kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Podcasting

Podcasting eller podcast er en metode til udgivelse af lyd- eller videofiler på internet, podcasts. Oprindelig en sammentrækning af ordene iPod og broadcasting, men senere har udtrykket "pod" ændret betydning til "Personal On Demand", sådan at "podcasting" betyder "Personal On Demand Casting" eller "personlige udsendelser til afhentning" . Mediet vandt popularitet i slutningen af 2004. Brugerne har mulighed for at tegne abonnement på en RSS-strøm, og kan dermed automatisk modtage lyd- eller videofilerne. Podcasts kan derefter overføres til en bærbar afspiller.

Teknisk 
Også i Danmark breder interessen sig for at podcaste, og individuelle podcastere, virksomheder, institutioner og organisationer vælger at podcaste i lyd såvel som i video. Podcasting adskiller sig fra andre udgivelsesmetoder, da lyd- og videofilerne almindeligvis stilles til rådighed via et RSS-feed. Dette kaldes også syndikering. Med denne metode kan man på enkel vis offentliggøre sine egne udsendelser. Podcasting er ofte en kombination af blogging og almindelige radioudsendelser, og beskrives som et ikke-kommercielt og demokratisk medium.

Lytte til podcasts 
Ved hjælp af særlige programmer (såkaldte podcastklienter), også kaldet podcatchere der fungerer som nyhedsaggregatorer, kontrolleres lytterens abonnementer efter forskellige regler og nyligt udgivne filer hentes automatisk. Man kan enten lytte til lydfilerne på sin computer eller overføre lydfilerne – manuelt eller automatisk – til en transportabel musikafspiller. På trods af navnet, kræver det ikke en musikafspiller af et bestemt fabrikat at kunne afspille podcasts. Det hyppigst anvendte format til podcasting er MP3, som de fleste musikafspilningsprogrammer understøtter. 

Siden den 28. juni 2005 har Danmarks Radio i et pilotforsøg tilbudt podcastudgaver af nogle af deres udsendelser.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 dr.dk – hvad er podcast?
Norddeutsche Eisenbahngesellschaft Niebüll

Norddeutsche Eisenbahngesellschaft Niebüll GmbH (NEG) er en baneselskab fra Nibøl. Hovedopgaven er befordring af gods, inklusiv farligt gods. NEG kører på strækningen Rigsgrænsen Tyskland-Danmark til Tønder og Tønder-Bramming-Grindsted.

(Sikkerhedscertifikat 6. maj 2004)

Se også 
 Danske jernbaner
 Jernbaneulykker

Nibøl
Jernbaneselskaber i Tyskland
Fan

En fan er en fanatiker eller tilhænger af eksempelvis en fodboldklub, en musikgruppe eller en stor personlighed, en film eller video spil, det man er fan af er som regel også ens idol eller forbillede.

I forlængelse heraf er begreberne fangirl/fanboy opstået. De henviser til hhv. en kvindelig og mandlig fan, som er ekstraordinært dedikeret.

Fankultur
Fodboldklub

En fodboldklub er en sportsklub, der har til formål at lade klubbens medlemmer spille fodbold og deltage i fordboldkampe.

Fodboldklubber opstod i Storbritannien i sidste halvdel af 1800-tallet. Det er omdiskuteret, hvilken klub, der er den første fodboldklub og flere klubber hævder at være den første klub. Dublin University Football Club stiftet i 1854 anses generelt at være ældste fodboldklub, men også Sheffield F.C., stiftet i 1857, hævder at være verdens ældste fodboldklub. Senere fulgte flere klubber i det øvrige Europa. Den ældste stadig eksisterende klub i Europa udenfor Storbritannien er danske Kjøbenhavns Boldklub, der blev oprettet i 1876. 

Fodboldklubberne arrangerer træning for klubbernes medlemmer og arrangerer eller deltager i turneringer for klubbens forskellige hold. Ofte har klubberne ungdomsafdelinger for yngre medlemmer og et førstehold, der repræsenterer det højeste niveau i klubben.

Turneringer for klubber

Liga 
En fodboldliga består af få til mange klubber, hvor holdene er fordelt efter point. Den klub som ligger øverst, i den bedste liga, når en sæson er forbi, bliver mestre, typisk nationale mestre. I ligaer derunder vil typisk de 1-4 øverste rykke op i ligaen over den de spiller i. Og som regel rykker de 1-4 som ligger i bunden af en liga, ned.
I Danmark er Superligaen den bedste række. Dernæst kommer 1. og 2. division, og så kommer "kvalifikationen," Danmarksserien og derunder regionale serier, som eksempelvis Københavns-Serien, Lolland-Falsterserien, osv.

