Jens Vejmand

"Jens Vejmand" eller "Hvem sidder der bag skærmen?" er en dansk sang af Jeppe Aakjær i 1905, med melodi af Carl Nielsen i 1907. Det indgår i digtsamlingen Rugens Sange og andre Digte fra 1906, men blev bragt første gang i dagbladet Politiken den 26. juni 1905.

Digtet er blevet kaldt "socialrealisme for fuld udblæsning", og i 2006 kom den med i Danmarks Kulturkanon.

Tekst

Inspiration 
Jeppe Aakjær var på en tur sammen med Politikens redaktør, Ove Rode, og kom i snak med vejmand Thomas Petersen. Denne fortalte om sin forgænger i Ringkøbing Amt, Jens Nielsen, der lå begravet under et trækors på Tjørring Kirkegård lige over for, hvor samtalen fandt sted. Aakjær gav Thomas Petersen 25 øre som tak for hans beretning.

Det var Ove Rode, som opfordrede Aakjær til at skrive et digt på baggrund af beretningen, og det blev trykt i Politiken den 26. juni 1905.

Citat fra Jeppe Åkjærs erindringer: "Gammel Iver er prototypen på Jens Vejmand".

Jeppe har måske nok fået ideen til sangen ved at høre om Jens Nielsen fra Herning, men hans barndoms bekendte Gammel Iver spillede en afgørende rolle for sangen. Han havde været vejmand ved anlæggelsen af Hovedvej A 16 mellem Viborg og Holstebro og holdt sig i alderdommen fri af fattiggården ved at lappe veje for omegnens gårdejere. Historien, om at Jens Nielsen er den rigtige Jens Vejmand, er ikke korrekt ifølge Jeppe Åkjær.

Jens Vejmands navn var Jens Nielsen (født 17. november 1832 i Herning, død 3. februar 1901 i Tjørring). Han var søn af husmand Niels Hansen fra Herning og hans hustru (Ane Ka)Trine Andreasdatter og blev 21. juli 1854 gift med Johanne Marie Pedersdatter i Herning. De fik ti børn, de seks overlevede barndommen. I 1866 flyttede de til Tjørring, og i 1873 blev Jens Nielsen ansat som vejmand i Ringkøbing Amt. Det var en stilling til fast løn som en tjenestekarls. Efter 25 års arbejde fik Nielsen et gratiale på 25 kr. svarende til en månedsløn.

Jens Nielsen døde 68 år gammel i februar 1901. Ifølge kirkebogen døde han i “Hvilehuset” i Tjørring. Her boede han, ifølge folketællingsskemaet fra 1. februar 1901, hos en enke og hendes søn, til hvem han er anført som “slægtning”. Der er endvidere anført i kolonnen til Anmærkninger “Sygdom nær Døden”. Aakjærs ord i digtet om den "kolde decembernat" passer således ikke helt med historisk fakta. Der var på den tid heller ingen købstad på Herning-egnen, da Herning først blev købstad i 1913, så "Staden" må henvise til Skive.

Musik 

Om tilblivelsen af musikken fortalte Carl Nielsen i et avisinterview til Nationaltidende i 1918:

På trykkerens manuskript findes datoen 25. juni 1907.

Det er af flere forskellige biografer blevet påstået at Carl Nielsen skrev melodien nødtørftigt ned på en manchet i en sporvogn.
Myten synes at begynde med Torben Meyers biografi fra 1947.
Den bliver gengivet i Steen Chr. Steensens biografi fra 1999 og af Georg Metz og DR.
Metz skriver i sin bog fra 2008 at komponisten "ved et sporvognsstoppested pludselig var blevet blevet inspireret og skyndsomst havde noteret temaet på sin manchet"
og DR: "Men en dag var han ude og køre med sporvogn, og vips kom melodien pludselig flyvende til ham. For at den ikke skulle fordufte med det samme, skrev han den på sin skjortemanchet!"
I avisinterviewet i Nationaltidende er det dog et andet tema der blev noteret ned på denne måde (Jens Vejmand regnes blandt "de smaa Arbejder"):

Ove Steen Smidt mener at med "Hovedtemaet til et af mine større Arbejder" er tale om motivet til strygekvartetten i F-Moll fra 1890.
Mens det fra anden side hævdes at det refererer til hovedtemaet i første sats af Sinfonia Espansiva der er skrevet i 1910.

Honorar 
Både Aakjær og Nielsen har ytret, at de følte sig snydt over den betaling, som de fik for "Jens Vejmand". Efter sigende modtog Aakjær 20 eller 25 kr. af Politiken for digtet, hvilket svarede til omkring 1.700 kr. i 2017. Nielsen mente ligeledes, at det honorar, som han fik fra Wilhelm Hansen på 50 kr. (ca. 2400 kr. i 2017-DKK) var for lidt for den melodi han havde skrevet. Sammen med seks andre sang og ”4 Aars Komponistgage (1500 Kr.)” skulle han dog have fået 2.700 kr.

