kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
The Maxwells

The Maxwells var et dansk band, der blev dannet i 1964 i København. Forinden havde skolekammerater fra Sankt Annæ Gymnasium dannet gruppen The Dragons, men tog navneforandring på grund af et godt tilbud fra en forhandler af forstærkeranlæg, der ville støtte med et forstærkeranlæg, hvis de skiftede navn til The Maxwells. Dette kunne de ikke sige nej til og skiftede fra VOX til MAX, gruppen kom derfor til at hedde The Maxwells. De spillede deres sidste job ved Musik og Lys første Komsammen i maj 1970. Men samledes endnu engang i Huset i København i april 1973. Lars Bisgaard medlem af Dr Dopojam fra 1971 til 1973

Medlemmer fra starten var:
 Lasse Lunderskov, sang og guitar
 Lars Bisgaard, sang
 Jørgen Werner (født 10. marts 1947), bas
 Børge Robert Mortensen (22. juli 1947 − 3. februar 2010), trommer
 Even Pedersen, guitar
senere kom
 Bent Hesselmann, saxofoner og fløjte
 Torben Enghoff (født 18. juli 1947), tenorsaxofon og fløjte
 Kjeld Helki Ipsen (født 2. maj 1947), trombone
 Niels Harrit, keyboard og saxofoner

De fire første var oprindeligt skolekammerater på Skt. Annæ, Lars faktisk solist i Københavns Drengekor, hvor også Lasse og Børge sang.

Sammensætningen er lidt bizar, da blæsergruppen helst skal spille i F-dur, som omvendt volder guitarer og bas en del problemer.

I efteråret 1967 spiller The Maxwells som opvarmningsband Frank Zappa.

Hele gruppen var engageret af Gladsaxe Teater i 1967 til den første danske opførelse af musical'en Hair (Erik Wedersøe, Paul Hüttel, Lotte Olsen m.fl.) og spillede aktivt med i forestillingen, direkte på scenen. Ved samme lejlighed introduceredes første gang psykedelisk lys for et bredere publikum. De gæstende amerikanske rettighedsindehavere var så begejstrede for hele bandets indsats, at de blev inviteret til at spille i USA.

Erik Kramshøj fra Danmarks Radio har engang karakteriseret orkesteret for at være det eneste han nogensinde havde hørt, som kunne gå på scenen uden nogen form for aftale om noget at spille, men som bare spillede konstant i timevis.
Det normale var dog, at der forelå et arrangement. I begyndelsen plankede man barede originale sange, som feks. "In the Midnight Hour", "I Feel Good" etc. Men da medlemmerne begyndte at komponere nye sange, forandredes repertoiret gradvist. Der indgik også passager med absurd lyrik i rytmisk udførelse, understøttet af lysshowet fra "Lysholm Mortensen"

Gruppen deltog i mange avantgarde-arrangementer, og udgav bl.a. også en single "Biafra"/"Lorca's Blodbryllup" sammen med Niels Viggo Bentzon, ligesom gruppen opførte flere værker af Per Nørgård.

Diskografi 
 Flowerpowder/ What did she do?, Sonet, single 1967
 Biafra/"Lorca's Blodbryllup", Philips, single 1968
 Maxwell Street, LP 1969 (Indspillet for MPS i Tyskland med Joachim Ernst Behrendt som producer)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 "Danmarks måske mest interessante og særprægede popgruppe"

Maxwells
Musikgrupper fra 1964
Københavns Domhus

Københavns Domus står på Nytorv i København. Det blev bygget i årene 1805 til 1815 med C.F. Hansen som arkitekt. Det blev oprindeligt bygget som et kombineret rådhus og domhus og erstattede det gamle rådhus mellem Gammeltorv og Nytorv, som brændte under Københavns brand i 1795.