Pokalturnering 
En pokalturnering omfatter alle klubber, der tilmelder sig, i et land. Her kan landets dårligste hold risikere at møde de bedste. Alle runder er knock-out, hvilket vil sige at kampen skal afgøres. Ender den med at blive uafgjort i den ordinære spilletid, skal den afgøres i ekstra tid eller straffesparkskonkurrence. Det hold som vinder avancerer til næste runde. Alle kampe bestemmes ved lodtrækning, blandt de tilbageværende hold.

Sådan fortsætter turneringen, indtil der er to hold tilbage, der møder hinanden i pokalfinalen. Vinderen bliver pokalmester.

Internationale fodboldturneringer 
Internationale fodboldturneringer er turneringer for hold fra mere end et land. De fleste foregår indenfor samme verdensdel. De største internationale fodboldturneringer i Europa (UEFA) er UEFA Champions League og UEFA Europa League. Vinderen af UEFA Champions League kvalificerer sig til Verdensmesterskabet for klubhold i fodbold, der er en fodboldturnering på kryds af kontinenterne.

Klubstruktur 
En klub består som regel af:
 Assisterende trænere
 Læger / Fysioterapeut
 Manager / Cheftræner
 Reservespillere
 Spillere

Computerspil 
Der er lavet en hel del computerspil, hvor man skal overtage rollen som manager i en udvalgt fodboldklub. Blandt de mest kendte er Championship Manager og Football Manager. Man har også muligheden i FIFA-spillene.

Fusioner 
I nyere tid vælger mange klubber at fusionere. Dette giver fordele som eksempelvis, at man har en breddere trup og eventuelt også stærkere økonomi. Mange store klubber er faktisk fusioner af ældre klubber. Eksempelvis er F.C. København en fusion mellem Kjøbenhavns Boldklub og B 1903.

Se også
Nord-Ostsee-Bahn

Nord-Ostsee-Bahn (Nord-Ostsee-Bahn GmbH, forkortet NOB) er et regionalt busselskab i Slesvig-Holsten.

Jernbaneoperatør 
Selskabet har tidligere periodevis drevet jernbanetrafik ind i Danmark til Padborg og Tønder. Jernbaneselskabet blev etableret i 2000 og havde hovedkontor i Kiel i Slesvig-Holsten.

Ekstern henvisning
Nord-Ostsee-Bahn

Nibøl
Jernbaneselskaber i Tyskland
ASP

ASP eller Asp har flere betydninger:

 Asp – landsby beliggende ca. 8 km sydvest for Struer.
 Poppel – en poppelart (et træ) eks bævreasp.
 Active Server Pages – et dynamisk server-side script programmeringsmiljø, forkortes "ASP".
 ASP.NET - programmering udviklingsteknologier og efterfølgeren til Active Server Pages.
 Asparaginsyre – en aminosyre som forkortes "Asp".
 ASP - Average Selling Price.
 ASP (band) – et tysk industrial/gothic rock band fra Frankfurt am Main.
 Asp (fisk) (Aspius aspius) er en truet og rødlistet fisk i karpefamilien.
Server-side

Server-side betyder inden for computer-terminologi, at opgaver, såsom dynamisk generering af HTML eller kørsel af et script, afvikles på serveren frem for hos klienten.

Server-side-teknologi omfatter fx ASP.NET- eller JSP-websider, hvor indhold genereres på serveren og derefter transmitteres til klienten, men termen bruges også helt generelt om enhver teknologi eller funktionalitet, der afvikles på serveren, fx forretningslogik, sikkerhedsprocedurer i forbindelse med netbank eller kontakt med databaser.

Server-side-fremgangsmåden står i modsætning til paradigmet om "den aktive klient", hvor megen aktivitet foregår på klienten, fx i form af applet-afvikling, kørsel af scripts og kørsel af tungere browser-plugins. Aktive klienter forekommer brugeren hurtige, fordi programfunktionalitet afvikles på klienten (og ikke skal frem og tilbage over netværk), men er svære at vedligeholde, hvis de skal spille sammen med en server (en synkron opdatering af alle klienter er vanskelig).

Programmeringssprog
Ensrettet vej

En ensrettet vej er en vej, hvor trafikken kun må gå i én retning. Ved indkørslen er tavlen "Ensrettet" opsat, og ved udkørslen er tavlen "Indkørsel forbudt" opsat.

Der er dog visse steder, hvor det kun gælder motorkøretøjer, og her vil der normalt ved indkørslen være skiltet med færdselstavlen "Ensrettet" og undertavlen "Gælder ikke cykler" eller tilsvarende, mens der ved udkørslen er opsat tavlen "Motorkøretøjer forbudt".

