kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Helsinki Hovedbanegård

Helsingfors Hovedbanegård (svensk Helsingfors centralstation, finsk Helsingin päärautatieasema) er et landemærke og trafikknudepunkt i Helsingfors. 

Dagligt rejser ca. 200.000 passagerer over stationen, med busser, sporvogn, undergrundsbane, nærtog og fjerntog. Stationen er Finlands vigtigste fjerntogstation, med trafik til de fleste store byer i landet. Stationen har også trafik til Sankt Petersborg og Moskva i Rusland.

Historie 

Helsingfors første hovedbanegård blev bygget i 1860 da Finlands første jernbanelinje åbnede mellem Helsingfors og Tavastehus. Arkitekten var Carl Albert Edelfelt.

Stationen blev hurtigt for lille, og i 1904 blev der annonceret en arkitektkonkurrence. Der kom 21 forslag ind, og Eliel Saarinen vandt med et forslag som blev kritiseret for sit nationalromantiske udtryk. En ny konkurrence blev annonceret, og afgjort i 1909. Den nye stationsbygning, som fremstår som en overgang mellem nationalromantik/art noveau og funktionalisme, åbnede 5. marts 1919. Bygningen er udført i finsk granit, og dens mest karakteristiske træk er klokketårnet, og fire statuer foran hovedindgangen, som bærer lamper.

Stationen er blevet udvidet og fornyet i flere omgange. I 1960'erne blev den underjordiske stationstunnel åbnet. De første overvågningskameraer blev monteret i 1968. I 1982 åbnede undergrundstationen under jernbanestationen, og i 2000 fik perronerne en glasoverbygning. Et sådan glastag var beskrevet allerede i Saarinens første planer. I 2003 åbnede et shoppingområde i vestfløjen, og samme år åbnede et hotel ved siden af vestfløjen, over platform 12-19. 

Præsident Kyösti Kallio døde af akut myokardieinfarkt på Helsingfors Hovedbanegård 19. december 1940 på vej til sit hjem i Nivala. 

Stationen er angiveligt verdens eneste jernbanestation med et Præsidentens venterum. Rummet, på 50 m² bruges kun af præsidenten og hendes gæster. Salen og dens møbler er konstrueret af Eliel Saarinen, og rummet har to indgange: en mod hovedventerummet og en mod Jernbanetorvet. Salen blev opført for zaren i 1911.

Eksterne henvisninger 

Jernbanestationer i Finland
Hovedbanegård
Horns Rev 2

Horns Rev 2 er en havvindmøllepark beliggende på Horns Rev, som blev bygget i perioden fra maj 2008 til november 2009. 

Den var verdens største havvindmøllepark, indtil Thanet Vindmøllepark udfor Englands sydøstkyst blev indviet 23. september 2010.

Horns Rev 2 dækker over et område på 35 km², og på dette areal ligger der en transformatorplatform, en beboelsesplatform og 91 vindmøller.

Turbinerne på de 91 vindmøller leveres af Siemens Wind Power og er af typen SWT 2.3-93. Hver mølle har en kapacitet på 2.3 MW, og anlæggets samlede kapacitet går op til 209 MW, hvilket kan dække cirka 200.000 danske husstandes årlige elforbrug. Navhøjden er 68 meter over havets overflade, og med en rotordiameter på 93 meter er den totale højde af vindmøllen 114,5 meter over havets overflade. Dertil kommer de 30-40 meter under vand.

Horns Rev 2 ligger på en vanddybde mellem 9 og 17 meter, og den gennemsnitlige vindhastighed er lige under 10 m/s. Gennemsnitlig bølgehøjde er 1,5 meter.

Se også 
 Horns Rev Havmøllepark

Eksterne henvisninger 
 Horns Rev 2 katalog - Ørsted

Vindmølleparker i Danmark
DONG Energy
Bohai-bugten

Bohai-bugten (渤海湾, pinyin: Bóhǎi Wān) er en af de tre bugter som sammen udgør det meste af Bohaihavet ud for kysten af det nordlige Kina. Dette hav er den inderste del af det Gule Hav nord for det Østkinesiske Hav. 

Bohai-bugten ligger ud for provinsen Hebei og byprovinsen Tianjin.

De to andre bugter i Bohaihavet er Laizhoubugten i syd og Liaodongbugten i nord.