Bygningen fungerede som rådhus indtil det nuværende rådhus på Rådhuspladsen blev taget i brug i 1903. Siden 1905 har Københavns Byret holdt til i bygningen på Nytorv. Den er udført i nyklassisk stil med seks joniske søjler i indgangspartiet. På siden af huset er bygget en portal over Slutterigade til arresthuset, som blev opført samtidig med domhuset også af C.F. Hansen. Domhuset er tegnet med inspiration fra Andrea Palladios villaer i Vicenza. 

På domhuset ses indskriften "Med lov skal man land bygge", som stammer fra Jyske Lov, mens der på arresthuset står "For almeen sikkerheden". 

Retsbygninger
Fredede rådhuse i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Etableret i 1815
Indre By (København)
Hans Egedes Kirke (Aalborg Kommune)

Hans Egedes Kirke blev indviet i 1973. Den er beliggende på Grønlandstorv i Grønlandskvarteret i Aalborg.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Hans Egede Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Aalborg Amt
Kirker i Aalborg Stift
Gug
Kirker i Aalborg
Margrethekirken (Aalborg Kommune)

Margrethekirken blev indviet i 1973. Den er beliggende på Revlingebakken i Aalborg.

Kirken blev opført i 1971-72 ved arkitekt Ole Odgaard. Kirken er overdækket med et foldet sadeltag, der vender øst-vest og går næsten helt ned til jorden, indgangspartiet er i østenden. Foran indgangen står det fritstående klokketårn, som blev opført i 1991 ved arkitekt Ole Knudsen, tårnet har nederst en ottekantet basis i gule mursten, den øvre del er en stålkonstruktion, beklædt med aluminiumsplader. Tårnet er udsmykket med fire keramiske relieffer tegnet af Berit Hjelholt og udført af Tommerup teglværk. Reliefferne gentager motiverne fra de fire prædikestolsnedhæng i kirken.
Lysindfaldet kommer fra de store gavlvinduer mod øst og vest, orglet står på et pulpitur over østindgangen. På vestvæggen bag alteret er ophængt en billedvævning fra 1986 af Berit Hjelholt, motivet er inspireret af Johannesevangeliet kap.15 v.5: "Jeg er vintræet, I er grenene". Berit Hjelholt har desuden udført fire billedvævninger som prædikestolsnedhæng. Alter, prædikestol og døbefont er opmuret i gule mursten, i 1986 blev de beklædt med blanke messingplader, udført af Bent Exner, der også har udført skulpturen på gavlvæggen over alteret samt lampetterne på sidevæggene. I kirken er ophængt et krucifiks af Niels Helledie.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Margrethekirken  hos nordenskirker.dk
 Margrethekirken hos KortTilKirken.dk

Hobrovejskvarteret
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Aalborg Amt
Kirker i Aalborg
Sorteringsalgoritme

I informatikken og matematik er en sorteringsalgoritme en algoritme, der permuterer (omordner) elementer i en bestemt rækkefølge. Sorteringsproblemet handler om at (omordne) elementerne i en given liste med n elementer <x1,x2, ... , xn> til listen
<x1’,x2’, .. , xn’> således, at x1' ≤ x2’ ≤ ... ≤ xn’.
Elementerne i listen er typisk tal fra mængden af de naturlige tal, men generelt kan elementerne i listen være alle mulige objekter så længe disse objekter kan sammenlignes med hinanden og opstilles i en kronologisk rækkefølge.

Sortering er det mest kendte problem inden for Algoritmik og er et fundamental operation inden for datalogi området, hvor det bruges i mange programmeringsprojekter. Der er igennem tiden udviklet mange sorteringsalgoritmer, hvor de både afviger i deres beregningskompleksitet og den fremgangsmåde de anvender til løsningen af problemet.

Sorteringsalgoritmerne kan opdeles i forskellige grupper. De mest kendte algoritmer er dem som hører under gruppen sammenlignings sortering (eller sammenligningsbaseret sortering). ”Nedre grænse for sammenligningssortering” er en overskrift for et bevis, der udsiger, at enhver sammenligningssorteringsalgoritme kræver mindst n log n (Ω(n log n)) sammenligninger i værste tilfælde.

