kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Boldklubben Viktoria af 1900

Boldklubben Viktoria af 1900 er en fodboldklub i København. Klubbens største resultat blev opnået i sæsonen 1911-12, hvor Københavns fire bedste klubber imidlertid ikke deltog i KBUs turneringer. Viktoria nåede i 1911 for første og eneste gang finalen i KBU's Pokalturnering, hvor holdet tabte 0-5 til Boldklubben Velo, og i KBU's A-række blev holdet nr. 5 i efteråret 1911.

Sidenhen opnåede klubben to sæsoner i Danmarksturneringen i fodbold – i 1928-29 blev klubben nr. 4 i DM-turneringens kreds 5 og i 1931-32 blev holdet nr. 6 (og sidst) i Oprykningsseriens østkreds.

I sæsonerne 1936-37 til 1943-44 spillede holdet i KBU's A-række, og i 1999-2001 opnåede klubben et par sæsoner i Københavnsserien, men ellers har klubben siden afslutningen af anden verdenskrig fristet en tilværelse i KBU's sekundære rækker.

Historie 

Klubben blev stiftet den 22. oktober 1900 af nogle unge mennesker fra en kristelig forening på Østerbro i København. Navnet var Boldklubben af 1900, og klubbens udstyr, en bold, 4 hjørneflag, en skovl, 4 målstænger og de snore som brugtes som "overligger", opbevaredes i en lejlighed på Blegdamsvej 84. Klubben havde hjemme på Københavns Fælled, og omklædningen foregik – uanset vejret – i buskene ved Blegdamsvej, hvor Frimurerlogen nu ligger. Af og til skulle man flytte et par køer og deres efterladenskaber med skovlen, inden man kunne spille fodbold. Det var meget vanskelige forhold, og i årene 1906-09 var klubben derfor reelt død.

Men da Fælleden i 1909 blev omdannet til Fælledparken – uden køer men med lækre, plane baner – trak det atter i de unge mænd fra "Boldklubben af 1900", og de tilmeldte sig KBU's turnering i 1910. KBU omfattede imidlertid på det tidspunkt bl.a. klubberne B.93, B 1903 og B 1908 og ville derfor ikke acceptere flere årstalsklubber. I de år havde flere små klubber engelske navne og andre havde (ligesom skibe) pigenavne. "Viktoria" blev derfor indføjet i klubbens navn, formentlig inspireret af dronning Victoria, som i 1901 var død efter 64 år på den britiske trone. Året efter fik klubben, sammen med de 18 andre fælledklubber, omklædningsrum under den nyopførte opvisningsbane, Idrætsparken.

Berømte spillere 
 Sophus "Krølben" Nielsen spillede som dreng i Boldklubben af 1900 men skiftede omkring 1905 til Boldklubben Frem.
 Egon Weidekamp spillede som dreng i klubben.
 Jørgen Ryg spillede som ung i klubben.

Kilder / eksterne henvisninger 
 Bk. Viktoria af 1900 
 Steen Ankerdal, Niels Rasmussen: På banen – med københavnsk fodbold i 100 år (Københavns Boldspil-Union, 2003)

Fodboldklubber under DBU København
Etableret i 1900
Idrætsklubber på Østerbro
Mønstergenkendelse

Indenfor funktionel programmering betegner termen mønstergenkendelse (eng: pattern matching) muligheden for, at passe værdier op mod mønstre.

En almindelig brug af dette er ved funktionsdefinitioner, hvor funktionen kan deles op i flere tilfælde baseret på et mønster. I Standard ML kunne fakultetsfunktionen for eksempel defineres på følgende måde ved hjælp af mønstergenkendelse:

 fun fact 0 = 1
   | fact n = n * fact (n-1);

Ved denne slags funktionsdefinitioner vil oversætteren vælge det første mønster der passer og eksekvere dette. Kaldes for eksempel fact 3, da checkes værdien 3 først op mod mønsteret 0 og derefter mod mønsteret n.

Mønstergenkendelse bruges ofte i sammenhæng med brugen af algebraiske datatyper, hvor det kan bruges til at differentiere imellem de forskellige tilfælde og hive værdier ud. Her ses et eksempel, der bestemmer, om et element findes i et binært søgetræ i Standard ML:

 datatype itree = Leaf
                | Node of itree * int * itree
 
 fun find _ Leaf = false
   | find v (Node(left, c, right)) =
             if v < c then find v left
        else if v > c then find v right
        else true

Programmering
Theodor Gudman Rohde

Theodor Gudman Rohde (23. juni 1835 i København – 15. maj 1924) var en dansk officer.

Rohdes fader, Andreas Gudman Rohde, var koffardikaptajn og ejer af Rosenborg Mølle, moderen hed
Ingeborg Marie f. Hermansen. Han blev landkadet 1850 og afgik i 1853 fra Landkadetakademiet som sekondløjtnant ved 3. Infanteribataljon med aldersorden fra 1852. Efter at have gjort tjeneste ved artilleriet fra 1856-59 trådte han i 1861 ind på Den kongelige militære Højskole, hvorfra han i 1866 afgik til tjeneste ved Generalstaben. Men allerede under felttoget 1864 havde han haft en sådan virksomhed, i det han i januar blev ansat som adjudant ved 4. Armédivision (Det nørrejyske Armékorps) og deltog i kampen ved Vejle samt operationerne i Jylland, medens han samme år fik premierløjtnants karakter (graden erholdt han i 1866). Fra 1866-72 var han virksom ved Generalstaben og kom der fra til 15., året efter til 5. Bataljon samtidig med at blive udnævnt til kaptajn. Han vendte dog atter i 1876 tilbage til Generalstaben og blev i 1882 souschef ved 1. Generalkommando; fra 1878-82 var han desuden lærer i topografi ved Hærens Officersskole. Ved udnævnelsen til oberstløjtnant 1885 blev han chef for 1. bataljon, var fra 1890-95 stabschef ved 1. Generalkommando, 1893 forfremmet til oberst. 1895-97 var han chef for 6. regiment og udnævntes da til generalmajor og chef for 2. jyske Brigade. 1901 blev han chef for 2. sjællandske Brigade og fik afsked fra Hæren 1905, da han fyldte 70 år.

Rohde, som 3. november 1865 blev gift med Ingeborg Johanne Ragnhilda Smidt (15. februar 1842 – 1. januar 1911), datter af kaptajn og regnskabsfører Carl Jacob Smidt (død 1874), var medlem af mange kommissioner, foretog forskellige tjenesterejser til udlandet (1872, 1884 og 1893) og var attacheret forskellige udenlandske fyrster, deriblandt kronprinsen af Grækenland i 1889 og storfyrsttronfølgeren af Rusland i 1894. I 1898 udnævntes han til Kommandør af Dannebrogordenen af 1. grad. Han var Dannebrogsmand og bar også en række andre ordener.

Kilder 
 Peder Nieuwenhuis, "Theodor Gudman Rohde", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Generalmajorer fra Danmark
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Peter Riegelsen

Peter Riegelsen (1. marts 1751 – 28. oktober 1817 i København) var en dansk søofficer.

Han var søn af pastor Andreas Riegelsen til Jersie (23. september 1689 – 14. marts 1763) og Magdalene Cathrine født de Falsen (13. december 1723 – 1790), blev volontær kadet i Marinen 1765, kadet 1768, sekondløjtnant 1771, premierløjtnant 1780, kaptajnløjtnant 1782, kaptajn 1790, kommandørkaptajn 1800, kommandør 1809 og kontreadmiral 1813.

Efter nogle togter med danske skibe gik Riegelsen 1778-82 i engelsk orlogstjeneste og deltog i den engelske flådes kampe i de vestindiske farvande mod franskmændene; som anerkendelse for sit gode forhold ved denne lejlighed fik han ved sin hjemkomst kaptajnløjtnants karakter samt i års ekstragage, året efter udnævntes han tillige med en del andre officerer, der også havde været i udenlandsk orlogsfart, til generaladjudant. 1796 og 1797 var han chef for kadetskibet, fregatten Frederiksværn, 1797-98 førte han fregatten Thetis, underlagt kommandørkaptajn Steen Andersen Bille, i Middelhavet, hvor han under vanskelige forhold gjorde fortrinlig fyldest ved konvojering af dansk-norske handelsskibe; 1799-1800 var han chef for fregatten Iris på togt til St. Helena, 1801 for linjeskibet Trekroner, som hørte til Billes eskadre på Reden 2. april og således ikke kom til at spille nogen rolle i slaget; 1802 førte han med linjeskibet Louise Augusta en troppetransport til Norge. 1811 blev han forbigået som hvervingschef, og ved reduktionen 1815 afgik han med fuld gage i pension; han døde ugift 28. oktober 1817.

Kilder 
 Carl With-Seidelin, "Peter Riegelsen", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Admiraler fra Danmark
Danskere i fremmed militær tjeneste
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Lantmäteriet

Statens lantmäteriverk eller simpelthen Lantmäteriet er Sveriges Geodatastyrelse.

Lantmäteriet blev oprettet i 1683. Styrelsen er blevet omorganiseret flere gange, senest i 2008. I 1974 flyttede Lantmäteriet fra Stockholm til Gävle.
 
Lantmäteriet står for landmåling og tegning af kort. Lantmäteriet hører under Socialministeriet.

Landmåling i Sverige-Finland 
I 1683 blev det Kungliga huvudlantmäterikontor i Stockholm oprettet som det centrale landmålerkontor for Sverige-Finland.

Fra 1725 var det lenenes landmålerkontorer, der stod for den praktiske udførelse af landmålingen i Finland. En finsk overdirektør var forbindelsesled mellem lenene og hovedkontoret i Stockholm. Den sidste finske direktør fratrådte i 1809. I 1812 fik Finland sit eget hovedkontor for landmåling, først i Åbo og derefter i Helsingfors.

Landmåling i Sverige 
I 1974 blev Statens lantmäteriverk slået sammen med Rikets allmänna kartverk, der var Sveriges geodætiske institut, og det blev bestemt, at hovedkontoret skulle ligge i Gävle i Nordsverige.

I 2008 blev Lantmäteriverket og 21 landmålingsmyndigheder samlet i én myndighed, der fik det officielle navn Lantmäteriet.

Kendte direktører, overdirektører eller generaldirektører 
 1699-1709: Gunno Dahlstierna
 1747-1777: Jacob Faggot
 1958-1959: Gunnar Hedlund (leder af Centerpartiet 1949-1971, indenrigsminister 1951-1957)
 1974–1983: Sten Wickbom (første generaldirektør i Gävle, justitsminister 1983-1987)
 1997-2003: Joakim Ollén (formand for de svenske kommuners landforening 1992-1995)

Kartografi
Svenske myndigheder
Organisationer fra Sverige
Etableret i 1683
Aerografit

Aerografit er en syntetisk skum bestående af en porøs tværforbundet net af carbonrør. Med en massefylde på 0,18 mg/cm3 er det påstået at være det letteste strukturelle materiale. Aerographite blev udviklet af et team af forskere ved University of Kiel og Technical University of Hamburg i Tyskland, og blev først rapporteret i en videnskabeligt tidsskrift i juni 2012. 

Hvis aerografit får en lufttæt let overflade og pumpes lufttom, vil det svæve op i luften, da luft ved jordoverfladen har en højere massefylde på ca. 1,29 mg/cm3.

Kilder/referencer 
 

Carbon
Skum
Menneskeskabte materialer
Nu griber det godt nok om sig

Nu griber det godt nok om sig er den danske musikgruppe De Nattergales syvende album, der blev indspillet og udgivet i 1995. Albummet blev udgivet efter Uffe Rørbæk Madsens forlod gruppen på grund af tinnitus, og det er således Viggo Sommer  og Carsten Knudsen, der medvirker.

Trackliste 
 "Han ska' bare lige ha' det regnet ud"
 "En respektabel mand"
 "Jazz"
 "Dengang a var dreng"
 "Ved Bent og Lisbeths sølvbryllup"
 "Som æt gang en fugl gad og æde"
 "Hitmaker 1"
 "A ska' nok la'være"
 "Hitmaker 2"
 "The Selv Swingers"
 "Hitmaker 3"
 "Nej hvor ku' han synge"
 "Langt fra en ordenlig parkingsplads"
 "Fyraften"

Komponister 
 Viggo Sommer – volkal, bas
 Carsten Knudsen – vokal, guitar, trommer

De Nattergale-album
Georg Wilhelm Otto von Ries

Georg Wilhelm Otto (von) Ries (5. april 1763 i Hanau – 25. september 1846 i København) var en dansk officer og tysk digter.

Officer 
Han var søn af assessor i Rentekammeret og direktør ved Mønten Georg Kraft Ries og Charlotte Christine f. Niemeier og studerede i Giessen, især matematik og militære videnskaber. 1783 kom han til Danmark og blev ansat som løjtnant i det Slesvigske Regiment; 1788 kom han til Generalstaben, 1789 blev han kaptajn og adjudant hos kronprinsen, 1791 kaptajn i Kongens Regiment, senere i Marinekorpset, 1801 generaladjudant og daglig opvartende kavaler hos kongen samt major à la suite ved Landeværnet, 1802 bataljonskommandør ved Nordre sjællandske Landeværnsregiment og 1808 kammerherre. Han gik af som oberst med pension 1809 og bosatte sig i Reinbek ved Hamborg, senere i Altona og Plön, endelig i København. Han udnævntes 1842 til Kommandør af Dannebrogordenen og han døde i København 25. september 1846.

Digter 
Han optrådte ikke uden held som tysk digter og omtales i Adam Oehlenschlägers erindringer (IV, 88 ff.) som en ungdomsbekendt og senere fortrolig ven af denne. Han optrådte også som opfinder på det tekniske område, idet han 1804 modtog Videnskabernes Selskabs medalje for et af ham indsendt Instrument, kaldet "Topognom".

Værker 
 Gedichte, seinen Freunden gewidmet, herausgegeben von Anton Friedrichsen, København: Morthorst 1792.
 Balladen, andere Gedichte und kritische Versuche, København: Det Schubotheske Forlag 1817.
 Adolph Stelzfuss, ein Gedicht für Kinder und Kinderfreunde, Altona 1818.
 Die Sage vom Meister im Osten, allen freien Maurern gewidmet, Altona 1821.
 Knüttelgedichte, Erzählungen, Schwänke und ernste Balladen, Altona: Hammerich 1822.
 Martin Schott, des Kartenmachers Sohn, für Kinder und Kinderfreunde, Hamborg.

Kilder 
 C.A. Nissen, "Georg Wilhelm Otto von Ries", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Thomas Hansen Erslew, Almindeligt Forfatter-Lexicon for Kongeriget Danmark med tilhørende Bilande fra 1814.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Tyskere i 1700-tallet
Tyskere i 1800-tallet
Digtere fra Tyskland
Digtere fra Danmark
Officerer fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Frimurere fra Danmark
Frimurere fra Tyskland
Opfindere fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Hans Henrik Rode

Hans Henrik Rode (9. september 1767 på Frederikshald – 29. december 1830 på gården Søndre Hellerud i Aker) var en dansk-norsk og senere norsk officer.

Karriere under Danmark-Norge 
Forældrene var major Georg Frederik Rode og dennes 1. hustru, Vilhelmine f. Stockfleth. Efter at have gennemgået Landkadetakademiet i København blev han 1784 sekondløjtnant ved Kongens Regiment, ved hvilket han 1790 blev premierløjtnant, 1800 kaptajn ved Holstenske Infanteriregiment og adjudant hos prins Frederik af Hessen, 1803 generaladjudant-løjtnant. 1800-08 var han tillige lærer og inspektionsofficer ved Militærinstituttet i Rendsborg. 1808 blev han major og overadjudant, 1809 oberstløjtnant og fulgte samme år prins Frederik af Hessen til Norge, hvor han siden forblev.

Karriere under Norge og Sverige-Norge 
I 1814 skal han have deltaget i notabelmødet på Ejdsvold 16. februar; i maj samme år blev han af den nyvalgte konge Christian Frederik udnævnt til kammerherre og til oberst. Under årets felttog kommanderede han en brigade, der dog ikke kom i ilden. Endelig blev han i oktober samme år udnævnt til generalkrigskommissær for Land- og Søetaten, hvilken stilling han beholdt til sin død, der indtraf på hans gård Hellerud i Aker 29. december 1830. Han var også blevet Ridder af Nordstjerneordenen og medlem af det svenske Kungliga Krigsvetenskapsakademien.

Til det overordentlige norske Storting i høsten 1814 indleverede Rode sine Bemærkninger til det Spørgsmaal: Kan Krigen med Sverige fortsættes til Fordel for Norge? Endskønt denne betænkning langtfra overalt er uangribelig og på en nutidslæser mangesteds virker naiv og overspændt, var vistnok indtrykket af skriftet et helt andet – nærmest sagligt og beroligende – i hin oprevne og hastemte tid. Fremstillingen gjorde således utvivlsomt sin nytte, idet den forfægtede, at et fortsat forsvar langtfra var håbløst, og – uden at forpurre den fredelige forening – gav de bekymringsfulde blandt Stortingets medlemmer det rygstød, som under forhandlingerne med de svenske kommissærer vel kunne trænges for at opnå de heldigst mulige betingelser for Norge i unionen med Sverige.

Rode blev i 1798 gift med Charite Nicoline Holst (10. juni 1778 – 10. november 1863).

Kilder 
 C.O. Munthe, "Hans Henrik Rode", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 J.B. Halvorsen, Norsk forfatter-lexikon

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Officerer fra Danmark
Officerer fra Norge
Riddere af 1. klasse af Nordstjerneordenen
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Nordmænd i 1800-tallet
Medlemmer af Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Danskere i Tour de France 2012

Denne liste omfatter danskere i Tour de France 2012. Tour de France 2012 startede den 30. juni 2012, hvor 5 danske ryttere stillede til start. De fire af dem kørte for Team Saxo Bank-Tinkoff Bank, mens Lotto-Belisol stillede med én dansk rytter. Foruden deltagende cykelryttere spillede 6 andre danskere en større rolle i løbet.

Den bedst placerede dansker blev Chris Anker Sørensen med sin 14.(?) plads, mens den ene Tour-debutant Michael Mørkøv kørte i den prikkede bjergtrøje på løbets første etaper (2.-7. etape) og desuden to etaper med det røde nummer som den mest angrebslystne.

Ryttere

Medvirkende i holdledelse
Tre hold havde i Tour de France 2012 danskere blandt deres sportsdirektører, mens det nyoprettede Orica-GreenEDGE havde Brian Nygaard med i Frankrig som kommunikationschef og Team Sky Carsten Jeppesen som driftsdirektør.

Referencer

Tour de France 2012
Nordre Skakklub

Nordre Skakklub er en dansk skakklub dannet 1931 i Aarhus. Klubben er medlem af Dansk Skak Union (DSU) og har vundet 13 danske mesterskaber. Klubben har p.t. 53 medlemmer (2012). I 1932 indmeldte klubben sig i Dansk Arbejder-Skakforbund. 

Klubben spiller p.t. i den øverste række xtracon-ligaen.

I 2015 vandt Jørn Sloth fra klubben DM i skak for folk over 65.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skakklubber i Danmark
Sportsklubber i Aarhus
Etableret i 1931
Hans Dall (maler)

Hans Mathias Holten Dall (24. juni 1862 i Øster Skerninge ved Svendborg – 5. december 1920 i Amalfi) var en dansk landskabsmaler.

Dalls uddannelse var tegneundervisning i Svendborg, derefter i malerlære i København dimitteret til Kunstakademiet fra Det tekniske Selskabs Skole og optaget i almindelig forberedelsesklasse september 1880, afgang januar 1889.

Hans Dall havde omfattende produktion af landskabsmalerier med græssende kvæg, marker, kratbuske og træer. Han malede med forkærlighed det åbne land med vidt udsyn til en rolig horisont, der brydes af en enkelt gård og små grupper af træer. Stilistisk og kompositionelt fulgte han den danske landskabstraditions malere som f.eks. Dankvart Dreyer.

Han er begravet på Solbjerg Parkkirkegård.

Hæder 
 Den Sødringske Opmuntringspræmie 1890
 De Bielkeske Legater 1890, 1891
 Akademiets stipendium 1890, 1895
 Den Neuhausenske Præmie 1891
 Krafts Legat 1896 for 3 år
 Kaufmanns Legat 1901
 Det anckerske Legat 1914
 Aarsmedaillen 1916

Værker 
 Bygevejr, motiv fra Hundested (1890, Den Sødringske Opmuntringspræmie)
 Landskab fra Thy efter en regnfuld nat (1891, Den Neuhausenske Præmie)
 Ved Vester Voldgade ud for Vartov (1893)
 Fra Frederiksberg Have (1896, Museet på Koldinghus)
 Aftenbillede. Tisvilde (ca. 1908, ARoS Aarhus Kunstmuseum)
 Italienske motiver (1914, udstillet 1915)
 Efterårsdag i en gammel park (1916)
 Morgensol i vængerne (1916, Aarsmedaillen)
 Aftensol, Arild (1917)
 Regnvejr (1918)
 I en gammel allé ved Løvenborg (1919)
 Trægruppe fra Løvenborg (1919)
 Uvejr, Haga (1920)
 Efterårsskov (Museum Sønderjylland)

Kilde og eksternhenvisning

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Personer fra Fyn
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Landskabsmalere
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af De Neuhausenske Præmier
Grevskabet Hanau

Grevskabet Hanau () var et rigsumiddelbart grevskab i det Tysk-romerske rige, der eksisterede fra 1429 til 1821. Dets område lå overvejende øst for Frankfurt am Main i den nuværende tyske delstat Hessen. 