Det er strafbart at køre mod ensretningen, og efter indførelsen af klippekort-systemet koster det både en bøde og et "klip" i kørekortet, hvis man færdes mod trafikretningen med et motorkøretøj. Bøden for at cykle mod ensretningen er Dkr. 500,- pr. juni 2006.

Vejtyper
Fodgængerfelt

Et fodgængerfelt eller en fodgængerovergang markerer en overgang på vejen, hvor bilerne og anden trafik skal holde tilbage for eventuelle fodgængere, der ønsker at komme over vejen. Fodgængerfeltet angives med hvide striber på kørebanen og eventuelt cykelstien – evt. med et helleanlæg på vejens midte.

Den danske færdselslov definerer et fodgængerfelt som:

den del af vejen, som er bestemt for gående ved passage over kørebane eller cykelsti, og som er særlig afmærket.

Fodgængerfeltet kan så markeres overfor bilisterne ved hjælp af et blåt skilt – visse steder suppleres så med blinkende gule lamper. I travle kryds med lysregulering findes der så tilsvarende lysregulering for fodgængerne.

Et fodgængerfelt nyder en særlig status i henhold til færdselslovens §10 stk. 5, §25 og §27 stk. 6 og 7:

§10 Stk. 5. Ved passage over kørebane eller cykelsti skal fodgængerfelt benyttes, såfremt et sådant findes i nærheden. Findes fodgængerbro eller -tunnel i nærheden, skal broen eller tunnelen om muligt benyttes.

§25 Kørende, som nærmer sig et fodgængerfelt, må ikke foretage overhaling eller forbikørsel af et andet køretøj, såfremt dette køretøj hindrer fuldt udsyn over fodgængerfeltet.

§27 Stk. 6. Ved fodgængerfelt på steder, hvor færdslen reguleres af politi eller ved signalanlæg, skal den kørende, selv om han i øvrigt ifølge signalet eller politiets tegngivning kan passere fodgængerfeltet, holde tilbage for gående, som befinder sig i feltet på vej over kørebanen. Er et sådant fodgængerfelt beliggende ved vejkryds, skal den kørende, som efter svingning i krydset skal passere feltet, køre med passende lav hastighed og om nødvendigt standse for at lade de gående passere, som befinder sig i fodgængerfeltet eller er på vej ud i dette.
Stk. 7. Kørende, som nærmer sig et fodgængerfelt, der ikke er reguleret, skal afpasse hastigheden således, at der ikke opstår fare eller ulempe for gående, som befinder sig i feltet eller er på vej ud i dette. Den kørende skal om nødvendigt standse for at lade de gående passere.
Stk. 8. Kørende skal så vidt muligt undgå, at køretøjet standses i fodgængerfeltet.

Se også 

Torontoanlæg
Jernbaneoverskæring

Noter 

Vejafmærkning
Gang
Limousine

En limousine er en stor luksuriøs bil, ofte længere end standardmodellerne. Mange "vigtige" personer (f.eks. royale, politikere og præsidenter) eller kendte (f.eks. sangere og skuespillere) vælger ofte en limousine som transport. Måske fordi det indgyder respekt eller udstråler magt.

Navnet "limousine" kommer af at de tidlige modeller i profil mindede om den traditionelle hætte fra provinsen Limousin i Frankrig. For nu at forstå ordet Limousine i sammenhæng med biler, er ordet limousine en bil der køres af en ansat chauffør, det kan for den sags skyld være en Fiat 500, om end det typisk er en luksusbil, så som Mercedes eller Audi i Europa, hvor Frankrig dog benytter franske biler, England engelske biler osv. Når man høre ordet Limousine, så tænker man ofte på de forlængede modeller, dette er jo sådan set også korrekt, men kaldes for Party Limousiner og/eller Bryllups Limousiner.
I Danmark kræves der tilladelse til at drive limousinekørsel som virksomhed.

Henvisninger 

Biler
Jet Propulsion Laboratory

Jet Propulsion Laboratory (forkortet JPL) er et institut i USA der forsker i rumfartøjer, raketter o.l.

Historie 
Theodore von Kármán startede en række eksperimenter med raketter i 1930'erne. Selve JPL blev grundlagt sammen med Jack Parsons. Under 2. verdenskrig spurgte den amerikanske hærs luftvåben om JPL ville analysere V2-raketten, der var udviklet af nazisterne i Tyskland. Men de blev også tilbudt at arbejde på andre raket-orienterede projekter til krigen. I 1958 blev JPL en del af det amerikanske rumagentur NASA, og her startede JPL’s arbejde med ubemandede rummissioner. I dag har JPL sammen med NASA haft missioner til alle planeterne i Solsystemet.

