kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pungmejse

Pungmejse (Remiz pendulinus) er en lille spurvefugl, der er udbredt i Central- og Østeuropa og videre mod øst til Kina. Den er meget sjælden i Danmark. Den lever i krat og rørskov omkring søer, hvor man kan finde dens pungformede rede ophængt i f.eks. birkens grene.

Pungmejsen er beslægtet med mejserne, men er alligevel så forskellig fra dem, at den placeres i sin egen familie (pungmejser) sammen med 11 andre nærtstående arter. Den lever især af insekter og edderkopper og trækker derfor mod syd om efteråret. De danske pungmejser opholder sig om vinteren i middelhavsområdet og vender tilbage til landet i marts/april.

Forekomst i Danmark 
I 1930'erne begyndte pungmejsen at udvide sin europæiske udbredelse i nordvestlig retning; den indvandrede til det østlige Danmark i 1960'erne, og i årtiet efter til det vestlige Danmark. I 1990'erne var der over 150 ynglepar, deriblandt flere nær København, men siden er bestanden gået voldsomt tilbage og i 2022 var der kun 3-4 ynglepar. Den er regnet som kritisk truet på den danske rødliste 2019. En lignende udvikling har man set for en række andre fugle i Danmark (f.eks. pirol, karmindompap, drosselrørsanger og høgesanger), der foretrækker varme somre men med begrænset regn, og har deres hovedudbredelsen sydøst for Danmark.

Udseende 
Pungmejsen er 11 centimeter og dermed på størrelse med en blåmejse. Den har en karakteristisk sort maske, der er lidt større hos hannen end hunnen. Desuden er ryg og bryst rødbrun hos hannen, mens ryggen er gulbrun og brystet næsten uden rødbrune fjer hos hunnen.

Polygami 
Pungmejser danner kun par kortvarigt fra redebygning til æglægning. Herefter forsvinder enten hannen eller hunnen, for om muligt at danne par med en anden pungmejse. Den tilbageværende fugl (oftest hunnen) er derfor alene om udrugningen af æggene og pasningen af ungerne. Både hannen og hunnen kan altså optræde polygamt.

Rede og levevis 

Reden er kunstfærdigt udformet af plantedele og dyrehår. Den hænger frit i f.eks. et birketræ, og første del af reden bygges alene af hannen. Det nedadvendte rør med indgangshullet tilføjes af begge mager i fællesskab, når reden er godkendt af hunnen.

Pungmejsen bemærkes sjældent i yngletiden, da den har en meget spæd stemme og ofte opholder sig mellem rørene i rørskoven. Stemmen er et meget højt piuuu, der kan minde om det advarselskald mange fugle anvender, når f.eks. en rovfugl er blevet odaget. Pungmejsens tilstedeværelse bemærkes ofte først, når reden kommer til syne efter løvfald.

Kilder og henvisninger 

 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 ArtDatabankens faktablad Hentet 27. juni 2013 fra ArtDatabanken - Ett kunskapscentrum för Sveriges arter och naturtyper
 Dansk Ornitologisk Forenings beskrivelse af pungmejse

Europas fugle
Granly Hockey Arena

Granly Hockey Arena er en del af Esbjerg Idrætspark (en afdeling af Sport & Event Park Esbjerg) og ligger på Gl. Vardevej 82 i Esbjerg sammen med Blue Water Arena, Blue Water Dokken, Esbjerg Curlinghal, Esbjerg Atletikstadion,
Esbjerg Cricketanlæg, Idrættens Hus samt forskellige fodbold- og tennisbaner.

Ishockey 
Skøjtehallerne i Esbjerg er også kendt som hjemmebane for Esbjerg Energy (tidligere kendt som Esbjerg Elite Ishockey og EfB Ishockey) og danner ligeledes rammerne for mange af de amatørglade hockeyspillere med tilknytning til Esbjerg Ishockey Klub.

Offentlig skøjtning 
Fra starten af september til og med slutning af marts tilbydes der offentlig skøjtning i Granly Hockey Arena og skulle man have lyst til at skøjte udenfor sæsonen, har der været opstillet en skøjtebane på Torvet i Esbjerg hver vinter (siden 2004).

Fakta

Renovering af hallen 
Arenaen blev bygget i 1974 og er siden da blevet renoveret i 2004, med nye tribuner og blå/gule farver, 2006 med blå/hvide farver, 2016 igen med blå gule farver.

