kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bromeret flammehæmmer

En bromeret flammehæmmer er en organisk kemisk forbindelse, en kulbrinte, ofte en diphenylether, substitueret med bromatomer. 

Bromerede flammehæmmere anvendes for at øge brandsikkerheden i en lang række produkter, hovedsageligt forbrugerelektronik og plastic, men også i f.eks. gulvtæpper. Indholdet af brom gør, at produktet får vanskeligt ved at brænde. Via en såkaldt dekomponering frigøres bromatomerne, der fungerer som reduktanter og hæmmer en oxidationsreaktion. Således stopper den bromerede flammehæmmer branden allerede inden den er gået i gang.

Der findes ca. 40 forskellige bromerede flammehæmmere, der alle produceres uden for Danmark. Bromerede flammehæmmere indeholder bl.a. bisfenol A. De kom frem i 1978, hvor de erstattede PCB som brandhæmmer.

De bromerede flammehæmmere har en række uheldige konsekvenser. De kan afdampe fra produkterne og dermed indåndes af mennesker. De er mistænkt for at være hormonforstyrrende og være årsag til fosterskader og kræft, og visse af stofferne ophobes i miljøet. EU forbød i 2004 to af de mest problematiske bromerede flammehæmmere, penta-BDE og octa-BDE, og EU-Kommissionen har bebudet at den vil anbefale et forbud af deca-BDE.

I computer server-rum er indholdet af bromerede flammehæmmere (PBDE) målt til 10,848 pg/m3, hvilket svarer til et dagligt indtag på 0.065 µg/dag for folk der opholder sig i server-rummet.

Eksterne henvisninger 
 Biosite.dk om bromerede flammehæmmere

Noter 

Persisterende organiske forurenere
Organiske bromforbindelser
Hormonforstyrrende stoffer
Kræftfremkaldende stoffer
Operahuset i Oslo

Operahuset i Oslo er Norges nationale operascene, der anvendes af Den Norske Opera & Ballett.

Operahuset er placeret i bydelen Bjørvika  i Oslo centrum. Det er opført af det offentligt ejede Statsbygg og tegnet af arkitektfirmaet Snøhetta, der vandt en international arkitektkonkurrence. Bygningen er 38.500 m² stor og har kostet 3,9 mia. norske kroner at opføre. Hovedscenen er 16 meter bred og kan gøres op til 40 meter dyb.

Ideén om et operahus i Oslo blev første gang lanceret i 1917, hvor skibsrederen Christian Hannevig tilbød at finansiere projektet. Det blev ikke til noget, da han gik personligt konkurs. Nye forsøg på at bygge en opera blev gjort både i 1920'erne og i 1946. Den Norske Opera flyttede scene fra Nationaltheatret til Folketeatret i 1959. I 1989 påbegyndte Den Norske Opera et udredningsarbejde om mulighederne for at opføre et operahus i Oslo. Efterfølgende fulgte en lang og omstridt offentlig debat om, hvorvidt det var fornuftigt at bygge operahuset. Der blev stillet spørgsmålstegn ved prisen, behovet og bygningens arkitektoniske fremtoning – en debat, der i øvrigt er fortsat efter byggeriets blev påbegyndt og sågar efter, at operahuset er åbnet. I løbet af de 40 første år ville udgifterne til den nye bygning blive i hvert fald 17 milliarder kroner højere, end hvis operaen var fortsat som før i Folketeateret ved Youngstorvet. Stortinget besluttede i 1999, at operaen skulle placeres i Bjørvika og ikke på den nedlagte Vestbanen, som ellers tidligere havde været på tale.

Åbningsforestillingen blev holdt den 12. april 2008 og blev sendt direkte på den statlige tv-kanal NRK1. Blandt gæsterne til åbningen var det norske kongepar, kong Harald og dronning Sonja, Tysklands forbundskansler Angela Merkel og Norges statsminister Jens Stoltenberg.