Udgivelser 
Carl Nielsens komposition blev udgivet i 1907 i hæftet Strofiske Sange, hvor seks andre Carl Nielsen-sange også blev udgivet.
Jens Vejmand var den eneste af de syv sange der havde en gennemført form som folkelig sang, mens de andre havde et vist præg af kunstsang over sig.
Den er anset som "nok den første rigtigt folkelige sang" Nielsen slog igennem med.
For at nå det tyske marked havde musikforlaget også oversat sangteksterne til tysk.

Det Kongelige Bibliotek er i besiddelse af nodeark hvor melodiens skitse findes. Der er sangen sat i C-dur.
Biblioteket har også det 8-siders renskrevne manuskript. Her er sangen i D-dur og med melodistemme og klaverarrangement.
Begge manuskripter er indskannet og gjort tilgængeligt fra bibliotekets hjemmeside.

I Højskolesangbogens 19. udgave er sangen nummer 91.
Den findes også i 555 sange.

Opførsler og indspilninger 

Uropførelsen var i Odd Fellow Palæet den 30. november 1907
hvor Johanne Krarup-Hansen sang strofiske sange af Carl Nielsen akkompagnieret af pianisten Henrik Knudsen.
To år efter uropførelsen tog tidens førende tenor Vilhelm Herold Jens Vejmand på repertoiret og ydermere indspillede sangen til grammafon.
Sangen blev transmiteret 8 gange fra DR i Carl Nielsens livstid, — første gang den 30. januar 1926.

Aksel Schiøtz' indspilning er fra 27. juni 1941. Han var akkompagneret af Holger Lund-Christiansen.
Blandt nyere mandlige solister der har indspillet sangen er Poul Bundgaard, Ulrik Cold
og Ib Hansen.

En videooptagelse fra 2017 findes med sangerinden Oh Land, DR PigeKoret og Phillip Faber.
I DR's tv-programserie Morgensang sang Kaya Brüel Jens Vejmand akkompagneret af Ole Kibsgaard.

En instrumentaludgave i blæserarrangement er indspillet af Carl Nielsen-Kvintetten.

Vurderinger 
Jens Vejmand blev overordentlig populær.
Ved Berlingske Tidendes avisafstemning i 1999 om århundrets danske sang blev sangen stemt ind som nummer 11.
Samme placering fik sangen ved DR P2's lytteres afstemning over danske sange i 2015.
Ved en afstemning i 2021 blandt Kristelig Dagblads læsere over de bedste danske sange var sangen nede på en 38. plads.
Klaus Lynggaard har kaldt den en af "de stedegrønne tonsætninger af uopslidelige digte",
og Christoffer Kejser Larsen har anbefalet den som en af de fire bedste arbejdersange.

Aakjær var også tilfreds med Nielsens melodi og skrev til ham:

Carl Nielsens egen kommentarer til sangen er også kommet lidt til udtryk.
I et interview udtalte han sig om kunstens vilkår og kaldte sangen Jens Vejmand for hans største succes:

I en anmeldelse af en af de første opførelser af sangen, koncerten med Johanne Krarup-Hansen den 29. november 1907 skrev Børsen at Jensen Vejmand var "en rigtig Træffer, som nok inden lang Tid skal blive folkekær, saa lige ud
ad Landevejen den virker i sin knappe og let tilgængelige Illustration".

Jens Vejmand er med i Kulturkanonen fra 2006, som en ud af 12 højskolesange.
I 2008 var den på tale at Jens Vejmand skulle indgå i en ny sangbog for folkeskolens mindste klasser.

I en kronik om kunstens rolle i samfundet skrev Mogens Jensen at Jeppe Aakjærs "tekst til Carl Nielsens melodi i ’Jens Vejmand’ har betydet mere for den folkelige sociale forståelse i Danmark end de fleste taler fra Folketingets talerstol."
Niels Kærgård og Marianne Jelved påstod i en artikel at "der er historikere, der nævner [Jeppe Aakjærs] person “Jens Vejmand”, som af større betydning for den danske velfærdsstats dannelse end Karl Marx."
Klaus Lynggaard erindrer sangen fra skolens morgensang.

Af kritisk indstillede finder man J.F. Willumsen.
Hans Bendix fortæller

Vejmanden i kulturarven 

Vejmanden optræder som motiv hos flere kunstnere. I Andreas Juuels maleri Parti fra Geels Bakke ved Røjels Bom er figuren malet nederst i højre hjørne, hvor han sidder bag en skærm. H.A. Brendekildes maleri En Landevej ses en vejmand i vejsiden sammen med hans kone og et barnebarn.
Nord for Tjørring, hvor Aakjær mødte manden, som gav ham inspiration til digtet, blev der i 1984 rejst et monument til minde om Jens Vejmand udført af den danske billedkunstner Erik Heide.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Sangen Jens Vejmand: https://ugle.dk/hvem_sidder_der_bag_skaermen.html
 Jens Vejmand på Gravsted.dk
 Jens Vejmand - Det Kongelige Bibliotek
 Foto og tegninger af Jens Nielsen (Jens Vejmand) fra Arkiv.dk: Portrætfoto Postkort efter tegning: Jens Vejmand bag skærmen Postkort: Tegning af Jens Vejmand bag skærmen og Jeppe Aakjærs digt

Sange af Carl Nielsen
Kulturkanonen
Højskolesangbogen