kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fairbank

Fairbank er en spøgelsesby i Cochise County i delstaten Arizona i USA.

Fairbank, som ligger 16 km fra Tombstone, var et andet satellitsamfund til Tombstone som kom til live med byggeriet af New Mexico & Arizona-jernbanen. Denne korte linje var forbindelsen mellem Southern Pacific-sporet i Benson og grænsebyen Nogales. Fairbank blev grundlagt hvor sporet drejede mod vest. Postkontoret åbnede den 16. maj 1883 og er ikke blevet lukket endnu.

Byen er navngivet efter Nathaniel Kellogg Fairbank, en pengemand fra Chicago, som var med til at grundlægge Grand Central Mining Company i Tombstone. Byen havde sandsynligvis aldrig mere end 100 indbyggere, men den havde til gengæld masser af spor, da tre forskellige jernbaneselskaber havde depoter her. På grund af jernbanen overlevede Fairbank længere end andre byer i området.

Kilde/Ekstern henvisning
I bil igennem Arizona 

Byer i Arizona
Spøgelsesbyer
Gleeson

Gleeson (Turquoise) er en spøgelsesby i Cochise County i delstaten Arizona i USA.

Turquoise og bjergtoppene på den sydøstlige ende af bjergene Dragoon Mountains har længe været mineudnyttet af indianere for den dekorative turkisfarvede malm. Da de hvide mennesker kom i 1870'erne, fandt de kobber, bly og sølv, og de beholdt lejrens navn Turquoise.

Byen fik postkontor i 1890, men minerne lukkede og byen blev forladt efter at Jimmie Pearce fandt guld ved Commonwealth-loddet i 1894. I 1900 undersøgte en irsk minearbejder fra Pearce ved navn John Gleeson Turquoise området og registrerede en mine under navnet Copper Belle. Andre miner med navnene Silver Belle, Brother Jonathan, Pejon og Defiance fulgte efter Copper Belle. Byen blev flyttet fra bjergene ned til fladlandet, hvor den kom tættere til vandressourcerne, og Turquoise som havde mistet sit postkontor i 1894, genåbnede som Gleeson.

Byen havde omkring 500 indbyggere som primært var beskæftiget med at grave kobber i minerne. I 1912 ødelagde en brand 28 huse, men byen blev bygget op igen. John Gleeson solgte sine lodder i 1914, men fremskridtet fortsatte og kobberproduktionen blomstrede under 1. verdenskrig. Efter krigen faldt priserne, produktionen blev mindre og minerne lukkede. Postkontoret lukkede for sidste gang den 31. marts 1939. Da minerne udtømtes helt i 1940, blev Gleeson en spøgelsesby, men der bor stadigvæk nogle få indbyggere i byen.

Kilde/Ekstern henvisning 
 I bil igennem Arizona 

Byer i Arizona
Spøgelsesbyer
Globe (Arizona)

Globe er en by og hovedsæde i Gila County i delstaten Arizona, USA.

Byen er placeret i et stenet område tæt på mineralrige bjerge. Globe var oprindeligt en hurtigt voksende grænseby, og er opkaldt efter det enorme sølvfund gjort af en guldgraver i 1875. Byens rigeste mine, Old Dominion-minen, som var en af verdens største kobberminer, producerede mere end 135 millioner dollars i guld, sølv og kobber inden den lukkede i 1930'erne.

Kilde 
 

Byer i Arizona
McCracken

McCracken er en tidligere mine og spøgelsesby, der ligger i Mohave County i delstaten Arizona i USA .

"Chloride Jack" Owens og en gruppe af guldsøgere begav sig mod bjergene nord for Bill Williams Mountains i 1874 og fandt fritliggende sølv på toppen af McCracken Hill. Kort derefter blev der rejst en kværnmølle. En gruppe senatorer købte en kværnmølle fra den tætliggende by Greenwood City til en fordelagtig pris og satte den i gang, og kværnmøllen nåede at producere sølv for 1.500.000 dollars. I vinteren 1877-78 rejste McCracken Consolidated Mining Company en anden kværnmølle ved den nye Virginia City, men minerne blev snart udtømte og i 1879 blev stedet forladt. Da byen var i sin blomstringsperiode, havde den en befolkning på 100 indbyggere.

Kilde/Ekstern henvisning 
 I bil igennem Arizona 

Byer i Arizona
Clifton (Arizona)

Clifton er en by i Greenlee County i delstaten Arizona, USA.
Clifton har været amtets hovedsæde siden oprettelsen af Greenlee County i 1909.