Galleri

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 Operahusets hjemmeside  (norsk)
 Arkitektfirmaet Snøhettas hjemmeside om Operahuset 
 Temaartikkel på visitnorway.com/dk om Operahuset 
 

Oslo
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Oslo
Seværdigheder i Oslo
Kultur i Oslo
Else Husted Kjær

Else Husted Kjær (født i 1948 i Vemb, Jylland) er en dansk billedkunstner, maler, digter, poet og foredragsholder.

Efter bestået realeksamen tog Else Husted Kjær handelsskoleeksamen og kom dernæst i lære som defektricelærling (defektriceelev) på et apotek. Da hun efter tre år blev udlært som defektrice, søgte hun optagelse på Aarhus Universitet, hvor hun i fem år studerede litteraturhistorie – dog uden at færdiggøre sine studier.

Else Husted Kjær debuterede som kunstner i 1970, hvor hun udstillede sine kunstværker på Lemvig Museum og på Færøernes Kunstmuseum i Thorshavn. I 1988 fik Else Husted Kjær sin debut som digter med lp-albummet Folk og Fjord, som indeholdt 12 af hendes digte i viseform.

I dag driver Else Husted Kjær sit eget galleri kaldet Poesigaardens Galleri (eller blot Poesigaarden) i Vemb.

Eksterne kilder, links og henvisninger 
 Else Husted Kjærs hjemmeside 
 Poesigaardens Galleris hjemmeside 
 Foredragsportalens informationsside om Else Husted Kjær 
 Informationsside om Else Husted Kjær 
 Lemvig.nu's informationsside om Else Husted Kjær 

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Digtere fra Danmark
Malere fra Danmark
Kunstnere fra Danmark
Foredragsholdere fra Danmark
Defektricer
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Emanuel Leutze

Emanuel Gottlieb Leutze (født 24. maj 1816, død 18. juli 1868) var en tyskfødt amerikansk maler. Leutze blev født i Schwäbisch Gmünd i Württemberg i Tyskland, flyttede til Amerika som barn og returnerede som voksen. Han er mest kendt for maleriet Washington Crossing the Delaware. Det ejes af Metropolitan Museum of Art i New York.

Eksterne henvisninger 

Malere fra USA
Tysk-amerikanere
Amerikanere i 1800-tallet
Olavskirken

Olavskirken (Ólavskirkjan) fra ca. 1250, er en sognekirke beliggende i Kirkjubøur på det sydvestlige Streymoy. Den er Færøernes ældste kirke, som stadig er i brug.
De berømte, udskårne Kirkjubøur-stole, kommer fra denne kirke. De opbevares nu på Færøernes Nationalmuseum i Tórshavn.

Den 21,8 meter lange og 7,5 meter brede kirke er bygget af kampsten, som er hvidpudset på begge sider. Det nuværende kirketårn blev bygget i 1855.

Olavskirken er opkaldt efter den norske konge Olav den Hellige (995-1035), og fra 1111 til 1538 havde Færøerne sit eget bispedømme med Olavskirken som hovedkirke.

Færøernes berømteste biskop var Erlendur fra 1269 til 1308. Det siges, at han skrev Fårebrevet (1298) og at det var ham, der omkring år 1300 byggede Magnuskatedralen.

Fra 1963-66 var der omfattende arkæologiske undersøgelser under kirken, og det viste sig at der allerede efter kristendommens indførelse på Færøerne har stået en kirke på samme sted som den nuværende kirke. Der blev i alt opdaget tre kirkegulve fra middelalderen. Under det ældste gulv blev der fundet 5 mønter, hvoraf den ældste var en engelsk mønt præget i tidsrummet 1223-1235. I koret fandt man endvidere to biskopgrave fra det 13. århundrede og en forgyldt biskopstav af træ, som nu kan ses på det færøske nationalmuseum. En kopi af biskopstaven befinder sig i en glasvitrine i kirken, og de to gravstene er i dag opstillet i koret.