Gruppen af sammenligningssortering består af følgende algoritmer:
 Indsættelsessortering
 Quicksortering
 Boblesortering
 Flettesortering
 Udtagelsessortering
 Hopsortering

Den anden gruppe består af de sorteringsalgoritmer, der har en linære beregningskompleksitet. Disse algoritmer sorter en liste uden at sammenligne elementerne med hinanden.
Denne gruppe består af følgende algoritmer:
 Tællesortering
 Radixsortering
 Bucketsortering

Inden for grafteori findes der også en bestemst sorteringsalgoritme, der sorter knuderne i grafen i en bestemt rækkefølge. Algoritmen kaldes for topologisksortering.

Se også 
 Sorteringsnetværk

Eksterne links 

 Gennemgang og illustration af sorteringsalgoritme i Java, Python, Ruby, Perl, PHP
Morten Cramer

Morten Cramer (født 7. november 1967) er dansk fodboldmålmand, der tidligere spillede i Superligaklubben Brøndby IF, hvor han også fungererede som målmandstræner. Han har sideløbende med sit fodboldspil haft en karriere som politimand.

Referencer

Eksterne Henvisninger 

Fodboldspillere fra Danmark
Politifolk fra Danmark
Rækkemotor

Rækkemotor er betegnelsen for en forbrændingsmotor, hvor cylindrene er placeret i en lige linje og i samme niveau.Cylindrenes nummerering starter i den kraftafgivende ende af motoren.Rækkemotoren er den hyppigst anvendte motortype i køretøjer.Kan monteres i forskellige hældninger, bl.a. for at give lav front på køretøjet. Der skelnes også mellem tværstillet og langsstillet motorplacering, hvor der nu mest anvendes tværstillede motorer.

Fordele 
 enkel opbygning
 6-cylinder udgaven er velafbalanceret
 relativt billig at bygge

Ulemper 
 pladskrav, især ved højere cylinderantal
 termisk spænding i topstykket, ved højere cylinderantal. Dette giver problemer med toppakningens tæthed, kastning af topstykket.
 lang krumtapaksel, ved højere cylinderantal, kan give problemer

Se også 

Forbrændingsmotorer
V6-motor

V6 er betegnelse for en motortype med 6 cylindre, der typisk er i to parallelle rækker, og med én fælles krumtap.

Motortypen har den fordel, at den kræver et mindre motorrum end en motor, hvor de 6 cylindre er på en lang række, og den bruges i alt fra sportsvogne og firehjulstrækkere til lastbiler og både. V6 motoren har sin egen karekteristiske lyd.

Se også 

Stempelmotorkonfigurationer
Tsar Bomba

Tsar Bomba var en sovjetisk prøvesprængning af den største brintbombe i historien. Detonationen foregik på Novaja Zemlja i Rusland den 30. oktober 1961. 

Tsar Bomba var en tre-trinsbrintbombe med en sprængkraft på ca. 50 megaton TNT, hvilket er 10 gange så meget som alt sprængstof anvendt under hele 2. verdenskrig. En tre-trinsbrintbombe bruger en fissionsbombe til at presse en fusionsbombe som i de fleste andre brintbomber, og bruger dermed detonationen af disse, til at udløse en tredje fusionsanordning.

Der foreligger dog beviser på, at Tsar Bomba havde flere tre-trinsserier frem for én enkelt stor. Det oprindelige design var i stand til at yde 100 megaton, men af hensyn til den mængde af radioaktivt nedfald en så enorm eksplosion ville skabe, havde man valgt at nedskalere bomben. Dette gjorde man ved at bytte de uran-238-fusionstændsatser ud, som de oprindelige design havde, med bly. Det resulterede i, at ca. 97 % af den samlede energi kom fra fusion alene.

I forhold til bombens ydelse var den faktisk en af de ”reneste” kernevåben nogensinde produceret. Beslutningen om nedskaleringen kom, da man vurderede, at for meget af det radioaktive nedfald ville ramme den sovjetiske civilbefolkning. Bomben blev bygget af Julij Kharitov, Andrej Sakharov, Viktor Adamskij, Jurij Babajev, Jurij Smirnov og Jurij Trutnev. Kort efter sprængningen, begyndte Sakharov at tale imod kernevåben.

