kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gershom Scholem

Gershom Scholem (født 5. december 1897 i Berlin, død 21. februar 1982 i Jerusalem) var en jødisk filosof og historiker. Han er mest kendt for at have stiftet et humanistisk videnskabeligt studie af kabbala. I Jerusalem virkede han som Professor of Jewish Mysticism ved Hebrew University. Han var en nær ven af Walter Benjamin.

Udvalgt bibliografi 
 Major Trends in Jewish Mysticism, 1941 
 Sabbatai Zevi, the Mystical Messiah, 1973
 On Kabbalah and Its Symbolism, 1965

Eksterne henvisninger 

Jødiske filosoffer
Videnskabsfolk fra Israel
Personer fra Berlin
Hermetisme

Hermetisme (fra italiensk ermetismo) litt.: nyere italiensk retning, især i lyrik, der i tilslutning til bl.a. fransk symbolisme tilstræber en flertydig, magisk og dunkel digtning. Man regner nobelpristageren Salvatore Quasimodo for at tilhøre denne retning.

I forbindelse med den  esoteriske mystik, får ordet hermetisk, som også betyder lufttæt, lukket, utilgængelig eller vanskeligt forståelig, en anden betydning. Hermetisk (latin hermeticus, som stammer fra den sengræske betydning Hermes Trismegistos, som var gud og budbringer, hvor Hermes har relation til den egyptiske gud Thot, alkymiens grundlægger.

Af ordet hermetik afledes betydningen "konserves", og af tillægsordet hermetisk afledes betydningen "fuldstændigt tæt".

En af de vigtigste bøger inden for hermetisme er Corpus Hermeticum, som siges at være overlevering fra Hermes Trismegistos, som er en sammensmeltning af  guden Hermes og guden Thot. Teksterne blev første oversat til latin af Marsilio Ficino (1433–1499).

Derudover har bl.a. Franz Bardon skrevet en række bøger 

Vestlig esoterik
Litteratur
Plankalkül

Plankalkül (på tysk Plan Calculus) regnes for det første programmeringssprog. Plankalkül blev skabt i Tyskland i 1945 af computer-pioneren Konrad Zuse til dennes Z3 og Z4 computere.

Plankalkül forblev imidlertid teoretisk og blev ikke implementeret på en computer i Zuses levetid. På grund af Zuses (og Tysklands) isolation fra den internationale computer-forskning og -udvikling fik Plankalkül ingen indflydelse på den senere udvikling af programmering og programmeringssprog.

Plankalküls første compiler blev lavet i 1998. En anden blev lavet i 2000 af Freie Universität Berlin.

Programmeringssprog
Z4

Z4 computeren, skabt af den tyske ingeniør og computer-pioner Konrad Zuse, og bygget af dennes firma Zuse KG, blev leveret til ETH Zürich, Schweiz, i september 1950. 

Z4 blev derved den første computer i verden der blev solgt og leveret på kommercielle vilkår, fem måneder før den engelske Ferranti Mark I og ti måneder før den amerikanske UNIVAC I.

Eksterne links 
 Professor Dr.-Ing. habil. Horst Zuse – Zuses søn Horst Zuses website, indeholder materiale om Konrad. 
 Billeder af Z4 - ETH Zürichs website

Se også 
 Førstegenerationsdatamat

Datamater
Grøndal

Grøndal er betegnelsen for det lille københavnske kvarter i Københavns Kommune omkring Grøndalskirken. Kvarteret, der ligger mellem Vanløse, Frederiksberg, Brønshøj og Nordvestkvarteret, har ca. 8.000 indbyggere.

Grøndal Lokalråd har i over 10 år kæmpet for anerkendelse af bydelen som selvstændig bydel, herunder et fælles postnummer, idet området øst for Godthåbsvej har postnummer 2400 København NV, og området omtrent vest for har postnummeret 2720 Vanløse.

Grøndals Lokalråd har dog allerede fået gennemført en ændring af navnet på den nærliggende station. Tidligere hed den Godthåbsvej, mens den i dag er ændret til Grøndal. Stationen ligger på S-banens ringbane.