1875 blev kirken restaureret og af provst V. U. Hammershaimb den 15 december indviet igen. Ved restaureringen blev det gamle inventar ubrugeligt og provstiet besluttede derfor at tilbyde »Det kongelige Museum for de nordiske Oldsager« genstandene fra kirken mod et bidrag til en ny altertavle på 200 kroner. Først i 2002 kom de værdifulde stole tilbage til Færøerne, og er nu udstillet på Færøernes Nationalmuseum i Tórshavn. På museet befinder der sig også en velbevaret udskåret "Maria med Jesusbarnet" af formodentlig angelsaksisks oprindelse fra slutningen af det 11. århundrede, der indtil 1875 befandt sig i Olavskirken. I 1959 fjernede man det hvide kalklag, og den orginale bemaling kom frem, og den regnes nu for at være en af Nordens kønneste træskulpturer fra middelalderen.

Et andet af kirkens klenodier er Jesus Kristusfiguren fra tiden mellem 1450 og 1500.

På kirkens nordmur ses et lille hul, hvor spedalske indtil 1740 udenfor måtte følge gudstjenesten. På denne måde kunne de også deltage i altergangen.

1965-67 blev kirken restaureret, og genindviet den 3. september 1967. Alterbilledet, som forestiller en fiskebåd, er malet af Sámal Mikines. Indgangportens glaskunst er lavet af Tróndur Patursson.

Litteratur 
 Steen Ulrik Johannessen: Turen går til Færøerne side 39 
 Jákup Pauli Gregoriussen: Eldru hválvkirkjurnar. Velbastað: Forlagið í Støplum, 1997  side 306-308
 Jóannes Patursson: Tættir úr Kirkjubøar søgu. 1966
 James Proctor: Engelsk rejsefører. side 78

Eksterne henvisnginer 

Kirker på Færøerne
Middelalderlatin

Middelalderlatin er sproget latin, som det blev talt og skrevet i middelalderen.

Middelalderen var en periode på mange hundrede år med stor sproglig udvikling inden for perioden. Latin var uddødt som modersmål omkring slutningen af antikken, og det var et lingua franca – et fælles tale- og skriftsprog for munke og lærde, der havde andre sprog som modersmål.

Middelalderlatin er en videreførelse af klassisk latin fra århundrederne omkring Kristi fødsel, og skrifterne er præget af skribenternes modersmål i ordforråd og grammatisk opbygning. Nogle tekster er stærkt præget af den tid og den kultur, de er opstået i, mens andre er strengt klassiske med Cicero som forbillede og med kun få middelalderlatinske gloser for nye begreber.
Det giver fingerpeg om tekstens oprindelse inden for tid og sted.

Ordbøger 
 Bente Friis Johansen et alii: Ordbog over dansk Middelalderlatin / Lexicon Mediae Latinitatis Danicae. Århus Universitetsforlag, 1987 ff.
 Vademecum in opus Saxonis et alia opera Danica compendium ex indice verborum Dansk online middelalderlatinsk ordbog over Saxo og samtidige danske forfattere, der skrev på latin. Udarbejdet af professor Franz Blatt og lektor Reimer Hemmingsen.

Om middelalderlatin 
 Lars Bøje Mortensen: Middelalderlatin – hvad var, og hvad er meningen? (på norsk)

Se også 
 Du Cange

Latinsk sprog
Latin
Litteratur fra middelalderen
Universitetet i Tel Aviv

Universitetet i Tel Aviv (hebraisk: אוניברסיטת תל־אביב, את"א) er Israels største universitet samlet på et sted. Omkring 29 000 studenter studerer ved universitetet (2006).

Universitetet i Tel Aviv blev grundlagt i 1956 da Tel Aviv-skolen for retsvidenskab og økonomi, instituttet for naturvidenskab og instituttet for jødiske studier slog sig sammen for at holde et universitet. Det blev selvstændigt fra bykommunen Tel Aviv i 1963 da universitetsområdet blev etableret i Ramat Aviv, nord for Tel Aviv. Universitetet i Tel Aviv består af ni faktulteter, 106 departementer og 90 forskningsinstitutter.