I marts 2018 påbegyndte man et meget omfattende byggeri af en ny Arena, til 62 mio. kroner, under samme navn og sted. Søndag den 10. marts 2019 stod den nye Arena færdig, hvor Esbjerg Energy spillede for fuldt hus med 4.100 tilskuere mod Frederikshavn White Hawks.

Tilskuerpladser 
Der er ca. 4.100 tilskuerpladser i alt, heraf 25 handicappladser, ca. 2.450 siddepladser og ca. 1.650 ståpladser. VIP-Loungen er på ca. 500 m² og ligger mellem Ishal 1 og Blue Water Arenas lounge-område.

Faciliteter 

 2 skøjtehaller
 Omklædningsrum
 Erhvervsbalkon
 VIP-Lounge
 Skøjteudlejning
 Skøjteslibning
 Mødelokaler og klubkontorer
 Café

Materialer Hal 1:

Kilder

Eksterne henvisninger 
Sport og Event Park Esbjerg

Ishaller i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Esbjerg
Sport i Esbjerg
Skøjtehaller i Danmark
Isaac Pitman

Isaac Pitman (født 4. januar 1817, død 12. januar 1897) var en britisk stenograf.

Pitman var opfinder af det i England almindeligst udbredte stenografiske system, som han kaldte Phonography. Sammen med A.J. Ellis arbejdede han siden 1840'erne for en forbedring af den engelske retskrivning, og han har også udgivet flere læsebøger for begyndere med en lydtro stavemåde.

Kilder 

  

Opfindere fra Storbritannien
Faglitterære forfattere fra Storbritannien
Briter i 1800-tallet
Salmonsens
Gabri García

Gabriel Francisco García de la Torre (født 10. februar 1979) er en tidligere spansk fodboldspiller. 
Mest midtbanespiller, men kan også godt spille i forsvaret, hvor han kan gøre brug af sine tackling- og afleveringsegenskaber. 

Han har brugt 7 år af sin professionelle karriere i FC Barcelona (13 år med ungdomsårene), hvor han vandt fire titler, men hvor han mest blev brugt som backup. Han tilbragte også fire år i Ajax. 

Gabri repræsenterede Spanien ved UEFA Euro 2004.

Klubkarriere

FC Barcelona 

Født i Sallent de Llobregat, Barcelona, Catalonien, Gabri startede sin professionelle karriere ved FC Barcelonas B-hold, hvor han fik sin debut i sæsonen 1997-1998, sammen med klubben i Segunda División B - hvor scorede fire mål i 28 kampe. 

Han rykkede op i førsteholdstruppen i sæsonen 1999-2000, hvor han tilbragte de næste fire år. Gabri vandt to La Liga-titler, en Supercopa de España og UEFA Champions League 2005-2006.

Ajax Amsterdam 

Gabris kontrakt blev ikke forlænget, og derfor kunne Gabri gratis tage til den hollandske klub, Ajax d. 6. juni 2006, sammen med holdkammaraten Roger García. Fra starten af hans Ajax-karriere tabte de Johan Cruijff Shield til PSV Eindhoven i august, og på sidste spilledag tabte de også mesterskabet til ligeledes PSV Eindhoven. 

I maj 2007, efter en elendig individuel sæson med Ajax (kun 13 kampe), den 31-årige spanier skiftede til Qatar-klubben Umm-Salal Sports Club. Kort tid efter skiftede han klub igen, denne gang til FC Sion fra Schweiz. D. 25. juli 2012, efter næsten ingen indflydelse på deres sæson havde, Gabri skiftede klub, men ikke land. Han tog til FC Lausanne-Sport, hilket også er hans nuværende klub.

International karriere 

Gabri havde stor indflydelse på Spaniens U20-landshold til 1999 FIFA World Youth Championship, hvor han nettede tre gange. Han var også med til Sommer-OL 2000. 

Efter at have fået debut d. 30. april 2003 i en venskabskamp mod Ecuador, var han også med til UEFA Euro 2004 i Portugal.

Hæder

Klub 
Barcelona
 UEFA Champions League: 2005–06
 La Liga: 2004–05, 2005–06
 Supercopa de España: 2006

Ajax
 KNVB Cup: 2006–07, 2009–10
 Johan Cruijff Shield: 2006, 2007

Landshold 
Spanien U20
 FIFA U-20 World Cup: 1999

Spanien U23
 Sommer-OL: Sølvmedalje 2000

Eksterne henvisninger 
 
 

Fodboldspillere fra Spanien
Fodboldspillere fra FC Barcelona
Olympiske sølvmedaljevindere fra Spanien
Fodboldspillere fra FC Barcelona B
Medaljevindere ved sommer-OL 2000
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Pierre Pithou

Pierre Pithou (1. november 1539—1 november 1596) var en fransk forfatter.