Landstedet 
Gården Grøndal lå i Frederiksberg Kommune. Hestehandler Lars Peder Jensen Wolff og hustru Christiane Margrethe født Nielsen købte i 1795 en del af ejendommen. I 1803 opførte de en firlænget gård på grunden med bindingsværk og tegltag. Efter Lars Peder Jensen Wolffs død i 1818 beholdt familien landstedet, men da Christiane døde i 1828, gik der kun få år, før Grøndal skiftede ejer. Senere i 1800-tallet ejede politikeren Balthasar Christensen denne ejendom i nogle år.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Grøndal Lokalråd 
 Christiane havde landsted på Frederiksberg 

Kvarterer i Vanløse
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederiksberg Kommune
Ignoratio elenchi

Ignoratio elenchi kommer fra latin og betyder fejlslutning ved udeladelse. Det kan henvise til ethvert argument, hvis præmisser er logisk uafhængige af dets konklusion og derfor medfører en fejlslutning.

Det er en af de fejslutninger som Aristoteles identificerer i Organon. I et bredere spektre mente han at alle fejlslutninger en er form for ignoratio elenchi. Han klassificerede ignoratio elenchi som uafhængig af sproget, selvom han samtidigt åbner muligheden for det modsatte (i engelsk oversættelse): "One might, with some violence, bring this fallacy into the group of fallacies dependent on language as well.".

Det forveksles nogle gange med stråmandsargumentet.

Referencer 

Latinske vendinger
Logik
Den fuldkomne fisker

Den fuldkomne fisker er som en bibel for lystfiskere. 

Bogens originaltitel er The Compleat Angler. Or The Contemplative Man's Recreation (London, 1653). Den er skrevet af Izaak Walton og i 1676 udvidet med Charles Cottons afsnit om fluefiskeri.  Værket blev oversat til dansk af Johanne Kastor Hansen og udgivet af Lystfiskerforeningen i København i 1943 i anledning af Waltons 350 års fødselsdag. 

Nedenstående uddrag gengiver stemningen i bogen:

"Mandens vilje er saa mangelund,
en priser falk, en anden hund,
en tennisspil, en anden vil
langt helre dyrke elskovsspil.
Jeg er tilfreds, naar jeg har fri
og jeg har tid til fiskeri.
(...)
Og tit og ofte, naar jeg saa
den bange ørred bide paa,
saa tænkte jeg: et graadigt sind
gør mangen stakkels stymper blind.
Og bider ingen paa min krog,
saa trøster jeg mig med min bog.
(...)
Og hvis jeg fisker uden held,
er jeg tilfreds alligevel.
Det samme var den gode Gud,
da Han gav fiskene det bud
at gaa paa sjælefiskeri:
og Gud til ære fisker vi.

Blandt Frelserens apostle saa
man fiskere i spidsen gaa.
Den sidste ret, Han fik paa jord,
var fisk i følge skriftens ord.
Og jeg vil følge deres vej,
Han valgte til at følge sig."

Oversat af Otto Gelsted.

Faglitteratur
Fugles alder

Fugles alder kan angives på mange måder. Det er interessant af mange grunde. Specielt kan det være en hjælp ved feltbestemmelse af fugle, da fjerdragten skifter med alderen. 

Fugles alder angives enten ved antallet af kalenderår (K), eller ved det livsafsnit som de befinder sig i.

Kalenderår (K) 
Men angiver en fugls alder efter hvilket kalenderår den er i.

Fugle klækkes som bekendt som regel om foråret. Derfor betegner man dem 1 K. den første sommer og efterår. Efter nytår er de så 2 K i et år så 3 K osv.

Livsafsnit 
Fugle starter med at være fugleæg.

Pull/Dununge 
Mens ungen stadig ligger i reden er den dækket af en dragt der mest består af dun, derfor kalder man ungen pull, eller dununge indtil den får sin første rigtige fjerdragt.

Juvenil 
Fugle i deres første fjerdragt, hvor de endnu ikke har fældet nogen fjer, kaldes juvenile.

Immatur/Ungfugl 
Fugle i deres efterfølgende fjerdragter, hvor de endnu kan skelnes fra de udvoksede fugle, kaldes ungfugle.

For fuglearter hvor der er flere dragter der kan adskilles (fx mange ørne) skelnes der mellem ungfugledragt og en efterfølgende immature livsperiode.

Udvoksede fugle 
Udvoksede fugle, kaldet adulte, kan normalt ikke aldersbestemmes.

Alder
System (flertydig)

System bruges i flere betydninger:
 System er er en formel ordnet struktur.
 En henvisning til bandet System of a Down
 Som synonym for orden
 Som IT-betegnelse for et styresystem
 Som IT-betegnelse for andre former for computerprogrammers funktioner.

ar:نظام
Rhinprovinsen

Rhinprovinsen også kendt som Rhinpreussen (Rheinpreußen) ligger i det vestlige Tyskland. Det var en provins som eksisterede fra 1822 til 1918 som en del af Kongeriget Preussen og derefter fra 1918 til 1946 som en del af Fristaten Preussen og Weimarrepublikken. I maj 1939 havde den et areal på 24.477 km² (hvis man ser bort fra Hohenzollern Land), og en befolkning på 7.931.942 indbyggere.