Bugter i Kina
Christian Bærentsen

Christian Bærentsen (14. maj 1862 i Thorshavn – 6. januar 1944 på Frederiksberg) var en færøsk politiker, landsdommer og amtmand.

Bærentsen var søn af købmand E.D. Bærentsen (død 1900) og hustru f. Kjærgaard (død 1871). Han blev student fra Herlufsholm 1880, cand.jur. 1886, assistent i Justitsministeriet 1889, fuldmægtig ved samme 1896, udgiver af Lov- og Ministerialtidende 1895-97, i 11 år juridisk manuduktør, amtmand på Færøerne fra 1897-1911, medlem af bankrådet for Færøernes Bank og af Landstinget 1902-06. Medlem af Rigsretten 1903-06. Han var Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand. Han var overretsassesor 1911-19, siden 1919 landsdommer i Østre Landsret og censor ved Københavns Universitet fra 1915. Medlem af Retsplejeudvalget fra 1919 (formand fra 1927), af Telefon-Voldgiftsnævnet fra 1924, af Retsrådet 1919-24 og for københavns huslejenævn 1916-20 og fra 1926.

Han var gift med Anna Dorothea Maria f. Kock, f. 4. november i Thorshavn, datter af auktionsdirektør E.L. F. Kock og hustru f. Djurhuus (død 1905).

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910 og 1929

Riddere af Dannebrog
Amtmænd over Færøerne
Landstingsmedlemmer i 1900'erne
Jurister fra Danmark
Embedsmænd fra Danmark
Landsdommere fra Danmark
Politikere fra Færøerne før 1906
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Medlemmer af Rigsretten
Aage Andersen (fodboldspiller)

Aage Jørgen Christian Andersen (født 1. december 1883 i København, død 1. april 1976 i Pinner, London, England) var en dansk fodboldspiller.

Andersen spillede i AB og var med på det uofficielle danske hold (bestående af spillere fra KBU), der vandt guldmedalje i OL 1906.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Akademisk Boldklub
Olympiske mestre fra Danmark
Personer fra København
Olympiske fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere under de olympiske mellemlege 1906
Deltagere for Danmark ved de olympiske mellemlege 1906
Peder Pedersen (fodboldspiller)

Jens Peder Villiam Andreas Pedersen (født 12. september 1882 i København, død 5. november 1966 på Frederiksberg i København) var en dansk fodboldspiller.

Pedersen spillede back i KB og vandt guldmedalje med det uofficielle danske hold (bestående af spillere fra KBU) i OL 1906.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Akademisk Boldklub
Olympiske mestre fra Danmark
Personer fra København
Olympiske fodboldspillere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved de olympiske mellemlege 1906
Fodboldspillere under de olympiske mellemlege 1906
Carl Pedersen

Carl Frederik Pedersen (født 9. december 1883 i København, død 11. januar 1967 på Frederiksberg) var en dansk speditør og fodboldspiller.
Pedersen spillede wing i AB og vandt guldmedalje med det uofficielle danske hold (bestående af spillere fra KBU) i OL 1906.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Akademisk Boldklub
Olympiske mestre fra Danmark
Personer fra København
Olympiske fodboldspillere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved de olympiske mellemlege 1906
Fodboldspillere under de olympiske mellemlege 1906
Christian S. Christiansen

Christian Sophus Christiansen (17. juli 1865 i København – 13. juni 1919 i København) var en dansk snedker, socialdemokratisk politiker og borgmester.

Han var søn af snedkersvend Christiansen, lærte møbelsnedkeri hos Severin & Andreas Jensen, blev svend 1884, var i bestyrelsen for Snedkernes og Stolemagernes Fagforening 1885, formand 1893-98, formand for Skibssnedkernes Fagforening 1890-95, forretningsfører for Snedkerforbundet i Danmark 1898-1901, snedkermester 1901. Han var medlem af Borgerrepræsentationen fra 1902 til 1917 (formand 1913-17), af Københavns Havneråd 1907, Landstingsmand fra 1906, medlem af bestyrelsen for Arbejdernes Fællesbageri. Han var borgmester for Københavns Magistrats 5. Afdeling 1917-1919.

