kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kai Lind

Kai Harald August Lind (9. november 1887 i Skurup, Sverige – 28. september 1962) var en dansk skuespiller.

Han var uddannet fra Det kongelige Teaters elevskole og debuterede Det kongelige Teater i 1908. Efterfølgende var han engageret på Aarhus Teater, Casino, Folketeatret og Odense Teater (1931-1936, 1943-1962).

Han filmdebuterede i 1909 for det århusianske produktionsselskab Fororama, siden indspillede han seks film for det københavnske Kinografen, efterfølgende var han hos Filmfabriken Danmark (1913-1914) og Nordisk Film hvor han indspillede omkring 20 stumfilm. Derudover medvirkede han i en enkelt tonefilm.

Han var gift to gange. Første gang med skuespillerinde Maja Bjerre-Lind (pigenavn:  Bjerre-Jensen) (1880–1939) og derefter med Edith Mohr Lind (pigenavn: Christensen) (1909-2002).

Filmografi

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra Skurup
Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Filmskuespillere fra Danmark
Elling Å

Elling Å er en  å syd for byen Elling, med udløb gennem strandenge ca. 7 km nordvest for Frederikshavn i den sydlige del af Ålbæk Bugt. Åen er ca. 17 kilometer lang med start umiddelbart nordvest for Kvissel ved Nygaards Mølle og er et sammenløb af to vandløb, Dvergetved Bæk og Skærum Å. Nordøst for Kvissel får den fra syd tilløb af Åsted Å.

Dyreliv 
Ved åens udløb er der mulighed for at se den næsten uddøde sommerfugl Hedepletvinge. Åen er populær hos lystfiskere. Der er rig mulighed for fangst af havørreder, bækørreder, havlampret, skaller og ål.

Historie 
Elling Å's geografiske beliggenhed har haft stor betydning i den tidlige middelalder, hvor der lå en naturlig åhavn ved udmundingen af åen. Her har skibe fra hele Østersøen kunnet ligge i læ og vente på egnet vejr til at passere Skagens Gren. Der er fundet to skibe, der har fungeret som handelsskibe i forbindelse med Hansestæderne i årene 1100 – 1300. Ellingåskibet blev fundet ved Skagensbanens nuværende jernbanebro over åen, hvilket tyder på at åen i middelalderen var sejlbar op til Elling by. Skibet blev hævet i 1968 og er dateret til 1163. Det kan ses på Bangsbo Museum i Frederikshavn. Det andet skib, Nordstrandskibet, blev fundet i 1991 lidt syd for åens udløb og er dateret til 1346. Det er lagt i magasin, fordi der ikke er råd til at udstille det.

Naturbeskyttelse 
Området ved åens udløb i Ålbæk Bugt er en del af Natura 2000-område nr. 4 Hirsholmene, havet vest herfor og Ellinge Å's udløb og er både ramsarområde, habitatområde og fuglebeskyttelsesområde. En 1,5 km lang strækning ved stranden er fredet til rekreative formål.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Fredningskendelse: Strandby Sydstrand

Vandløb i Danmark
Lokaliteter i Frederikshavn Kommune
Fredede arealer i Danmark
Ramsarområder i Danmark
EU-habitatområder i Danmark
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
Christel Holch

Christel Julie Emanuela Holch Jacobsen (født 2. april 1886 i Aalborg, død 8. marts 1969 i Skagen) var en dansk skuespillerinde.

Hun var uddannet fra Det kongelige Teaters elevskole og debuterede på Det kongelige Teater i 1908. Efter hendes første mands død flyttede hun til Århus hvor hun fra 1909 blev engageret på Aarhus Teater og senere (1911) gift med teatrets direktør. Efterfølgende optrådte hun på Casino i København.

Hun filmdebuterede i 1909 for det århusianske produktionsselskab Fotorama, hvor hun spillede titelrollen som den lille hornblæser Christian (sic) i Den lille Hornblæser. Efter et par yderligere stumfilm for Fotorama flyttede hun til København hvor hun blev ansat af Nordisk Film og i årene 1914-1915 medvirkede i en del film i større roller, bl.a. overfor stjernen Valdemar Psilander i Elskovsleg (1914). Desuden medvirkede hun i en enkelt tonefilm i 1933.