Provinsens overpræsident og andre statslige forvaltningsorganer havde deres sæde i Koblenz. Düsseldorf var der ud over forvaltningshovedstad for Provinsialforbundet Rhinprovinsen. Dette var et eget forvaltningsorgan for overkommunale opgaver med hovedorganerne Landeshauptmann og Provinsiallanddagen.

Provinsen grænsede i nord til Holland, i øst til provinsen Westfalen og provinsen Hessen-Nassau (fra 1918: Folkestaten Hessen), i øst og syd til Storhertugdømmet Hessen, i sørøst til Kurpfalz, i sydvest til Saarland, og i vest til Frankrig, Belgien og Luxembourg.

Provinsen blev oprettet den 22. juni 1822 og eksisterede frem til 23. august 1946 efter slutningen på anden verdenskrig. Den lå i den historiske region Rhinland mellem de to byer Bingen am Rhein og Kleve.

Wienerkongressen i 1815 overførte Rhinlandet fra Frankrig til Preussen, og denne provins blev etableret på grundlag af De forenede hertugdømmer Jülich-Kleve-Berg, de kirkelige provinser Kurfyrstendømmet Köln og Kurfyrstendømmet Trier, fristaderne Aachen og Köln og næsten hundrede små kirkelige- og adelsæder.

Den nordligste del af provinsen befandt sig i det som i dag er Nordrhein-Westfalen, den sydlige del i Rheinland-Pfalz og i Saarland. Mindre dele tilhørte nutidens Hessen (Landkreis Wetzlar) og Belgien (Eupen-Malmédy).

Provinser i Preussen
Tyskland
Augustin Louis Cauchy

Augustin Louis Cauchy (født 21. august 1789, død 23. maj 1857) var en fransk matematiker. Han startede på projektet, der skulle blive til stringente formuleringer af og beviser for infinitesimalregningens teoremer, og han var således blandt matematisk analyses pionerer. Han bidrog yderligere med adskillige vigtige teoremer i kompleks analyse og var den første til at studere permutationsgrupper. Cauchys dybdegående men letforståelige metoder var skyld i, at han havde stor indflydelse på både samtidige og efterfølgende matematikeres arbejde.

Eksterne henvisninger 

Matematikere fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Stephan Bach

Stephan Bach (født 3. november 1975) er en dansk fotograf.

Stephan Bach arbejder primært i klassisk sort-hvid, specielt indenfor reportage-, portræt- og kunstfotografi. Der ud over er han en erfaren og anerkendt koncertfotograf, med billeder fra både den irske og danske musikscene, samt diverse internationale kunstnere.

 Fotoudstilling 2004 – "live! in Copenhagen" – om dansk livemusik i Øksnehallen, København.
 Fotoudstilling 2006 – "24 – en sejr i Le Mans" – om Tom Kristensen og Team Gohs legendariske sejr i Le Mans 2004. Danmarks Fotomuseum, Herning

Bibliografi 
 I byens lyse strøm – 2004, om rockgruppen Love Shop's "Copenhagen Screaming" turné, 
 24 – en sejr i Le Mans – 2004, om racerkøren Tom Kristensen's sjette sejr i 24-timers motorløbet i Le Mans 2004,

Eksterne henvisninger 
 Website http://stephanbach.com

Fotografer fra Danmark
Martin Seel

Martin Seel (født 20. september 1954) er en tysk professor, doktor i filosofi i Frankfurt am Main.
Fra 1992 til 1995 var han professor i filosofi på Universität Hamburg, derefter professor på Justus-Liebig-Universität i Gießen til 2004, hvor han blev Professor für Philosophie på Universität Frankfurt. Seel har hovedsagelig beskæftiget sig med filosofisk æstetik.