Pithou, der var en fremragende jurist og en af sin tids lærdeste mænd, var som kalvinist i stor fare under Bartholomæus-natten (1572). Senere afsvor han sin tro og blev generalprokurør ved Parlamentet. Han støttede Henrik IV ved mod Liguen at skrive et af de ypperste stykker i satire Ménippée (1593) og forsvarede den franske kirkes friheder mod paven ved sit skrift Libertés de l'église gallicane (1594).

Sin store lærdom viste han ved den første udgave af Fædrus’ fabler (1596) og ved at udgive såvel andre klassikere som samlinger af dokumenter og love (således Vestgoternes love 1579). Han gav herved det første stød til studiet af
retshistorie, og hans udgaver var forbilledet for benediktinernes. Hans velfortjente anseelse nåede langt ud over Frankrigs grænser.

Kilder 

 
 

Jurister fra Frankrig
Faglitterære forfattere fra Frankrig
Franskmænd i 1500-tallet
Salmonsens
Supercopa de España

Supercopa de España (engelsk: Supercup of Spain) er et mesterskab mellem vinderen af La Liga og Copa del Rey. Reglerne er sådan, at hvis et hold vinder begge turneringer samme år, går pladsen i Supercopa de España til taberen af finalen i Copa del Rey.

Resultater fra samtlige finaler i Supercopa

Etableret i 1982
Fodbold i Spanien
Fodboldturneringer
Produktionsfaktor

En produktionsfaktor (også kaldt input) er et fundamentalt begreb i (mikro-)økonomisk teori. Som produktionsfaktor betegnes ethvert element, som indgår i produktionen af en vare eller en tjenesteydelse. I fremstillingen af tekstiler kan således råstoffer som bomuld, halvfabrikata som sytråd og spænder, energi i form af elektricitet, arbejdskraft i form af syersker, designere, maskinarbejdere, driftschefer osv., arbejdsredskaber som sakse og målebånd samt fysisk kapital som sy- og vævemaskiner, lager- og fremstillingsbygninger osv. indgå som produktionsfaktorer.

Inddeling 

Produktionsfaktorerne opdeles ofte i få større kategorier. Inddelingen kan variere. En hyppigt set inddeling er i arbejdskraft, (fysisk) kapital og materialer. Disse kategorier kan selvfølgelig underopdeles i mange mere detaljerede faktorer. Klassiske økonomer brugte ofte opdelingen arbejdskraft, kapital og jord, som de betragtede som altomfattende. I mange økonomiske fremstillinger opererer man forenklende kun med to produktionsfaktorer: Arbejdskraft og kapital. I andre situationer vil man – afhængigt af sammenhængen – lægge vægt på anvendelsen af særlige produktionsfaktorer som energi, naturressourcer, humankapital (hvorved menes arbejdskraftens færdigheder, som er erhvervet i form af uddannelse og erfaring og dermed kan opfattes som et resultat af tidligere ”investeringer” i at erhverve sig kompetencer) eller social kapital.

Anvendelse 

Produktionsfaktorerne indgår i produktionsfunktionen, som man kan tænke på som en matematisk repræsentation af den produktionsteknologi, der transformerer produktionsfaktorerne (de leverede input) om til produktionen, altså de resulterende varer og tjenesteydelser (output). I mikroøkonomisk produktionsteori udgør virksomhedens valg af, hvilke produktionsfaktorer den vil vælge til at fremstille sit output, en vigtig del af virksomhedens profitmaksimerende adfærd. Den typiske antagelse er, at virksomheden omkostningsminimerer, dvs. den vælger de produktionsfaktorer, der kan fremstille en given mængde output billigst muligt.

I makroøkonomien spiller produktionsfaktorerne en afgørende rolle i beregningen af den funktionelle indkomstfordeling.

Referencer 

Mikroøkonomi
Pungmejser

 
Pungmejser (Remizidae) er en familie af fugle, der næsten alle er udbredt i Afrika og Eurasien og hvor de fleste arter bygger pungformede, hængende reder. Det er små fugle på op til 11 centimeter, der især lever af insekter og derfor har et tyndt, spidst næb.

