell førte sine tropper fra området omkring Washington D.C. ind i Virginia for at erobre Konføderationens hovedstad Richmond. Om morgenen d. 21. juli blev hans fremrykkende hær mødt af generalerne P.G.T. Beauregard og Joseph E. Johnstons tropper ved floden Bull Run i det nordøstlige Virginia. Slaget bølgede frem og tilbage igennem det meste af dagen. På et tidspunkt så det ud som om nordstatshæren ville sejre, men i sidste øjeblik blev de stoppet af general Thomas J. 'Stonewall' Jacksons brigade på toppen af Henry Hill. Det var ved denne lejlighed, at den legendariske general Jackson fik sit tilnavn "Stonewall", og hele hans brigade af Virginia-tropper blev kendt som "The Stonewall Brigade".

Stonewall-brigadens fremrykning blev begyndelsen til enden for nordstatshæren. De uerfarne soldater, som i mange tilfælde kun havde få ugers træning bag sig, flygtede i panik fra slagmarken. Mange borgere fra Washington, som i forventning om god søndagsunderholdning var kørt ud til slagmarken i deres hestevogne for at se på slaget, blev revet med i flugten. Resultatet var en deroute af både soldater og civile, som ikke standsede, før de var sikkert tilbage i Washington. Imidlertid var sydstatshæren ligeså grøn og uorganiseret som nordstatshæren, så den magtede ikke at følge op på sejren og marchere ind i Washington.

Slaget blev udkæmpet af ca. 32.230 soldater på sydstatssiden og 28.450 på nordstatssiden. Antallet af døde, sårede og savnede udgjorde hhv. knap 1750 til sydstatshæren og 2950 til nordstatshæren, hvilket på det tidspunkt var voldsomme tab, men for intet at regne i forhold til mange af de senere slag i krigen.

Begge hære havde regnet med at afgøre krigen ved dette ene store slag. Dette skete ikke. I stedet udskiftede præsident Abraham Lincoln general McDowell med general George B. McClellan. Denne gik straks i gang med en større oprustning og forberedelse til det næste felttog mod Richmond, som først blev sat i gang det efterfølgende forår.

Reference 
 www.cr.nps.gov/hps/abpp/battles/va005.htm 

Landslag
Slag i den amerikanske borgerkrig i Virginia
Ada

Ada har flere betydninger:
 Ada (pigenavn) – et pigenavn
 Ada (programmeringssprog) – et programmeringssprog
 Ada eller Ardor – en roman af Vladimir Nabokov
Gærfase

Gærfase kaldes den særlige livsform, som visse svampe overgår til, når miljøet er for stresset. I denne livsform dannes der ikke hyfer og mycelier, og formeringen foregår mest ukønnet, nemlig ved knopskydning.

Nogle slægter kendes kun i gærfase. Det gælder f.eks. slægten Saccharomyces og nogle andre, nærtstående slægter. Andre svampe kan tvinges til det under særlige betingelser:

 Mangel på ilt
 Overskud af CO2
 Høj temperatur
 Rigelig adgang til svovlforbindelser

Det er vigtigt at bemærke, at svampeformer, som skader de indre organer hos mennesker, findes i gærfase. Det er uklart, om denne livsform er særligt aggressiv, eller om det blot er det iltfattige miljø i vores indre, som fremkalder gærfasen.

Litteratur 
 Jens H. Petersen: Svamperiget,

Se også 
 Fermentering
 Gær

Svampe
722



Begivenheder 
 De vestgotiske flygtninge i Asturien udkæmper et sejrrigt slag mod maurerne ved Covadonga. Det regnes som indledningen til la Reconquista (generobringen) af Spanien og Portugal.

Født

Dødsfald 

22
Oddere

Oddere (Lutrinae) er en underfamilie af mårfamilien. Dyrene i underfamilien lever alle en stor del af deres tid i vandet og er gode svømmere. Oddere omfatter 13 arter i 7 slægter.

Klassifikation 

 Underfamilie Oddere Lutrinae
 Slægt Amblonyx
 Art Asiatisk dværgodder Amblonyx cinereus
 Slægt Dværgoddere el. fingeroddere Aonyx, 2 arter
 Art Afrikansk fingerodder Aonyx capensis
 Slægt Havodder Enhydra
 Art Havodder Enhydra lutris
 Slægt Lontra
 Slægt Fiskeoddere Lutra
 Art Europæisk odder Lutra lutra oftest blot kaldet Odder
 Art Nordamerikansk odder Lutra canadensis
 Slægt Lutrogale
 Slægt Pteronura
 Art Brasiliansk kæmpeodder Pteronura brasiliensis

Mårfamilien

cr:ᓂᒋᒄ
fur:Lodre
io:Lutro
iu:ᐸᒥᐅᖅᑑᖅ
mk:Видра
pnb:اودبلا
scn:Lontra (zooluggìa)
sn:Mbiti
su:Séro
sw:Fisi-maji
ug:قاما
ur:اودبلاؤ
wa:Lote
Gulspurv

Gulspurven (Emberiza citrinella) er en fugleart i familien af værlinger. Fuglen måler 16,5 cm. Den er en almindelig ynglefugl i Danmark, hvor den holder til i åbne områder med skov, krat eller levende hegn. Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste.