Pubikationer 
 Die Kunst der Entzweiung. Zum Begriff der ästhetischen Rationalität, Frankfurt/ M., 1985 (frz. Ausg.: L'Art de Diviser, Paris: Armand Colin 1993). 
 Eine Ästhetik der Natur, Frankfurt/M., 1991 (Neuauflage Frankfurt/M. 1996). 
 Versuch über die Form des Glücks. Studien zur Ethik, Frankfurt/M., 1995 (Neuauflage Frankfurt/M. 1999) 
 Ethisch-ästhetische Studien, Frankfurt/M., 1996. 
 Ästhetik des Erscheinens, München, 2000 (Neuauflage Frankfurt/M. 2003, engl. Ausg.: Aesthetics of Appearing, Stanford 2004). 
 Vom Handwerk der Philosophie. 44 Kolumnen, München, 2001. 
 Sich bestimmen lassen. Studien zur theoretischen und praktischen Philosophie, Frankfurt/M, 2002. 
 Adornos Philosophie der Kontemplation, Frankfurt/M., 2004. 
 M. Seel & Ch. Menke (Hg.), Zur Verteidigung der Vernunft gegen ihre Liebhaber und Verächter, Frankfurt/M, 1993. 
 M. Seel & A. Honneth, J. McDowell, Wert und Wirklichkeit, Frankfurt/M., 2002.

Filosoffer fra Tyskland
L'Hôpitals regel

L'Hôpitals regel er benævnelsen for en række matematiske regler eller sætninger af Guillaume de l'Hôpital, der benyttes til bestemmelse af en brøks grænseværdi, når både nævner og tæller går mod enten 0 eller , når den indgående variabel går mod et fast punkt eller mod uendelig.

Sætningerne 
Reglen deles typisk op i tre hovedsætninger. I det følgende betegner  funktionen s afledede.

Reglen om 0/0-udtryk, når x går mod et fast punkt 
Lad  og  være to funktioner, der er definerede nær et punkt . Antag at både  og  går mod  for . Hvis brøken  for , så gælder  for .

Resultatet gælder, uanset om  er et reelt tal eller , og både hvis  eller .

Et bevis for  
Af ovenstående haves at

 for 

 for 

 for .

Af de første to ligninger følger, at funktionerne  og  er defineret i et interval  til højre for . Sættes  kan bevises, at både  og  er kontinuerte på intervallet. Af den tredje ligning følger, at  er defineret i et interval , hvor det kan antages, at , da en funktion nødvendigvis må være defineret, for at dens afledede er det. Det betyder, at  i dette interval. Hvis  opfylder  middelværdisætningens antagelser, og der eksisterer et , så

,

hvor ,  og , så , hvorfor brøken  er defineret. At vise at denne brøk har en grænseværdi, er det samme som at vise, at

.

Det vides imidlertid, at

,

og det påstås, at samme  afparerer begge . da , gælder

,

og ifølge Cauchys middelværdisætning, eksisterer et , så ovenstående er lig , men da , gælder

,

hvilket var hvad, der skulle vises. Q.E.D. Bevisgangen for  er stort set identisk med denne.

Reglen om 0/0-udtryk, når x går mod uendelig 
Antag, at  og  er definerede på intervallet  og  for  og  for . Så gælder et lignende resultat som det forrige, hvis brøken  har en grænseværdi. Hvis  for  gælder nemlig  for , uanset om  eller .

Reglen om /-udtryk 
Antag, som ved den første regel, at  og  er definerede nær et punkt , men denne gang at både  og  går mod  for . Som ved de forrige er resultatet, at hvis  for , gælder  for . Som tidligere kan  både være et reelt tal eller plus eller minus uendelig, og resultatet gælder også, hvis ,  og .

Referencer 

Infinitesimalregning
Matematisk analyse
Matematiske sætninger
Matematiske beviser
Evelyn Beatrice Hall

Evelyn Beatrice Hall (født 28. september 1868, død 13. april 1956) var en engelskforfatter, der skrev under sit pseudonym S. G. Tallentyre, der er bedst kendt for sin biografi af Voltaire The Friends of Voltaire, udgivet i 1906. Fra biografien stammer det berømte citat I disapprove of what you say, but I will defend to the death your right to say it (Jeg er uenig i hvad De siger, men jeg vil forsvare til døden Deres ret til at sige det). Hall anvender udsagnet som en opsummering af Voltaires syn på ytringsfrihed. Citatet er imidlertid så rammende, at det har fundet bred anvendelse og ofte (forkert) tilskrives Voltaire selv. Citatet findes ingen steder i Voltaires egne skrifter.

Referencer 

Biografiforfattere fra Storbritannien
Orla Møller

Orla Reinhardt Møller (7. maj 1916 i Feldballe – 14. februar 1979 i Øster Kippinge) var en dansk politiker (Socialdemokratiet) og minister.