Han var gift med Hedvig Christine C., f. 18. december i Døllefjelde.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910

Fagforeningsfolk fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Borgmestre i København
Landstingsmedlemmer i 1900'erne
Landstingsmedlemmer i 1910'erne
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Landstingsmedlemmer fra Socialdemokratiet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Snedkere fra Danmark
Tidligere medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Socialdemokraterne
Holger Frederiksen

Holger Frederiksen (født 30. januar 1881 i Ordrup, død 6. august 1936 i Gentofte) var en dansk fodboldspiller.

Andersen spillede centerforward i AB og vandt guldmedalje med det uofficielle danske hold (bestående af spillere fra KBU) i OL 1906.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Akademisk Boldklub
Personer fra Ordrup
Olympiske mestre fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Olympiske fodboldspillere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved de olympiske mellemlege 1906
Fodboldspillere under de olympiske mellemlege 1906
Hans Christian Ditlev la Cour

Hans Christian Ditlev la Cour (6. maj 1842 i Skærild, Randers – 29. september 1922) var en dansk proprietær og politiker.

La Cour var søn af landmand Lauritz Ulrik la Cour og Ellen Kirstine f. Poulsen. Han blev landbrugskandidat 1862, var indehaver af Havmøllen i Dråby Sogn 1868-74, forpagter (senere ejer) af Trinderup fra 1874, formand for Hobro Landboforening, medlem af bestyrelsesrådet for Det Kongelige Danske Landhusholdningsselskab til 1909 og af Overskyldrådet, Landstingsmand fra 1898, medlem af Forsvarskommissionen 1902-08. Han var Ridder af Dannebrog.

Han var gift med Marie Sofie Utzon, f. Vandborg, f. 11. november på Trinderup.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910

Eksterne henvisninger 
 

Landstingsmedlemmer i 1890'erne
Landstingsmedlemmer i 1900'erne
Landstingsmedlemmer i 1910'erne
Landstingsmedlemmer i 1920'erne
Godsejere fra Danmark
Hans Christian Ditlev
Riddere af Dannebrog
Proprietærer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Randers
Liste over generation V-Pokémon

Den femte generation (generation V) af Pokémon-franchisen introducerede 156 fiktive arter i de japanske Nintendo DS-spil Pokémon Black og White fra 2010. Nogle Pokémon fra denne generation var tidligere blevet introduceret i TV-serien, inden spillene var udkommet.

Den følgende liste beskriver de 156 Pokémon fra generation V i samme rækkefølge som spillets National Pokédex. Den første Pokémon, Victini, er nummer 494 og den sidste, Genesect, er nummer 649. Alternative former, som ændrer Pokémonernes type er inkluderet. Megaudviklinger og regionalle former er på siden for den generation, som de blev introduceret i.

Liste over Pokémon

Referencer 

Pokémon
Figurer fra Pokémon
Morten Dreyer

Morten Christian Hempel Dreyer (født 21. juni 1860 i København, død 20. april 1934 i Odense) var en dansk journalist, bror til Jørgen Dreyer og far til Jørgen Christian Dreyer.

Han var søn af etatsråd, udgiver af Fyens Stiftstidende J.C. Dreyer og hustru Elise f. Petersen. Dreyer blev student fra Sorø Akademi 1879; cand.polit. 1883, medarbejder ved Berlingske Tidende 1883, ved Horsens Avis 1883-84, ved Fyens Stiftstidende fra 1884 og overtog redaktionen af denne 1892 samt bogtrykkeriet 1897.

Han var formand for Foreningen for Højrepressen i Provinserne, medlem af Højres repræsentantskab, næstformand for Højres organisation i 6. Landstingskreds og senere, efter oprettelsen af Det Konservative Folkeparti, medlem af bestyrelsen for Den konservative Vælgerforening for Odense og Omegn. Han var tillige formand for Stiftelsen af 18. Sept. for gamle Haandværksmestre og deres Enker, for Odense Musikforening og for Foreningen Fruens Bøge. Han blev Ridder af Dannebrog i 1900 og Dannebrogsmand i 1922.

Han var gift med Henriette Bang (født 13. september 1861 i Odense), datter af bankdirektør J.S. Bang og hustru f. Krag.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra København
Chefredaktører fra Danmark
Journalister fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Økonomer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Journalister ved Berlingske
J.C. Døcker

Johannes Carl Døcker (11. februar 1860 på Raundrupgård, Gislev Sogn – 24. august 1938 i København) var proprietær og politiker.

