kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Småort

Småort er et begreb, som bruges i Sverige af Statistiska centralbyrån (SCB) og som definerer en landsby med et samlet indbyggertal fra 50 til 199, hvor der er maksimalt 150 meter mellem husene. Hver småort har sin egen småortskode, men siden småortsafgrænsningen i 2015 gives småorter ikke længere officielle navne, selv om de kan have sådanne i daglig tale af de lokalt boende.

Som følge af ovenstående definition og som en årsag af 1800-tallets skiftereformer med deraf følgende udtynding af befolkningen, har mange byer som samtidig huser en småort en væsentligt større befolkning, end den som SCB opgiver i deres statistik. Lige så almindeligt er det at småorterne gennem moderne bebyggelse mellem byerne kommer til at omfatte flere eller dele af flere forskellige byer. Småorternes navn har i mange tilfælde intet at gøre med de navn som optræder på kort eller vejskilte.

Den første beregning og afgræsning af småorter i Sverige fandt sted i 1990. Allerede ved næste afgrænsning i 1995 var inddelingens kvalitet blevet forbedret men samtidig forandret så en sammenligning med den tidligere beregning i nogle tilfælde blev mangelfuld. Blandt andet blev bygningsregisteret benyttet ved afgrænsningen i 1995, men ikke i 1990.

I 2000 var der 2.690 småorter, og i 2005 2.876. Mellem 2000 og 2005 ophørte 152 byer med at være småorter, da deres indbyggertal faldt til under 50. 59 småorter havde derimod fået flere indbyggere, og var enten vokset sammen med et byområde (tätort) eller blevet nye egne tätorter. I samme periode var der tilkommet 397 nye småorter. Afgrænsningen af småorter ses over hvert femte år, sideløbende med tätorterne. Resultatet af småortsafgrænsningen i 2005 blev publiceret den 27. juni 2007.

Ved sammentællingen i 2010 var der 2.920 småorter. I 2015 var tallet steget til 3.135, og siden 2010 var der tilkommet mere end 1.000 nye småorter og 872 småorter ophørt. Ud af de 872 ophørte småorter var 680 blevet til tätorter. Forklaringen på disse store forandringer var en ny metode til afgrænsning af småorter og tätorter. En del småorter ophørte fordi de blev delt op i to mindre byer, fordi man begyndte at håndhæve kravet om afstand mellem husene strengere eller fordi huse blev ubeboede. I mange småorter er der store mellemrum mellem husene, fordi der var plads, hvis nogen ville have en stor grund, og det kan for eksempel være at en frugtbar mark ikke bebygges.

Før småortsafgræsningen i 2015 kunne også byer med mere end 200 indbyggere regnes som småorter, hvis de havde en for høj andel af fritidshusbebyggelse (mere end 50 procent) til at være tätorter. Dette blev ændret i 2015, da grænsen for andelen af fritidshusbebyggelse i tätorter blev afskaffet.

Referencer 

Bebyggelsestyper
Sverige
Basttjärn

Basttjärn er en småort i Ljusnarsbergs kommun, Sverige. Riksväg 50 passerer igennem byen, og småorten Lerviken ligger cirka en kilometer nord for Basttjärn.

Mellem 1850 og 1978 havde byen minedrift. Minen er revet ned, og af minevirksomheden er der i dag kun nogle nedfaldne minestykker og ruiner tilbage.

Bastkärn eller Basttjärn? 
Der har længe været ført diskussioner om, hvorvidt byen hedder Basttjärn eller Bastkärn. Ordet Bastkärn kommer af søen Stora Basttjärnen ("Bast Kiern" 1699), og en sauna (svensk: bastu), som skal have ligget der. Søen blev i 1864 stavet Bastutjärn.

På de fleste kort står der i dag Basttjärn, mens der på skiltene ved byen står Bastkärn.

Referencer 

Byer i Ljusnarsbergs kommun
GO! (album)

GO! er det fjerde studiealbum fra den danske pop/rock-gruppe Love Shop, der udkom den 31. maj 1997 på Pladecompagniet.

Love Shop blev nomineret til Årets danske gruppe og Årets danske popudgivelse ved Dansk Grammy 1998. Go! havde i 2001 solgt 15.000 eksemplarer, hvilket gør det det bedst sælgende Love Shop-album.