Orla Møller var uddannet cand.theol. i 1940. Han blev medlem af Folketinget første gang i 1964.

Han blev minister første gang, da han blev kirkeminister i Regeringen Jens Otto Krag II fra 28. november 1966 til 2. februar 1968. Han var forsvarsminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 27. september 1973 til 6. december 1973 og forsvars- og justitsminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 13. februar 1975 til 1. oktober 1977.

Orla Møller var justitsminister i en periode, hvor fremtiden for Fristaden Christiania blev diskuteret politisk og i medierne. Møller var ved sin tiltræden stemt for en lukning af Christiania og ytrede sig offentligt herom i håndfaste vendinger. Han var justitsminister, da et bredt flertal i Folketinget med et beslutningsforslag fra Fremskridtspartiet pålagde regeringen af foranledige Christiania rømmet. Rømningen blev dog aldrig effektueret, trods højesterets dom i februar 1978 om rømning af området. 

Orla Møller var endvidere forsvarsminister, da Danmark i 1975 traf beslutning om indkøb af 58 F-16-fly i det, der blev kaldt "århundredets våbenhandel".

Kilder 
 HVEM-HVAD-HVOR 1968, Politikens Forlag, København 1967.

Eksterne henvisninger 
 

Justitsministre fra Danmark
Forsvarsministre fra Danmark
Kirkeministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Frimurere fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Teologer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danmarks Fredsråd

Danmarks Fredsråd er et samarbejdsorgan for danske organisationer, hvis målsætning er at mobilisere en bred opbakning om at afskaffe krig på baggrund af Haag Appellens 50 punkter for fred fra 1999. 

Haag Appellen 1999 omfatter følgende områder:
1.	Grundlæggende årsager til krig samt fredskultur.
2.	Humanitær folkeret, menneskerettigheder og menneskerettighedsinstitutioner.
3.	Forebyggelse, løsning og forandring af voldelige konflikter.
4.	Nedrustning og sikkerhed for mennesker.

Ovenstående mål søges opnået ved: 
 at fremme medlemsorganisationernes fælles interesser.
 at informere og påvirke offentlighed og myndigheder.
 at arbejde for øgede bevillinger til fredsarbejde og fredsforskning.
 at formidle viden og information internt mellem medlemsorganisationerne.
 at iværksætte fælles initiativer. 
 at bidrage til styrkelse af internationale fredsnetværk.

Danmarks Fredsråd ønsker at samarbejde med internationale fredsorganisationer og konfliktforskere. Interesseområderne er blandt andet situationen i Irak, Israel/Palestina, Borgmestre for Fred, Oplysning om EU’s militære udvikling samt Styrkelse af FN.

Optagelse i Danmarks Fredsråd 
Danske ikke-partipolitiske organisationer og selvstændige lokale fredsgrupper, der arbejder på et demokratisk grundlag, og som tilslutter sig Danmarks Fredsråds målsætning, kan optages i fredsrådet. Optagelse sker ved henvendelse til Fredsrådet, hvis styrelse normalt afgør, om optagelse kan finde sted. I tvivlstilfælde forelægges optagelsesbegæringen for et landsmøde i Danmarks Fredsråd, hvor godkendelse kræver kvalificeret flertal. Enkeltpersoner kan i ganske særlige tilfælde optages som enkeltmedlemmer eller æresmedlemmer.

Medlemsorganisationer
AIF Kbh./Frb. (AIF hjemmeside), Aldrig mere Krig, Caribien Komiteen, Danafrica & M du Maroc, Danmarks Lærerforening, Esbjerg Fredsbevægelse, Fredsakademiet, Fredsskattefonden, FN-forbundet, Grundlovskomiteen, Kunstnere for Fred, Kvinder for Fred Kvindernes Internationale Liga for Fred og Frihed, Kvinderådet, Mellemfolkeligt Samvirke, Pax Christi, Danmark, Pugwash, Ulandsorganisationen Ibis

Eksterne Links
Danmarks Fredsråd
Esbjerg Fredsbevægelse
Haag-appellen  
Dansk side om Haag-appellen
Fredsskattefonden 
Grundlovskomiteen 2003 vedr. Irak-krigen
FN-forbundet 

Politiske bevægelser
Ove Hansen (politiker)

Ove Henry Hansen (født 24. september 1909 i Slagelse, død 5. maj 1997) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister.

Han var sognerådsformand i Ballerup Kommune fra 1942 og borgmester fra 1952-67.