Berømte studerende 

Etgar Keret
Ilan Ramon 
Silvan Shalom
Ariel Sharon 
Ghil'ad Zuckermann

Referencer

Ekstern henvisning 

 Universitetet i Tel Aviv officiel hjemmeside

Uddannelse i Israel
Tel Aviv
Universiteter
Etableret i 1956
Owensboro

Owensboro er en amerikansk by og administrativt centrum i det amerikanske county Daviess County, i staten Kentucky. I 2000 havde byen et indbyggertal på .

Ekstern henvisning 
Owensboros hjemmeside (engelsk)

Byer i Kentucky
Værslev Station

Værslev Station var en dansk jernbanestation lidt nord for landsbyen Værslev.

Historie 
Værslev fik station på Nordvestbanen, der blev indviet 30. december 1874, og blev jernbaneknudepunkt, da Slagelse-Værslev-banen blev indviet 30. april 1898. Disse to strækninger blev drevet af DSB.

Stationen blev lukket i 1964-65 og er i dag kun teknisk krydsningsstation. Persontrafikken Høng-Værslev og godstrafikken Gørlev-Værslev blev indstillet 23. maj 1971, mens Slagelse-Høng nu drives sammen med Høng-Tølløse Jernbane.

Stationsbygningen, der var tegnet af arkitekt A. Ahrens, blev nedrevet i 1973.

Hørve-Værslev 
Privatbanen Hørve-Værslev Jernbane (HVJ) blev indviet 6. maj 1919. Den havde i Værslev egen drejeskive og ensporet remise med overnatningsmulighed for togpersonalet, men der var ikke vandforsyning til lokomotiverne. Det klarede man i Hørve, da vandet i Værslev var uegnet. DSB varetog også stationstjenesten for privatbanen, men lukkede for ekspedition af rejsende og gods i 1955, så HVJ måtte sælge billetter i togene, indtil denne bane blev nedlagt 31. december 1956. HVJ's remise blev solgt til en fabrikant, men nedrevet o. 1970.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Ole-Chr. M. Plum: Med Caroline fra Hørve til Værslev, Dansk Jernbane-Klub 1995, s. 31f.
 www.htmj.dk om Værslev Station
 EVP (Erik V. Pedersen): HVJ - Hørve-Værslev Jernbane

Stationer på Nordvestbanen
Stationer på Slagelse-Værslev-banen
Stationer på Hørve-Værslev Jernbane
Nedlagte jernbanestationer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kalundborg Kommune
Mitokondrielt DNA

Mitokondrier har deres eget arvemateriale, mitokondrielt DNA, mtDNA eller mDNA og også det nødvendige maskineri til syntese af RNA og proteiner. Det mitokondrielle DNA nedarves kun maternelt (fra hunnen). Hver celle har fra 100 til 10.000 kopier af mDNA. Mitokondrielt DNA består af omkring 16.600 basepar. Til sammenligning består det humane kerne-bundne DNA af 3.000.000.000 basepar og chloroplast DNA, ctDNA eller cpDNA af 120.000-170.000 basepar.

Mitokondrielle gener 

Humant mDNA består af 16.569 basepar organiseret i 37 gener, der koder således:
 22 gener for tRNA
 1 gen for rRNA
 1 gen for rRNA, der samtidig koder for proteinet humanin
 13 gener for proteiner i indermembranen.

I modsætning til de andre proteiner forbliver humanin ikke bundet til mitokondrierne, men er en apoptose-hæmmer, der f.eks. fungerer i hjerneceller. På trods af humanins navn findes proteinet i mange dyr.