Byen var udsat for katastrofale oversvømmelser i 1906 og i 1983, og en brand ødelagde forretningsområdet i 1913.

Kilde 
 

Byer i Arizona
Bjarne Goldbæk

Bjarne Goldbæk (født 6. oktober 1968) er en dansk tidligere professionel fodboldspiller. Han opnåede 28 A-Landskampe for Danmark.
En figur fra det satiriske tv-program Casper & Mandrilaftalen blev opkaldt efter Bjarne Goldbæk.

Klubkarriere 
 B1901 (-1987)
 Næstved IF (- 1987)
 FC Schalke 04 (1987 – 1990)
 1. FC Kaiserslautern (1990 – 1994)
 Tennis Borussia Berlin (1994)
 1. FC Köln (1994 – 1996)
 FC København (1996 – 1998)
 Chelsea F.C. (1998 – 2000)
 Fulham F.C. (2000 – 2003)
 Rot-Weiss Essen (2003 – 2005)

Hæder

Titler 
 Tysk pokalvinder med Kaiserslautern i 1990
 Tysk mester med Kaiserslautern i 1991
 Dansk pokalvinder med FC København i 1997

Priser 
 Årets spiller i FC København i 1998

Privat 
Bjarne Goldbæk bor sammen med sin tyske kone (hun kommer fra området omkring Gladbeck) og hans børn i Nordrhein-Westfalen i Ruhr-området, i Gladbeck.

referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Fodboldspillere fra 1. FC Kaiserslautern
Fodboldspillere fra B.1901
Fodboldspillere fra Tennis Borussia Berlin
Fodboldspillere fra FC Schalke 04
Fodboldspillere fra 1. FC Köln
Fodboldspillere fra Chelsea F.C.
Fodboldspillere fra Fulham F.C.
Fodboldspillere fra Rot-Weiss Essen
Fodboldspillere fra FC København
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra København
Greenwood City

Greenwood City er en spøgelsesby i Mohave County i delstaten Arizona, USA.

Greenwood City, som ligger tæt ved Signal, var hjemstedet for kværnmøllen, som bearbejdede guldåren fra McCracken-minen. Den havde aldrig sit eget postkontor så indbyggerne investerede over 1.000 dollars hvert år af deres egne penge for at posten kunne bringes ud til dem. På et tidspunkt havde Greenwood City over 400 indbyggere. I 1878 blev der bygget kværnmølle i Virginia City for at bearbejde guldåren fra McCracken-minen og kværnmøllen ved Greenwood City blev overflødig.

Kilde/Ekstern henvisning
 I bil igennem Arizona 

Byer i Arizona
Spøgelsesbyer
Virginia City

Virginia City er en spøgelsesby i Mohave County i delstaten Arizona, USA.

Virginia City ligger tæt ved McCracken-minen. Virginia City var muligvis mølleby for McCracken-minen. Byen lå direkte overfor byen Signal og postkontoret var i Signal, mens kværnmøllen var i Virginia City. Byen havde blandet købmandsforretning, saloon, hotel, restaurant, landhandel og mange boliger. På et tidspunkt boede der mellem 600 og 700 mennesker i byen.

Kilde/Ekstern henvisning
 I bil igennem Arizona 

Byer i Arizona
Spøgelsesbyer
Svend jarl

Svend jarl, Sven Håkonsson eller Sven Ladejarl, (død 1016), var søn af Håkon Sigurdsson Ladejarl og bror til Erik Håkonsson. Han var skattekonge over dele af Norge mellem 1000 og 1015-1016, under svenskekongen Olav Skötkonung hvis søster, Holmfrid, han var gift med.

Da Erik jarl tog med Knud den Store på togt til England blev han formynder for broderens søn Håkon Eriksson Ladejarl. 

Svend Håkonssons styrker blev i Slaget ved Nesjar 1016 slået af Olav den hellige som overtog magten, mens Svend flygtede til Sverige, hvor han døde kort efter.

Hans datter blev først gift med den svenske konge Anund Jakob (der var hendes fætter), og senere måske med den danske Svend Estridsen

 

Tjek fødsels- og dødsår
Regenter af Norge
Personer fra vikingetiden
Stor stjerneskærm

Stor stjerneskærm (Astrantia major) - eller blot kaldt Stjerneskærm - er en 30-100 cm høj urt, der i Danmark findes forvildet ved bebyggelser og på affaldspladser. Blomsterne er velegnede til tørre buketter.

