Voergaard Slot

Voergaard er en herregård i renæssancestil, der ligger i Voer Sogn, Dronninglund Herred, Brønderslev Kommune i det sydøstlige Vendsyssel, nærmere betegnet i den tidligere Dronninglund kommune. Slottets ældste del kan dateres til 1481 og det yngste til 1590.

Historie 

I 1510 overdrog væbneren Jens Andersen Voergaard til biskoppen på Børglum Kloster, Stygge Krumpen.

Under Grevens Fejde erobrede Skipper Clements bondehær Voergaard, og ved Reformationen overgik den til kongen.

I 1578 overdrog Frederik 2. slottet til Karen Krabbe, hvis datter Ingeborg Skeel overtog slottet og opførte renæssancehuset, der stod færdigt i 1588. Sandstensportalen, der var tiltænkt Frederiksborg slot, er en gave fra Frederik 2. Ingeborg Skeel oplevedes af sine bønder som en tyran, og hun er blevet Voergaards stadig tilbagevendende spøgelse.

Efter en lang periode med skiftende ejere erhvervede Peter Brønnum Scavenius Voergaard i 1872. Han gennemførte store renoveringer og tilbagekøbte meget af den frasolgte jord. Ved hans død i 1914 henlå ca. 3.500 tdr. land (1944,4 hektar) under Voergaard, der dermed var et af landets største godser og er i dag på 605 tdr. land (336,1 hektar).

Udenrigsminister mm. Erik Scavenius ejede Voergaard fra 1914 til 45.

I 1955 købte den dansk-franske greve Ejnar Oberbech-Clausen Voergaard. Han blev født i Nyborg som søn af en isenkræmmer og gjorde karriere i Frankrig og i den katolske kirke. Han blev rigsgreve af Rom. Han giftede sig med en datter af den franske kirurg Jules-Émile Péan, der opfandt péan-tangen. Hun var enke efter grev Chenue-Lafitte, og fra disse to familier stammer størstedelen af den rige og enestående kunstsamling, der nu forefindes på Voergaard.

I december 2022 offentliggjorde Den grevelige Oberbech-Clausen-Peanske Familiefond, der ejer Voergaard Slot, en plan for renovering og fremtidssikring af slottet, hvor der ikke er udført store renoveringer i 60 år. Planen omfatter bl.a. Ingeborg Skeels sandstensportal fra 1588, genopretning af renæssanceankomsten til slottet, etablering af en ny broforbindelse over den vestlige del af voldgraven, opførsel af et orangeri og anlæggelsen af en turneringsbane. Sandstensarbejderne har en anslået pris på godt 28 mio. kr. er den største enkeltpost i planen, der samlet beløber sig til mindst 60 mio. kr. Renoveringen forventes finansieret af et 140 hektar solcelleanlæg som kan give en indtægt på 2,5 mio kr/år.

Kunstsamlingen 

Kunstsamlingen omfatter værker tilskrevet Francisco Goya, Peter Paul Rubens, Raphael, El Greco, Watteau og Frans Hals samt møbler fra Ludvig 14., Ludvig 16. og Marie-Antoinettes eje. Desuden møbler og et glasservice med Napoleons monogram indgraveret. Blandt de kostbare møbler kan nævnes to skænke fra Ludvig 14.s tid. Der findes tilsvarende på Versailles og på Louvre.

8. marts 2008 blev to malerier Den gale af Goya og Portræt af Maria af Medici af Rubens stjålet fra samlingen.
Tilskrivningerne er yderst tvivlsomme og aldrig bekræftet af kunsthistorikere.

Da Oberbech-Clausen døde i 1963, overgik slottet til en familiefond.

Væsentlige årstal 
 1520: Tårnhus, nuværende nordfløj opført på voldsted
 1534: Delvis ødelagt af skipper Clement
 1586-91: Østfløjen opført i to stokværk med hjørnetårne, to trappetårne og portgennemkørsel ved Philip Brandin
 Ca. 1611: Nordfløjen forlænget
 Ca. 1738: Østfløjen istandsat
 1872: Nordfløjen restaureret
 1874: Ny avlsgård opført
 1876: Vestgavlen på nordfløj opført med kamtakker
 1908: Den gamle ladegård delvis nedbrændt
 1918: Slottet fredes
 1955-60: Hovedbygningen gennemgribende restaureret
 2018: Slottet bliver af foreningen Historiske Huse præmieret som ”Danmarks smukkeste herregård”
 2022: Bestyrelsen offentliggør omfattende renoveringsplan

Ejerliste 
 (1481-1509) Anders Pedersen
 (1509-1518) Erik Grøn og Jakob Andersen
 (1518-1519) Niels Stygge
 (1519-1536) Stygge Krumpen
 (1536-1578) Kronen
 (1578-1586) Karen Krabbe (Skeel)
 (1586-1608) Ingeborg Skeel
 (1608-1611) Hans Axelsen Arenfeldt
 (1611-1661) Jørgen Arenfeldt
 (1661-1670) Chrf. Fr. Buck og Tage Høg
 (1670-1686) Jens Juel
 (1686-1694) Frederik Vind og Holger Reedtz
 (1694-1732) Holger Reedtz (eneejer)
 (1732-1780) Peder Reedtz
 (1780-1791) Holger Reedtz-Thott
 (1791-1825) N. og J. Andersen Steenild
 (1825-1841) J. Fr. Schultz
 (1841-1872) Forskellige ejere
 (1872-1914) Peter Brønnum Scavenius
 (1914-1946) Erik Scavenius
 (1946-1955) P.E. Rytzebeck
 (1955-1963) Ejnar Oberbech-Clausen
 (1963-nu) Den grevelige Oberbech-Clausen-Péanske familiefond

Se også 
 Voer Birketing

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Voergaard på 1001 fortællinger om Danmark
 Officiel hjemmeside

Herregårde i Hjørring Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Herregårde i Brønderslev Kommune
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Brønderslev Kommune