Han var søn af proprietær Julius Døcker, var Landstingsmand for 7. Kreds fra 1906 (Højre, fra 1915 Det Konservative Folkeparti), statsrevisor, tingvalgt medlem 1918, formand for Hobro konservative Forening, formand i repræsentantskabet for Banken for Hobro og Omegn. Ejer af Rørbæk-Hovgård ved Rørbæk. Medlem af Landbokommissionen 1911-20, formand for Statsregnskabsrådet fra 1926, Jernbanerådet 1915-25 og Statens Jordlovsudvalg.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910 og 1929

Eksterne henvisninger 
 

Landstingsmedlemmer i 1900'erne
Landstingsmedlemmer i 1910'erne
Landstingsmedlemmer i 1920'erne
Landstingsmedlemmer i 1930'erne
Landstingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Proprietærer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Statsrevisorer fra Danmark
Tage Andersen (kunstner)

Tage Andersen (født 29. marts 1947 i Thy) er en dansk blomsterkunster.

Andersen, der oprindeligt er uddannet konditor, men blev i 1967 blomsterhandlen, da han overtog en butik i Kjellerup. Senere rykkede han til Viborg og arbejdede freelance over hele landet. I 1973 flyttede han til København, hvor han siden 1976 overtog Sven Schaumanns butik på Kongens Nytorv. Butikken flyttedes i 1987 til Ny Adelgade og bærer i dag Tage Andersens navn. 

Som kunstner er han kendt for sine særegne og ofte surrealistiske kompositioner, der kombinerer materialer fra naturen på en ny måde. Han har udstillet på Charlottenborg og Rosenborg Slot samt på Statens Museum for Kunst i 2002. Endvidere har han udstillet i udlandet. Han har også prøvet kræfter med scenografi; i 1990 til Herman Bang-opsætningen Mellemakt på Det Ny Teater og i 1995/1996 på H.C. Andersen på Gladsaxe Teater 

I 1988 fik Tage Andersen præmie fra Statens Kunstfond og i 1998 modtog han Den Nordiske Havebrugspris.

Personer fra Thy
Kunstnere fra Danmark
Erhvervsfolk fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Konditorer fra Danmark
Scenografer fra Danmark
Lake Champlain

Lake Champlain (fransk: Lac Champlain) er en naturligt skabt indsø, der er beliggende mellem Adirondackbjergene og Green Mountains, primært i staterne Vermont og New York i USA, mens en mindre del er beliggende i provinsen Quebec i Canada. 

Søen, der er en ferskvandssø, strækker sig over et areal på 1.269 km² og er 201 km. lang på det længste sted og 23 km. bred på det bredeste. Siden 1800-tallet har der fra den sydlige del af søen været kanalforbindelse til Hudson River, hvilket skabte stor betydning for sejladsen mellem New York City og Saint Lawrencefloden. 

Søen er opkaldt efter den franske opdagelsesrejsende Samuel de Champlain.

New Yorks geografi
Vermonts geografi
Søer i Canada
Søer i USA
Québec
Eidangerfjorden

Eidangerfjorden er en fjord i Porsgrunn kommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Den er 6 km lang og strækker sig fra mellem Brevik og Sandøya ind i Eidanger, til Nystrand. Den største ø er Kattøya inderst i fjorden, ved camping- og badepladsen Olavsberget. Ved Nystrand ligger også den landfaste Kotøya, som tilhører «løbedronningen» Ingrid Kristiansen.

På østsiden af fjorden findes flere kommunale badepladser, bl.a. Seivall, Brønnstadbukta og Røra (Skien kommune).
Yderst i fjorden, ved Brevik, ligger der en udskibningshavn for cementfabrikken Norcem. Længere inde, på vestsiden, ligger landsbyen Heistad med Heistadstrand og flere mindre friområder.

Fjorde i Vestfold og Telemark
Eidangerhalvøen

Eidangerhalvøen er en halvø i Porsgrunn kommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Den er landfast i nord mod Porsgrunn by. I vest ligger Frierfjorden, og i øst Eidangerfjorden. I sydenden, ved Brevik by er der to broforbindelser over Frierfjorden til Bamble kommune og videre nedover Sørlandet. Hovedforbindelsen er E18 over Grenlandsbroen, mens den anden er over Breviksbroen (tidligere E18).