Hun var datter af købmand Christian Frost (1842-1896) og hustru Emma Klöcker (1847-1931) og søster til skuespillerinde Ellen Rassow (1880-1951). Hun var gift to gange. Første gang i 1907 med Jens Augustus Holch (1884-1909). Anden gang i 1911 med skuespiller og teaterdirektør Jacob Jørgen Jacobsen (1865-1955). Hun er mor til skuespillerinde Annelise Jacobsen (1921-1987) og filminstruktør Johan Jacobsen (1912-1972).

Filmografi

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Filmskuespillere fra Danmark
Fritz Hofmann

Fritz Hofmann (født 19. juni 1871 i Roßleben, død 14. juli 1927 i Berlin) var en tysk sportsmand, der især dyrkede gymnast og atlet. Han deltog i de første olympiske lege i 1896 i Athen. 

Hofmann vandt det såkaldte kontinentale mesterskab i 100 m løb og 440 yards løb i 1893, og han var tysk mester i 100 m løb i 1893-1894.

Ved legene i 1896 deltog Hofmann i fem atletikdiscipliner. Han deltog blandt andet i legenes allerførste konkurrence, 100 m løbet, hvor i indledende heat blev nummer to efter amerikaneren Tom Burke. Begge kvalificerede sig til finalen, hvor Burke igen var hurtigst og vandt med et forspring på omkring to meter til Hofmann, der blev toer, mens Alajos Szokoly fra Ungarn blev nummer tre. Hofmann deltog også i 400 meter-løbet, hvor han blev nummer fire, og i højdespring, hvor han blev sidst af de fem deltagere med et spring på 1,55 meter. Endvidere deltog han i trespring og kuglestød, hvor han ikke opnåede placeringer blandt de bedste.

Han deltog desuden i gymnastik, hvor han stillede op i rebklatring. Her var han den, der nåede længst op ad det 14 meter lange reb, blandt dem, der ikke nåede toppen. De to grækere, Nikolaos Andriakopoulos og Thomas Xenakis kom hele vejen, og Andriakopoulos vandt så konkurrencen, da han var hurtigst til at nå toppen, mens Xenakis blev toer, og Hofman blev treer efter at have nået en højde af 12,5 meter. Hoffmann var derudover holdkaptajn på de tyske hold, der vandt holdkonkurrencerne i barre og reck.

Hofmann blev sammen med de fleste af de øvrige tyske gymnaster udelukket fra konkurrencer, da de kom hjem, idet det tyske gymnastikforbund ikke tillod gymnaster at deltage i konkurrencer, der fremmede internationalisme.

Han deltog igen i OL 1900 og 1904 samt i de olympiske mellemlege 1906 som holdleder for tyskerne, og ved mellemlegene stillede han desuden op i 100 m løbet, dog uden succes.

Hofmann var indehaver af en forretning, der solgte sportsartikler, i Berlin. Han var også involveret i et "sportsbad" og et tidsskrift om sport. Desuden sad han i det kejserlige tyske udvalg for OL mellem 1904 og 1927 (forløberen for den tyske olympiske komité).

Personlige rekorder 
 100 meter: 11,1 s (1893)
 400 meter: 52,3 s (1893)
 Højdespring: 1,75 m (1892)

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gymnaster fra Tyskland
Sprintere fra Tyskland
Kuglestødere fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1896
Deltagere for Tyskland ved de olympiske mellemlege 1906
Olympiske sølvmedaljevindere fra Tyskland
Olympiske bronzemedaljevindere fra Tyskland
Stor knopurt

 
Stor knopurt (Centaurea scabiosa) er en 30-100 cm høj urt, der ligesom almindelig knopurt vokser langs veje og på skrænter og høje enge.

Beskrivelse 
Stor knopurt er en flerårig urt med en opret, busket vækst. Stænglerne er let kantede og svagt hårede. I den grundstillede roset er bladene enkelt eller dobbelt fjersnitdelte, mens bladene på stænglerne er fligede med hel rand. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn.

Blomstringen sker i juli-september, hvor man kan se endestillede blomsterkurve på hver af de forgrenede stængler. Hver kurv har en knopformet bund med skælagtige kurvsvøbblade, der har hårlignende udvækster langs randene. De enkelte blomster i kurven er rørformede og mørkt rødviolette. Frugterne er nødder med hårformet fnok.

Rodnettet består af en lodret jordstængel, som fortsætter i en kraftig pælerod med tynde siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,80 x 0,40 m (80 x 40 cm/år).