Oversigt over de mitokondrielt kodede proteiner

Se også 

 Genom

Eksterne links og henvisninger 

 Why do our cell’s power plants have their own DNA? Science
 GENETIC RESEARCH REVEALS AN AMERICAN WOMAN IN ICELAND IN THE 10TH CENTURY. Past Horizons 
 Analyse af ancientDNA. natArk.dk

DNA
Biometri
Hul i hovedet

Hul i hovedet er et nyt (2008) dansk tv-program, der bliver sendt på TV3+. Det hedder Human Tetris, og det gælder om at forme sig som figuren på væggen der kommer kørende mod en. Hvis man gør det forkert, ryger man direkte i poolen bag en. Man score point ved at gennemføre figuren, det som kaldes: (CLEAR). Hvis man ikke gør det står der (NOT CLEAR). I Hul i Hovedet er det Uffe Holm der er vært. 

Den tidligere danske nøgenmodel, Kira Eggers, slog sig alvorligt under optagelserne til showet. Hun fik foden ned i en af skinnerne hvor vægen kører på, hvilket medførte et ophold på hospitalet, samt et sikkerhedstjek af showet.

Kilder 

TV3-programmer
Gameshows fra Danmark
Danske tv-serier fra 2000'erne
Ahuizotl (væsen)

Ahuizotl eller ahuitzotl var et aztekisk fabeldyr, der blev adopteret som kejser Ahuitzotls symbol .

Dyret er delvist hund, delvist abe, den har en lang hale med en abehånd for enden og gemmer sig i dybe vandhuller, hvor den udstøder klynkende lyde for at lokke forbipasserende mennesker nærmere. Når man er kommet nær kanten, svinger den sin hale med den ekstra hånd op og trækker sit offer ned under vandet, lader det drukne og fortærer derefter byttet.

Overnaturlige væsner
Aztekerne
Ahuitzotl

Ahuitzotl (āhuitzotl, udtalt ) var aztekernes ottende hersker, Tlatoani af Tenochtitlan. Han var ansvarlig for en stor del af rigets udvidelse omkring det område, der i dag er Mexico. Dette var desuden en form for magtdemonstration efter sin svagere forgænger. Han kom til magten som Tlatoani i Kaninens 7. år (1486), efter sin forgænger Tízoc's død.

Han var muligvis den største militære leder af det Præcolumbianskske Mesoamerika, og begyndte sin periode ved at undertrykke et Huastecs oprør, og snarligt efter mere end fordoblede arealer under Aztekisk styre. Han erobrede områder fra Mixtec, Zapotec og andre folkeslag langs (nuværende) Mexicos stillehavskyst ned til den vestlige del af Guatemala. Ahuitzotl styrede desuden en større genopbygning af Tenochtitlan inkluderende en udvidelse af Templo Mayor i 1487.

Ahuitzotl døede Kaninens 10. år (1502) og blev efterfulgt af sin nevø Moctezuma II.

Han tog sit navn fra væsenet Ahuitzotl, men tilsyneladende blev denne af aztekerne betragtet som et selvstændigt væsen og ikke blot en myte, der repræsenterede deres hersker.

Kilder 
 Townsend, Richard F. (2000) The Aztecs, Thames and Hudson, New York.
 Hassig, Ross (1988) Aztec Warfare: Imperial Expansion and Political Control. University of Oklahoma Press, Norman.
 Weaver, Muriel Porter (1993). The Aztecs, Maya, and Their Predecessors: Archaeology of Mesoamerica, 3. udg., San Diego: Academic Press. 

Aztekiske kejsere
Nakskov Station

Nakskov Station er en dansk jernbanestation i Nakskov. Den er endestation på Lollandsbanen, som blev indviet 1. juli 1874. Den  har tidligere været endestation på to andre privatbaner: Nakskov-Kragenæs Jernbane (1915-67) og Nakskov-Rødby Jernbane (1926-53). Den nuværende stationsbygning er tegnet af Nakskov-arkitekten Einar Ørnsholt og indviet 24. november 1925.

Nakskov Havnebane 
I 1874 startede havnebanen som et spinkelt hestetrukket spor gennem Nørrevold ud til havnen. Havnebanen blev gradvist udvidet og flere steder anlagt som trestrenget og med normal- og smalsporede sidespor i forbindelse med anlæg af roebanerne. I 1918-19 blev havnebanen flyttet fra Nørrevold mod vest, så den gik gennem  mælkekondenseringsfabrikken "Kondensen". Havnebanen fik senere tilslutning til Rødbybanen ved Løjtoftevej, så den blev en ringbane, der løb gennem havnen og sukkerfabrikken. 

Havnebanens største kunder var Nakskov Skibsværft og sukkerfabrikken. En underleverandør til Vestas modtog de sidste godsvogne omkring 2004. Havnebestyrelsen besluttede 2. september 2008, at jernbanesporene kunne nedlægges. Havnebanens tracé er for det meste bevaret, og skinnerne ligger stadig på en stor del af banen. I efteråret 2017 blev skinnerne taget op langs Winchellsgade, og enkelte stykker blev lagt tilbage for at markere tracéet.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Lokaltog
 havnebaner.dk: Nakskov
 Lollandsbanen-Privat.dk: Havnebaner, Nakskov 
 Nakskov Station på dsb.dk

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Nakskov Havnebane
 Danske jernbaner

Stationer på Lollandsbanen
Station
Avnede Station

Avnede Station er en dansk jernbanestation i Lille Avnede.

Eksterne henvisninger

Lokaltog

Stationer på Lollandsbanen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Lolland Kommune
Søllested Station

Søllested Station er en dansk jernbanestation i Søllested.

Eksterne henvisninger

Lokaltog
 Søllested Station på dsb.dk

Stationer på Lollandsbanen
Station
Ryde Station

Ryde Station er en dansk jernbanestation i Ryde.

Eksterne henvisninger

Lokaltog

Stationer på Lollandsbanen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Lolland Kommune
Mozilla Sunbird

Mozilla Sunbird (eller bare Sunbird) er en kalenderapplikation som kan anvendes i alle styresystemer. Sunbird udvikles af Mozilla Corporation som bl.a. er kendt for webbrowseren Mozilla Firefox og e-mail klienten Mozilla Thunderbird. Sunbird er en del af et projekt kaldet Calendar Project (da.: Kalender projekt) som også indeholder Thunderbirdtilføjelsen Lightning der integrerer en kalender i Thunderbird. Nyeste version af Sunbird er version 0.8 mens den første færdige version af applikationen er planlagt til at udkomme i slutningen af 2008 

Via Sunbird kan brugeren bl.a. abonnere på en eller flere kalendere (som f.eks. Google kalender). Som i Firefox og Thunderbird findes der til Sunbird tilføjelser som kan udvide applikationens funktionalitet. Sunbird udgives som open source software (da.: fri software).

Se også 
 Mozilla Firefox
 Mozilla Thunderbird

Eksterne henvisninger 

 Mozilla Sunbirds officielle hjemmeside (på engelsk)
 Mozilla Sunbirds officielle udviklingsblog (på engelsk)

Referencer 

Software fra Mozilla Foundation
Fri software
Internetprogrammer til UNIX
Internet-software til Linux
Internet-software til OS X
Internet-software til Windows
Sakskøbing Station

Sakskøbing Station er en dansk jernbanestation i Sakskøbing på Lollandsbanen, som blev indviet 1. juli 1874.

Sakskøbing Havnebane 
Havnebanen blev indviet 14. oktober 1918 og udgik mod nordøst fra hovedsporet efter overkørslen på Nystedvej. Den fortsatte nord om sportshallen, over Ellekildevej, gennem et mindre parkanlæg, over Saxes Allé, mod nordvest langs Sakskøbing Å og over Brogade ud i Havnegade på vestkajen, hvor der foruden selve kajsporet også var et læssespor.

Havnebanen blev benyttet op i 1990'erne, men godstrafikken ophørte og sporet blev gradvist fjernet og omdannet til cykelsti. Den sidste rest blev fjernet i januar 2003.

Strækninger hvor banetracéet er bevaret 
½ km af havnebanens tracé er bevaret som asfalteret sti:

Eksterne kilder/henvisninger 

 Lollandsbanen-Privat.dk: Havnebaner, Sakskøbing 
 Lokaltog
 Sakskøbing Station på dsb.dk

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Sakskøbing Havnebane
 Danske jernbaner

Stationer på Lollandsbanen
Station
Grænge Station

Grænge Station er en dansk jernbanestation i Grænge i Toreby sogn på Østlolland.

Eksterne henvisninger

Lokaltog

Stationer på Lollandsbanen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Guldborgsund Kommune
Ø. Toreby Station

Ø. Toreby Station er en dansk jernbanestation i Øster Toreby.

Historie 

Nystedbanen, der blev åbnet i 1910, grenede fra Lollandsbanen her, og et kort stykke af dens spor er bevaret. Nystedbanen anlagde i 1928 et trinbræt, der blev opkaldt efter den daværende landsby Nagelsti 2 km mod syd, for der var dengang ikke noget, der hed Øster Toreby. Nagelsti trinbræts perron lå lige efter et afløbsspor, som sikrede at et tog fra Nysted ikke ved en fejl kørte ud på Lollandsbanen.

Nystedbanens persontrafik stoppede i 1961 og godstrafikken i 1966. Først i 1996, da Øster Toreby var vokset op og Nagelsti var blevet en by, oprettede Lollandsbanen det nuværende standsningssted.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971
 Lokaltog

Stationer på Lollandsbanen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Guldborgsund Kommune
Libu

Libuerne (, R'bw, Ribou eller Labu) var en stamme fra det antikke Libyen, først omtalt i antikke egyptiske tekster fra det nye rige i Egypten, specielt fra det 19. og 20. dynasti. I en inskription beskriver Mernephat hvordan fjendtligheder brød ud mellem Egypten og Libyen, og hvordan libyerne blev besejret . Ramesses III besejrede libyerne i det femte år i sin regeringstid, og seks år senere slog libyerne sig sammen med meshwesherne og invaderede det vestlige nildelta for igen at blive besejret af egypterne. Grækerne indførte brugen af denne stammes navn om indbyggerne i "Libyen", og Nordafrika forøvrigt. Historieskriveren Herodot ville, i lighed med enkelte andre skribenter, indføre navnet for indbyggere af hele det afrikanske kontinent.

Referencer 

Libyen
Derby (flertydig)

Derby kan henvise til flere artikler:
 Derby – en by i Derbyshire, England
 Derby County – en fodboldklub i Derby
 Derby (hestevæddeløb) – en form for hestevæddeløb
 Epsom Derby – et derby i Epsom, England; også kendt som The Derby
 Kentucky Derby – et derby i Louisville, Kentucky
 Derby (brætspil) – et brætspil baseret på hestevæddeløb
 Andre former for sportskonkurrencer, f.eks. lokalderby, Home Run Derby
 Volkswagen Derby – en bilmodel
Derby

Derby  er Englands attendestørste by med omkring 233.700 indbyggere, og ligger i East Midlands. Traditionelt er Derby hovedby i amtet Derbyshire, men i dag administreres Derby som en unitary authority uafhængigt af amtet, mens amtet administreres fra Matlock.

Byen er især kendt for sin porcelænsindustri. Porcelænsproducenten The Royal Crown Derby Porcelain Company, som i 2010 havde 250 års jubilæum, ligger i Derby.

Byen er også hjem for mikrobryggeriet Brunswick Brewery Ltd og for Derby Museum and Art Gallery.

Navn 
Faktisk var det i sin tid danskere, der gav navn til det moderne Derby. Danske vikinger grundlagde Derby som et befæstet sted og siden hen er navnet Derby kommet fra det oldnordiske ord "deor", som betyder "hjortebeboelse".

Se også 
 St Werburgh's Church
 Five Boroughs

 
Enhedslige myndigheder i Midtengland
Cities i Midtengland