Spor 

2007 genudgivelse: CD2

Medvirkende 
Jens Unmack – sang, tekst, musik
Hilmer Hassig – guitar, bas, keyboard, kor, percussion, musik, teknik, producer, mixer
Henrik Hall – mundharpe, fløjte, moog, kor, percussion, co-leadvox (spor 6)
Kasper Voss – trommer (spor 3, 8)
Thomas Duus – trommer (spor: 1, 2, 5, 6, 7, 10), percussion
Asger Steenholdt – bas (spor 7), outro
Jimmy Jørgensen – kor
Gorm Ravn-Jonsen – kor (spor 5, 8)
Christina Geisnæs – kor (spor 1, 2, 7)
Peter Michael Jensen – wurlitzer (spor 4, 9)
Jan Eliasson – mastering

Hitlister

Kilder 

Album fra 1997
Album fra 2007
Love Shop-album
Great Big Sea (album)

Great Big Sea er selvbetitlede debutalbum fra det canadiske folkrockband Great Big Sea. Det blev udgivet i 1993, og blev senere genudgivet af Warner Music Canada, da bandet skrev kontrakt med dem.

Spor 
"Great Big Sea/Gone By The Board" (Traditionel, arrangement af Bob Hallett) 3:39
"Someday Soon" (Alan Doyle) 4:18
"Excursion Around The Bay" (Johnny Burke) 2:30
"What Are Ya' At?" (Alan Doyle) 3:12
"The Fisherman's Lament" (Séan McCann) 5:11
"I'se The B'y" (Traditional) 1:57
"Drunken Sailor" (Traditional) 2:54
"Irish Paddy/Festival Reel/Roger's Reel" (Traditionel, arrangeret af Alan Doyle, Séan McCann, Bob Hallett, Darrell Power, Benoit / Guinchard) 4:20
"Time Brings" (Séan McCann) 4:31
"Jigs: Eavesdropper's/Both Meat & Drink/Off We Go" (Reavy, traditionel) 3:01
"Berry Picking Time" (Traditionel) 3:20

Om sangene 
"Great Big Sea/Gone By The Board" er den eneste sang, der går under navne.
"Irish Paddy/Festival Reel/Roger's Reel" er "Jigs: Eavesdropper's/Both Meat & Drink/Off We Go" begge tre separate folkemelodier, som Great Big Sea har samlet i ét nummer.
"Excursion Around the Bay" blev skrevet af Johnny Burke.

Eksterne henvisninger 
Great Big Sea Debut Album 

Great Big Sea-album
Debutalbum fra 1993
Folkeparken (Flensborg)

Folkeparken (på tysk: Volkspark) er et cirka 75 hektar stor grønt areal i det østlige Flensborg, beliggende omkring Blæsbjerget i bydelen Fruerlund. Arealet strækker sig fra Lautrupsbækken i syd til Kilseng i nord. Parkområdet omfatter en del kolonihaver, byens idrætsstadion og et af byens to vandtårne (Mørvig vandtårn fra 1961).

Parken blev anlagt i 1925 og anvendes hovedsagelig til rekreation, idræt og fritidsaktiviteter.

Eksterne henvisninger 

Lokaliteter i Flensborg
Folkeparker i Tyskland
Prekariat

Prekariat er et begreb for en social gruppering, der er karakteriseret af løse og usikre ansættelseforhold for eksempel uden ansættelseskontrakt, ansættelse uden fast timetal og tidsbegrænset ansættelse.Den kan for eksempel bestå af unge akademikere, freelancere, immigranter og løsarbejdere uden pension, ferie og dagpenge.
De er ufrivilligt løsansatte, og kan arbejde som projektansatte eller som vikarer. For eksempel journalister, der arbejder som "daglejere" på et dagblad via et vikarbureau.

Guy Standing har blandt andet brugt begrebet og sammenstiller det også med begrebet working poor.

Etymologi 
Prekariat er et nyt ord, som er afledt af adjektivet "prekær", der betyder "usikker" eller "vanskelig". Ordet er kommet ind i dansk via det franske ord précaire, der stammer fra det latinske precarius ("bedt om" eller "opnået ved bevilling").