Tsar Bomba blev fløjet til testområdet af et modificeret Tu-95V bombefly, som lettede fra Kolahalvøens luftbase. Til filmoptagelse og indsamling af luftprøver, blev flyet eskorteret af et Tupolev Tu-16-fly. Begge fly var blevet malet med en speciel reflekterende maling for at begrænse skader som følge af den intense varme. Bomben vejede 27 ton, målte 8 m × 2 m og var dermed så stor, at bombeflyet fik fjernet sine bombeskodder og interne brændstoftank. På bomben var der monteret en 800 kg tung faldskærm, som tillod, at begge fly kunne nå 45 km væk fra ground zero.

Bomben blev smidt fra 10,5 km højde, og var indstillet til at detonere i en højde af 4 km over land (4,2 over havet). Dette blev sikret ved hjælp af barometriske sensorer. Bomben sprængte med en styrke på mellem 50 og 58 megaton (kilderne varierer). Ildkuglen nåede en diameter på 8 km, hvormed den rørte jorden og kom næsten lige så højt op som flyet, der smed den, og den kunne tydeligt ses og mærkes op til 1.000 km væk, hvor den smadrede ruder i Finland og forvoldte mindre skader andre steder. Den intense varmestråling ville have forårsaget tredjegradsforbrændinger indtil 100 km fra ground zero. Paddehatteskyen nåede en højde af 62 km (7 gange Mount Everest), før den forsvandt ud af atmosfæren og var et sted mellem 30-40 km i diameter. Den seismiske chokbølge kunne stadig måles på dens tredje jordomrejse. Den målte et sted mellem 5 og 5,25 på Richterskalaen. 50 megaton TNT er omtrent 210 petajoule (2,1*1017), processen varede 39 nanosekunder, producerende 5,4 YW (1024).

USA's største brintbombe, B41, kunne teoretisk nå 25 megaton TNT, selvom den største, de nogensinde har testet, var 15  megaton TNT (Castle Bravo) over Bikini-atollen).

Eksterne henvisninger 

Atomprøvesprængninger
Peter Gommesen Erreboe

Peter Gommesen Erreboe (29. november 1742 i Faaborg – 14. marts 1819 i Ringsted) var en dansk proprietær, kancelliråd og godsejer.

Han blev gift 7. november 1766 i Vester Hæsinge Kirke med Marie Kallager (ca. 1742 antagelig på Juulskov i Kullerup Sogn – 9. februar 1805 på Haughus i Jelling Sogn), der var enke efter forpagter på Holckenhavn i Vindinge Sogn Iver Malthesen Freudendahl. Peter Gommesen Erreboe var 1766 købmand i Fåborg, siden forpagter indtil han 1773 på auktion købte Fjellerup Østergaard i Djurs Nørre Herred for 19.240 rigsdaler. Denne solgte han igen 1781 til sin bror, købmand Simon Groth Erreboe. I stedet købte han samme år Kattrup i Sæby Sogn, Løve Herred, for 35.000 rigsdaler og solgte den igen i 1793 for 66.000 rigsdaler. Derefter overtog han Haughus i Jelling Sogn, Tørrild Herred, Vejle Amt, som han bortskødede i 1806.
 
Han var stedfar til:
 Dorthea Maria Frydendahl, døbt 23. oktober 1763 i Vindinge Kirke og gift 22. juli 1791 i Sæby Kirke med købmand i Skælskør Thomas Bruun (født ca. 1761).
 Johanne Nicoline Frydendahl (1764 – 2. oktober 1795). Hun blev gift 14. oktober 1785 i Sæby kirke med sognepræst i Krummerup og Fuglebjerg Sogne 13. august 1784-1806 Jacob Jacobsen Bagger. 