Pungmejser menes at være søsterfamilie til mejserne, det vil sige at de er nært beslægtede og har samme nærmeste fælles stamform.

Slægter 
Pungmejser indeles i fire slægter. Dog tilhører Cephalopyrus muligvis mejsefamilien (Paridae).
 Remiz (4 arter fra Eurasien, fx pungmejse)
 Anthoscopus (6 arter fra Afrika, fx sahelpungmejse)
 Auriparus (1 art fra Nord- og Mellemamerika, gulhovedet mejse )
 Cephalopyrus (1 art fra Himalaya til Laos, ildkrone)

Billeder

Noter

Kilder og henvisninger 
 Perrins, Christopher M. (2003): "Penduline Tits". In Perrins, Christopher (editor): The Firefly Encyclopedia of Birds. Firefly Books. .
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). .
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.
Samskabelse

Samskabelse ( ell. cocreation) er et begreb, der har fået sin primære anvendelse indenfor samfundsvidenskaberne. Samskabelse anvendes af teoretikere som Tony Bovaird og Victor Pestoff om former for samarbejde, hvor forskellige aktører i en given proces sammen udvikler ny velfærd. Samskabelse er beslægtet med begrebet samproduktion, som kendetegnes ved, at borgeren deltager i frembringelsen af sin egen ydelse. Samskabelse går videre end inddragelse af borgere og andre aktører i det offentliges opgaveløsning. I en samskabelsesproces arbejder alle relevante aktører på at finde frem til kernen i et problem for dernæst i fællesskab – med brug af forskellige relevante ressourcer og ekspertiser – at forsøge at finde en løsning på problemet. Et vigtigt element er, at samskabelse udbreder initiativretten og deltagelsesretten.

Samskabelse i Danmark

I Danmark er begrebet løst formuleret og implementeringen giver anledning til tovtrækkeri ift. definitionsretten og hvem den primære initiativtager bør være. Er det den offentlige sektor, civilsamfundet eller den private sektor, som bør være den primære initiativtager. En række kommuner (den offentlige sektor), foreninger og private initiativer (civilsamfundet) samt private virksomheder og rådgivere (den private sektor) er gået sammen i en åben bevægelse under navnet Den Nationale Samskabelsesbevægelse for netop at definere samskabelse i rammen af det danske velfærdssamfund.

Samskabelse i kommunerne

Danske kommuner forsøger at inddrage borgerne i deres arbejde for at skabe bedre ydelser til deres borgere eksempelvis i Holbæk, Assens, Nordfyn, Ringkøbing-Skjern og Slagelse. Eva Sørensen og Jacob Torfing, som er professorer på Roskilde Universitet, mener, der er fem grundlæggende stadier til eller trin for den samskabende kommune: 

 Den nysgerrige kommune 
 Den inddragende kommune 
 Den ambitiøse kommune 
 Den modne kommune 
 Den samskabende kommune

Kilder og eksterne henvisninger
 Annika Agger, Anne Tortzen (2015) Forskningsreview om samskabelse . University College Lillebælt.
 Katrin Hjort, professor, dr.phil, Institut for Kulturvidenskaber, Syddansk Universitet: Nogen må jo tage et ansvar - om samskabelse og samfundsansvar. Samfundslederskab i Skandinavien (SIS) 
 DenOffentlige.dk: Oversigt over artikler om Samskabelse

Noter 

Samfundsvidenskab
Organisationsteori
Boornsterhem

Boornsterhem (; ) var indtil 1. januar 2014 en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. 

Kommunens samlede areal udgjorde 168,59km2 (hvoraf 16,72km2 er vand), og indbyggertallet var 19.330 indbyggere (2007). Kommunens officielle navn er på frisisk, det samme gælder navnene på de 18 bebyggelser (byer) i kommunen: Akkrum, Aldeboarn, Dearsum, Eagum, Friens, Grou, Idaerd, Jirnsum, Nes, Poppenwier, Raerd, Reduzum, Sibrandabuorren, Terherne, Tersoal, Wergea, Warstiens og Warten. Hovedbyen er Grou (nl. Grouw). Boarnsterhem opstod i 1984 efter en ny kommuneinddeling fra de gamle kommuner Idaarderadeel (), Utingeradeel () og Rauwerderhem ().

