kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Willem Pijper

Willem Frederik Johannes Pijper (født 8. september 1894 i Zeist – død 18. februar 1947 i Utrecht, Holland) var en hollandsk klassisk komponist, som dominerede musikken i Holland i det 20 århundrede.

Pijper har skrevet tre symfonier, en klaverkoncert, en violinkoncert, en cello koncert og flere orkesterværker og strygekvartetter.

Pijper var i starten inspireret af fransk musik, primært Claude Debussy, indtil han fandt sit eget tonessprog i from af en "Pijper Skala", en heltone skala bestående af tre og fire tone motiver, uden at vide at skalaen var af gammel russisk oprindelse.

Pijper var den første hollænder i nyere musik af betydning, og hans stil blev mere og mere personlig gennem årene.

Udvalgte værker 
 Symfoni nr. 1 "Pan" (1917) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (1921) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1926) - for orkester
 Violinkoncert (1940) - for violin og orkester
 Cellokoncert. (1936/1947) - for cello og orkester
 6 Adagioer (1940) - for cello, violin og orkester
 6 symfoniske epigrammer (1928) - for orkester
 Klaverkoncert (1927) - for klaver og orkester
 Halewijn (opera) (1933) - opera
 6 strygekvartetter (1940-1946)

Kilde 
 om Willem Pijper
 om Willim Pijper på musicweb-international.com 

Komponister fra Nederlandene
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Henk Badings

Henk Herman Badings (født 17. januar 1907 i Bandung, Java, død 26. juni 1987 i Maarheeze) var en hollandsk komponist, som dominerede den hollandske musik efter 1945. Som lærer havde han Willem Pijper. Han har komponeret 15 symfonier, mange koncerter, orkesterværker, kammermusik, og elektronisk musik. Han skrev over tusinde værker.

Udvalgte værker 
 
 Symfoni nr. 1 (1932) - for  16 soloinstrumenter
 Symfoni nr. 2 (1932) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1934) - for orkester 
 Symfoni nr. 4 (1943) - for orkester
 Symfoni nr. 5 (1949) - for orkester 
 Symfoni nr. 6 "Salmesymfoni" (1953)  for blandede kor og kammerorkester
 Symfoni nr. 7 "Louisville" (1954) - for orkester 
 Symfoni nr. 8 "Symfonisk musik" (1956) - for orkester 
 Symfoni nr. 9 (1960) for strygerorkester
 Symfoni nr. 10 (1961) for orkester 
 Symfoni nr. 11 "Legende Symfoni" (1964) - for orkester
 Symfoni nr. 12 "Symfoniske klangfigurer" (1964) - for orkester 
 Symfoni nr. 13 " (1966) - for blæserorkester
 Symfoni nr. 14 "Symfonisk triptykon"  (1968) - for orkester 
 Symfoni nr. 15 "Konflikter og sammenløb" (1983) for blæserorkester
 "Symfonisk scherzo" (1953) - for orkester
 "Symfoniske variationer" (1960) (over et Sydafrikansk tema) - for orkester
 Cellokoncert (19
 "Orestes" (1954), "Asterion" (1958) -  2 elektroniske operaer for radioen  '
 "Kain og Abel"'' (1956) - elektronisk ballet

Kilde 

 om Henk Badings på musicweb-international via web.archive.org

Komponister fra Nederlandene
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Tre ting fra Fyn

Tre ting fra fyn er en folkedans man danser som par rundt i en kreds. De tre ting, er tre forskellige ting man skal gøre når musikken hver gang vender tilbage til første reprise igen. Den første gang skal man gøre det der hedder at vippe, hvor man skiftevis falder ned på venstre og højre fod. Indimellem danser man polka rundt og fremad i en såkaldt danseretning i kredsen.
Den næste ting man skal gøre er hæl og tå, efterfuglt af tre apeller, tre tramp. Den sidste ting man skal hedder at smede. Det vil sige at man skal klappe. Først i egne, så mødes parternes højre hænder, man klapper i egne igen, derpå venstre hænderne og til sidst følger man musikken med tre klap.