Boligbebyggelsen på Eidangerhalvøen er i dag så godt som sammenhængende fra Brevik i syd via Heistad, Skjelsvik/Brattås og Hovet/Stridsklev i Eidanger til Porsgrunn centrum.

Halvøer i Norge
Vestfold og Telemarks geografi
Slasherfilm

Slasherfilm er en undergenre af horrorfilmgenren, der ofte omhandler en psykopatisk morder som systematisk dræber sine ofre. Med hjælp fra moderne filmteknologi lægger slasherfilm meget vægt på den grafiske frembringelse af blodige og brutale scener. Den ekstreme vold involverer ofte mord med skarpe genstande, hvoraf ordet "slahser" kommer. Ofrene i denne genre er hyppigt teenagere, der er uden for deres forældres opsyn, og går til vilde fester, hvor alkohol, stoffer og sex er involveret. Der findes ofte en baggrundshistorie, der forklarer, hvorfor morderen udviklede sine psykopatiske tendenser. I mange tilfælde ligger der et hævnmotiv bag det, som for eksempel ses i Fredag den 13., hvor Mrs. Voorhees vil hævne sin søn eller i Halloween, hvor Michael Myers vender tilbage som voksen, for at dræbe sin søster.

Der er bred enighed om at Alfred Hitchcocks Psycho fra 1960, var den første slasherfilm. Psycho kombinerede psykologisk og realistisk horror. Blodudgydelse blev mere åbent og grafisk bedre. Trods dette kom der næsten til at gå 20 år, før slashergenren blev fuldkommen etableret og kendt. I 1978 skrev og instruerede John Carpenter filmen Halloween med et budget på $300.000. Ikke blot havde filmen stor succes, men den var også en katalysator der satte gang i slasherbølgen. Det kunne blandt andet ses med udgivelsen af Fredag den 13 og Prom Night, der indeholdt mange elementer fra Halloween, som eksempelvis den maskerede morder.

Kendte slasherfilm 

 Psycho (1960)
 Texas Chainsaw Massacre (1974) Halloween (1978)
 Fredag den 13. (1980)
 A Nightmare on Elm Street (1984)
 Scream (1996)
 Prom Night (2008)

Litteratur 
  Communication and emotion: essays in honor of Dolf Zillmann boduddrag på Google Books

Eksterne henvisninger 
 Søren H. Jacobsens Skræk og Rædsel-blog

Se også 
 Horror
 Splatterfilm

Fodnoter 

Filmgenrer
Upton Sinclair

Upton Beall Sinclair (20. september 1878 i Baltimore, Maryland – 25. november 1968 i Bound Brook, New Jersey) var en produktiv amerikansk forfatter som skrev over 90 bøger i mange genrer og opnåede betydelig popularitet i første halvdel af 1900-tallet.

Forfatterskab 
Sinclair slog igennem i 1906 med romanen The Jungle, hvor han tematiserede udfordringer fattige immigranter mødte i Chicago, specielt indenfor slagteriindustrien som dominerede byen på dette tidspunkt. Bogen giver en rystende skildring af farlige og uhygiejniske arbejdsforhold i de store slagterier.

The Jungle havde stor påvirkningskraft. Sinclair ville hovedsagelig sætte fokus på den fattige arbejderklasses dårlige kår. Derimod var det ikke der bogen havde effekt, men som inspirator for en undersøgelse af kødindustrien, som igen resulterede i at der blev vedtaget flere love som skulle sikre bedre kødkontrol og madhygiejne.

Sinclair skrev mange andre romaner, mange med stærk politisk sprængkraft, bl.a. Boston som gav en kritisk skildring af retssagen mod anarkisterne Sacco og Vanzetti.

Sinclairs politiske synspunkter førte senere til at han blev boykottet af de store forlag, og i mange år måtte han udgive sine bøger på eget forlag og distribuere dem via postordre og gennem egne kommissærer.

Sinclairs største værk var romanserien om Lanny Budd som udkom under og efter 2. verdenskrig og skildrer den politiske udvikling i Europa og USA.

Sinclair blev tildelt Pulitzerprisen i 1943.