Fra 1456 til 1642 og fra 1685 til 1712 var det delt i grevskaberne Hanau-Münzenberg og Hanau-Lichtenberg. Efter begge linjer uddøde, blev Hanau-Münzenberg arvet af Landgrevskabet Hessen-Kassel, mens Hanau-Lichtenberg blev arvet af Landgrevskabet Hessen-Darmstadt i 1736.

Hanau
Hanau
Hanau
Hanau
Hans Dall

Hans Dall er navnet på flere personer:

 Hans Dall (maler) (1862-1920) – dansk maler (Hans Mathias Holten Dall)
 Hans Dall (arkitekt) (1937-2009) – dansk arkitekt
Hans Dall (arkitekt)

Hans Dall (14. maj 1937 i København – 12. januar 2009) var en dansk arkitekt.

Hans Dall var søn af oberstløjtnant Martin Dall og hustru Vita Dall, blev uddannet på Kunstakademiets Arkitektskole 1963-66 og etablerede i 1968 tegnestuen Dall & Lindhardtsen sammen med Torben Lindhardtsen.

Tegnestuens produktion præges af store, enkle former i en robust udformning, fx Holstebro bibliotek og Rådhus (1980-86). Bygningerne er ofte rejst med anvendelse af markante, synlige betonkonstruktioner suppleret med tegl, fx Centralsygehuset i Slagelse (1983-88). Større anlæg som Aalborg Universitetscenter (1976-90) er ofte disponeret over et strukturalistisk gridnet.

Detaljeringen er ligeledes rustik, og interiørerne har ofte udendørskarakter. Denne tilslutning til brutalismen forsvandt efterhånden i Hans Dalls senere produktion fra slutningen af 1980'erne og fremefter.

I 1981 og 1986 modtog Dall sammen med Torben Lindhardtsen henholdsvis Træprisen og Betonelementprisen (for Melsen Tryk i Aalborg). Hans Dall var 1991-2000 kongelig bygningsinspektør.

Han ejede fra 1980 til sin død herregården Buderupholm. Sammen med hustruen Hanne Dall etablerede han Buderupholmfonden, som uddeler rejselegater til arkitektstuderende.

Værker 
Sammen med Torben Lindhardtsen:
 Aalborg Universitetscenter (1976-90)
 Holstebro Bibliotek og Holstebro Rådhus (1980-86)
 Ballerup Bibliotek, Ballerup (1982)
 Centralsygehuset i Slagelse (1983-86)
 Melsen Tryk, Aalborg (tildelt Betonelementprisen 1986)
 Aalborg Medborgerhus med hovedbibliotek og byrådssal (1979-1980)
 TV Midtvest, Holstebro (1989)
 Europahallen i Aalborg, handelsskole og kontorhus- og boligkompleks ved Aalborg havnefront
 Novi, Nordjyllands Videnpark
 Nye anlæg i Zoo København

Kilder 
 Hans Dall i Den Store Danske

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Kongelige bygningsinspektører
Modernistiske arkitekter
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Fondsstiftere fra Danmark
Filantroper fra Danmark
Personer fra København
Møbelarkitekter fra Danmark
ICarly (sæson 6)

Sjette og sidste sæson af iCarly begyndte på Nickelodeon den 24. marts 2012. 
Den 17. maj 2012, blev det meddelt, at denne sæson bliver den sidste sæson af iCarly, og seriens finale vil blive sendt i november 2012. . Men Nickelodeon har meddelt at fra og med episoden "iShock America" starter der en ny sæson. iCarly vist sin episode nummer 100, som er den første af alle Dan Schneider shows, som når op på 100 episoder.

Medvirkende

Gæstestjerner

Episoder

Kilder 

Sæsoner af iCarly
Morten Therkildsen

Morten Therkildsen (født 24. september 1983) er en dansk cykelrytter, der kører BMX og cykelcross. Han er udtaget til OL i London 2012 i BMX.

Therkildsen har dyrket sin sport siden 1988 og har siden 2002 repræsenteret Danmark ved internationale stævner. Han er flere gange dansk og nordisk mester. Hans bedste resultater i de store mesterskaber er en trettendeplads ved EM i 2011 og en fjortendeplads ved VM samme år. Han sikrede Danmark repræsentation ved OL i London med en 31. plads ved VM i 2012. Han blev efterfølgende selv udtaget til legene.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 
 
 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2012
BMX-ryttere