kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Burnham (månekrater)

Burnham er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den amerikanske astronom Sherburne W. Burnham (1838 – 1921).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1898 af Johann Nepomuk Krieger.

Omgivelser 
Burnhamkrateret ligger sydøst for Albategniuskrateret i et temmelig jævnt område af Månens overflade. Mod sydvest ligger Vogelkrateret.

Karakteristika 
Den irregulære tand-lignende form på Burnhamkraterets rand stikker ud mod sydvest, hvilket giver kratervæggen et forvredet, asymmetrisk udseende. Der er brud i randen mod nordvest og sydvest, hvoraf det sidstnævnte danner en dal af en længde på omkring 15 km. Kraterbunden er stærkt ujævn og irregulær og mangler en central top.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Burnhamkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Butlerov (månekrater)

Butlerov er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside bag den vestlige rand og forbi det område, som af og til bringes inden for synsvidde ved libration. Det er opkaldt efter den russiske kemiker Aleksandr Butlerov (1828 – 1886).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Butlerovkrateret ligger en kraterdiameter vest for Peasekrateret. Længere mod vest ligger det større Kolhörsterkrater.

Karakteristika 
Dette er et regelmæssigt krater med en næsten cirkulær rand, som dog har en let udadgående bule langs den sydlige side. Et mindre krater er forbundet med ydersiden af den nortdvestlige rand. Kraterets indre er noget ujævnt, men mangler en central top.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Buys-Ballot (månekrater)

Buys-Ballot er et nedslagskrater på Månen af usædvanlig form. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den hollandske kemiker og meteorolog C.H.D. Buys Ballot (1817 – 1890).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Buys-Ballotkrateret ligger lige nordvest for det lille månehav Lacus Luxuriae og sydøst for Freundlichkrateret. Andre betydningsfulde kratere i nærheden er Anderson imod sydvest og Dante mod nordøst.

Karakteristika 
Buys-Ballet har en for et krater enestående form, idet det er forlænget betydeligt imod syd, så det næsten har fordoblet sin længde i den retning i forhold til sin maksimale udstrækning i retningen vest-øst. Det minder en smule om en pære, der vender den tynde ende mod syd og den buttede mod nord. Uanset denne form har krateret ikke været udsat for erosion af betydning og er kun mærket af få småkratere langs randen og i kraterbunden.

Midt igennem krateret i dets længste udstrækning løber en højderyg, som deler den sydlige del i to halvdele. Denne højderyg fortsætter mod nord, til den ender, hvor den nordlige kraterdel har sin største bredde. Her er kraterbunden delvis blev dækket af et nyere lag basaltisk lava, så der er skabt et ovalt område omkring den nordlige ende af højderyggen, hvor materialet har lavere albedo end omgivelserne. Resten af kraterbunden er noget ujævn og irregulær, særligt i den sydlige halvdel.

I den nordlige ende af krateret findes en anden speciel formation, idet satellitkraterne "Buys-Ballot Y" og "Z" er forbundet med kraterranden. Disse to kratere ligner næsten spejlbilleder af hinanden og forbindes gennem deres centrum af en smal højderygslinje, som løber omtrent dobbelt så langt mod nord som deres individuelle bredde i retningen øst-vest. Den vigtigste forskel mellem de to er, at der ses en koncentrisk formation i den nordlige ende af "Y"-krateret. Kraterbunden i begge kratere er irregulær.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Buys-Ballotkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Byrd (månekrater)

Byrd er et irregulært nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær dens nordpol og er opkaldt efter den amerikanske polarforsker Richard E. Byrd (1888 – 1957).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1963 af Ewen Whitaker.

Omgivelser 
Den nordlige rand af Byrd er næsten forbundet med Pearykrateret, som igen ligger helt op til Nordpolen. Det mindre Giojakrater er forbundet med resterne af den sydvestlige rand.