Beskrivelse 
Stjerneskærm er en flerårig urt med en tæppedannende, tæt vækst. Blomsterstænglerne når langt op over bladtæppet. Bladene er rosetstillede med lange stilke. Bladpladen er håndfliget med mørkegrøn overside og lysere underside. Blomsterne er lyserøde (enkelte sorter dog mørk rosa) og sidder samlet i skærme. Hver skærm omsluttes som knop af et svøbblad. Frøene modner sjældent i Danmark.

Roden er kraftig og vidt udbredt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,35 x 2 m (35 x 10 cm/år), blomsterstænglerne dog op til 1 meter.

Voksested 

Arten er udbredt i et bælte tværs gennem Europa: fra Frankrig i vest til Ukraine i øst og fra Hviderusland i nord til Spanien i syd. Alle vegne foretrækker den et lysåbent eller let skygget voksested med fugtig og nogenlunde mineralrig jordbund.

På bjerskråningerne i Rosia Montana-området i Apusenibjergene, som ligger i det vestlige Transylvanien, Rumænien, findes den i høslætenge sammen med bl.a. draphavre, guldblomme, hjertegræs, alm. kamgræs, alm. syre, tjærenellike, bakkegøgeurt, bjergkløver, blærehøgeskæg, Centaurea erythraea (en knopurt-art), engsalvie, engsvingel, farvevisse, gul rundbælg, gul snerre, hvid okseøje, hvid snerre, liden skjaller, lægegaltetand, Pedicularis exaltata (en troldurt-art), Scorzonera purpurea (en skorzoner-art), skovfladbælg, smalbladet klokke, ungarsk kløver og vellugtende gulaks.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Lyserøde blomster
Skovbundsplanter
Stjerneskærm

Stjerneskærm (Astrantia) er udbredt i Europa, Lilleasien og Kaukasus. Det er en lille slægt med forholdsvis få arter. De har en grundstillet roset af håndfligede blade og oprette, forgrenede skud med små stande af tætte skærme, hvor svøbbladene er farvede. Her omtales kun de arter, som er naturaliseret i Danmark, eller som dyrkes her.

 Tysk stjerneskærm (Astrantia bavarica)
 Stor stjerneskærm (Astrantia major)
 Kaukasisk stjerneskærm (Astrantia maxima)

 Astrantia carniolica
 Astrantia colchica
 ''Astrantia minor

Skærmplante-familien
Livstræ-slægten

Livstræ-slægten (Platycladus) er en lille planteslægt med kun en art. Denne har tidligere været en del af slægten Thuja.

 Livstræ (Platycladus orientalis)

Cypres-familien
Planteslægter

en:Platycladus
Tilsætningsstof

Tilsætningsstoffer er stoffer, der tilsættes fødevarer, for at forlænge holdbarhed (konservering), hæmme bakterie- og svampevækst og hindre fødevaren i at mugne. Tilsætningsstoffer bruges også som kosmetiske additiver som emulgatorer, hævemiddel, og til at forandre fødevaren med hensyn til farve, smag, tekstur, konsistens og ernæringsværdi.

Brugen af tilsætningsstoffer er under streng lovmæssig kontrol. Tilsætningsstoffer må ikke bruges i fødevarer med mindre de befinder sig på en officielt godkendt positivliste. Når et tilsætningsstof én gang er godkendt af EU, får det tildelt et "E-nummer" og bliver løbende kontrolleret af de lokale regeringer og EU-organer.

E-numrene blev indført for at gøre det nemmere for EU-landene at standardisere og regulere tilsætningsstofindustrien.

Se også 
 Sødemiddel, Kunstigt sødemiddel
 Carbon black

Eksterne henvisninger 
 Listen over tilladte tilsætningsstoffer og E-numre 
 Fødevarestyrelsen 
 Liste over fødevarer med farlige farvestoffer 
 Fødevarestyrelsens publikation om E-numre .
Konserveringsmiddel

Konserveringsmiddel er et stof som tilsættes madvarer, kosmetik og lægemidler, så de kan holde sig i længere tid. Traditionelle konserveringsmiddler for madvarer har været eddike, sukker og husholdningssalt, dog bruges der i dag mange kemiske midler. Tilsætning af konserveringsmiddel deklareres på madvarer med E-numrene fra E 200-299.