I forårs- og sommerperioden ses den ofte syngende i toppen af en mindre gran eller på en busk. Gulspurven har en meget karakteristisk sang med en række af korte indledende toner efterfulgt af et længere fløjt. Sangen gengives ofte som: En-to-tre-fir´-fem-seks-syyyyyyv. Om efteråret og om vinteren lever den i større flokke på stubmarker eller på foderpladser.

Ynglepladser 
Fuglen bygger fortrinsvis sin rede i lav vegetation, f.eks. buske, eller på jorden godt skjult. Der udruges to kuld unger årligt. I begyndelsen af maj lægges en 3-5 æg, som udruges i løbet af 12-14 dage. Efter yderligere 12-13 dage forlader de knap flyvefærdige unger reden.

Føde 
Gulspurvens menu består for det meste af insekter, mens den i vinterperioden lever af frø, eksempelvis spildt korn som havre.

Kilder og henvisninger 

 Beskrivelse af gulspurv på Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside
 

Danmarks fugle
Europas fugle
Fugle fra Skandinavien
Værlingeslægten
Fanny Hensel

Fanny Hensel (født som Fanny Zippora Mendelssohn 14. november 1805 i Hamborg, død 14. maj 1847 i Berlin) var en tysk komponist og pianist, men fik først sine noder trykt i eget navn sent i livet.

Mange har spillet Lieder ohne Worte eller sunget rigtige Lieder af hende i den tro, at det var hendes lillebror, Felix, der havde komponeret dem. Felix har da også komponeret størstedelen af Lieder ohne Worte, men ikke dem alle. Når man hører hendes tidligste værker, hvor Felix endnu ikke var begyndt at komponere, lyder det allerede som Mendelssohn, hvad det jo også er, men der er ingen tvivl om, at hun har øvet indflydelse på sin lillebror.

Felix var noget gammeldags i sin holdning til kvinder, der kunne noget, og ville derfor ikke have hende til at udgive værker i eget navn. I de sidste år af sit liv udgav hun imidlertid alligevel en klavertrio, en del Lieder, seks Lieder ohne Worte for klaver og en klavercyklus, das Jahr, bestående af tolv stykker, et for hver måned.

Da den engelske dronning engang roste Felix Mendelssohn for hans klaverspil, svarede han: "Så skulle De bare høre min søster". Fannys klaverstykker er desværre overset, hvilket kun kan skyldes, at hun er kvinde, da de to søskendes musik er af samme kvalitet og har store ligheder.

Fanny Hensels 'Oratorium nach Bildern der Bibel', komponeret i 1831, fik sin første opførelse i norden 24. marts 1991 på Glyptoteket i København. Morten Schuldt-Jensen dirigerede Musikvidenskabeligt Instituts Kor, MUKO, og Københavns Ungdoms Symfoniorkester, KUSO. Solister var Susanne Skov (sopran), Lotte Hovman (alt), Gert Henning-Jensen (tenor) og Bo Anker Hansen (bas).

Eksterne henvisninger 
 

 
 

Komponister fra Tyskland
Pianister fra Tyskland
Romantikkens komponister
Personer fra Hamborg
Kvindelige komponister
Tyskere i 1800-tallet
Honninggrævling

Honninggrævlingen (Mellivora capensis) er et dyr inden for mårfamilien og den eneste art under slægten Mellivora. Dyret bliver 60-75 cm langt. Der lever honninggrævlinge i Afrika, Sydvestasien og det indiske subkontinent.

Se også 
 Grævlinger

Referencer

Eksterne henvisninger 

Afrikas fauna
Dyr fra Sydasien
Dyr fra Vestasien
Mårfamilien
Rio Grande do Norte

Rio Grande do Norte er en delstat i det nordøstlige Brasilien. Delstaten har en befolkning på 2.503.128, og et areal på 53.306.8 km². Vigtigst økonomisk er olie, landbrug, industri og gartneri.

Hovedstad er Natal (Natal (Brasilien) – Cidade do sol, Solens by). Byen har et areal på 172 km² og befolkningen er på omkring 800.000.  Med de  byer, der ligger i nærheden, er der 1.400.000 i Stornatal. 

Delstaten har 150 kommuner og er opdelt i 10 mikro-regioner: "Salineira Norte-rio-grandense; Litoral de São Bento do Norte; Açu e Apodi; Sertão de Angicos; Serra Verde; Natal; Serrana Norte-rio-grandense; Seridó; Borborema Potiguar e Agreste Potiguar. Dentre as cidades, merecem destaque por seu desenvolvimento além de Natal, Capital do Estado, Mossoró, Macau, Caicó, Açu, Currais Novos, Nova Cruz og Areia Branca"

Økonomien er baseret på landbrug og udvinding af salt fra havet; de største brasilianske 'salinas' ligger her. Det er også den 3. største producent af cajunødder.

Natal 

Hovedstad er kendt for at være den by, hvor der er sol de 360 dage om året. På trods af den stærke sol er der subtropisk klima med temperatur året rundt på 35 °C. Det blæser tit, og temperaturen er behagelig.

Natal er kendt som Byen med den reneste luft i Amerika. NASA og INPE har glæde af den klare himmel til stjerneobservation.

Delstater i Brasilien