Vigtigste næringsveje 
Turisme (vandsport), skibsbyggeri, kvægopdræt, industri, service spiller alle en rolle. 

Dør- og pallefremstilling i Grou; i Wergea () grundlagdes det kooperative mejeri Frico, som skulle vokse til at blive en verdenskoncern, Friesland Coberco Dairy Foods. Mange indbyggere pendler til Leeuwarden eller Heerenveen. Kommunen gennemskæres af motorvej A32 og af jernbanen (Leeuwarden-Zwolle). Jernbanestationer findes i Grou og Akkrum.

Frisisk sprog 

Frisisk tales fortsat af et flertal af de indfødte. Grou er fødselsbyen for brødrene Joost (, latiniserat Justus), Eeltje () og Tjalling () Halbertsma, som i 1800-tallet indledte renæssancen for frisisk som kultursprog ved at nedskrive folkelige overleveringer, digte og sange.

Seværdigheder 
Nogle af lokalsamfundene har fine bykerner (Grou, Aldeboarn, Poppenwier) med 1800-talsbebyggelse samt enkelte ældre huse. Middelalderlige, romanske kirker i blandt andet Grou, Idaerd, en 1700-talskirke samt våghus i Aldeboarn; bondegård med museum fra 1600-tallet i Warten. De fleste af byerne ligger på såkaldte "terpen", kunstige forhøjninger, som for mere end 2.000 år siden anlagdes for at beskytte mennesker og husdyr ved højvande. Kulturlandskabet regnes som et af Vesteuropas ældste. Naturen omfatter fuglerige vådområder, søer (andefugle, hejrer, lappedykkere og enge (vibe, rødben, rødspurv). 

Nationalparker: "De Alde Feanen" og "De Deelen" (moseområder).

Eksterne henvisninger 

 Kommunens officielle webbsted  
 De Alde Feanen 

Tidligere kommuner i Frisland
Achtkarspelen

Achtkarspelen er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene med 28.151 indbyggere (1. januar 2005) og et areal på 103,99 km2 (hvoraf 1,38 km2 er vand). Hovedby er Buitenpost.

Eksterne henvisninger 
 Officielt Webbsted

Kommuner i Frisland
Dantumadeel

Dantumadeel () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 87,49 km2 (hvoraf 1,71 km2 er vand) og indbyggertallet er på 19.677 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt webbsted 

Kommuner i Frisland
Dongeradeel

Dongeradeel () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 266,94 km2 (hvoraf 99,67 km2 er vand) og indbyggertallet er på 25.085 indbyggere (2005). Hovedby er staden Dokkum.

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted 

Kommuner i Frisland
Ferwerderadeel

Ferwerderadeel () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 133,18 km2 (hvoraf 35,53 km2 er vand) og indbyggertallet er på 8.970 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted 

Kommuner i Frisland
Franekeradeel

Franekeradeel () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens har et samlet areal på 109,16 km2 (hvoraf 6,44 km2 er vand) og en befolkning på 20.581 indbyggere (1. januar 2007). Hovedby er Franeker.

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted 

Tidligere kommuner i Frisland
Gaasterland-Sloten

Gaasterland-Sloten () er en tidligere kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. 

Kommunens samlede areal udgør 209,29 km2 (hvoraf 114,06 km2 er vand) og den har 10.220 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 

 Officielt websted

Tidligere kommuner i Frisland
Heerenveen

Heerenveen () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 140,15km2 (hvoraf 4,97km2 er vand) og indbyggertallet er på 42.811 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 
 Kommunens websted

Kommuner i Frisland
Het Bildt

Het Bildt () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 116,51 km2 (hvoraf 24,23 km2 er vand) og indbyggertallet er på 10.933 indbyggere (2008) .

Noter

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted

Tidligere kommuner i Frisland
Ib Nørholm (flertydig)

Ib Nørholm kan henvise til flere personer:
 Ib Nørholm – en dansk komponist og organist
 Ib Nørholm – dansk erhversmand og grundlægger af Japan Photo
Kollumerland en Nieuwkruisland

Kollumerland en Nieuwkruisland () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 116,33 km2 (hvoraf 6,44 km2 er vand) og indbyggertallet er på 13.128 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted

Kommuner i Frisland
Leeuwarderadeel

Leeuwarderadeel () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 41,38 km2 (hvoraf 0,58 km2 er vand) og indbyggertallet er på 10.553 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted 