pH-ændring 
Da de fleste mikroorganismer som bakterier og skimmelsvampe vokser bedst ved pH omkring 7, den neutrale pH, benyttes ofte konserveringsmidler, der ændrer surhedsgraden. Væksten af mikroorganismerne hæmmes således, når pH falder til 4,5 eller lavere. Er pH under 4 kan salmonella-bakterier f.eks. dræbes på 12 timer.
Samtidig hæmmes de nedbrydende og oxiderende enzymer ved lavt pH. Dette ses fx ved frugter som f.eks. avocado, hvor syre hindrer at avocadoens farve ændrer sig fra grøn til brun som udtryk for den enzymatiske dannelse af brune polyphenoler.
Til konservering af madvarere benyttes gerne organiske syre som konserveringsmidler, og de fleste carboxylsyrer på 1-14 carbonatomer hæmmer skimmelvækst – endnu bedre ved dobbeltbindinger. Mest anvendt i den private husholdning er eddikesyre og benzoesyre også kendt som Atamon. Fordelen ved at benytte carboxylsyrer og parabener er, at de (tildels) er upolære og således kan trænge ind igennem mikroorganismernes cellemembran og fylde cellen med oxonium-ioner. Oxonium-ionerne sløver derved cellerne, så deres stofskifte og formering bliver langsommere.

Parabener bruges også til konservering, da de er svage syrer. dog er det i dag kun tilladt at anvende parabener til konservering af kosmetik i en koncentration på højst 0,4 % for hver paraben og en samlet koncentration af parabener på højst 0,8%

Den uorganiske forbindelse nitrit har været meget benyttet til konservering af kød, men er ikke længere tilladt i økologiske produkter. Den konserverende virkning tilskrives at nitrit omdannes til salpetersyrling i kødet. Begrænsningen af brugen af nitrit skyldes, at nitrit omdannes til sundhedsskadelige nitrosaminer.

Se også 
 Konservering (madvarer)

Eksterne links 
 Urter og bær kan konservere kød, Videnskab.dk, 26. februar 2012

Fodnoter
Brændesgårdshaven

Brændesgårdshavener en bornholmsk forlystelsespark vest for Svaneke på Bornholm

Historie 
Emil Ipsen (født 1872) erhvervede Brændesgård i 1904, og i 1933 åbnede han Brændesgårdshaven for offentligheden mod en entré på 25-øre. Haven var en succes fra den første sæson. I 1961 døde Emil Ipsen, og enken tog over i to år, hvorefter børnene arvede haven. I 1998, efter 65 år med samme navn, skiftede haven navn til JOBOLAND. Haven blev i 2004 solgt til et ægtepar fra Sjælland, der drev haven videre til 2015, hvor haven igen kom på bornholmske hænder og fik sit oprindelige navn tilbage.

I dag består parken af en dyrepark, et vandland og en have med blomster og forskellige aktiviteter som f.eks. robåde, svævebane og legepladser.

I 2021 blev etableringen af en ny Vandrutsjebane igangsat - Corona pandemi og Krigen i Ukraine forsinkede imidlertid projektet som forventes at være færdigt til sæsonen 2023.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Brændesgårdshavens officielle hjemmeside

Forlystelsesparker i Danmark
Kultur på Bornholm
Etableret i 1904
Vandlande
Bangsbostrand Kirke

Bangsbostrand Kirke blev opført og færdigbygget i perioden april/ november 1902, som afløser for Bangsbostrands Missionshus, som blev opført i 1884.

Kirken er beliggende i Frederikshavn og er tegnet af arkitekt K. Varming, København.

Byggestilen er tillempet romansk, en stilefterligning med de gamle middelalderkirker som forbillede og er en korskirke, som hviler på en sokkel af tilhugne kvadre.

I modsætning til andre kirker, som vender modsat, har den tårn mod øst og kor mod vest.

Kirkens størrelse er imponerende i betragtning af, at det oprindelig kun var en filialkirke. Der var fra starten plads til mere end 400 mennesker.

Kirkens tag er tegl, tårnet har pyramideformet tag. Indvendig er loftet et bjælkeloft, smukt udført. De to sidekapeller, som udgør korsarmene åbner sig med hver to rundbuede arkader ind mod skibet. Korsarmene har ikke noget egentligt formål, men giver kirkerummet lethed og fylde, hvilket understreges af den måde, lyset falder ind på. Kor og skib adskilles af en triumfvæg med en rundbuet koråbning, og koret oplyses af tre vinduer over alteret, alle ligeledes rundbuede. Orglet findes i tårnrummet på et galleri, der bæres af to smukt udformede træsøjler. Kirken er blevet restaureret to gange, henholdsvis i 1952 og 1985.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Bangsbostrand Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Frederikshavn Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederikshavn
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Hjørring Amt
Thomas de Maizière

Dr.jur. Karl Ernst Thomas de Maizière (født 21. januar 1954 i Bonn) er en tysk konservativ politiker (CDU) og var minister under flere af Angela Merkels regeringer.

