Digitale kløft

Den digitale kløft er en kløft mellem dem, der har adgang til digitale teknologier, og dem, der ikke har. Teknologierne omfatter, men er ikke begrænset til, smartphones, computere og internettet. I informationsalderen, hvor informations- og kommunikationsteknologier (IKT) har overhalet produktionsteknologier som grundlaget for verdensøkonomier og social sammenhæng, har mennesker uden adgang til internettet og andre teknologier en socioøkonomisk ulempe, fordi de er ude af stand til eller mindre i stand til at finde og søge job, købe og sælge online, deltage demokratisk eller udforske og lære.

Den amerikanske Federal Communication Commissions (FCC) 2019 rapport om udrulning af bredbånd indikerede, at 21,3 millioner amerikanere ikke har adgang til kablet eller trådløst bredbåndsinternet. I 2020 anslog BroadbandNow, en uafhængig forskningsvirksomhed, der forsker i adgang til internetteknologier, at det faktiske antal amerikanere uden højhastighedsinternet er det dobbelte. Ifølge en Pew Research Center-rapport fra 2021 er smartphone-ejerskab og internetbrug steget for alle amerikanere, men der eksisterer stadig en betydelig forskel mellem dem med lavere indkomster og dem med højere indkomster: I amerikanske husstande, der tjener 100.000 amerikanske dollar eller mere, er det dobbelt så sandsynligt, at de ejer flere enheder og har internet i hjemmet, som dem, der tjener 30.000 amerikanske dollar eller mere, og tre gange så sandsynligt som dem, der tjener mindre end 30.000 amerikanske dollars om året. Den samme forskning viste, at 13 procent af hustandene med de laveste indkomster ikke havde adgang til internet eller digitale enheder derhjemme sammenlignet med kun 1 procent af husstandene med de højeste indkomster.

Siden 1990'erne er globale bevægelser, herunder en række mellemstatslige topmøder, blevet gennemført for at lukke den digitale kløft. Siden da har denne bevægelse formuleret løsninger inden for offentlig politik, teknologidesign, økonomi og ledelse, der vil give alle tilsluttede borgere mulighed for at drage lige store fordele, efterhånden som en global digital økonomi breder sig til de fjerne hjørner af verdens befolkning. Selvom det oprindeligt blev opfundet til blot at henvise til spørgsmålet om adgang — hvem der er og ikke er forbundet til internettet — har udtrykket digital kløft udviklet sig til at fokusere på opdelingen mellem dem, der nyder godt af informations- og kommunikationsteknologier, og dem, der ikke gør. Målet om at "bygge bro over den digitale kløft" henviser således nu til bestræbelser på at give meningsfuld adgang til internetinfrastrukturer, applikationer og tjenester. Spørgsmålet om at lukke den digitale kløft omfatter i dag spørgsmålet om, hvordan nye teknologier såsom kunstig intelligens (såkaldt kunstig intelligens til udvikling eller AI4D), robotteknologi og tingenes internet (IoT) kan gavne samfund. Efterhånden som det er blevet klart, at internettet kan såvel skade som hjælpe borgere, har fokus på at lukke den digitale kløft handlet om, hvordan man genererer "nettofordel" (optimal hjælp med minimal skade) som følge af virkningen af en udbredelse af digital økonomi.

Kilder 
Denne artikel indarbejder tekst fra en værk udgivet som åbent indhold med en CC-BY-SA 3.0 IGO-licens. Teksten er taget fra I'd blush if I could: closing gender divides in digital skills through education, UNESCO, EQUALS Skills Coalition, UNESCO.

Referencer

Bibliografi 

 Borland, J. (13. april 1998). "Move Over Megamalls, Cyberspace Is the Great Retailing 	Equalizer". Knight Ridder/Tribune Business News.
 Brynjolfsson, Erik and Michael D. Smith (2000). "The great equalizer? Consumer choice behavior at Internet shopbots". Sloan Working Paper 4208–01. eBusiness@MIT Working Paper 137. July 2000. Sloan School of Management, Massachusetts Institute of Technology, Cambridge, Massachusetts.
 James, J. (2004). Information Technology and Development: A new paradigm for delivering the Internet to rural areas in developing countries. New York, NY: Routledge. ISBN 0-415-32632-X (print). ISBN 0-203-32550-8 (e-bog).
 Southwell, B. G. (2013). Social networks and popular understanding of science and health: sharing disparities. Baltimore, MD: Johns Hopkins University Press. ISBN 978-1-4214-1324-2 (bog).
 World Summit on the Information Society (WSIS), 2005. "What's the state of ICT access around the world?". Hentet 17. juli 2009.
 World Summit on the Information Society (WSIS), 2008. "ICTs in Africa: Digital Divide to Digital Opportunity". Hentet 17. juli 2009.

Videre læsning 

 "Falling Through the Net: Defining the Digital Divide" (PDF), NTIS, U.S. Department of Commerce, juli 1999.
 DiMaggio, P. & Hargittai, E. (2001). "From the 'Digital Divide' to 'Digital Inequality': Studying Internet Use as Penetration Increases", Working Paper No. 15, Center for Arts and Cultural Policy Studies, Woodrow Wilson School, Princeton University. Hentet 31. maj 2009.
 Foulger, D. (2001). "Seven bridges over the global digital divide" . IAMCR & ICA Symposium on Digital Divide, november 2001. Hentet 17. juli 2009.
 
 Council of Economic Advisors (2015). Mapping the Digital Divide.
 "A Nation Online: Entering the Broadband Age", NTIS, U.S. Department of Commerce, september 2004.
 
 Rumiany, D. (2007). "Reducing the Global Digital Divide in Sub-Saharan Africa" . Posted on Global Envision with permission from Development Gateway, 8. januar 2007. Hentet 17. juli 2009.
 "Telecom use at the Bottom of the Pyramid 2 (use of telecom services and ICTs in emerging Asia)", LIRNEasia, 2007.
 "Telecom use at the Bottom of the Pyramid 3 (Mobile2.0 applications, migrant workers in emerging Asia)", LIRNEasia, 2008–09.
 "São Paulo Special: Bridging Brazil's digital divide", Digital Planet, BBC World Service, 2. oktober 2008.
 Graham, M. (2009). "Global Placemark Intensity: The Digital Divide Within Web 2.0 Data", Floatingsheep Blog.
 
 Yfantis, V. (2017). "Disadvantaged Populations And Technology In Music". En bog den digitale kløft i musikindustrien.

Eksterne henvisninger 

 Digital Inclusion Network, en online udveksling om emner relateret til den digitale kløft og digital inklusion, E-Democracy.org.
 E-inclusion, et initiativ fra Europa-Kommissionen for at sikre, at "ingen bliver efterladt tilbage" uden at nyde fordelene ved informations- og kommunikationsteknologier (IKT).
 eEurope – Et informationssamfund for alle, et politisk initiativ fra Den Europæiske Union.
 Statistik fra International Telecommunication Union (ITU)

Globalisering
Økonomisk geografi
Teknologi
Digitale media
Social ulighed