Hans roman Oil blev i 2007 filmatiseret af Paul Thomas Anderson til den Oscarnominerede film There Will Be Blood med Daniel Day-Lewis i hovedrollen.

Politik 
Sinclair var aktiv socialist og fremmede sine synspunkter såvel i sine bøger som i praksis. Med indtægterne fra The Jungle grundlagde han et socialistisk kollektiv. Bygningen blev angrebet flere gange og tilslut brændt ned til grunden, sandsynligvis af politiske modstandere.

Han stillede som kandidat for socialistpartiet ved kongresvalgene i 1920 og 1922, uden at opnå noget mandat. I 1934 var han kandidat til delstatsguvernør i Californien for det demokratiske parti.

Eksterne henvisninger 

 Fuldstændig bibliografi på engelsk

Romanforfattere fra USA
Personer fra Maryland
Pulitzerprismodtagere
Aktivister fra USA
Journalister fra USA
Faglitterære forfattere fra USA
Socialister fra USA
Ramses 3.

Usimare Ramses III (også skrevet Ramesses eller Rameses) var den anden farao i det 20. dynasti.
Han var søn af Setnakhte og Dronning Tiy-merenese.

Det menes at han regerede fra marts 1186 f.kr. til april 1155 f.kr.

Faraoer
Tjek fødsels- og dødsår
KV11

KV11 er Ramses III´s grav i Kongernes Dal i Egypten. Graven blev oprindeligt startet af Setnakhte, men blev opgivet, da den brød ind i den tidligere grav som tilhørte Amenmesse KV10. Setnakhte blev begravet i KV14. Graven KV11 blev genoptaget og udvidet for Rameses III.

Graven har været åben siden oldtiden, og er blevet kendt som Bruce´s grav (opkaldt efter James Bruce, der kom ind i graven i 1768).

Den 188 meter lange grav er smukt dekoreret. 
Gravkammeret er en otte-søjlebårne hal, hvori den røde sarkofag var.

Se også 

 Kongernes Dal

Kongernes Dal
James Dewar

Sir James Dewar (født 20. september 1842, død 27. marts 1923) var en britisk fysiker og kemiker. 

Han var i 1875 professor i eksperimentalfysik ved universitetet i Cambridge og i 1877 professor i kemi ved Royal Institution i London. Han var den første som fortættede hydrogen til væske og senere fremstillede det i fast form. Til opbevaring og forsendelse af flydende luft opfandt han Dewar-karret, et glaskar med dobbelte vægge med lufttomt rum. Termoflasker bygger på samme princip.

Eksterne henvisninger 
 

Fysikere fra Skotland
Opfindere fra Storbritannien
Kemikere fra Storbritannien
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Ansatte ved University of Cambridge
Modtagere af Copleymedaljen
Jacob Andreas Wolf

Jacob Andreas Wolf (26. juni 1749 – 14. december 1819) var en dansk matematiker.

J.A. Wolf var søn af skipper og købmand Andreas Schumacher Wolf (født 1715 død 1768) og Anne Mette født Flindt (født 1714 død 1758) i Nykøbing Falster. Han blev student 1769, teologisk kandidat 1782. Han var huslærer for Balthasar Münters søn, den senere biskop Friederich Münter.

Et ved Universitetsfundatsen 1788 oprettet ekstraordinært professorat i matematik besattes med ham efter konkurrence med Ole Warberg. 1803 blev Wolf ordinær professor og inspector ved det pædagogiske Seminariums matematisk-fysiske klasse. 1816-17 var han Københavns Universitet rektor. 1805 optoges han i Videnskabernes Selskab.

Han var gift med Charlotte Amalie født Giessing (død 31. januar 1814).

Man skylder ham oversættelser af forskelligartede værker, deriblandt nogle matematiske bøger, som benyttedes ved universitetsundervisningen, og nogle småpjecer, deriblandt et matematisk universitetsprogram.

Kilder 
 Thomas Hansen Erslew, Almindeligt Forfatterlexicon for Kongeriget Danmark med tilhørende Bilande fra 1814.
 Tidsskrift for Mathematik, 1873 S. 162 f.
 S. A. Christensen, Mathematikens Udvikling i Danmark og Norge i det 18. Aarh.

Matematikere fra Danmark
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Ansatte ved Københavns Universitet
Personer fra Nykøbing Falster
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Teologer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet