kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Testamentet (roman)

Testamentet er en krimiroman fra 1999 skrevet af John Grisham.

Resumé 
Bogen tager udgangspunkt i mangemilliardæren Troy Phelans testamente, som bliver underskrevet. Alle hans børn er syge efter at få fat i hans penge, og det kan han ikke lide. Testamentet bliver underskrevet efter, at børnene har haft en psykolog inde og fundet ud af, at han er mentalt rask. Efter han har underskrevet testamentet hopper han ud af et vindue fra et højhus og dør.

Børnene læser testamentet og i dette giver Troy alle sine penge til en ukendt datter. Datteren arbejder som læge for en kristen missionsorganisation i Brasilien. Josh, som er Troys advokat sender en tidligere alkoholiker, Nate, der også er advokat, ned for at hente Rachel, som datteren hedder. Det viser sig, at hun bor midt ude i junglen hos nogle indianere. Da advokaten når derned vil hun ikke have pengene, så bliver nødt til at Nate tage hjem.

Josh og Nate bliver nødt til at indgå forlig med resten af Troys børn, for de er meget sure over, at de ikke får nogle penge. Da forhandlingerne om dette forlig er ovre, rejser Nate igen til Brasilien. Da han kommer derned er Rachel i mellemtiden død af malaria, men hun havde skrevet et brev, hvor der står, at alle pengene skal gå til en fond, som Nate skal være bestyrer for.

Romaner fra USA
Litteratur i 1999
Bindi

Bindi er en dekoration i panden – oftest en rød prik, men det kan også være et smykke – som bruges som udsmykning i Indien, Bangladesh og andre områder i Sydasien.

Oprindelig var den en markering for gifte hindu-kvinder, men i dag bruges bindi også af begge køn og især ugifte piger/kvinder, børn (både drenge og pige babyer) og af ikke-hinduer. Hinduer mener, at gifte kvinder skal have rød bindi og ugifte kvinder sort bindi.

Nogle gange bruges bindi af internationale berømtheder som f.eks. Gwen Stefani, Shakira, Madonna, Nina Hagen, Nelly Furtado og Shania Twain.

Ekstern henvisning 

 Hinduisme 

Hinduisme
Indiens kultur
Bangladesh
Jens Christian Manniche

Jens Christian Manniche (22. januar 1943 – 30. juli 2003) var en dansk historiker.

Manniche voksede op i Odense og tog studentereksamen fra Odense Katedralskole. Han studerede historie og kristendomskundskab ved Aarhus Universitet og blev efter sin embedseksamen i 1968 ansat som ammanuensis ved Historisk Institut på Aarhus Universitet. 1974 blev han lektor samme sted.

Hovedværket fra Manniches hånd var Den radikale historikertradition. Studier i dansk historievidenskabs forudsætninger og normer fra 1981 (et let revideret 2. udgave blev gjort tilgængelig på internettet i oktober 2000). Her påviste han, at "det kritiske gennembrud" i historiefaget, hvor Kristian Erslev var en central person, medførte en ideologisk nyorientering i de historiske synteser, hvor den radikale samfundsopfattelse skinnede igennem. Udover historiografi beskæftigede Manniche sig også med Indiens historie (han skrev en større artikel om emnet til Den Store Danske Encyklopædi), dansk socialhistorie i 1800-tallet og i sine senere år havde Grønlands historie også vakt hans interesse. I 1993 udgav han en biografi om Anna Hude med titlen Damen der skød på doktoren.

I sine sidste leveår led Manniche af kræft, der også endte med at tage livet af ham. Han vedblev dog at undervise til det sidste og døde således kort efter at have afholdt mundtlig eksamen i sommeren 2003.

Litteratur 
 Inga Floto: "Jens Chr. Manniche" (nekrolog) i Historisk Tidsskrift 104:1 (2004), s. 247-249

Ekstern henvisning 
 Den radikale historikertradition – Manniches hovedværk som pdf-fil

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Historikere fra Danmark
Ansatte ved Aarhus Universitet
Skolefolk fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Alumni fra Aarhus Universitet
Personer døde af kræft
Lars Jensen

Lars Jensen er et almindeligt dansk og norsk navn. Det bæres således bl.a. af:

 Lars Jensen (politiker, 1819-1891) – dansk gårdmand og folketingsmedlem
 Lars Jensen (politiker, 1833-1897) – dansk bødker og folketingsmedlem
 Lars Jensen (politiker, 1844-1928) – dansk gårdmand og folketingsmedlem
 Lars Jensen (fodboldspiller) – dansk fodboldspiller
 L:Ron:Harald – dansk rapper
 Lars Jensen (norsk musiker) – norsk musiker
 Lars Henning-Jensen (født 1943) – dansk skuespiller og komponist
Nyhavns glade gutter

Nyhavns glade gutter er en dansk film fra 1967. Filmen er også kendt under navnet "Onkel Joakims hemmelighed".
 Manuskript Eva Eklund og Poul Mogensen.
 Instruktion Carl Ottosen.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Eksterne links 
 

Danske film fra 1967
Dansksprogede film
Der var engang (film fra 1966)

Der var engang er en dansk film fra 1966.
 Manuskript og instruktion John Price efter Holger Drachmanns teaterstykke.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Peter Steen
 Birgitte Price
 Hans W. Petersen
 Dirch Passer
 Ove Sprogøe
 Gunnar Lauring
 Edouard Mielche
 Kai Holm
 Preben Lerdorff Rye
 Hardy Rafn
 Grethe Sønck
 Vigga Bro
 Gerda Madsen
 Henry Nielsen
 Peer Guldbrandsen
 Sisse Reingaard
 Elsebeth Reingaard
 Lotte Horne
 Torben Jetsmark

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1966
Dronningens vagtmester

Dronningens vagtmester er en dansk film fra 1963 baseret på Carit Etlars roman af samme navn fra 1855. Filmen er instrueret af Johan Jacobsen. Filmen er en fortsættelse til Gøngehøvdingen fra 1961, der ligeledes er baseret på en roman af Carit Etlar. Flere af de medvirkende går igen fra den første film, heriblandt Jens Østerholm som Gøngehøvdingen og Birgitte Federspiel som Kulsoen. Derimod afløste Poul Reichhardt Dirch Passer i den nye films titelrolle som Ib Abelsøn, Dronningens Vagtmester. En anden forskel er, at hvor Gøngehøvdingen foregår under den første Karl Gustav-krig i 1657-1658, så foregår Dronningens Vagtmester under den efterfølgende anden Karl Gustav-krig i 1658-1660.

Handling 
Imens København belejres af svenskekongens hær, lykkes det Svend Gønge og Ib, dronningens vagtmester unders stor fare at redde en adelsfamilies værdier på det belejret slot i Jungshoved. Med mod og dristighed skaffer makkerparet mad og våben til indbyggerne i København. Kulsoen der overlevede frosten, ønsker endnu mere hævn over Ib end før, specielt da hun snydes for en tredjedel af værdier der skal hentes, og derfor allierer hun sig med den svenske kaptajn Esner, der indtager Gjorslev gods. Ib fanges imens han forsøger at hjælpe herskabet på Gjorslev væk. Ib dømmes til at dø af kulde og frost på taget af en af længerne. Palle giver gøngerne besked, og gøngerne kommer Ib til hjælp iført svenskeklæder. Ved København deltager Gøngerne i skyttegravskampene, og Svend får adelsfrøkenen Karen Kaas som belønning for tro tjeneste.

Medvirkende 
Poul Reichhardt som Ib Abelsøn, Dronningens Vagtmester.
Jens Østerholm som Svend "Gønge" Poulsen, Gøngehøvdingen. 
Birgitte Federspiel som Kulsoen. 
Gunnar Lauring som svenske Kaptajn Esner. 
Ghita Nørby som Inger Dam, Ibs kæreste.
Vivi Bak som Karen Kaas, adelsfrøken.
Karin Nellemose som Elsebeth Buchwald, Grevinde af Gjorslev.
Ove Sprogøe som Tam, Kulsoens mand. 
Henrik Wiehe som Holger Rud, Junker. 
Bent Vejlby som Jens Jerntrøje, Gønge.
William Rosenberg som Dronningens 1. rytter.
Jørgen Kiil som Obersløjtnant Niels Rosenkrantz. 
Willy Rathnov som en gønge. 
Karen Berg som Mette Gyde. 
Niels Dybeck som Sveriges fægtekonge. 
Pauline Schumann som Dronning Sophie Amalie. 
Poul Finn Poulsen som hønsedrengen Palle. 
Benny Juhlin som den svenske korporal Olav.

Manuskript: Annelise Hovmand efter Carit Etlars roman.
Instruktion: Johan Jacobsen.

Produktion 
Filmen har bl.a. brugt gadekæret i Nærum og Kobberdammen i Teglstruphegn ved Hellebæk som lokation til filmen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1963
Svend Bille

Svend Aage Drost Bille (15. juli 1888 i København – 3. april 1973 smst) var en dansk skuespiller.

Han var elev af Herman Bang og debuterede i 1912 på Casino Teatret. I perioden 1913-1917 var han på Aarhus Teater, hvorefter han i 10 år var tilknyttet Betty Nansen Teatret. Sidenhen havde han freelance arbejde på forskellige københavnske teatre, indtil han fra 1968 var ansat på Det kongelige Teater.

Svend Bille var gift to gange.

Filmografi i udvalg 
 Den hvide slavehandel – 1910
 Balletdanserinden – 1911
 Den hvide slavehandels sidste offer – 1911
 Vampyrdanserinden – 1912
 Atlantis – 1913
 Tretten år – 1932
 Odds 777 – 1932
 De blaa drenge – 1933
 Lynet – 1934
 Week-End – 1935
 En lille tilfældighed – 1939
 Alle går rundt og forelsker sig – 1941
 Gå med mig hjem – 1941
 Wienerbarnet – 1941
 Tag til Rønneby Kro – 1941
 Wienerbarnet – 1941
 Ballade i Nyhavn – 1942
 Hans onsdagsveninde – 1943
 En pige uden lige – 1943
 Familien Gelinde – 1944
 Man elsker kun een gang – 1945
 Panik i familien – 1945
 Penge som græs – 1948
 Hvor er far? – 1948
 Lejlighed til leje – 1949
 Min kone er uskyldig – 1950
 Som sendt fra himlen – 1951
 Far til fire – 1953
 Mig og min familie – 1957
 Krudt og klunker – 1958
 Mariannes bryllup – 1958
 Helle for Helene – 1959
 Paw – 1959
 Skibet er ladet med – 1960
 Støvsugerbanden – 1963
 Vi har det jo dejligt – 1963
 Flådens friske fyre – 1965
 Olsen Banden på spanden – 1969

Eksterne links 
 
 

Stumfilmskuespillere fra Danmark
Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Seinfeld

Seinfeld er en amerikansk sitcom, skabt af Larry David og Jerry Seinfeld, og var én af de absolut mest populære tv-serier i USA i 1990'erne. Serien blev oprindeligt sendt i USA på NBC fra den 5. juli 1989 til den 14. maj 1998 og nåede et antal på 180 afsnit. Mellem 20 og 30 millioner amerikanere fulgte hver uge med i serien, der satte dagsordenen ved de mange water-cooler conversations (sniksnak på arbejdspladsen) landet over.<ref>Verdens bedste Jerry, Dagbladet Information, 9. oktober 2003</ref> I 2002 blev serien kåret til det bedste amerikanske tv-show nogensinde af magasinet  TV Guide. Seinfeld fik sin debut på dansk tv den 18. juni 1994 på TV 2, men serien opnåede aldrig samme succes som i USA. Serien har da heller aldrig haft særligt høje seertal herhjemme. I gennemsnit er hvert Seinfeld''-afsnit i Danmark blevet set af 176.000.

Serien handler om fire personer på ca. 30 år fra New York. Hovedpersonerne spilles af komikeren Jerry Seinfeld, 
Jason Alexander som den uheldige og nærige George Costanza, Julia Louis-Dreyfus som Elaine Benes og sidst, men ikke mindst, Michael Richards som Jerrys skøre og excentriske nabo Cosmo Kramer. Der optræder ligeledes nogle hyppigt anvendte bipersoner, blandt andet Kramers ven, postbuddet Newman spillet af Wayne Knight. Serien er blevet beskrevet af mange, som serien der handler om ingenting, da den hovedsageligt handler om småting i hovedpersonernes liv.

Eksterne henvisninger 

 Artikel om Seinfeld
 

Sitcoms
Amerikanske tv-serier fra 1980'erne
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Tv-programmer fra NBC
Maine Coon

Maine Coon er er en langhårskat; den stammer oprindeligt fra New England-området i det nordøstlige USA, heruder staten Maine, som katten har sit navn fra. Den anses for at være den første katterace i USA, men dens oprindelse er uklar. Kattene var værdsat for deres evner som musefængere.

Eksterne links 

 Maine Coon Klubben

Katteracer
Peter George

Peter Bryan George (født 24. marts 1924, død 11. juni 1966) var en walisisk forfatter. Han er bedst kendt for sin koldkrigs-thriller Red Alert, der dannede forlæg for Stanley Kubricks film Dr. Strangelove eller: Hvordan jeg lærte at holde op med at bekymre mig og at elske bomben.

Referencer 

Romanforfattere fra Storbritannien
Thrillerforfattere fra Storbritannien
Forfattere fra Wales
Noord-Holland

Noord-Holland (dansk: Nordholland) er en nederlandsk provins, beliggende i den vestlige del af Nederlandene.

Provinsen grænser op Zuid-Holland og Utrecht mod syd, Nordsøen mod vest, Vadehavet mod nord, og Flevoland mod øst. Noord-Holland har et samlet areal på 4.091 km2, hvoraf 1.420 km2 udgøres af vand. Provinsen har 2.963.992 indbyggere (1. april 2023).

Noord-Hollands hovedstad hedder Haarlem, hvor den lokale provinsadministration holder til. Provinsens største by er Amsterdam. Kongens kommissær (nederlandsk: Commisaris van de Koning) i Noord-Holland hedder Arthur van Dijk.

Geografi 

Noord-Holland ligger i den vestlige del af Nederlandene. Den grænser op til Vadehavet i nord, Nordsøen i vest, og Utrecht og Zuid-Holland i syd. I øst grænser Noord-Holland op til Flevoland.

Noord-Holland er Nederlandenes fjerde største provins. Den har et samlet areal på 4.091 km2, hvoraf 1.420 km2 udgøres af vand. Eksklusive vand er Noord-Holland Nederlandenes sjette største provins.

Underinddelinger 
Noord-Holland er opdelt i syv COROP-områder: Kop van Noord-Holland, Storalkmaar, IJmond, Storhaarlem, Zaanstreek, Storamsterdam og Het Gooi-Vechtstreek. COROP-enhederne bruges af staten i forbindelse med statistik og analyse.

Noord-Holland består af 44 kommuner. Amsterdam er provinsens folkerigeste kommune, mens Hollands Kroon arealmæssigt er Noord-Hollands største kommune. Haarlemmerliede en Spaarnwoude har det laveste indbyggertal, mens Heemstede har det mindste areal.

Demografi 
Noord-Holland har et indbyggertal på 2.963.992 indbyggere (1. april 2023) og en befolkningstæthed på 1.112 pr. km2. Det er Nederlandenes næststørste provins målt på antal indbyggere. Noord-Holland har desuden Nederlandenes anden højeste befolkningstæthed. Kun Zuid-Holland har flere indbyggere. Amsterdam er provinsens folkerigeste kommune.

Politik 

Provinsrådet i Noord-Holland (nederlandsk: Provinciale Staten) består af 55 medlemmer med kongens kommissær i spidsen. Den nuværende kommissær er Arthur van Dijk fra Folkepartiet for Frihed og Demokrati (VVD). Han afløste Johan Remkes (2010-2018) fra VVD, han afløste Harry Borghouts (2002-2009) fra Grønne Venstre (GL). Noord-Hollands provinsråd vælges af Noord-Hollands indbyggere, mens kommissæren udpeges af kongen og den nederlandske regering. VVD er med 11 pladser det største parti i provinsrådet. Den daglige ledelse varetages af en lille styrelse (nederlandsk: Gedeputeerde Staten), hvis medlemmer (nederlandsk: gedeputeerden) kan sammenlignes med ministrene i en regering. Styrelsen ledes af kommissæren.

Personer fra Noord-Holland 

 Karel Appel, billedkunstner
 Linda Bolder, nederlandsk-israelsk judoudøver
 Baruch de Spinoza, filosof

Referencer 

Provinser i Nederlandene
Krebsens vendekreds (roman)

Krebsens vendekreds (Tropic of Cancer) er en roman af Henry Miller, der blev udgivet ved hjælp af Millers ven og elskerinde, forfatteren Anaïs Nin, som også har skrevet forordet til bogen.
Den selvbiografiske roman beskriver Millers liv i 1930'ernes Paris. Sproget er brutalt, og ingen tabuer er for stærke. Temaerne er sult, død, arbejdsløshed og prostitution.

Bogens danske udgivelse i 1955 markerede optakten til pornografiens frigivelse i Danmark (ifølge Morten Things bog Pornografiens historie i Danmark).

Romaner fra USA
Anaïs Nin

Anaïs Nin (født 21. februar 1903, død 14. januar 1977) var en fransk forfatter. 

Da Anaïs var 11 år gammel, forlod hendes fader, en spansk pianist, familien til fordel for en anden kvinde. Anaïs rejste fra Paris til USA med sin strengt katolske, fransk-danske mor Rosa Culmell Nin og sine to yngre brødre. På rejsen påbegyndte Anaïs Nin et brev til sin far, der senere blev grundlaget for hendes verdensberømte dagbøger.

Hun fik ingen formel skoleuddannelse, men arbejdede som model og danser. Som ganske ung blev hun gift med bankmanden Hugo Parker Guiler, hvis løn tillod hende at leve et luksuriøst liv. Ud over sine dagbøger er Anaïs Nin særligt kendt for sine erotiske noveller Venusdeltaet og De små fugle. 

Hun var gift med Hugh Parker Guiler og Rupert Pole, og havde flere affærer, bl.a. med forfatteren Henry Miller og fætteren Eduardo Sanchez.

Hun døde i Californien i 1977.

Noter 

Novelleforfattere fra Frankrig
Erotik
The New York Times

[[Fil:Nytimes hq.jpg|thumb|right|The New York Times hovedkvarter på 620 Eighth Avenue.]]The New York Times''' er en amerikansk avis, der publiceres fra New York af The New York Times Company. 
Avisen har siden 1918 vundet Pulitzerprisen 122 gange, mere end nogen anden avis. Af den grund anses den i dag for et af USAs mest indflydelsesrige massemedier.

Avisen blev stiftet d. 18. september 1851 af Henry Jarvis Raymond og George Jones. (Raymond var fem år senere med til at stifte Associated Press.) Førsteudgaven var på fire sider og bragte blandt andet nyheden om et slaveoprør i Pennsylvania, og om James Fenimore Coopers død. I den første lederartikel viste redaktionen til nøgternhed som en vigtig egenskab: "Få ting i verden er værd at hidse sig op for," skrev Raymond, "og det er netop de ting, som ophidselse ikke kan bøde på."   

Egentlig var det meningen, at avisen kun skulle udkomme mandag til lørdag, men under borgerkrigen begyndte den også at komme om søndagen. I 1896 blev den overtaget af Adolph Ochs, som året efter fandt på det, som stadig er avisens slogan: "All the news that's fit to print" (= Alle de nyheder, det passer sig at sætte på tryk) der skulle New York Times blive en af verdens mest respekterede aviser; dens konservatisme skaffede den tilnavnet the grey lady (= den grå dame), idet den først i oktober 1997 satte et farvefoto på forsiden.

Kort efter flyttede avisen til en ny bygning på 42. gade i New York, og pladsen omkring 42. gade og Broadway blev i 1904 døbt Times Square.New York Times'' gennemsnitlige oplag (marts – september 2009) er 927.851 på hverdage og 1.400.302 om søndagen. På et år er oplaget dermed faldet med 7,3% (hverdage) og 7,2% (søndage).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Avisens hjemmeside

Aviser fra USA
Etableret i 1851
Haurum-Sall Pastorat

Haurum-Sall Pastorat var et pastorat i Århus Stift fra 1812 til 1976. Ved reskript af 19. november 1802 blev det bestemt, at Sall Sogn med virkning fra 1812 skulle være anneks til Haurum, der til gengæld afgav Søby Sogn til Hammel.

I de 164, år, hvor pastoratet bestod, havde det følgende sognepræster:

 Peter Both 1812 † 1812
 Henrik Vilhelm Breinholm 1812 – 1823
 Hans Brøchner Blicher 1823 – 1833
 Niels Peter Henneberg 1833 – 1839
 Rasmus Malling Schmidt 1839 – 1849
 Thøger Lassen Althalt Flensborg 1849 – 1869
 Christian Frederik Wulff 1870 – 1881
 Christen Hans Jørgen Dahl 1881 – 1889
 Rudolph Leopold Bastrup 1889 – 1896
 Andreas Aariis Lisberg 1896 – 1905
 Niels Holgersen Buhl 1905 † 1924
 William Balslev 1924 – 1940
 Robert Johan Kirk-Thomsen 1940 – 1975

I 1976 blev pastoratet lagt sammen med Granslev-Houlbjerg pastorat til Haurum-Sall-Houlbjerg-Granslev Pastorat, fortsat med Haurum som hovedsognet.

Kilde 
Series pastorum i Haurum Kirke

Pastorater i Århus Stift
Series pastorum

En series pastorum er en liste med de præster, der har været i et sogn gennem tiderne. Sådanne lister findes ofte i ældre kirkebøger. Men de kan også være malet på en tavle, der er ophængt i kirken.

Series pastorum er latin for: præsteliste (og hvis man vil gå til ordenes grundbetydning: hyrdernes rækkefølge).

Folkekirken
Kangaatsiaq

Kangaatsiaq ("Det lille forbjerg") er en lille by der ligger syd for Aasiaat (Egedesminde) i Qaasuitsup Kommune i Vestgrønland.

Kangaatsiaq fik bystatus i 1986 og var hovedby i Kangaatsiaq Kommune. Der bor ca. 600 indbyggere i selve Kangaatsiaq og ca. 900 i bygderne Attu, Niaqornaarsuk, Ikerasaarsuk og Iqnniarfik.

Fiskeri og fangst er de vigtigste indtægtskilder. Den eneste fiskefabrik i bygden producerer tørfisk og tørrede rejer. Mellem hunde og slæder står tørrestativer til fisk og kød, udspilede sælskind, garn, bøjer og kajakker, og i havet omkring Kangaatsiaq lever de fleste arter af Grønlands havpattedyr.

Om vinteren er hundeslæde og snescooter de bedst egnede transportmidler.

Der er supermarked, børnehave med ca. 50 børn og skole med 140 elever fra første til tiende klassetrin. Området og et 150 km langt beskyttet fjordsystem med et utal af øer og bugter giver mange muligheder for at at opleve Grønlands natur til fods og i båd. Der er ingen hoteller, men der er indkvartering hos kommunen, og der er også muligheder for at bo hos private. Spørg på kommunekontoret.

Der er helikopterforbindelse til Aasiaat fra 1.december til 31. januar, men det kan vare helt til april med at få forbindelse med fly til det øvrige Grønland. Fra april til november er der passager- og fragtsejlads til byen.

Eksterne henvisninger 

 Kort med bl.a. Kangaatsiaq 
 Hjemmeside om Kangaatsiaq  (på dansk, grønlandsk og engelsk)
 Geological Survey of Denmark and Greenland  − geology of the Kangaatsiaq area

Referencer 

Byer i Qeqertalik Kommune
343

Se også 343 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 

43
341

Se også 341 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

41
342

Se også 342 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

42
344

Se også 344 (tal)

Begivenheder 
 Slaget ved Singara

Født

Dødsfald 

44
345

Se også 345 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

45
346

Se også 346 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

46
347

Se også 347 (tal)

Begivenheder

Født 
 Den senere kirkefader, Hieronymus bliver født i Istrien (i det nuværende Kroatien).

Dødsfald 

47
348

Se også 348 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

48
349

Se også 349 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 

49
350

Se også 350 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

50
351

Se også 351 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

51
352

Se også 352 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

52
353

Se også 353 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

53
354

Se også 354 (tal)

Begivenheder

Født 
 13. november – Augustin, kirkefader, teolog og filosof (d. 430)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

54
355

Se også 355 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

55
356

Se også 356 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

56
357

Se også 357 (tal)

Begivenheder 
28. april - Constantius II besøger Rom

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

57
358

Se også 358 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

58
359

Se også 359 (tal)

Begivenheder

Født 
 Gratian romersk kejser

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

59
360

Se også 360 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

60
361

Se også 361 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

61
362

Se også 362 (tal)

Begivenheder 
21. februar - Athanasius af Alexandria vender tilbage til Alexandria

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

62
363

Se også 363 (tal)

Begivenheder 
29. maj - den romerske kejser Julian besejrer sasanidernes hær under Slaget ved Ctesiphon uden for den mesopotamiske bys mure, men kan ikke indindtage byen

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

63
364

Se også 364 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

64
365

Se også 365 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 

65
367

Se også 367 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 

67
368

Se også 368 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

68
369

Se også 369 (tal)

Begivenheder 
Den romerske kejser Valentinian 1. sikrer rhingrænsen med militærlejre og oplister burgundernes støtte i sin krig mod en anden germansk stamme, alemannerne.
 Magister militum Flavius Theodosius (far til den senere kejser Theodosius) angriber alemannerne fra Raetia.
Ambrosius udnævnes til landshøvding (praefectus consulare) i Milano.
Fritigern bliver vestgoternes konge, hvorefter kejser Valens (bror til Valentinian) krydser Donau ved Noviodunum og overvinder goterne under Athanarik, som må flygte for sit liv og senere slutter fred med romerne. Fritigern døbes.
 Flavius Theodosius bringer Britannien under romersk styre igen efter løsrivelsesforsøget 367.
 Den persiske konge Shapur 2. besætter det romerskvenlige kongerige Armenien.
 Goguryeo invaderer det koreanske kongerige Baekje.

Født 
 Huan Xuan, krigsherre og herre over det østlige Jin-dynasti (død 404)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

69
370

Se også 370 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

70
371

Se også 371 (tal)

Begivenheder 

 10. november - dagen for mortensaften. I mange danske hjem spises andesteg, selvom legenden siger, at det var gæs, der røbede Sankt Mortens gemmested i 371. Han ville ikke udnævnes til biskop og gemte sig i en gåsesti

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

71