Han var far til:
 Sophie Magdalene Erreboe (født 1767 på Einsidelsborg). Hun var gift med forpagter af Hæsede Hovedgård og siden forpagter af Krabbesholm ved Gershøj i Horns Herred Jens Otto Bagger (1765 – 1804).
 Iver Maltha Erreboe (født 1769 på Einsidelsborg).
 Fikke Amalie Erreboe (født 1773 på Glorup).
 Ide Mathilda Erreboe (født 1784 på Kattrup).

Kilder 
 Slægtsside 
 Trap Danmark

Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Godsejere fra Danmark
Personer fra Faaborg
Kancelliråder fra Danmark
Gitte

Gitte er et pigenavn og er en kortform af Birgitte. Navnet findes i flere varianter, f.eks. Gitta, Gita, Githa, Ghita og Githe.

Kendte personer med navnet
Gitte Lillelund Bech, dansk politiker.
Gitte Hænning, dansk sanger.
Gitte Madsen, dansk tv-producer og livsstilsekspert.
Gitte Naur, dansk sanger.
Ghita Nørby, dansk skuespiller.
Gitte Reingaard, dansk skuespiller.
Gitte Seeberg, dansk politiker.
Gitta-Maria Sjöberg, svensk operasanger.

Navnet anvendt i fiktion
Gittes monologer er en (prosa)digtsamling af Per Højholt.

Andre betydninger
Bhagavad Gita (også stavet Bhagavadgita) er et hinduistisk digt udformet som en tilføjelse til digteposet Mahabharata.

Pigenavne
Vagn

Vagn er et drengenavn, der stammer fra oldnordisk "waghn", der betyder "vogn", "vognkører" og "håndværker".
Varianter af navnet omfatter Vaghn, Vaughn, Wagn og Waghn samt muligvis Wagner, Vagner og Vagnar, men de tre sidstnævnte kan også stamme fra slægtsnavnet Wagner.
Per 1. januar 2014 er der 5.216 danskere, der hedder Vagn til fornavn.  

Vagnur er den færøske version af navnet. Engelske versioner af navnet er Wayne og Vaughn.

Kendte personer med navnet
,(hvor navnet er brugt som fornavn)
Vagn Andersen, lektor, lic.theol.
Vagn Bro, dansk politiker.
Vagn J. Brøndegaard, dansk etnobotaniker.
Vagn Carlsen, dansk hattemager.
Ole Vagn Christensen, dansk politiker og folketingsmedlem.
Vagn Dybdahl, dansk historiker.
Vagn Greve, dansk professor emiritus.
Vagn Holmboe, dansk komponist.
Vagn Jacobsen, dansk bryggeridirektør.
Vagn Madsen, dansk professor i økonomi.
Vagn Ove Jorn, dansk keramiker.
Vagn Simonsen, dansk journalist og forfatter.
Vagn Sørensen, bestyrelsesformand i TDC.
Vagn Therkel Pedersen, borgmester i Tønder.
Vagn Walfrid Ekman, svensk oceanograf.
Vagn Hundebøll, bioteknologi

Andre betydninger
Børge Wagner, dansk dirigent.
Richard Wagner, tysk komponist.
Andrea Vagn Jensen, dansk skuespiller.
Carsten Vagn-Hansen, dansk læge.

Kilder

Drengenavne
Ørtug

Ørtug er en ældre nordisk regnemønt svarende til 1/24 mark eller 1/3 øre. Den prægedes fra 1300-tallet, men kun i det svenske område. Der er under danske konger udmøntet Ørtug i Stockholm, Vesterås samt i Åbo.

Vikingerne anvendte også ørtugen som måling af værdi, lige som de større enheder øre og mark, som heller ikke blev møntet på det tidspunkt. Kun penningen var møntet i hele Skandinavien.

Ørtug er også det officielle navn på valutaen i kunstneren Lars Vilks' land Ladonien.