Henvisninger

Videre læsning 
 
 

Social ulighed
Arbejdsforhold
Socialvidenskabelige begreber
Idom Å

Idom Å er en 16 km lang å der løber på den  nordvestlige del af Skovbjerg Bakkeø. Den har sit udspring nordvest for Vind Kirke og Vind Hede i Herning Kommune, og løber overvejende mod vest, og ud i  Storåen vest for Holstebro, lidt øst for landsbyen Bur i Holstebro Kommune. Åen er omgivet af udyrkede enge, moser og rigkær, og ligger mellem plantager og heder; Vest for den midterste del af åens løb ligger den store Idom Hede, på  hvis bakker der er  flere grupper af oldtidshøje. Idom Å er en del af Natura 2000-område nr. 64 Heder og klitter på Skovbjerg Bakkeø, Idom Å og Ormstrup Hede. I 1985 blev 423 ha, efter 7 års forhandlinger,  opkøb og fjernelse af det ene af de to dambrug, fredet, for at sikre åen som et ureguleret vandløb, og i 1990 gennemførte det daværende Ringkøbing Amt udrettelse af nogle af de slyngninger i åens øvre løb, som tidligere var rettet ud. .

Eksterne kilder/henvisninger 

Vandløb i Danmark
Lokaliteter i Herning Kommune
Lokaliteter i Holstebro Kommune
Fredede arealer i Danmark
Jørgen Mortensen

Jørgen Mortensen (født 30. april 1941) er en tidligere dansk badmintonspiller.

Karriere 
Efter 3 Danmarksmesterskaber i herresingle i ungdomsårene vandt Jørgen Mortensen Dutch Open i både 1963 og 1964 i herredouble sammen med Henning Borch. I 1968 vandt han bronze ved Europamesterskaberne i herresinglerækken og ligeledes en tredieplads i herredouble ved All England mesterskaberne. I 1970 blev Jørgen Mortensen Nordisk Mester i herresingle og vandt herefter også det Danske Mesterskab i herresingle.

Resultater 

Badmintonspillere fra Danmark
Sønder Feldborg Plantage

Sønder Feldborg Plantage  er en omkring 10 km² stor plantage beliggende nord for Herning mellem Karup og Holstebro I Herning Kommune. Plantagen ligger i trekanten mellem landsbyerne Simmelkær, Hodsager og Feldborg, vest for Primærrute 34 der forbinder Herning og Skive. Området består dels af nåletræsplantage og dels af lysåbne arealer, et areal 120 ha, og er ejet af Naturstyrelsen og udgør Natura 2000-område nr. 63 Sønder Feldborg Plantage. 

I Natura 2000-området, der  ligger i den nordlige ende plantagen,  ligger flere småsøer, hvor den største er Lillesø på ca. 3 ha.   Her ligger rester af to studefolde, som blev brugt frem til 1870, da en gamle studevej fra Salling passerede  her forbi .

Eksterne kilder og henvisninger

 Om naturplanen  på Naturstyrelsens websider

Lokaliteter i Herning Kommune
Skove i Danmark
Svendå

Svendå (dansk) eller Schwennau (tysk) er navnet på en lille å og en bydel i byen Lyksborg i Sydslesvig i det nordlige Tyskland. Åen udspringer lidt syd for Lyksborg ved Rødehus tæt på Tremmerup Skov, passerer Ulstrupmark (tysk Ulstrupfeld) og sammenløber ved vestbredden af Lyksborg Slotsø med Brarup Å (på dansk også Runbæk, Ryde Bæk og Ryde Å). Svendåen opfattes også som Brarup Ås nedre løb. Ved Sandvig munder Svendåen i Flensborg Fjord. Terrainet ved åens udløb er sumpet.

Bebyggelsen af samme navn går tilbage til et 1763 anlagte parcelsted og teglværk (kaldet Mosen) ved Svendåens udløb i fjorden. Navnet er første gang dokumenteret 1781. Stednavnet er afledt af dyrenavnet svin med vokalforkortelse i første sammensætningsled (sml. den ved åen beliggene Svinemose). En anden forklaring er afledning af glda. *swin i betydning aftage, formindskes. På samme måde forklares det norske elvenavn Svenoa. Ifølge sagnet har åen fået sit navn efter vikingen Svend, som skulle ligge begravet i en nærliggende tidligere gravhøj (Svendhøj) sammen med sit skib. Navnet kan også skyldes, at der tidligere blev holdt svine nede ved åen . 

Åen omtales også som Ryddebækken.

Referencer 

Vandløb i Slesvig-Holsten
Lyksborg
Angel
Oldtidsvejen

Oldtidsvejen kan referere til flere lokaliteter i Danmark:
 Broskovvejen
 Oldtidsvejen (Ellemosen)
 Oldtidsvejen (Farum)
 Oldtidsvejen (Hjørring)
 Oldtidsvejen (Viborg-Holstebro)
Dynomak

En dynomak er høj beta spheromak 
fusionsreaktordesign udviklet af University of Washington finansieret af United States Department of Energy.