Tidligere kommuner i Frisland
Lemsterland

Lemsterland () er en tidligere kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 124,38 km2 (hvoraf 48,10 km2 er vand) og indbyggertallet er på 13.421 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted 
 Follega-Eesterga websted 

Tidligere kommuner i Frisland
Littenseradeel

Littenseradiel () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 132,57 km2 (hvoraf 1,83 km2 er vand) og indbyggertallet er på 10.845 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted 

Tidligere kommuner i Frisland
Ooststellingwerf

Ooststellingwerf () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 226,08 km2 (hvoraf 1,70 km2 er vand) og indbyggertallet er på 26.484 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted

Kommuner i Frisland
Opsterland

Opsterland () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 227,68 km2 (hvoraf 2,61 km2 er vand) og indbyggertallet er på 29.461 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger
 Officielt websted

Kommuner i Frisland
Weststellingwerf

Weststellingwerf er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 228,36 km2 (hvoraf 6,19 km2 er vand) og indbyggertallet er på 25.992 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted

Kommuner i Frisland
Skarsterlân

Skarsterlân er en tidligere kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 216,89 km2 (hvoraf 30,48 km2 er vand) og indbyggertallet er på 27.095 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted

Tidligere kommuner i Frisland
Smallingerland

Smallingerland () er en kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Kommunens samlede areal udgør 126,15 km2 (hvoraf 7,67 km2 er vand) og indbyggertallet er på 54.437 indbyggere (2005). Hovedby er Drachten med 42.000 indbyggere.

Eksterne henvisninger
 Officielt websted

Kommuner i Frisland
Nijefurd

Nijefurd er en tidligere kommune i provinsen Frisland i Nederlandene. Den 1. januar 2011 indgik kommunen i den nydannede kommune Súdwest-Fryslân. Kommunens samlede areal udgjorde 289,17 km2 (hvoraf 192,49 km2 var vand) og indbyggertallet var på 10.931 indbyggere (2005).

Eksterne henvisninger 

 Kommunens officielle hjemmeside

Tidligere kommuner i Frisland
Jørgen Thomsen (grafiker)

Jørgen Thomsen (født 1946 i Midtjylland) er en dansk grafiker, der har sit studie Ozean på Østerbro i København. Jørgen Thomsens serie af plakater for Corona Danseteater har været udstillet i bl.a. Danmark, Sverige, Rusland og Canada.

Plakaten ”Heavy” hænger i dag permanent på Museum of Design Zurich, museet for grafisk kunst . Plakaten er ligeledes optaget i det førende internationale bogværk Graphics Poster 97. Hans plakat,12 Danske Fyr, blev skabt ud fra den erkendelse, at nogle af de mest markante bygningsværker i det danske landskab stod for forfald. Plakaten blev skabt i et samarbejde med Farvandsvæsenet. Jørgen Thomsen designede plakaten til Grønlands Kommando i forbindelse med 50 års jubilæet i 2001. Undervejs har han ligeledes tegnet frimærker til Post Danmark. Hans grafiske stil er betegnet som enkel og afklaret.

Kilder 

Grafikere fra Danmark
Ollie B

Søren Oliver Due der er en dansk sangskriver og producer.
Han begyndte at producere musik under navnet Ollie B i juli 2011, og kun få måneder senere fik hans remix af Maroon 5 sangen, Moves Like Jagger, hurtigt international support, med over 400.000 hits på YouTube. 

I marts 2012, skrev han sin første pladekontrakt med den danske selskab Play Nasty Records, og han udgav sin debut-release Pharaoh, 26. oktober 2012
Pharaoh var den første single til hans først album Bullfighter.
Albummet Bullfighter udkom 27. maj 2013, og havde mange gæstesolister såsom: Sleng, The Maniac Agenda, Fjer, Rawlistik, 40Ringz og Anders Jogir.

I december 2012 blev han også nomineret til Svendborg Kommunes Ungdomstalentpris . Han begyndte i juni 2013 arbejdet, som musiker til BaggårdTeatret's forestilling Svendborg Mit Liv.

I Oktober 2013 vandt han Nik & Jay's remix konkurrence, for sangen #Pæntnejtak. Det medførte til udgivelse af remixet hos Copenhagen Records / Universal Music

i 2014 startede Søren duoen Zookeepers med dj og producer William de Waal

Eksterne kilder/henvisninger 

Musikere fra Danmark