Voksested 

Arten hører hjemme i Vestsibirien og det meste af Europa, herunder også Danmark med undtagelse af Vestjylland. Den foretrækker en kalkholdig, tør jord langs hegn, skovbryn og vejkanter samt på overdrev og stepper i fuld sol eller let skygge.

På bjerget Eichkogel i Wienerwald syd for Wien vokser den langs randen af skove, der har østrigsk fyr som dominerende træ, sammen med bl.a. Astragalus onobrychis (en astragel-art), bakkestilkaks,
bjergmandstro, Carex michelii (en star-art), Chamaecytisus ratisbonensis (en gyvel-art), dunet vejbred, flerårig fladbælg, gul hør, gul skabiose, guldhårasters, Helianthemum ovatum (en soløje-art), Hypochoeris maculata (en kongepen-art), håret alant, karteusernellike, lodden spidsbælg, Muscari neglectum (en perlehyacint-art), nøgleklokke, Scorzonera purpurea (en skorzoner-art), småblomstret salvie, virgilasters, våradonis, ædelkortlæbe og østrigsk ærenpris
.

Note

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Violette blomster
Flerårige urter
Hanne Andersen (socialdemokratisk politiker, født 1939)

Hanne Andersen (født 2. april 1939 i København) er en dansk politiker, der har været medlem af Folketinget for Socialdemokraterne i Gladsaxekredsen (Københavns Amtskreds) i 1984−1987 og igen 1988−2001.

Hanne Andersen er uddannet kontorassistent og har arbejdet som sådan i Holme-Tranbjerg Kommune ved Århus 1960−1962, ved Gladsaxe Kommune 1962−1964 og i Dansk Kommunal Arbejderforbunds juridisk-politiske sekretariat 1981−1984 og igen fra 1988.

Hun blev politisk aktiv i 1972, da hun blev bestyrelsesmedlem Socialdemokratiet i Buddinge. I 1980 blev hun formand for partiet i Gladsaxekredsen og sad først frem til 1984 og igen 1988−1989. I 1982 blev hun valgt til Københavns Amtsråd og sad her frem til 1984. I 1983 blev hun opstillet til Folketinget og blev valgt ved folketingsvalget året efter. Hun var MF'er fra 10. januar 1984−7. september 1987 og igen 10. maj 1988−20. november 2001.

Sideløbende med den politiske karriere har kun haft en lang række tillidsposter; bl.a. som tillidsmand for de HK-ansatte i Dansk Kommunal Arbejderforbund 1981−1984, bestyrelsesmedlem i plejecentret Plejebo i København fra 1988 og formand i 1995. Fra 1993 var hun medlem af repræsentantskabet for Statens Kunstfond og fra 1995 tillige af Artes repræsentantskab.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Folketingets biografi om Hanne Andersen

Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Amtsrådsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer fra København
Ellen Feldmann

Ellen Amalie Jacobine Feldmann (16. januar 1888 – 8. januar 1969) var en dansk skuespillerinde der medvirkede i et mindre antal stum- og tonefilm.

Filmografi 
 1911 – Den sorte Drøm (instruktør Urban Gad)
 1912 – Blodets Baand (som En kontordame; ukendt instruktør)
 1912 – Menneskejægere (som "Røde Grethe"; ukendt instruktør)
 1942 – Forellen (som Frk. Svendsen; instruktør Emanuel Gregers)
 1947 – Naar Katten er ude (som Bents Mor; instruktør Alice O'Fredericks, Lau Lauritzen Jr.)

Eksterne henvisninger 
 

Stumfilmskuespillere fra Danmark
Filmskuespillere fra Danmark
Gustaf Söderström

Gustaf Söderström (25. november 1865 – 12. november 1958) var en svensk atlet og tovtrækker. Under OL i 1900 var Gustaf Söderström en del af det dansk/svenske tovtrækkerhold, som vandt en guldmedalje efter at have besejret Frankrig. Desuden sluttede Gustaf Söderström nummer 6 i både diskoskast og kuglestød ved samme OL.

Kilder 

Nordisk Familjeboks Sportlexikon, Nordisk Familjeboks Förlags AB, Stockholm 1938-1949
Focus Presenterar Sporten, Almqvist & Wiksell/Gebers Förlag AB, Stockholm 1967
Friidrottens först och störst, Stig Gustafson/Forum, Helsingborg 1975
Svenska Mästerskapen i friidrott 1896-2005, Erik Wiger/TextoGraf Förlag, Trångsund 2006
Swedish Athletic Page 
Gustaf Söderström på SOK:s hemsida 
 

Tovtrækkere fra Sverige
Olympiske mestre fra Sverige
Diskoskastere fra Sverige
Kuglestødere fra Sverige
Medaljevindere ved sommer-OL 1900
Adolf Tronier Funder

Adolf Tronier Funder (12. december 1884 i Spjellerup Sogn – 20. oktober 1964) var en dansk skuespiller.

Han var uddannet på Det kongelige Teaters elevskole og scenedebuterede i 1908 på Det kongelige Teater. Efterfølgende kom han til Aarhus Teater (1911), Odense Teater (1925-1926).

Han filmdebuterede i 1912 og medvirkede op igennem 1910'erne i mere end 30 stumfilm, hovedsageligt for Nordisk Film, men også enkelte for Kinografen og Filmfabrikken Skandinavien.

Efter skuespilskarrieren arbejdede han som grosserer i København. Han var fra 1909 gift med skuespillerinde Magda Vang Lauridsen (1887-1960) – ægteskabet opløst i 1912.

Filmografi

Eksterne henvisninger 
 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Lars Larsen-Ledet

Lars Larsen-Ledet (født 10. september 1881 i Løkken, død 10. juli 1958 i Århus) var en dansk journalist, forfatter og afholdsagitator.

Han studerede ved Sorbonne og Oxford University og blev i 1903 uddannet journalist. Efter at have arbejdet for flere aviser, bl.a. den radikale Jydsk Morgenblad i Århus i 1905 blev han allerede i 1906 redaktør af afholdsbevægelsens avis, Afholdsdagbladet. Han fortsatte som redaktør helt frem til 1936, hvor bladet gik ind, og til 1947 arbejdede han for bevægelsen. Bladet var talerør for den danske afholdsbevægelse, der bl.a. agiterede for et nationalt alkoholforbud.

Politisk karriere 

I 1905 var han et af de stiftende medlemmer af Det Radikale Venstre og var medlem af partiets hovedbestyrelse 1912-1921. Han var republikaner og antimilitarist, medlem af Dansk Fredsforening (nu FN-forbundet) og Aldrig Mere Krig. Omkring 1930 meldte han sig ud af Det Radikale Venstre og ind i Socialdemokratiet, da han mente, at afholdssagen blev bedre varetaget i dette parti. Han var medlem af Viby Sogneråd 1917-1921. I 1913 og 1920 var han folketingskandidat for Det Radikale Venstre og i 1935 for Socialdemokratiet uden at opnå valg nogen af gangene.

Larsen-Ledet fik fem børn, Grete (1909-1998), Clement (1915-1984), Tine (1918-1919), Tine (1919-1991) og Dorte (1927-1975).

Lars Larsen-Ledet er begravet på Viby Kirkegård i Århus. I Århus er en gade opkaldt efter ham.

Bibliografi 
 Lars Larsen-Ledet (1903): Menneskeret og Menneskeværd (1903)
 Lars Larsen-Ledet (1909): Fra Sahara nordpaa. Oplevelser og eventyr
 Lars Larsen-Ledet (1911): Bitten (børnebog)
 Lars Larsen-Ledet (1935): Fyrretyve totter hø
 Lars Larsen-Ledet (1945-47): Fra mit livs karussel (erindringer i 10 bind)
 Lars Larsen-Ledet (1958): Forfædre

Literatur 
 Henning Sørensen (2014): Ned med den fordømte snaps. En biografi om Lars Larsen-Ledet,

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Lars Larsen-Ledet på Dansk Forfatterleksikon
 

Journalister fra Danmark
Tidligere folketingskandidater fra Det Radikale Venstre
Tidligere folketingskandidater fra Socialdemokraterne
Faglitterære forfattere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Pacifister fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Løkken
Debattører fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Magda Vang Lauridsen

Magda Vang Lauridsen (26. september 1887 – 20. oktober 1960) var en dansk skuespillerinde der medvirkede i to stumfilm. Fra 1907-1911 var hun desuden engageret på Aarhus Teater.

Hun var datter af nationalbankdirektør Johannes Lauridsen (1847-1920) og hustru Maren Olsen (d. 1927). Hun var gift to gange. Første gang i 1909 med skuespiller Adolf Tronier Funder (1884-1964), ægteskab opløst i 1912. Anden gang i 1924 med polarforsker Peter Freuchen (1886-1957). Hun er begravet på Vejen Kirkegård.

Filmografi 
 1910 – Elverhøj (instruktør Gunnar Helsengreen)
 1917 – Den mystiske Selskabsdame (som Fru von Spangen; instruktør August Blom)

Eksterne henvisninger 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Aarhus Venstreblad

Aarhus Venstreblad, grundlagt 21. marts 1905 som Jydsk Morgenblad var et lokalt dagblad, der blev udgivet i Aarhus. Bladet skiftede navn 1. oktober 1923.

Politisk var bladet tilknyttet Det Radikale Venstre. Blandt dets journalister på var afholdsmanden Lars Larsen-Ledet.

Aarhus Venstreblad gik ind 15. maj 1950.

Venstreblad
Radikale Venstre
Etableret i 1905
Ophørt i 1950
Holger Hofman

Holger Peter Hofman (2. april 1868 i Aalborg – 28. december 1929 i København) var en dansk skuespiller der medvirkede i en enkelt stumfilm i 1911. Han var desuden teaterdirektør og teaterinstruktør.

Han debuterede i Randers i 1890 og var efterfølgende på Casino, Nørrebros Teater, forskellige provinsteatre, Folketeatret (1897-1900) og Det kongelige Teater (1900-1914). Mellem 1914-1919 var han teaterdirektør for Dagmarteatret og igen i årene 1923 – 1928. I 1920-1922 var han teaterinstruktør ved Det lille Teater.

Han var gift med skuespillerinde og balletdanserinde ved Det kongelige Teater Olga Astrid Kreutzer (1881-1962). Han er begravet på Bispebjerg Kirkegård i København.

Filmografi 
 1911 – Ved fængslets port (instruktør August Blom)

Eksterne henvisninger 
 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Teaterledere fra Danmark
Carla Del Ponte

Carla del Ponte (født 9. februar 1947 i Lugano, Schweiz) er en schweizisk jurist, der 1999-2008 var chefanklager ved Det internationale tribunal til pådømmelse af krigsforbrydelser i det tidligere Jugoslavien i Haag. Hun stod bl.a. for processen mod Slobodan Milosovic.

I dag er Del Ponte, der er portugisisk gift, Schweiz' ambassadør i Argentina.

Jurister fra Schweiz
Personer fra Lugano
Dronningestien (Frederikshavn)

Dronningestien er en natursti i Frederikshavns sydlige udkant. Stien er ca. 2 kilometer lang og ligger i ca. 60 meters højde. Stien starter på Pikkerbakken og fortsætter mod syd langs kanten af Bangsbo Fort-området.

Stien fører forbi tre 15-centimeterkanoner, som oprindeligt stammer fra artilleriskibet Niels Juel. Disse kanoner er placeret i bunkere fra 2. Verdenskrig, som er en del af museet ved Bangsbo Fort, der er en underafdeling af Nordjyllands Kystmuseum.

Stien fik sit navn efter Dronning Margrethe og Prins Henriks besøg i området den 13. juli 2003.

Eksterne henvisninger 
 TOPPEN af Danmark, Droningestien

Naturstier
Frederikshavn
Naturområder i Danmark
Richard Christensen (skuespiller)

Axel Richard Christensen (1. april 1887 i København – 18. september 1944 på Frederiksberg) var en dansk skuespiller.

Han debuterede i 1906 på Folketeatret hvor han blev resten af sin skuespildskarriere med undtagelse af en enkelt sæson på Dagmarteatret. Han filmdebuterede i en stumfilm hos Nordisk Film i 1911, efterfølgende var han hos det Skandinavisk-Russisk Handelshus og Kinografen. I slutningen af 1930'erne medvirkede han desuden i en række tonefilm.

Han var gift to gange. Første gang med Elna Schytte (1874-1932) og efter hendes død blev han i 1934 gift med skuespillerinde Margit Synnestvedt (1915-2003).

Filmografi

Eksterne henvisninger 
 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Filmskuespillere fra Danmark
Marius Egeskov

Marius Egeskov (15. december 1887 i Brande – 7. september 1954) var en dansk skuespiller.

Han debuterede i 1912 på Aarhus Teater. Siden kom han til Dagmarteatret, Casino, Odense Teater samt en række mindre provinsteatre. I store dele af sin karriere var han forfulgt af en alvorlig nervesygdom og måtte trække sig tidligt.