Ekstern henvisning
Ørtug 

Historiske møntenheder
SKS

SKS har flere betydninger:

 Sundhedsvæsenets Klassifikationssystem, ofte forkortet SKS
 SKS (karabin) - En halvautomatisk karabin udviklet i Sovjetunionen
 SKS (FDF) – Et seniorkurus i FDF
 SKS er IATA-koden for Vojens Lufthavn
 SKS anvendes som forkortelse for Søren Kirkegaards Skrifter; en udgivelse af forfatterens samlede værker
 Slovenská konzervatívna strana – tidligere politisk parti i Slovakiet
Gu'ske'lov du kom

Gu' ske lov du kom var et underholdningsprogram på TV3. Første sæson blev sendt lørdag aften, men i anden sæson ændredes sendetidspunktet til fredag aften. Konceptet er hentet fra det australske "Thank God You’re Here" og går ud på at 4 deltagere hver især får et kostume på og sættes ind i en scene med andre skuespillere og skal så improvisere sig igennem scenen til dommerne siger stop. Til sidst sættes alle 4 deltagere sammen ind i en scene. Dommerne beslutter så bagefter hvem af de 4, der har vundet aftenens program. Vinderen vinder så "Døren af stål".

Programmet havde premiere d. 30. september 2006. Programmets vært er Mads Vangsø. Anden sæson er optaget på Gladsaxe Ny Teater.

Afsnit

Se også 
Brian Mørk Show - et andet improvisationsprogram med Brian Mørk og skiftende gæster
Hatten Rundt - et andet improvisationsprogram med Søren Østergaard, Niels Olsen, Søren Hauch-Fausbøll, Torben Zeller og Claus Bue

Ekstern kilde/henvisning
 Programmets hjemmeside

Tv-underholdningsprogrammer fra Danmark
TV3-programmer
Danske tv-serier fra 2000'erne
Sellebjerg (hovedgård)

Sellebjerg er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1231. Sellebjerg var krongods fra 1231 til 1536.

Gården er beliggende ca. 10 km øst for Odense mellem Birketved og Marslev i Birkende Sogn, Bjerge Herred, Kerteminde Kommune (tidligere Langeskov Kommune). Hovedbygningen blev opført i 1845, men er nedrevet i 1961-1964, det er en sidefløj til den gammel bygning, der nu er ombygget til hovedbygning. Gården er i dag kendt for sin produktion af sur- og sødkirsebær som har været produceret på ejendommen siden 1955.

Sellebjerg Gods er på 207,7 hektar

Ejere af Sellebjerg 

 (1231-1536) Kronen
 (1536-1548) Peder Ebbesen Galt
 (1548-1589) Forskellige Ejere
 (1589-1629) Lage Urne
 (1629-1640) Margrethe Lauridsdatter Norby gift Bille / Abel Lauridsdatter Norby gift Basse
 (1640-1654) Margrethe Lauridsdatter Norby gift Bille / Mogens Kaas
 (1654-1656) Mogens Kaas
 (1656) Kirsten Mogensdatter Kaas gift Parsberg
 (1656-1674) Niels Parsberg
 (1674-1684) Kirsten Mogensdatter Kaas gift Parsberg
 (1684-1689) Slægten Parsberg
 (1689-1696) Jens Steen Sehested
 (1696) Hans von Løwenhielm
 (1696-1734) Hans Brockenhuus von Løwenhielm
 (1734-1740) Slægten von Løwenhielm
 (1740-1752) Caspar Christoffer Hansen Brockenhuus von Løwenhielm
 (1752-1767) Morten Møller
 (1767-1770) Hans Mortensen Møller
 (1770-1774) Peter von Westen
 (1774-1777) Sophie Hedevig Juul
 (1777-1781) Frederik Ludvig Juul
 (1781) Anders Sehested
 (1781-1787) Niels Andersen Sehested
 (1787-1793) Anders Nielsen Sehested
 (1793-1811) Jens Magnus Berg
 (1811-1815) Simon Hempel
 (1815-1825) C. R. J. Schubert
 (1825-1826) Den Danske Stat
 (1826-1831) Jørgen Pedersen Hvenegaard / Lars Pedersen Hvenegaard
 (1831-1855) Jørgen Pedersen Hvenegaard
 (1855-1877) Karen Langkilde gift Hvenegaard
 (1877) Caroline Jørgensdatter Hvenegaard gift Lassen
 (1877-1912) Peter Vilhelm Ludvig Lassen
 (1912-1936) Jørgen Christian Hvenegaard Lassen
 (1936-1951) Halvor Hvenegaard Lassen
 (1951-1985) Holger Hvenegaard Lassen
 (1985-1993) Bodil Kirsten Paludan gift Hvenegaard Lassen
 (1993-) Søren Hvenegaard Lassen