Mellem 2001 og 2002 var han finansminister i delstaten Sachsen; fra 2002 til 2004 sachsisk justitsminister og fra 2004 til 2005 sachsisk indenrigsminister. I Angela Merkels kabinet var han fra 2005 til 2009 medlem af den føderale regering som forbundsminister for særlige opgaver og chef for Forbundskansleriet. Fra 28. oktober 2009 til 3. marts 2011 var han indenrigsminister i regeringen Merkel II, og fra 3. marts 2011 til 17. december 2013 var han forsvarsminister. Fra 17. december 2013 til 14. marts 2018 var han igen indenrigsminister i regeringen Angela Merkel III, men ikke i den efterfølgende regering Angela Merkel IV.

Maizière tilhører en hugenottisk adelsslægt, som slog sig ned i Preussen under de franske forfølgelserne af hugenotterne. Han er søn af general Ulrich de Maizière og fætter til den konservative politiker Lothar de Maizière, DDR's sidste statsminister.

Eksterne henvisninger 

 Thomas de Maizières officielle hjemmeside
 Biografi ved Indenrigsministeriet 
 Biografi ved Forbundsdagen 

Forsvarsministre fra Tyskland
Medlemmer af Forbundsdagen
Politikere fra CDU
Jurister fra Tyskland
Personer fra Bonn
Indenrigsministre fra Tyskland
Rend mig i revolutionen

Rend mig i revolutionen er en dansk krimikomedie fra 1970 med manuskript af Erik Balling og Henning Bahs, mens Balling har instrueret.

Filmen handler om privatdetektiven Anthonsen (Ove Sprogøe), hvis opgaver primært omhandler utroskabssager. En dag bliver han vidne til et mor, og via barpigen Eva (Helle Hertz) finder han ud af, at mordet har forbindelse til den styrtede præsident fra republikken Guateragua, der er i hemmelighed er i Danmark for at købe våben. 

Filmtitlen er sandsynligvis inspireret af Leif Panduros roman Rend mig i traditionerne fra 1958.

I forbindelse med optagelserne blev bogiebivognen KS 1580 udlånt af Københavns Sporveje i juni 1970 og opstillet i en grusgrav ved Hedehusene, hvor en del af optagelserne fandt sted. Efter optagelserne blev den kørt til lossepladsen i Københavns Sydhavn og brændt 5. august 1970. Sporvognen har ikke nogen rolle i filmen, men den kan ses i flere scener fra den skrotplads, hvor filmens skurke holder til.

Ove Sprogøes hovedperson, privatdetektiven Anthonsen, fik sin egen spin-off tv-serie Anthonsen i 1984.

Medvirkende 

 Ove Sprogøe
 Helle Virkner
 Helle Hertz
 Poul Bundgaard
 Ejner Federspiel
 Poul Reichhardt
 Else Marie Hansen
 Gotha Andersen
 Valsø Holm
 Gunnar Lemvigh
 Paul Hagen
 Kate Mundt
 Jesper Langberg
 Preben Kaas
 Poul Thomsen
 Gunnar Strømvad
 Ole Monty
 Torkil Lauritzen

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske film fra 1970
Film instrueret af Erik Balling
I morgen, min elskede

I morgen, min elskede er en dansk film fra 1971 med manuskript af Finn Karlsson og Peter Ronild, og instrueret af Finn Karlsson.

Handling 

Om fem unge mennesker og deres komplicerede indbyrdes kærlighedsforhold. Diplomatdatteren Isabel uddanner sig til skuespiller, Marca til balletdanser, mens Michael er teaterregissør og David lige har afsluttet værnepligten. Det er dog især pigen Gerd, hvis skæbne får betydning for gruppen. Hun er flygtet fra DDR, men rejser tilbage, da hun føler sig menneskeligt isoleret. Michael og David følger efter hende, men et forsøg på atter at få hende til Vesten kommer til at koste hende livet.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Lykke Nielsen
Kirsten Peüliche
Morten Grunwald
Jesper Langberg
Pernille Grumme
Erni Arneson
Preben Mahrt
Helge Scheuer
Poul Reichhardt
Benny Hansen
Joen Bille
Torben Jetsmark
Olaf Ussing
Per Bentzon Goldschmidt
Esben Høilund Carlsen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1971
Jytte Borberg

Jytte Borberg f. Erichsen (16. juli 1917 i Romanshorn, Schweiz – 25. februar 2007 på Rungstedlund) var en dansk forfatter.