Karakteristika 
Byrdkraterets rand er nedslidt og eroderet og har dele, som er forstyrret af indtrængende kraterrande langs omkredsen. Som følge heraf er kraterets indre længere i retningen nord-syd end det er bredt. Der er en åbning i den vestlige rand, og den sydlige rand er nu kun lidt mere end en lav højderyg på overfladen.

Nogen tid efter det oprindelige nedslag blev kraterets indre dækket af lavastrømme, som har givet en næsten flad overflade, som kun er mærket af få småkratere. Der findes ingen central top i midten af krateret og ingen højdedrag af betydning.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Byrdkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bürg (månekrater)

Bürg er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordøstlige del af Månens forside og er opkaldt efter den østrigske astronom Johann T. Bürg (1766 – 1835).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1645 af Michael Florent van Langren.

Omgivelser 
Bürgkrateret ligger i den lavaoversvømmede og ødelagte kraterformation Lacus Mortis. Mod syd og sydøst ligger kraterparret Plana-Mason. Mod vest og uden for randen af Lacus Mortis ligger det fremtrædende Eudoxuskrater.

Karakteristika 
Bürgs rand er næsten cirkulær med kun lidt nedslidning. Dets indre er skålformet, og der er et stort, centralt bjerg i dets midte. Ved toppen af dette bjerg har nogle observatører bemærket en lille, kraterlignende fordybning. Mod vest findes rillesystemet Rimae Bürg, som strækker sig over ca. 100 kilometer.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bürgkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Jason Koumas

Jason Koumas (født 25. september 1979 i Wrexham, Wales) er en walisisk tidligere fodboldspiller af cypriotisk afstamning, der spillede som midtbanespiller. Han repræsenterede gennem karriere primært Tranmere Rovers, Wigan Athletic og West Bromwich Albion.

Landshold 
Koumas nåede at spille 34 kampe og score ti mål for Wales landshold, som han debuterede for i 2001 i et opgør mod Ukraine. Han har scoret ti landskampsmål.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Wales
Fodboldspillere fra Tranmere Rovers F.C.
Fodboldspillere fra West Bromwich Albion F.C.
Fodboldspillere fra Cardiff City F.C.
Fodboldspillere fra Wigan Athletic F.C.
Personer fra Wrexham
Byrgius (månekrater)

Byrgius er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den vestlige del af Månens forside og nær dens rand. Det er opkaldt efter den schweiziske matematiker og urmager Joost Bürgi (1552 – 1632).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1647 af Johannes Hevelius.

Omgivelser 
Nordvest for Byrgiuskrateret ligger det næsten ødelagte Lamarckkrater.

Karakteristika 
Randen af Byrgius er nedslidt og eroderet, med "Byrgius A"-krateret liggende over den østlige rand og "Byrgius D" over den nordvestlige. Kraterbunden er forholdsvis flad og udviser ingen bemærkelsesværdige småkratere. Krateret "Byrgius A" har sit eget strålesystem med en radius på over 400 km.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Byrgiuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Büsching (månekrater)

Büsching er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den tyske geograf Anton Friedrich Büsching (1724 – 1793).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1834 af Johann Heinrich von Mädler.

Omgivelser 
Bürschingkrateret har Buchkrateret, som er af samme størrelse, liggende tæt ved sin sydvestlige rand, og længere mod sydvest ligger Maurolycuskrateret.

Karakteristika 
Krateret er eroderet efter en lang historie af senere nedslag, så randen er nedslidt og kanten afrundet. Der ligger adskillige småkratere langs kanterne, og der er et lille krater på kraterbunden nær den øst-sydøstlige rand. Bunden er i øvrigt noget irregulær og har ingen central top i midten.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Büschingkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Baade (månekrater)

Baade er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig nær den sydvestlige rand af Månens forside, og det er opkaldt efter den tyske astronom Walter Baade (1893-1960).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1964.

Omgivelser 
Baade ligger sydvest for det enorme nedslagsbassin Mare Orientale. Området øst for krateret danner forbindelsen mellem den 280 km lange Vallis Bouvard mod nord og den snævrere 160 km lange Vallis Baade mod syd-sydøst. Begge disse dale fører væk fra nedslagsbassinet i nordlig retning.