Hansen var medlem af Folketinget i perioderne 1953-71, 1971-73 og 1975-77. Han blev ikke genvalgt ved folketingsvalget 1971, men indtrådte i Folketinget igen en måned efter valget da Børge Juel Hansen nedlagde sit mandat.

Han var handelsminister og minister for nordiske anliggender i Regeringen Jens Otto Krag II fra 1. oktober 1967 til 2. februar 1968.

Han var medlem af Europa-Parlamentet fra 1976-77.

Referencer

Kilde 

 HVEM-HVAD-HVOR 1968, Politikens Forlag, København 1967.
 HVEM-HVAD-HVOR 1998, Politikens Forlag, København 1997, .

Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1973-1979
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Handelsministre fra Danmark
Ministre for nordisk samarbejde fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Sognerådsformænd fra Danmark
Z1

Z1 var en mekanisk computer skabt af den tyske computer-pioner Konrad Zuse i 1937. Z1 anvendte binært talsystem, var en elektrisk drevet, mekanisk regnemaskine med begrænset programmerbarhed.  Z1 læste sine program-instruktioner fra hulstrimmel.  

På grund af mangel på tilstrækkeigt nøjagtigt fremstillede dele kom Z1 aldrig til at virke pålideligt.  Z1 og de originale konstruktionstegninger til den blev ødelagt under 2. verdenskrig.

En kopi af Z1 er udstillet på Deutsches Technikmuseum Berlin i Berlin.

Se også
 Førstegenerationsdatamat

Datamater
Z2

Z2 var en computer opbygget af mekanik og relæer af den tyske computer-pioner Konrad Zuse i 1939.  Z2 var en videreudvikling af Z1 og anvendte det samme mekaniske lager  som Z1, men anvendte aritmetisk og kontrol logik opbygget med relæer (i stedet for mekanik som i Z1).

I moderne forstand er Z2 snarere en avanceret regnemaskine end en egentlig computer.

Se også 
 Førstegenerationsdatamat

Eksterne henvisninger 
 Z2  (tysk)

Datamater
H. Larsen-Bjerre

Hans Jesper Larsen-Bjerre (8. april 1910 i Bjerre – 1. september 1999) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister.

 Fiskeriminister i Regeringen Jens Otto Krag II fra 26. september 1964 til 8. oktober 1964.

Kilde 

HVEM-HVAD-HVOR 1965, Politikens Forlag, København 1964. 

Fiskeriministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Chefredaktører fra Danmark
Journalister fra Danmark
Kaj Andresen

Kaj Andresen (7. april 1907 i Vedslet – 26. juni 1998) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister.

Valgt til Folketinget første gang 1947 i Skanderborg-kredsen.

Medlem af Folketinget 1947-71.

 Boligminister i Regeringen Jens Otto Krag II fra 26. september 1964 til 2. februar 1968.

Kilde 

HVEM-HVAD-HVOR 1965, Politikens Forlag, København 1964. 

Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Boligministre fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Aappilattoq (Avannaata)

Aappilattoq ("Det røde fjeld") er en bygd i Vestgrønland med ca. 159 indbyggere (2014) beliggende ca. 20 km nordøst for Upernavik på kanten af Upernavik Isfjord. Den hørte tidligere under Upernavik Kommune, men er nu en del af Avannaata Kommune.

Aappilattoq blev grundlagt i 1805 og blev handelsstation i 1850.

De fleste af bygdens indbyggere er beskæftiget med fiskeri og fangst. Havet omkring Aappilattoq er for det meste isfrit om vinteren, og derfor har bygdens fangere og fiskere ingen problemer med at udføre deres erhverv hele året.

 

I bygden findes blandt andet en kirke, en stor butik (Pilersuisoq), en kiosk, en fiskefabrik, et privatejet indhandlingssted af fersk skind, et elværk, et vandværk og en lokal skole.

Den kommunale skole Narsannguup Atuarfia har plads til ca. 32 elever fra 1. til 8. klasse. Skolen er et centrum for aktiviteterne i bygden, og forskellige arrangementer tiltrækker mange af indbyggerne. F.eks. arrangeres juletræfest, Luciaoptog, teaterforestillinger og fastelavn. I tilknytning til skolen ligger et folkebibliotek.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Bygder i Avannaata Kommune
Aappilattoq

Aappilattoq kan henvise til flere artikler:

 Aappilattoq (Avannaata) – en bygd i Avannaata Kommune i Grønland.
 Aappilattoq (Kujalleq) – en bygd i Kujalleq Kommune i Grønland.