Hun var uddannet laborant.

Bøger af Jytte Borberg 
 Vindebroen – 1968
 Nældefeber – 1970
 Orange (bog) – 1972
 Turné (bog) – 1974
 Eline Bessers læretid – 1976
 Det bedste og det værste, Eline Besser til det sidste – 1977
 Rapport fra havbunden – 1978
 Nu eller aldrig – 1979
 Mario (bog) – 1981
 Sjælen er gul – 1981
 I hører fra os – 1982
 Slaraffenland (bog) – 1982
 Alice og mig – 1983
 Skyggernes bog – 1983
 Hvad tænkte egentlig kaninen? – 1984
 Noget af en helt – 1984
 Novemberløgne – 1985
 Nat og dag – 1987
 Vejmandens datter – 1987
 Maskerade (bog) – 1988
 Myggestik og stjerneskud – 1990
 Tvivlsomme erindringer – 1990
 Løslad kaptajnen – 1992
 Nærbilleder – 1994
 Verdens ende (bog fra 1996) – 1996
 Himmelsengen – 1999
 Kunne I mærke, da I blev små? – 2000
 Det er tilladt at smile – 2001
 Alle steder og ingen steder – 2003
 Skråskrift – udkommer 2007

Eksterne links 
 
 

Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Forfatter Martin Jensen og hustru Manja Jensen Legat
Manden på Svanegården

Manden på Svanegården er en dansk film fra 1972.
 Manuskript og instruktion Ib Mossin efter en roman af Morten Korch.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Willy Rathnov
 Emil Hass Christensen
 Susse Wold
 Bodil Udsen
 Karl Stegger
 Arthur Jensen
 Palle Huld
 Peter Bonke
 Asbjørn Andersen
 Kirsten Hansen-Møller
 Gunnar Lemvigh
 Holger Vistisen
 Ove Verner Hansen
 Finn Nielsen
 Jørgen Beck
 Bent Warburg

Eksterne henvisninger 
 

Morten Korch-film
Danske film fra 1972
Film instrueret af Ib Mossin
Damernes ven

Damernes ven er en dansk film fra 1969 instrueret af Annelise Meineche efter manuskript af Bob Ramsing baseret på et skuespil af Carl Erik Soya; Afdøde Jonsen.

Medvirkende 
Bodil Udsen
Lily Broberg
Sigrid Horne-Rasmussen
Buster Larsen
Daimi Gentle
Ulf Pilgaard
Arthur Jensen
Ghita Nørby
Annie Birgit Garde
Hanne Løye
 Marianne Tønsberg

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1969
Film baseret på skuespil
Sanatorium

Et kursted, en kuranstalt, et velværecenter eller et sanatorium er alle helbredelses- eller forebyggelsesinstitutioner. Kurgæster kan blive behandlet for en enkelt sygdom. Der kan også være tale om generel forebyggelse. Behandlingen består f.eks. af kurbade, sauna, afstressende massage, motionsprogrammer, forskønning (manicure og pedicure eller lignende) og inkluderer normalt et (hotel)ophold med overnatning, et kurophold. Anstalten er ofte placeret i naturskønne omgivelser.

Af danske anstalter kan bl.a. nævnes: Skodsborg Badesanatorium som åbnedes i 1898 og eksisterer stadig under navnet Skodsborg Kurhotel og Spa, Vejlefjord Sanatorium der blev indviet i år 1900 som det første tuberkulosebehandlingssted i Danmark og Astmahjemmet i Kongsberg, Norge, drevet af Dansk Røde Kors 1949-1979.

De forskelligartede behandlinger har lagt navne til en række sanatorier: Nervesanatorium (psykiske lidelser), gigtsanatorium, badesanatorium.

Kurbyer 
I nogle lande bliver bestemte byer statsligt anerkendt som kursteder. Det gælder bl.a. Tyskland og Tjekkiet. I disse lande afspejles denne status ofte i byernes navne. I Tyskland udnævnes således Kurorte og Badeorte med et bestemt prædikat, f.eks. som Luftkurort (luft og klima sundhedsfremmende) eller Heilbad. I England nævnes byer med betegnelsen Spa.

Kilder 

Hospitaler