Karakteristika 
Den ydre vægs kant i Baadekrateret er stadig skarp med ringe tegn på erosion fra senere nedslag. Randen er i almindelighed cirkulær med nogle terrasser ned ad den indre væg. Kraterbunden er ujævn og irregulær med et skålformet udseende, som mangler en tydeligt markeret bund. Der er ingen central top i kraterets midte og ingen småkratere i bundens overflade.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Allan Vegenfeldt

Allan Vegenfeldt (født 22. august 1964 i Rendsborg) er en dansk sanger og musiker, der er bedst kendt for at være forsanger i The Sandmen fra 1985 til 1995 og igen fra bandets gendannelse i 2003.

Efter tiden i Sandmen kom han med i rock/technogruppen Nerve, men valgte efter kort tid at blive murerarbejdsmand. I 2001 udgav han et soloalbum. I 2004 sang han sangen "Jukebox" på Bent Fabricius-Bjerres album af samme navn, som han udgav under navnet Bent Fabric. Sangen fik succes på diskotekerne i USA, hvor den gik ind som #7 på dance-hitlisten i 2006. I 2006 indsang han desuden duetten "Over Vesterbros Torv" med Michael Falch på hans album Falder du nu fra samme år.

Diskografi 
 Free Your Mind (2001)

Gæsteoptræden 
 2004 "Jukebox" med Bent Fabricius-Bjerre
 2006 "Over Vesterbros Torv" med Michael Falch

Filmografi 
 Charlie Butterfly (2002)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Sangere fra Danmark
Musikere fra Danmark
Daniël de Ridder

Daniël de Ridder (født 6. marts 1984 i Amsterdam, Holland) er en hollandsk fodboldspiller, der spiller som midtbanespiller. Han har gennem karrieren repræsenteret blandt andet Ajax, Birmingham og Wigan.

I sin tid i Ajax Amsterdam var de Ridder i 2004 med til at sikre klubben det hollandske mesterskab.

Landshold 
De Ridder har (pr. april 2018) endnu ikke optrådt for Hollands A-landshold, men nåede mellem 2004 og 2007 at spille hele 30 kampe for landets U-21 hold.

Titler 
Æresdivisionen
 2004 med Ajax Amsterdam

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Holland
Fodboldspillere fra AFC Ajax
Fodboldspillere fra Celta de Vigo
Fodboldspillere fra Birmingham City F.C.
Fodboldspillere fra Wigan Athletic F.C.
Fodboldspillere fra Hapoel Tel Aviv
Fodboldspillere fra Grasshopper-Club Zürich
Fodboldspillere fra SC Heerenveen
Fodboldspillere fra RKC Waalwijk
Samsø Sundheds- og Akuthus

Samsø Sundheds- og Akuthus det tidligere Samsø Sygehus, har siden 1. marts 2003 været en afdeling af Århus Sygehus.

Sygehuset har 9 senge. Det modtager akutte patienter, medicinske og kirurgiske, der enten behandles på stedet eller videresendes til specialafdelinger på fastlandet. På sengeafdelingen lægger de stor vægt på patienter der skal genoptrænes efter behandling på specialafdelinger i Århus, og har udviklet et brobyggerteam der følger patienterne helt hjem ved udskrivelsen.

På sygehuset er der medicinsk og kirurgisk ambulatorium, og der er et samarbejde med tilrejsende speciallæger i øjensygdomme, halssygdomme og gynækologi, der også har ambulatorium på øen. Sygehuset huser også bandagist, fodterapeut, kiropraktor og psykolog.

Jordemødrene samarbejder med Skejby Sygehus og bruger sygehusets fødestue til "hjemmefødsler".

Referencer 

Hospitaler i Region Midtjylland
Sundheds- og Akuthus
Månekratere

Dette er en liste over månekratere. Den altovervejende del af kraterne på Månen er nedslagskratere. Nomenklaturen for månekraterne er reguleret af den Internationale Astronomiske Union, IAU, og listen indeholder kun kratere, som er officielt anerkendt af denne organisation.

Kratere 
Månekraterne er listet i de følgende underlister. Hvor et krater har status som et satellitkrater til et andet krater, findes den detaljerede beskrivelse af det i artiklen om hovedkrateret.

Se også 
 Liste over bjerge på Månen
 Liste over dale på Månen
 Liste over have på Månen
 Månekrater.
 Selenografi

Kilder 
Specifikke kilder er anført på artiklen om det enkelte krater. Desuden er anvendt følgende kilder:

Eksterne henvisninger 
 Deskriptive data og geologiske kort over detaljer på måneoverfladen ifølge IAU, vist på hjemmesiden fra USAs geologiske institut : 
 NASAs side om månekratere: 
 Wikiprojekt til samling af informationer om Månens overflade (The-Moon Wiki) på http://the-moon.wikispaces.com/ . 
 Program og integreret database på:

Bibliografi
Podzol

Podzol eller podsol (af russisk: под/pod = "under" + зола/zola = "aske") er den typiske jordtype under koldt tempererede klimaforhold, hvor der naturligt vil være taiga. Jordtypen genfindes dog også på udpinte jorde (heder) under varmt tempererede klimaforhold, hvor løvskove er det naturlige plantedække. Endelig findes podzol i områder med Eucalyptusskov og heder i det sydlige Australien.

De fleste steder er podzoljorde næringsfattige og dårligt egnede til agerbrug. De er oftest sandede og bliver derfor hurtigt tørre, men hvor der opstår al, kan jorden være vandlidende i store dele af året. Hvor der er et højt humusindhold i jorden, og hvor alen er blevet brudt, kan disse lette jorde blive højtydende. Det forudsætter dog en hyppig tilførsel af jordbrugskalk og gødning.

Podzol dannes, hvor udgangsmaterialet er fattigt på kalk, og hvor der er fugtige, kølige klimaforhold. Øverst findes et lag af svagt omsat førne, og nedenunder dannes der et mørkegråt lag af humusblandet sand. Det lysegrå lag (blegsandet) under det humusholdige lag (se signaturen "Ae" på diagrammet) er udvasket for jern og humus. Under det findes et lag, hvor jern og humus atter er udfældet og ofte koncentreret i en grad, så der er dannet jern- eller humusal. Nederst har man den oprindelige, uændrede jordtype.

Podzol er et element i World Reference Base for Soil Resources.

Se også 
 Morr
 World Reference Base for Soil Resources

Litteratur 
 IUSS Working Group WRB: World Reference Base for Soil Resources, fourth edition. International Union of Soil Sciences, Vienna 2022, . ().

Danmarks jordarter
Jordtyper
Projektør

En projektør eller lyskaster er et apparat med reflektorer, der kan skabe en kraftig lysstråle kaldet et søgelys bestående af næsten parallelle stråler, der kan rettes i en bestemt retning. En projektør er i reglen lavet, så den kan drejes i alle retninger.
 
Militærets brug af søgelys begyndte i slutningen af 1800-tallet, da slagskibe og andre store fartøjer blev udstyret med projektører, så de kunne finde små angribende torpedobåde. De blev anvendt i den Russisk-japanske krig i 1904-1905. Der blev også installeret projektører på mange kystartilleribatterier for at hjælpe om natten.

Under 1. Verdenskrig 
Projektører blev først anvendt i 1. Verdenskrig til at skabe "kunstigt månelys" til at forbedre mulighederne for natangreb, en praksis som blev fortsat under 2. Verdenskrig. Kunstigt månelys blev opfundet af historikeren og panserkrigsteoretikeren J.F.C. Fuller.

Under 2. Verdenskrig 
Projektører blev anvendt i udstrakt grad ved forsvar mod natlige luftangreb under 2. Verdenskrig. Projektører parvis placeret i en kendt afstand fra hinanden blev brugt til ved triangulering at beregne, hvor højt oppe bombefly var, så brændrørene på flakgranaterne kunne indstilles korrekt. Hertil kom, at søgelysene kunne blænde bombeflyverne, som brugte optiske bombesigter. 