Dynomak reaktoren vil være meget mindre end tokamak reaktordesign (ITER).

Projektet startede som et undervisningsprojekt af UW professor Thomas Jarboe. Derefter blev designet fortsat af Jarboe og PhD-studerende Derek Sutherland, som tidligere havde arbejdet med reaktordesign med MIT.

I modsætning til andre fusionsreaktordesign (såsom ITER som er ved at blive bygget i Frankrig), vil Dynomak, ifølge dens bygningsteam, være sammenlignelig i pris med et konventionelt kulkraftværk. 

Prototypen er i øjeblikket ved UW med en størrelse på omkring en tiendedel af et kommercielt projekt, og er i stand til vedvarende at holde plasma effektivt indesluttet. Højere output vil kræve at prototypen skaleres op og benytter højere plasmatemperaturer.

En prisanalyse blev udgivet i april 2014 og detaljerede resultater bliver præsenteret ved International Atomic Energy Agency's Fusion Energy Conference d. 17. oktober 2014.

Aktuelle resultater ved Innovative Confinement Concepts Workshop i 2014 viser en ydelse af HIT-SI high Beta spheromak arbejdende ved plasmatætheder på 5E19 m^-3, temperaturer ved 60 eV - og maksimum arbejdstider på 1,5 mSek. Ingen indeslutningstider er blevet givet. Ved disse temperaturer forventes ingen fusion reaktioner, vedligeholdelse, alpha opvarmning - eller neutron produktion.

Kilder/referencer

Fusionskraft
Den israelsk-jordanske fredsaftale

Den israelsk-jordanske fredsaftale er en fredsaftale indgået i 1994. Aftalen normaliserede relationerne mellem de to lande og løste territoriale tvister imellem dem. Konflikten havde kostet omtrent 18,3 milliarder dollar. Underskrivelsen af denne aftale var også nært forbundet med indsatsen for at opnå fred mellem Israel og Palæstinas befrielsessorganisation repræsenteret ved Den palæstinensiske selvstyremyndighed. Aftalen gjorde Jordan til det andet arabiske land, som normaliserede sine relationer med Israel.

Eksterne henvisninger
Fredsavtalens tekst , på Jordans Kong Husseins side
Fredsavtalens tekst, på Israels utenriksdepartements side
Washington-erklæringen , på Israels utenriksdepartements side

Israels historie
Jordans historie
Traktater i 1994
Fredsaftaler
Oldtidsvejen (Farum)

Oltidsvejen i Farum er de resterende spor af et vejanlæg, som har fulgt de tørreste steder i området mellem Roskilde Fjord og Øresund. Den når frem til Furesø kommune ved Gammelvad Bro vest for Jonstrup. Herefter går vejen forbi Flyvestation Værløse og følger en gruppe gravhøje gennem Ryget Skov.

Vejhistorie
Arkæologiske områder i Danmark
Bronzealder
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Furesø Kommune
1. division i ishockey 1971-72

1. division i ishockey 1971-72 var den 12. sæson i 1. division i ishockey, og det var samtidig turneringen om det 15. DM i ishockey. Mesterskabet blev arrangeret af Dansk Ishockey Union, og de 10 deltagende hold spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle, hvilket gav 18 kampe til hvert hold.

Mesterskabet blev vundet af Kjøbenhavns Skøjteløberforening (KSF), som dermed vandt DM-titlen for niende gang i klubbens historie, men for første gang siden 1970. Sølvmedaljerne gik til Esbjerg IK, mens de forsvarende mestre fra Gladsaxe Skøjteløberforening måtte nøjes med bronzemedaljerne.

Turneringens dominerende spillere var KSF's canadiske duo, Richard David og Andy Roy, der opnåede henholdsvis 51 og 40 point i turneringens 18 kampe.

Resultater og stillinger 

De ti deltagende hold spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle, hvilket gav 18 kampe til hvert hold.

Tårnby Boldklub sluttede på sidstepladsen og rykkede dermed ned i 2. division igen efter blot én sæson i den bedste række, hvor holdet kun opåede en enkelt sejr, 4-2 ude over Rødovre SIK. Op fra 2. division rykkede IK Aalborg, som i oprykningsfinalen i Aalborg besejrede Hvidovre IK med 5-2.

Kilder / eksterne henvisninger 
 Michael Søvsø: Fra pionerånd til verdensklasse – Danmarks Ishockey Union i 60 år (2009)
 EliteProspects - DENMARK TEAM STANDINGS 1971 - 1972  
 Passionhockey.com - Championnat du Danemark 1971/72  
 EliteProspects - 1971-1972 - Denmark - PLAYER STATS  
 EliteProspects - Hockey Awards and Achievements - Danish League Player of the Year

Noter 

1971-72
Sæsoner i Superisligaen
Ishockey i 1971
Ishockey i 1972
Amdi Riis

Amdi Egon Riis Jønsson (27. januar 1911, København - 22. april 1965, København) var en dansk pianist og komponist, som i perioden fra ca. 1940 og frem til sin død skrev melodier til en lang række revyer og enkelte film.

Amdi Riis ernærede sig siden 15½-års-alderen som selvlært musiker. Han spillede med Winstrup Olesens og Kai Ewans orkestre, han var barpianist, og han fungerede som repetitør ved teatrene. Som knap 21-årig var han kapelmester hos Arne Weel i Riddersalen og spillede i årene derefter til adskillige revyer.

I 1940 fik han sin første komposition antaget - en melodi i operetten "Pam-Pam" på Apolloteatret. Året efter skrev han melodier til Bonbonnieren på Nimb. Stig Lommer fik øje på talentet og hyrede ham til Hornbæk Revyen i 1942, hvortil han skrev adskillige melodier, bl.a. sommerens landeplage ”Kammerat med solen”, som gav ham det store folkelige gennembrud.

Amdi Riis havde gennem mange år et tæt samarbejde med Stig Lommer og skrev melodier til både Hornbæk Revyen og Stig Lommers revyer på ABC Teatret. Desuden skrev han melodier til Cirkusrevyen, Helsingør Revyen og Tivolirevyen.

Amdi Riis døde på Sct. Lukas Stiftelsens Hospital af en kronisk nyrebetændelse og blev begravet på Assistens Kirkegård, Nørrebro, København (gravsted N1565 tæt ved muren til Jagtvej). Han var ugift og efterlod sig ikke livsarvinger. Komponistrettighederne overgik derfor til hans mor, som senere testamenterede dem til Kattens Værn.

Kendte melodier 
Blandt de mest kendte" Amdi Riis revymelodier findes:
 "Kammerat med solen" (Hornbæk Revyen 1942)
 "Jeg ved et spil om en vej" - Hornbæk Revyen 1943
 "En yndig lille fjer" - Hornbæk Revyen 1944
 "Man sku’ ha’ det som Diogenes" - Hornbæk Revyen 1944
 "I den gamle pavillon" (Bakkesangerinden) - Tivolirevyen 1945
 "Skriftlig eksamen (Es war einmal ein Bösewicht)" - Tivolirevyen 1945
 "Efter sådn en yndig aften" - Hornbæk Revyen 1947
 "Kys mig godnat" - Dagmar Revyen 1948
 "Det eneste jeg ønsker mig til jul" - Tivoliteatret 1949
 "Faders vilje" - ABC Teatret 1951
 "Øjnene er lyseblå" - revyfarcen Solstik 1952
 "Sagt op" - Tivoli Revyen 1957
 "Før vi fik bil" - Cirkusrevyen 1965

Amdi Riis skrev endvidere musik til 4 film:
 Lev livet let (1944)
 Når katten er ude (1947)
 Op og ned langs kysten (1950)
 Solstik (1953)

samt til enkelte digte af Piet Hein, Johannes Smith og Mogens Lorentzen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Den store danske Encyklopædi
 Hjemmeside om Amdi Riis, bl.a. værkliste
 
 
 
 

Komponister fra Danmark
Filmkomponister fra Danmark
Spor 1

Spor 1 eller sjældnere skala 1 er modeltog i størrelsesforholdet 1:32 og som standard med sporvidden 45 mm. Oprindelig betegnedes skalaen med romertal I, en betegnelse der stadig bruges, om end brug af arabertal nu også er udbredt. På tysk kaldes størrelsen også gerne for Königsspur, kongespor, da den giver bedre mulighed for detaljering end ved mindre skaler.

