Skovlunde

Skovlunde er en bydel i Storkøbenhavn, beliggende mellem Herlev og Ballerup i Ballerup Kommune. Kommunen har . Oprindeligt var den en gammel landsby, hvis kerne i dag ligger i området ved/omkring Gammel Skovlundevej syd for Ballerup Boulevard.

Skriftlige kilder nævner Skowerlunde første gang i 1249.

Efter S-togets 'ankomst' umiddelbart nord for landsbyen i 1949, og dermed anlæggelsen af Skovlunde Station, udviklede bydelen sig mest omkring stationen og endda nord for banen. I dag er Skovlunde en station på Frederikssundbanen

Umiddelbart vest for landsbyen lå Skovlunde Flyveplads fra 1946 til 1980, der var en lille flyveplads med nogle få privatfly. Den blev lukket pga. for mange klager fra de opvoksende villakvarterer i området.

I Skovlunde Sogn ligger Skovlunde Kirke, som er bygget i 1972. Skovlunde Sogn blev udskilt fra Ballerup Sogn 1. august 1961. Tidligere gik der en kirkesti fra Skovlunde til Ballerup Kirke i Ballerup Centrum.

Historie 
Skovlunde er en udflytterby opstået engang i middelalderen med beliggenhed på sit nuværende sted.

Første omtale i skriftligt materiale er i et gavebrev til abbeden ved Æbelholt Kloster 11. november 1249, hvor en bonde overgiver sine to gårde med jorder til kirken som “bod for forfædres, kones og egen sjæl”.

Landsbyen 
Skovlunde landsby havde i 1682 15 gårde og 7 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 642,6 tønder land skyldsat til 169,32 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Stationsbyen 

I 1879 anlagdes jernbanen fra København til Frederikssund forbi Skovlunde. Med anlæggelsen af jernbanen og en bedre Frederikssundsvej fik man udvidet kontakten til omverdenen. Nu kunne man med tog levere daglige landbrugsvarer og mælkeprodukter til københavnerne, og den daglige postforbindelse og telefonen var medvirkende til begyndende forandringer i Skovlunde fra starten af 1900-tallet.

I første halvdel af 1900-tallet voksede Skovlunde kun langsomt: i 1925 havde Skovlunde Villaby 267 indbyggere, i 1930 389 indbyggere fordelt på 88 husstande, i 1935 607 indbyggere fordelt på 149 husstande, i 1940 271 indbyggere fordelt på 81 husstande.

I 1930 havde Skovlunde 389 indbyggere, hvoraf 159 levede af landbrug, 110 af håndværk og industri, 34 af handel, 34 af transport, 14 af immateriel virksomhed, 15 af husgerning, 21 var ude af erhverv og 2 havde ikke oplyst næringsvej.

Byudviklingsplanlægning 

Den fremadskridende byudvikling i tilknytning til hovedstaden fik også betydning for byplanlægningen. Da den såkaldte "Fingerplan" - Skitseforslag til Egnsplan for Storkøbenhavn - blev offentliggjort i 1947 med sit forslag om at samle den fremtidige byudvikling i hovedstadsområdet langs banelinjer, blev det også forudsat, at Ballerup på længere sigt ville forblive en satellitby, mens Skovlunde ville vokse til at udgøre et sammenhængende forstadsområde sammen med Herlev. Fingerplanen førte til vedtagelse af Byreguleringsloven i 1949, som forudsatte nedsættelse af et byudviklingsudvalg for Københavns-egnen til planlægning af den fremtidige byudvikling i Hovedstadsområdet i form af en såkaldt byudviklingsplan.

Den 6. oktober 1949 nedsattes et byudviklingsudvalg for Københavns-egnen, som den 2. maj 1951 offentliggjorde "Betænkning vedrørende Partiel Byudviklingsplan nr. 2 for Københavns-egnens byudviklingsområde". Da Skovlunde havde station på jernbanen, regnedes byen som et af de steder, der trafikmæssigt var hensigtsmæssigt for byudvikling, og under indtryk af, at området var byggemodnet i form af kloakering, og at byudviklingen forudsattes ikke at være i konflikt med frednings- og friluftsinteresser, blev udpeget byudviklingsområder i tilknytning til byen syd og nord for jernbanen lagt i mellemzone, det vil sige skulle kunne inddrages til bebyggelse på længere sigt. Det var forudsat, at Skovlunde fortsat skulle udgøre et særskilt byområde.

Således gik det ikke. I de følgende år skete der en dispensation for byggeri på området beliggende mellem Ballerup og Skovlunde, hvorved de to byområder ville vokse sammen. Den oprindelige byudviklingsplan blev senere opdateret med "Betænkning vedrørende Partiel Byudviklingsplan nr. 6 for Københavns-egnens byudviklingsområde" fra 1965, som for Skovlundes vedkommende forudsatte en kraftig udbygning af både nord og syd for jernbane og landevej og sammenvoksning med Ballerup mod vest. Det blev forudset, at der skulle udlægges et aflangt parkareal til rekreationsformål langs bebyggelsens sydside samt mellem Ballerup og Måløv. I planen indgik både områder til boliger og til industri.

Allerede omkring 1960 fremstod Skovlunde som en integreret forstad til København med karakter af soveby. Syd for banen lå den gamle landsby, men mellem denne og jernbanen var udbygget et område med etagehuse, syd for landsbyen lå et stort kolonihaveområde og øst for dette en-familieboliger. Også nord for jernbanen lå et omfattende villakvarter, og mod nordvest var udlagt et område til industrigrunde. Byen havde fået S-baneforbindelse.

I 1945 havde Skovlunde 306 indbyggere fordelt på 88 husstande, i 1950 416 indbyggere fordelt på 126 husstande, i 1955 1.006 indbyggere fordelt på 332 husstande (og Skovlunde by 697 indbyggere fordelt på 232 husstande), i 1960 1.816 indbyggere (samt 3.562 i Skovlunde by) mens Skovlunde Sogn i 1965 havde 14.857 indbyggere fordelt på 4.642 husstande.

Skovlundes voksende inddragelse i Hovedstadens udvikling afspejles i udviklingen i pendling fra Ballerup-Måløv Kommune til København: i 1948 1.200 pendlere svarende til 36,1% af de beskæftigede, i 1957 3.567 pendlere svarende til 43,2% af de beskæftigede.

Ballerupplanen 
Byudviklingsplanerne blev fulgt op med et omfattende byggeri.

I årene 1962-1965 gennemførtes "Ballerup-planen". Denne bestod af tre adskilte bebyggelsesområder, hvoraf et i Ballerup og to i Skovlunde, med i alt ca. 1.700 lejligheder fordelt på etagebebyggelser i 3-4 etager opførte som elementbyggeri med bygningerne placerede retvinklet i forhold til hinanden.

Grønne områder 
Harrestrup ådal og Ejbymose er de to mest interessante naturområder i Skovlunde.

Infrastruktur

S-tog 
Fra Skovlunde Station går Linje C toget hvert 10. minut i dagstimerne (06-00) og to gange i timen i nattetimerne fredag og lørdag nat (00-06). Fra Skovlunde Station kan man nå Vanløse Station på 10 minutter, Københavns Hovedbanegård på 24 minutter og Nørreport Station på 28 minutter. Udnytter man Københavns Metro fra Vanløse Station kan man nå Nørreport Station på 19 minutter (ventetiden fraregnet).

Busser 
Fra Skovlunde Station kan du tage linje 142 mod Flintholm Station med en transporttid på 33 minutter. For at komme rundt i Skovlunde kører linje 145.

I bil 
Fra Skovlunde Station er der 2,3 km til Motorring 4, 8 km til Frederikssundmotorvejen og 6,7 km til Hillerødmotorvejen. Du kan dermed nå Roskilde på 20 minutter, Køge på 30 minutter, Hillerød på 35 minutter, Helsingør på 40 minutter og Næstved på 55 minutter. I Skovlunde er man tilknyttet Herlev Hospital som kan nås på 10 minutter.

Kendte personer med tilknytning til Skovlunde 
 Mogens Fog
 Læge, politiker og befrielsesregeringens minister for særlige anliggender
 Boede i Skovlunde under besættelsen

 Jesper Würtzen
 Socialdemokratisk politiker og borgmester i Ballerup Kommune
 Bosiddende i Skovlunde

 Thomas Holbech Anker
 Tidligere elitehåndboldspiller, gymnasielærer og folketingskandidat for Alternativet
 Bosiddende i Skovlunde

 Keld Heick, Hilda Heick og Annette Heick
 Entertainerfamilie
 Boede i Skovlunde

 Nicolai Jørgensen
 Professionel fodboldspiller
 Spillet i Skovlunde IF (SIF er nu en del af BSF)

 Nicolai Boilesen
 Professionel fodboldspiller
 Spillet i Skovlunde IF (SIF er nu en del af BSF)

 Kim Vilfort
 Tidligere professionel fodboldspiller
 Opvokset i Skovlunde og spillet i Skovlunde IF (SIF er nu en del af BSF)

 Dennis Sørensen
 Tidligere professionel fodboldspiller
 Opvokset i Skovlunde og spillet i Skovlunde IF (SIF er nu en del af BSF)

 Chris Anker Sørensen
 Tidligere professionel cykelrytter
 Bosiddende i Skovlunde

 Jens Veggerby
 Tidligere professionel cykelrytter
 Født og opvokset i Skovlunde

 Ditte Hansen
 Skuespiller
 Født og opvokset i Skovlunde

 Mickey Pless
 Pianist, kapelmester og komponist. Derudover revydirektør for Nykøbing F. Revyen
 Født og opvokset i Skovlunde

 Knud Enggaard
 Tidligere dansk Venstre-politiker og indenrigs-, energi-, økonomi- og forsvarsminister samt minister for nordisk samarbejde
 Bosiddende i Skovlunde

 Niels Lyngsø
 Forfatter, lyriker og oversætter
 Opvokset i Skovlunde

 Ken Vedsegaard
 Skuespiller og instruktør, medvirket i bl.a. Krøniken, TAXA, Forbrydelsen II, Strisser på Samsø og Rejseholdet
 Opvokset i Skovlunde

 Morian Hansen
 Speedwaykører og pilot
 Anlagde Skovlunde Flyveplads

 Jan Harkamp
 Sportsvært og tidligere bordtennisspiller
 Opvokset i Skovlunde

 Allan Tschicaja
 Tidligere trommeslager i Pretty Maids
 Født og opvokset i Skovlunde

 Rollo & King
 Poprock-duo bestående af de tidligere skolelærere; Søren Poppe og Stefan Nielsen
 Læste begge til lærer i Skovlunde

 Erik Norman Svendsen
 Kongelig konfessionarius og biskop over Københavns Stift fra 1992 til 2009
 Sognepræst i Skovlunde Kirke fra 1973 til 1979

 Knud Lynge
 Tidligere professionel cykelrytter
 Født i Skovlunde

 Helge Nielsen
 Nu afdød politiker (Socialdemokratiet) og indenrigs- og miljøminister
 Boede i Skovlunde

 Thomas Just Jacobsen
 Trommeslager, bl.a. i Klaus & Servants
 Bor i Skovlunde

 Joakim Ingversen
 TV-vært og skuespiller
 Opvokset i Skovlunde

 Simon Ankjærgaard
 Journalist, forfatter og formidler
 Opvokset i Skovlunde

 Maria Helleberg
 Forfatter
 Boede i Skovlunde

 Niels Johansen
 Præst og forfatter
 Præst i Skovlunde Kirke fra 1980 til 2009

 Kirsten Hermansen
 Sopran
 Boede i Skovlunde og bisat fra Skovlunde Kirke

Skovlunde i underholdningsindustrien 
 Karmaboy, børnebog om superhelten fra Skovlunde skrevet af den danske skuespiller, tv-vært og forfatter Jacob Riising
 The Rain, internet tv-serie på Netflix. Skovlunde Center Nord er brugt i sammenlagt 8 minutter og 31 sekunder fordelt over fire scener i sæson 2 afsnit 4.
 Ulven kommer, DR søndagsserie. Optagelser i en ejendom på Brandsbyvej. Serien havde premiere på DR1 efteråret 2020.

Noter

Litteratur 
 Aage Aagesen: "Befolkningen" (Niels Nielsen (red.): Atlas over Danmark. serie I, bind 2; Det Kongelige Danske Geografiske Selskab, København 1961)
 Byudviklingsplan Nr 2 for Københavnsegnen 
 Byudviklingsplan Nr 6 for Københavnsegnen 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Arne Gaardmand: Dansk byplanlægning 1938-1992; Arkitektens Forlag 1993; 
 Københavns statistiske kontor: Statistisk Månedsskrift 1958, hefte 7, s. 189-196: "Omegnskommunernes betydning som opholdskommune og erhvervskommune i forhold til København"
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

 
Byer i Ballerup Kommune