Projektører blev lejlighedsvis anvendt taktisk ved landslag. En berømt lejlighed var den Røde Hærs anvendelse af projektører under slaget om Berlin i april 1945. 143 søgelys blev rettet mod de tyske stillinger hen over Neisse floden med det formål midlertidigt at blænde dem under en sovjetisk offensiv. Imidlertid spredte morgentågen lyset, og de angribende styrker kom til at stå i silhuet. Det gjorde dem klart synlige for tyskerne. De sovjetiske styrker led derfor store tab og måtte udskyde deres invasion af byen. 

Projektører fra 2. Verdenskrig omfatter modeller fremstillet af General Electric og Sperry Corporation. De havde i de fleste tilfælde en 60" (152,4 cm) diameter med rhodiumbeklædte parabolske spejle, som reflekterede lyset fra en kulbuelampe. Den højeste effekt var 800.000.000 candela. Det blev drevet af et 15 kW generator og havde en effektiv rækkevidde på mellem 45 og 56 km i klart tørt vejr.

Civilt brug 
I dag bruges projektører bl.a. ved reklame. Nogle steder bruger f.eks. bilforhandlere projektører, så man på stor afstand kan se, at her er en bilforretning. Tidligere var det almindeligt at bruge projektører ved filmpremierer. Det fleste kender det fra den lille tegnefilm, der indleder film fra 20th Century Fox, hvor man ser søgelys feje hen over himmelen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Sperry searchlight restoration project
Elmer A. Sperry case file i Franklin Institute's arkiv over historiske optegnelser over overvejelser om at tildele en Flanklin Award i 1920 for opfindelsen af et elektrisk søgelys
 http://www.skylighters.org/mainmenu.html 

Lygter og lanterner
Månekratere, A-B

Dette er en del af listen over månekratere, nemlig de kratere, hvis navn begynder med bogstaverne A eller B. De satellitkratere, som hører til et krater, er beskrevet på den respektive kraterartikel, og denne indeholder også kildeangivelser til de oplysninger, som fremgår nedenfor. Angivelsen af, om et krater ligger på Månens forside (F) eller Månens bagside (B) er bestemt af dets selenografiske koordinater.

A

B 

A
Olivier Kapo

Narcisse-Olivier Kapo-Obou (født 27. september 1980 i Abidjan, Elfenbenskysten) er en fransk fodboldspiller af ivoriansk afstamning, der spiller som midtbanespiller. Gennem karrieren har han blandt andet optrådt for AJ Auxerre i Ligue 1 i sit hjemland, for italienske Juventus F.C., samt på lejebasis hos AS Monaco og spanske Levante UD.

I sin tid i AJ Auxerre var Kapo i 2003 med til at vinde den franske pokalturnering Coupe de France.

Landshold 
Kapo står (pr. marts 2018) noteret for ni kampe for Frankrigs landshold, som han debuterede for tilbage i 2002. Han var i 2003 med til at sikre landet sin anden triumf i træk i Confederations Cup. Han har i sine ni landskampe scoret tre mål.

Titler 
Coupe de France
 2003 med AJ Auxerre

Confederations Cup
 2003 med Frankrig

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Elfenbenskysten
Fodboldspillere fra Frankrig
Fodboldspillere fra AJ Auxerre
Fodboldspillere fra Juventus F.C.
Fodboldspillere fra AS Monaco FC
Fodboldspillere fra Levante UD
Fodboldspillere fra Birmingham City F.C.
Fodboldspillere fra Wigan Athletic F.C.
Fodboldspillere fra Celtic F.C.
Fodboldspillere fra Levadiakos F.C.
Fodboldspillere fra Korona Kielce
DE

DE har flere betydninger:
 .de er Tysklands nationale topdomæne
 ISO-landekoden for Tyskland
 Forkortelse for Dansk Ejendomsmæglerforening
 Forkortelse for den amerikanske stat Delaware