Han filmdebuterede i 1912 for Fotorama og medvirkede i periode 1917-1920 i et mindre antal film for Nordisk Film.

Han var gift med skuespillerinde Hilma Egeskov (1899-1996).

Filmografi 
 1912 – Ellen (instruktør Svend Muus)
 1912 – Pianisten (ukendt instruktør)
 1913 – Den lille Garnison (som løjtnant; ukendt instruktør)
 1914 – Bagerstrædes Hemmelighed (som Torps søn; instruktør Alfred Cohn)
 1915 – Sporet i Sneen (som Doktor Grey; ukendt instruktør)
 1917 – Pax æterna (som Gregor, Claudius' søn, student; instruktør Holger-Madsen)
 1917 – Telefondamen (som Helmer Jarl, cand. jur.; instruktør Eduard Schnedler-Sørensen)
 1917 – Vestens Børn (som John Field; instruktør Alfred Kjærulf)
 1917 – Nattevandreren (som Tom Rowkin, officer i Frelsens Hær; instruktør Holger-Madsen)
 1918 – Ansigtet i Floden (som Mac Dane; instruktør Hjalmar Davidsen)
 1918 – Zigeunerprinsessen (som Beppo, zigeuner; Emanuel Gregers)
 1918 – Blomsterpigens Hævn (som Frantz Birger, Kurts søn; instruktør Hjalmar Davidsen)
 1918 – Den lille Virtuos (som Mikael, Froms søn; instruktør Alfred Kjerulf)
 1920 – Det døde Skib (som V. de Neer, præst; instruktør A.W. Sandberg)

Eksterne henvisninger 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Anton de Verdier

Anton Frithiof de Verdier (14. august 1887 – 21. april 1954) var en svensk skuespiller der medvirkede i omkring 70 danske stumfilm.

Han scenedebuterede i Stockholm. Kom kort før 1. verdenskrig til Danmark hvor han i 1912 filmdebuterede hos Kinografen i 1912 og blev indtil 1916. I 1916 kom han til Nordisk Film hvor han de følgende år blev en af selskabets mest produktive skuespillere med over 40 stumfilm. I 1927 arbejdede han for Palladium hvor han bl.a. medvirkede i en række Fy og Bi-film. Ud over omkring 70 danske stumfilm, medvirkede han også i Asta Nielsens Hamlet fra Tyskland og et mindre antal svenske stumfilm i 1923-1924. Senere medvirkede han i fem danske tonefilm fra 1932 til 1952.

Fra 1909-1918 gift gift med den svenske operettesangerinde Anna Norrie (1860-1957).

Filmografi

Som skuespiller

Som manuskriptforfatter 
 Tiger-Komtessen (ukendt instruktør, 1914)

Eksterne henvisninger 
 

Teaterskuespillere fra Sverige
Stumfilmskuespillere fra Sverige
Anna Norrie

Anna Norrie (født Anna Hilda Charlotta Pettersson 7. februar 1860 i Stockholm – 13. juli 1957 i Stockholm, var en svensk skuespillerinde og operettesangerinde.

Norrie var engageret ved Nya teatern i Stockholm (1882-1884), Södra och Djurgårdsteatrarna (1884-1887). Efterfølgende var hun i perioden 1887-1889 leder af Vasateatern. Hun filmdebuterede i 1903 i Ernest Flormans Sköna Helena, og kom til at medvirke i ni svenske stumfilm. Hun var mellem 1891 og 1909 gift med den danske forfatter William Norrie, og 1909-1918 med den svenske skuespiller Anton de Verdier.

Filmografi 
 1949 – Greven från gränden
 1913 – En pojke i livets strid
 1913 – Vampyren
 1913 – Skandalen
 1913 – Barnet
 1912 – Mor och dotter
 1912 – I livets vår
 1912 – Ett hemligt giftermål eller Bekännelsen på dödsbädden
 1903 – Sköna Helena

Litteratur 
 Steen Kaargaard Nielsen & Claus Byrith, Danmarks første lydoptagelser : Edisons fonograf i 1890'ernes København, , s. 204-205.

Eksterne henvisninger 

 

Operasangere fra Sverige
Skuespillere fra Sverige
Stumfilmskuespillere fra Sverige
Personer fra Stockholm
Ruben-samlingen - Danmarks første lydoptagelser