Ekstern henvisninger 
 Historien om Selleberg Gods (pdf.) 
 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landburg
 Fortællinger fra Selleberg. Bog, Østfyns Museer.

Herregårde i Kerteminde Kommune
Herregårde i Odense Amt
H-båd

H-båden er en kølbåd med storsejl, fok og spiler. Den blev designet af finnen Hans Groop i 1967 som en erstatning for Folkebåden. I 1971 så Paul Elvstrøm H-bådens potentiale, og med et par mindre ændringer i konstruktionen blev H-båden hurtigt en populær båd til kapsejlads. I 1977 fik båden international status. I dag er H-båden Europas største one-design kølbåd, den næststørste i verden, og den største ikke-olympiske.

Skroget er lavet af glasfiber, og riggen er af aluminium. I kahytten er der der plads til 3-4 køjer. Cockpittet er selvlænsende. Under kapsejlads sejles båden af 3-4 mand, der tilsammen vejer maks. 300 kg.

Popularitet 
H-båden er mest populær i Finland, Norge, Sverige og Danmark, selvom den også findes i Storbritannien og USA. Populariteten kan forklares ved, at H-båden, ud over at være en god kapsejladsbåd, også sætter sikkerheden højt, og dermed egner sig til familie- og turbåd.

Siden 1967 er der bygget over 5.300 H-både.

Nært beslægtede både 
H-35, H-star, H-30 Netta og H-323 er nært beslægtede med H-båden. Der er bygget 286 H-35’ere.

H’et i H-båd står for Hestia, arnens gudinde, samt hjemmets og familiens beskytter i den græske mytologi, og ikke, som mange fejlagtigt tror, H’et i Hans Groop.

Alle de nævnte både er lavet af Hans Groop.

Eksterne henvisninger 
Dansk H-båds Klub

Verdensmesterskaber 

Kølbåde
Gunnar Biilmann Petersen

Gunnar Biilmann Petersen  (født 17. november 1897 på Frederiksberg, død 7. april 1968 i København) var en dansk arkitekt og grafiker.

Hans væsentlige arbejder er inden for plakatformgivning, bomærke- og logodesign. Biilmann  stod f.eks. for Hellesens batteriets Tiger-logo i 1939, men der findes utallige designklassikere som han har udført.

Han blev uddannet på Kunstakademiet (afgang 1922), var tilsynsførende med institut for metalarbejdere 1924-26, forstander for Tegne- og Kunstindustriskolen for Kvinder 1924-29 og leder af Den nye Skole for Tegning og Håndværk 1930-32. Han blev lærer ved Kunstakademiets grafiske skole 1925-46 og lærer ved Akademiets billedhuggerskole 1928-46.

Biilmann blev 1951 professor på Kunstakademiet, og har været medvirkende til at grundlægge det stade, som dansk grafisk design har i dag.

Eksterne henvisninger 
 
 FagBogInfo .
 Danske Plakater .

Arkitekter fra Danmark
Designere fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Danskere i 1900-tallet
Ansatte ved Det Kongelige Danske Kunstakademi
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Hoatzin

Hoatzin (Opisthocomus hoazin) er en regnskovslevende fugl, der er dårlig til at flyve.
Den er den eneste art i fuglefamilien Opisthocomidae – og i ordenen Opisthocomiformes.

Kilder 
 
  :wikispecies:Opisthocomus hoazin

Amazonas fugle
Guyanas fugle
Hoatzinfugle