Der laves materiel og tilbehør til spor 1 lige fra forholdsvis billige ting til leg og op til ting af høj kvalitet, der ikke lader deres forbilleder noget efter, men hvor prisen så også er derefter. Normalt drives togene med elektricitet gennem sporene, men der findes også visse damplokomotiver, der kan drives af ægte damp. Nogle vælger dog en mellemvej, hvor damplokomotiverne drives elektrisk, men hvor der er indbygget røggeneratorer, der sammen med eventuelle lydeffekter giver indtryk af et fremprustende damptog.

Kendte producenter til spor 1 tæller Hegob (vogne og spor), Kiss (lokomotiver og vogne), KM1 (lokomotiver), Märklin (lokomotiver, vogne og spor), PECO (spor), Piko (bygninger) og Preiser (figurer).

Sporvidder 
Organisationen MOROP har fastsat nedenstående sporvidder for spor 1 i sine NEM-normer. Sporvidden 32 mm er i øvrigt den samme, der bruges til normalspor i skala 0 (1:45), mens 16,5 mm bruges tilsvarende i skala H0 (1:87) og 12 mm i skala TT (1:120).

Eksterne henvisninger

Noter 

Modeljernbane
Theresa Eslund

Theresa Eslund (tidligere Theresa Nielsen, født 20. juli 1986) er en tidligere dansk fodboldspiller, som senest spillede for Brøndby IF, efter at have spillet i USA for Seattle Reign FC i National Women's Soccer League i to år. Hun nåede at spille i alt 133 landskampe for det danske kvindelandshold, fra 2008 til 2020.

Hun har siden august 2021 været ekspert og medkommentator på Viasats sportskanal TV3 Sport, med dækning for den danske Gjensidige Kvindeliga.

Klubkarriere
Nielsen begyndte at spille fodbold med Rikken i Valby.

I 2012 blev hun kåret Danmarks bedste kvindelige fodboldspiller, efter at hun havde hjulpet Brøndby med at vinde både danmarksmesterskabet og DBU-pokalen.

I 2017 spillede hun for Vålerenga Fotball i den norske liga, hvor hun spillede 22 kampe og scorede 2 mål. I januar 2018 underskrev hun kontrakt med den amerikanske klub Seattle Reign FC.

I november 2019 underskrev hun 1,5 årig kontrakt med Brøndby IF, gældende fra 1. januar 2020. Hun meddelte i maj 2021, at hun endegyldigt stoppede sin karriere.

International karriere 
Nielsen fik sin debut på Danmarks kvindelandshold i marts 2008, da hun blev skiftet ind for Johanna Rasmussen 73 minutter inde i en 1–0 sejr over Tyskland ved Algarve Cup 2008.

Hun blev udtaget til Danmarks trup til EM i fodbold for kvinder 2013 af landstræner Kenneth Heiner-Møller.

Hun blev udtaget til Danmarks trup til EM i fodbold 2017 af landstræner Nils Nielsen. Hun scorede det afgørende mål i Danmarks 2-1 sejr i kvartfinalen mod Tyskland og blev valgt til kampens spiller. Landsholdet vandt over Østrig i semifinalen efter forlænget spilletid og straffesparkskonkurrence. Danmark endte med at tabe finalen 2-4 mod Holland og vandt derved EM-sølv.

Hæder

Klub 
Brøndby IF
 Elitedivisionen: Vinder 2011, 2012, 2013, 2015, 2017
 DBUs Landspokalturnering for kvinder: Vinder 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017

Landshold 
Danmark
 Bronze ved EM i fodbold for kvinder 2013 (Danmark og Norge fik bronze som tabende semifinalister)
 Sølv ved EM i fodbold 2017

Individuel 
 Blev valgt til en af de "Bedste elleve ved EM i fodbold 2017"
 Blev valgt til bedste forsvarer i Toppserien i Norge i 2017.

Privatliv 
I 2019 blev Theresa Nielsen gift og skiftede i den forbindelse sit nu tidligere efternavn Nielsen ud med Eslund.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Kvindelige fodboldspillere fra Danmark
Kvindelige fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Brøndby IF (kvinder)
Fodboldspillere fra Hvidovre IF
Fodboldspillere fra Vålerenga Fotball Damer
Fodboldspillere fra OL Reign
Ulricehamn

Ulricehamn er en by i Västergötland i Sverige. Ulricehamn ligger ved Ätrans udmunding i søen Åsunden, og er hovedby i Ulricehamns kommun. Byen hed i middelalderen Bogesund, men blev ved dronning Ulrika Eleonoras død i 1741 opkaldt efter hende.

Se også 
 Sporvejen i Ulricehamn