Referencer 

Danse
David Højer

David Højer eller Hojer (født 1961 i København) er en dansk pianist og dirigent, bosat i Wien.

David Højer er uddannet på musikkonservatorierne i København og Århus og har desuden studeret klaver og direktion i Wien. Debutkoncert 1990.

Han underviser ved Konservatorium Wien og har givet et stort antal koncerter, dels som solopianist, dels i ensembler, dels som akkompagnatør for sangere.

David Højer virker som musikalsk leder og arrangør for musikteaterproduktioner og som dirigent for symfonisk musik for blæsere, herunder for 
Akademische Bläserphilharmonie Wien.

Ekstern henvisning 
 David Højer på Konservatorium Wiens hjemmeside 

Dirigenter fra Danmark
Pianister fra Danmark
Personer fra København
Kees van Baaren

Cornelis Leendert (Kees) van Baaren (født 22. oktober 1906 i Enschede, Holland - død 2. september 1970 i Oestgeest, Holland) var en hollandsk komponist. Han var den første serialist og 12-tonekomponist i Holland og skrev værker i alle genrer. Mest kendt af hans værker er nok Hollow Men (1948/1955), en kantate af hindemithske dimensioner.

Udvalgte værker 
 The Hollow Men ( 1948/1955) - for sopran, baryton, blandet kor og orkester
 Variation for Orkester (1959) - for orkester
 Symfoni (1956/1957) - for orkester
 Musik for Orkester (1965/1966) - for orkester

Eksterne henvisninger 
 Om Kees Van Baaren på musicweb-international.com 

Komponister fra Nederlandene
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Personer fra Enschede
Heidelberger Druckmaschinen

Heidelberger Druckmaschinen AG, ofte blot markedsført som Heidelberg, er en tysk producent af offsettrykmaskiner. Virksomheden er med en markedsandel på mere end 47% den største af sin art på verdensplan. Virksomheden har sit navn efter byen Heidelberg i Baden-Württemberg, hvor koncernen har sit hovedsæde. Virksomheden omsatte i 2008/2009 for 2,999 mia. euro og beskæftigede 18.000 medarbejdere.

Heidelberger Druckmaschinen blev grundlagt i 1850.

Arkoffsetudstyr, som det Heidelberg producerer, anvendes til farvede tryksager af høj kvalitet som f.eks. kataloger, kalendre, plakater og labels. Heidelberg producerer både udstyr til prepress, trykning og postpress.

Eksterne henvisninger 

 Heidelbergs internationale hjemmeside

Etableret i 1850
Maskinproducenter fra Tyskland
Druckmaschinen
Hendrik Andriessen

Hendrik Franciscus Andriessen (født 17. september 1892 i Haarlem, Holland, død 12. juni 1981 i Heemstede, Holland) var en hollandsk komponist og organist, som skrev orkesterværker, og en del musik for orgel, 2 operaer, 4 symfonier, og den berømte orkestervariation Variationer over et tema af Kuhnau. Hans far var komponisten Nico Andriessen (1845-1913). Andriessen havde en bror Willem Andriessen (1887-1964) og tre børn Jurriaan Andriessen (1925-1996), Caecilia Andriessen (1931-2019) og Louis Andriessen (1939-2021), som alle var komponister.

Værker

Orkesterværker 
 Symfoniske Fantasie for klaver og orkester (1916)
 4 symfonier (1930, 1937, 1946, 1954)
 Variationer over et tema af Kuhnau (1935)
 Couperin Variationer (1944)
 Ricercare (1949)
 Koncert for orgel og orkester (1950)
 Symfonisk Etude (1952)
 Libertas venit (1954)
 Mascherata (1962)
 Violinkoncert (1969)
 Chromatiske variationer (1970)
 Chantecler (1972)

Kammermusik 
 Sonate, for violin og klaver (1914)
 Sonatina, for bratsch og klaver (1924)
 Sonate, for cello og klaver (1926)
 Sérénade, for fløjte eller violin, violin eller obo, og cello eller fagot (1938)
 Blæserkvintet (1951)
 Ballade, for obo og klaver (1952)
 Sonate, for bratsch og klaver (1967)
 Tre Pezzi, voor fløjte og harpe (1967)
 l'Indifferent, for strygekvartet (1969)
 Divertimento a cinque, for fløjte, obo, violin, bratsch og cello (1972)
 Choral Varié, for 3 trompetter en 3 basuner (1973)

Operaer 
 Philomela (1950)
 De Spiegel van Venetië (Venedigs Spejle) (1967)

Orgelværker 
 Toccata (1917)
 Sonata da Chiesa (1926)
 Passacaglia (1929)
 Sinfonia per Organo (1940)

Korværker 
 Magna Res est Amor (1919)
 Missa in festo Assumptionis beatae Mariae Virginis (1925)
 Missa Simplex (1928)
 Missa pro Defunctis (1931)
 Missa Sponsa Christi (1932)
 Missa Diatonica (1935)
 Missa in festo nativitatis Beatae Mariae Virginis Proprium (1937)
 Missa Christus Rex (1938)
 Hymnus "Frequentemus hodie" (1939)
 Te Deum (1943)
 Missa Lauda Sion (1944)
 Missa Solemnis (1946)
 Hodie Christus natus est (1946)
 Festum Immaculatie Cordis "Beatae Mariae Virginis" (1954)
 Amienj Gospodie (1958)
 Psalm IX (1961)
 La Vierge à Midi (1966)

Sange 
 L'aube spirituelle (1916)
 Miroir de peine (1923)

Kilde 
 Om Hendrik Andriessen
 om Hendrik Andriessen på musicweb-international.com 

Komponister fra Nederlandene
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Organister
Personer fra Haarlem
Hans Bendix

Hans Bendix (født 19. januar 1898 i København, død 10. december 1984) var en dansk tegner, maler og kulturradikal debattør.

Bendix blev uddannet som maler i Paris, London og København og debuterede på Kunstnernes Efterårsudstilling 1922.

I 1925 var han tegner ved Le Quotidien i Paris. Fra 1925 tegnede han til Blæksprutten og i perioden fra 1926 til 1928 til Kritisk Revy. Bendix’ ophold i Paris blev afbrudt af et nødtvunget eksil til  USA i perioden fra 1941 til 1945.

Han blev medredaktør af de antinazistiske tidsskrifter Aandehullet og Kulturkampen.

Bendix var tegner ved Social-Demokraten fra 1922 til 1950. Han viste her sin sans for politisk satire, reportagetegning og ikke mindst teater- og ballettegning og portrætskildring; særligt indlevede af skuespillerinden Bodil Ipsen. Han kunne i en minimal ekspressiv streg fastholde flygtige bevægelser, mimik og personlighed. 

Fra 1950 til sin død tegnede han til dagbladet Politiken og var  medredaktør af Hjemmets Søndag fra 1948 til 1950. Bendix' stil var let og yndefuld og viste sig til tider i skildringer af unge kvinder, og han lagde ikke skjul på sin inspiration fra og begejstring ved fransk kultur og kunst.

Bendix var medlem af af Grønningen fra 1926 og blev æresmedlem i 1976, og han var medlem af Vrå-udstillingen fra 1964. Han er repræsenteret på udenlandske og danske museer og havde separatudstillinger bl.a. i Kunstforeningen 1941, 1958 og 1972, en retrospektiv udstilling i Kunstindustrimuseet 1973 og Nasjonalgalleriet, Oslo 1974.

Bendix blev tildelt Købke-stipendiet i 1925, Eckersberg Medaillen i 1951, Storm Petersen Prisen i 1962,  Norsk-dansk Legat i 1973, Ingenio et arti og blev Ridder af Dannebrog. Bendix var formand for Danske Bladtegnere fra 1949 til 1960, derefter æresmedlem, og formand for Ligaen for Tolerance i perioden fra 1948 til 1958, derefter æresmedlem og medlem af Socialdemokratiets kulturudvalg fra 1965.

Et udvalg af Hans Bendix' portrætter af bl.a. kendte internationale kunstnere er samlet i bogen Krop og kontrafejer (1974) og Hvad jeg skrev, det tegnede jeg (Politikens nytårsbog, 1967). Han virkede også som kunst- og litteraturanmelder, udgav rejsebøger med egne illustrationer, bøger med teatertegninger og samtaler med tidens mestre i billedkunst. Hans erindringer er udgivet i fire bind (1967-75), omfattende Troskyldigt forår (memoirer I, 1967), Urolig sommer (memoirer II, 1969), Spraglet efterår (memoirer III, 1973) og Lun vinter (IV, 1975).

Hans Bendix er begravet på Garnisons Kirkegård.

Udvalgt bibliografi

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974

Eksterne henvisninger 
 
 

Riddere af Dannebrog
Tegnere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Rejsebogsforfattere fra Danmark i 1900-tallet
Selvbiografer fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Personer fra København
Illustratorer fra Danmark
Kulturradikale personer
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Hans
Modtagere af Ingenio et arti
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Journalister ved Politiken
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Léon Orthel

Léon Orthel med det fulde navn Wilhelm Leonardus Franciscus  Orthel  (født 4. oktober 1905 i Roosendaal – død 6. september 1985 i Den Haag, Holland) var en hollandsk komponist. Orthel var en af Hollands betydelige symfoniske komponister i det 20. århundrede. Han skrev værker i alle genrer, men er mest kendt for sine orkesterværker og sine 6 symfonier.

Udvalgte værker 
 Symfoni nr. 1 (1931–1933) - for orkester
 Symfoni nr. 2 "Lille Symfoni" (1940) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1943) - for orkester
 Symfoni nr. 4 "Symfoni Koncertante" (1949) - for klaver og orkester
 Symfoni nr. 5 "Indledende musik" (1959-1960) - for orkester
 Symfoni nr. 6 (1960-1961) - for orkester
 2 Violinkoncerter (1949-1971) - for violin og orkester 
 Strygekvartet (1964) 
 "Capriccio" (1939) - for violin and klaver
 3 Sange  (1943) - for sopran, tenor og klaver

Kilder 
 Biografi af Leon Orthel på leonorthel100.com 

 om Leon Orthel

   om Leon Orthel på musicweb-international.com 

Komponister fra Nederlandene
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Tristan Keuris

Tristan Keuris (født 3. oktober 1946 i Amersfoort – død 15. december 1996 i Amsterdam) var en Hollandsk komponist. Han bevægede sig mellem serialisme og minimalisme og producerede en meget stærk personlig stil i form af sine orkesterværker. Specielt i sine to Violin Koncerter (1984 & 1995) som er i Bartóks ånd, men med en mere varm tone og et mere muntert væsen. Keuris komponerede også 2 symfonier, koncertmusik, kammermusik etc.

Udvalgte værker 

 Saxofonkoncert (1971) - for saxofon og orkester
 Symfoni (1974) - for orkester
 Klaverkoncert (1980) - for klaver og orkester
 Violinkoncert nr. 1 (1984) - for violin og orkester
 "Symfoniske Transformationer" (1987) - for orkester
 "Tre Michelangelo Sange" (1990) - sange
 Orgelkoncert (1993) - for orgel of orkester
 Symfoni i D (1995) - for orkester
 Violinkoncert nr. 2 (1995) - for violin og orkester
 "Arcade" (1996) - for orkester

Kilde 
  om Tristan Keuris på musicweb-international.com 

Komponister fra Nederlandene
Brooklyn Museum

Brooklyn Museum er det andetstørste kunstmuseum i New York City og blandt de største i USA. Det er beliggende i bydelen Brooklyn og har en samling bestående af over halvanden mio. objekter lige fra forhistoriske egyptiske værker til samtidskunst. Omkring 500.000 besøger museet årligt.

Museumsbygningen er 52.000 m² stor og tegnet af McKim, Mead, and White i Beaux-Arts-stil. Det blev indviet i 1897. 

Fra 1997 til 2004 hed museet Brooklyn Museum of Art.

Eksterne henvisninger 
 Brooklyn Museums hjemmeside

Museer i USA
Museum
Museer etableret i 1897
Tribute in Light

Tribute in Light er 88 projektører placeret ved siden af det sted, hvor World Trade Center, stod i New York, USA indtil 2001, der danner to lodrette kolonner af lys til minde om angrebene den 11. september.

Den blev lanceret i 2003 for at markere toårsdagen for angrebet, og er blevet tændt hvert år den 11. september. Man havde ellers meddelt at 2008 skulle være det sidste år for Tribute in Light, men igen i 2009 var lysene tændt.

Den 17. december 2009, blev det bekræftet, at hyldesten vil fortsætte frem til 2011 indtil tiårsdagen for angrebene.

Eksterne henvisninger 

Terrorangrebet 11. september 2001
Belysning
New Yorks historie
World Trade Center
Højspænding

Højspænding betegner en høj elektrisk spænding. I følge International Electrotechnical Commission (IEC) betegnes spændinger større end 1.000 V vekselstrøm eller 1.500 V jævnstrøm som højspænding. 

Når el-distributørerne anvender højspændingsledninger, skyldes det, at modstanden i ledningerne ville bevirke, at en spænding udsendt fra elværket på 230 V, ville være faldet for meget, inden den nåede frem til forbrugerne. Ved at anvende højspændingsledninger mistes relativt mindre af spændingen undervejs, og den omdannes så til 230 V på transformerstationerne. 

Der findes særlige sikkerhedsregler for udformningen og driften af højspændingsanlæg og -ledninger grundet den fare, der er forbundet med højspænding. Udover højspændingsledninger anvendes højspænding til elforsyningen af elektrificerede jernbanestrækninger, fx er der 1.650 V højspændingsledninger over Københavns S-tog, og øvrige danske elektrificerede baner bruger 25 kV.

På højspændingsanlæg i Danmark anvendes af økonomiske grunde flere niveauer; 500 kV, 400 kV, 220 kV, 132-150 kV, 50-60 kV og 10-20 kV.

Højspændingsanlæg og sundhed 
Den sundhedsmæssige konsekvens af at bo nær højspændingsledninger blev debatteret fra 1970'erne. Man havde mistanke om, at risikoen for at få kræft blev øget, men epidemiologiske undersøgelser viste blandede resultater. En metaanalyse af forskningsresultaterne påviste imidlertid i 1996, at der ikke er nogen sundhedsmæssig risiko ved at bo tæt på en højspændingsledning. Først ved magnetfelter, der er 1.000-10.000 gange kraftigere end de er ved højspændingsledninger, ville der kunne påvises celleforandringer. 

Studier fra England og Wales har dog påvist, at 1% af leukæmitilfældene hos børn vil være begrundet i, at børnene boede indenfor 600 m. af en højspændingsledning. Man ved blot ikke, hvorvidt sammenhængen er reel eller tilfældig.

En spansk epidemiologisk metaanalyse påviser sammenhæng mellem Alzheimers og eksponering fra lavfrekvente magnetiske og elektriske felter.

Højspændingsnet i Danmark

Højspændingsnetsmaster i Danmark
 Donaumast
 Y–mast
 Eifelmast
 Eaglemast
 Rørmast
 H–mast

Foreslået højspændingsmaster
 Stealthmast

Planlagt og foreslået højspændingsforbindelse
Højspændingsforbindelsen Idomlund-Grænsen
Højspændingsforbindelsen Asnæsværket-Kyndbyværket

Referencer

Se også 
 Koronaudladning

Eksterne henvisninger 

Elektricitet
Forstoppelse

Forstoppelse, obstipation eller konstipation (af latin: constipatio) er en tilstand i fordøjelsessystemet, der indebærer hård afføring, der er vanskelig at komme af med. Tilstanden kan være ekstremt smertefuld og kan være begrundet i kost, mangel på væske eller motion, hormonforstyrrelser, anatomiske forhold eller medicinering. Mens forstoppelse i mange tilfælde er uskadelig, kan den i andre være et symptom på sygdom. 

Behandlingen sker ved afføringsmidler, ændring af kostvaner, og i sjældne tilfælde et kirurgisk indgreb.

Færre end 3 afføringer ugentligt, langvarige toiletbesøg med besværlighed og ømhed ved endetarmen og hård, knoldet afføring opfattes normalt som forstoppelse.

Se også

Referencer 

Mave- tarmkanalens sygdomme
Skiskydning under vinter-OL 2010 – Herrernes sprint

Herrernes sprint i skiskydning under Vinter-OL 2010 blev afholdt i Whisler Olympic Park 14. februar 2010.

Resultater 

SIL = Sluttede ikke løbet

Vinter-OL 2010
Hurtigløb på skøjter under vinter-OL 2010 – Kvindernes 3000 meter

Kvindernes 3000 meter hurtigløb på skøjter under Vinter-OL 2010 blev afholdt 14. februar 2010 i Pacific Coliseum, Vancouver.

Resultater 

Vinter-OL 2010
Otto Johann Müller

Otto Johann Müller (født 12. december 1692, død 26. maj 1762) var en holstensk arkitekt.

Den militært uddannede Otto Johann Müller blev i 1735 Claus Stallknechts efterfølger som kongelig landbygmester i hertugdømmerne. 1760 gik han af og blev efterfulgt af Johann Gottfried Rosenberg. Müller fik ingeniørkaptajns karakter 23. november 1739, majors karakter 26. oktober 1746, men var vist ikke fast ansat som officer, for da han 1754 ansøgte om tilladelse til at bære porte d'épée (kårdegehæng), blev anmodningen afslået, og han nævnes ikke i etaterne. Hans værker er for få og spredte til, at man kan fælde en dom om hans evner. Hans hovedværk er Uetersen Klosterkirke, der dog udførtes sammen med Jasper Carstens, der antages at være den egentlige kreative kraft bag designet.
 
Han ægtede 25. april 1738 Maria Charlotte Amalie Nissen (14. maj 1711 i Slesvig by – 1771), datter af købmand Johan Nissen og Augusta Elisabeth Paulsen og adoptivdatter af borgmester i Slesvig by Otto Hinrich Böhne.

Værker 

 Udkast til Nordertor på Gottorp Slot (1722)
 Tegning til pastor Schultz' hus i Altona (1727, Københavns Stadsarkiv)
 Restaurering og delvis nyopførelse af Duborg Slotsmølle ved Flensborg (1735)
 Ombygning af amtsgården i Slesvig by (1741-42)
 Økonomibygning ved herregården Gelting i Angel, efter tegning af Cay Dose (1746 og 1753)
 Ledelsen af opførelsen af Uetersen Klosterkirke, efter tegning af Jasper Carstens (1747-50)
 Ombygning af Husum Slot (1750-52, udført af Cay Dose)
Projekter:
 Tugthusbygning ved Duborg Slot, Flensborg (1736-38)
Tilskrivninger:
 Tegningerne i Laurids de Thurah: Den danske Vitruvius, II, 1749 (slottene i hertugdømmerne og grevskaberne)
 Istandsættelse og ombygning af kirken i Bøl i Slesvig (1750)
 Postholdergården, Søndergade 20, Aabenraa (1755)

Kilder 
 B.L.G., "Otto Johann Müller", i: Merete Bodelsen og Povl Engelstoft (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon København: Aschehoug 1947-52.
 Allan Tønnesen, "Otto Johann Müller", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.

Litteratur 
 Hermann Heckmann, Baumeister des Barock und Rokoko in Mecklenburg, Schleswig-Holstein, Lübeck, Hamburg, Berlin: Verlag Bauwesen 2000. 

Arkitekter fra Danmark
Arkitekter fra Tyskland
Danskere i 1700-tallet
Barokarkitekter
Personer fra Holsten
Ingeniørofficerer fra Danmark
Holger Fink

Holger Fink (16. juli 1879 i Stubbom – 21. august 1959) var købmand og borgmester i Aabenraa, broder til arkitekt Jep Fink.

Holger Fink var landmandssøn, blev uddannet i forretninger i Vejen, Broager og Flensborg samt på Jyllands handelsakademi og slog sig ned som købmand i Aabenraa. Han var borgmester i Aabenraa 1920-1946, medlem af Nationalbankens repræsentantskab 1923-36, af Danmarks Nationalbanks bestyrelse og repræsentantskab fra 1936, formand i Sønderjyllands Kreditforening, formand i bestyrelsen for A/S Cimbria, medlem af bestyrelsen for A/S Aabenraa Kul-Kompagni fra 1920, for A/S De Danske Spritfabrikker og for A/S Danisco, medlem af direktionen for A/S Sønderjydsk Frøforsyning, Frøavl og Frøhandel, medlem af Turistrådet, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1957

Litteratur 
 Biografi i Dansk Biografisk Leksikon, 2. udgave

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Aabenraa
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre i Aabenraa
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
SLØJD (blad)

SLØJD var et tidsskrift, der var organ for Danmarks Sløjdlærerforening, efter at denne blev dannet ved sammenlægning af Dansk Sløjdlærerforening og Sløjdforeningen af 1902 i 1978.

Fra 1. juli 2015 er Danmarks Sløjdlærerforening og Danmarks Håndarbejdslærerforening sammenlagt til en ny fælles forening for lærere i håndværk og design, idet sløjd og håndarbejde med virkning fra 2015 er sammenlagt til det nye fag Håndværk og Design.

Bladets forgængere, Sløjdbladet og Dansk Skolesløjd havde holdt et klassisk afdæmpet præg med megen tekst og uden brug af farver. Afløseren, SLØJD, var meget peppet op, og i tidsskriftet Folkeskolens jubilæumsnummer fem år senere, i januar 1983, blev de faglige foreningers 16 forskellige blade anmeldt, og SLØJD blev udnævnt til at være den »største overraskelse blandt de 16«, og det hed bl.a.: »... frapperende anderledes. Smart format, lækker forside, elegant nutidigt lay-out, informative illustrationer og en fin balance mellem teoretisk og praktisk stof ...« – Nu tre årtier senere er den nye stil stadig tidssvarende, farvebillederne er blevet bedre i kvalitet, og bladet henvender sig på indbydende vis til fagkredsen.

Fra 2016 er tidsskriftet SLØJD blevet efterfulgt af det nye tidsskrift Håndværk & Design med Karsten Bjerregaard som redaktør.

SLØJD's redaktører 
 1978-1979 Bent Rasmussen, Hammershøj
 1979-1991 Lars Skibelund, Brabrand
 1992-1995 Allis Bruun Pedersen, Silkeborg
 1996-2004 Søren Møller, Hjørring
 2004-2008 Peter Bjørn From, Frederikshavn
 2008-2015 Karsten Bjerregaard, Arden

Sløjd
Blad
Sløjd
Sløjd
The Cult

The Cult er et rockband fra Storbritannien. Bandets største succes er albummet Love fra 1985 som til dato er solgt i mere end 2.5 mio. eksemplarer.

Diskografi 
 Dreamtime (1984)
 Pure Cult for rockers ravers lovers and sinners (1984)
 Ressurection joe – she sells sanctuary (1984)
 Love (1985)
 Rain – revolution (1985)
 Electric (1987)
 Love Removal Machine – Lil'Devil (1987)
 Sonic Temple (1988)
 Fire woman – edie ciao baby – sun king (1989)
 Ceremony (1991)
 Sanctuary mcmxciii (1992)
 The cult (1994)
 Beyond good and evil (2001)
 The demo sessions (2002)
 Born into this (2007)

Musikgrupper fra Storbritannien
Jamie Lidell

Jamie Lidell er en sanger/producer fra Storbritannien.

Diskografi

Albums

EP'er
Freekin the Frame (1997)
3 4 U (2020)

Eksterne henvisninger 

Musikere fra Storbritannien
Tjek fødselsår