Missioner 
JPL deltager i ubemandede rummissioner og har bl.a. deltaget i Galileo-projektet, en sonde der gik i kredsløb om gaskæmpen Jupiter. De har også deltaget i Mars Pathfinder fra 1997, samt Spirit og Opportunity-missionerne på Mars. JPL har også deltaget i kortlægningsmissioner af Jorden.

Placering 
JPL har hovedkontor i Pasadena, Californien, USA, men har også nogle faciliteter i La Canada Flintridge, Californien, USA. I alt arbejder der ca. 5.000 mennesker hos JPL på fuld tid, mens der er en del andre, der er projektansatte. En gang hvert år har laboratoriet åbent hus – det er typisk en søndag i maj. Dog er det muligt at opleve uofficielle rundvisninger, hvis de planlægges i god tid.

Kultur 
Jet Propulsion Laboratory har udover sit arbejde for den amerikanske regering og NASA også bidraget til kulturen. Hovedsageligt hjælper de filmhold med korrekte videnskabelige informationer. De har bl.a. assisteret holdet bag Babylon 5.

NASA
Vestsjællands Lokalbaner

Vestsjællands Lokalbaner (VL) var et driftsselskab for de to privatbaner Odsherreds Jernbane (OHJ) og Høng-Tølløse Jernbane (HTJ). De blev sammenlagt i maj 2003 efter hidtil at have haft samdrift under navnet Holbæk Privatbaner.

Selskabet blev 1. januar 2009 sammenlagt med Østbanen og Lollandsbanen til selskabet Regionstog A/S, som dog fortsatte med at have hovedsæde i Holbæk til 2013. 1. juli 2015 indgik baner og selskab i Lokaltog.

Se også 
Danske jernbaner
Høng-Tølløse Jernbane
Tølløsebanen
Odsherredsbanen

Eksterne henvisninger 
Regionstog A/S

Kilder 

Tidligere jernbaneselskaber i Danmark
Transport i Holbæk
Odsherreds Jernbane

Odsherreds Jernbane A/S (OHJ) var et privat jernbaneselskab, der frem til 2003 drev  Odsherredsbanen – i spøg kaldet Ohioekspressen – mellem Holbæk og Nykøbing Sjælland, indviet i 1899.

Jernbanen blev etableret for at styrke udviklingen i Odsherred efter inddæmningen af Lammefjorden og strækker sig fra Holbæk i syd til Nykøbing Sjælland i nord. I den oprindelige jernbanestrækning planlagdes det således, at der i hver af de sognekommuner, der tog del i finansieringen, var en station eller trinbræt.

I 2003 blev Odsherreds Jernbane fusioneret med den tidligere Høng-Tølløse Jernbane til Vestsjællands Lokalbaner med hovedsæde i Holbæk. I denne sammenhæng kaldtes Odsherredsbanen "Den nordlige jernbanestrækning", modsvarende Tølløsebanens benævnelse "Den sydlige jernbanestrækning".
Vestsjællands Lokalbaner, Østbanen og Lollandsbanen blev pr. 1. januar 2009 fusioneret til selskabet Regionstog A/S, der fortsatte med at have hovedsæde i Holbæk frem til 2013. 1. juli 2015 indgik baner og selskab i Lokaltog.

Se også 
Danske jernbaner

Tidligere jernbaneselskaber i Danmark
Høng-Tølløse Jernbane

Høng-Tølløse Jernbane A/S (HTJ) var et dansk jernbaneselskab, der drev Tølløsebanen. Aktieelskabet Høng-Tølløse Jernbane indgik per 12. juni 2003 i Vestsjællands Lokalbaner A/S. Vestsjællands Lokalbaner blev 1. januar 2009 sammenlagt med Østbanen og Lollandsbanen til selskabet Regionstog A/S, der 1. juli 2015 indgik i Lokaltog.

Strækningen Høng-Tølløse, der åbnedes 22. december 1901, var HTJ's oprindelige strækning. Desuden trafikerede selskabet strækningen Høng-Slagelse med persontrafik på den tidligere DSB-strækning Slagelse-Værslev.

Se også 
 Danske jernbaner

Eksterne henvisninger 
 Regionstog A/S 

Tidligere jernbaneselskaber i Danmark
Månelanding

Månelandingen 20. juli 1969 kl. 21:17 dansk tid var en utrolig teknologisk bedrift, hvor man for første gang landsatte et bemandet fartøj på Månen. Den 21. juli kl. 03:56 dansk tid (20. juli kl. 21:56 Houstontid) satte det første menneske sin fod på Månen.

Optakt 
Optakten til månelandingen var et løfte fra USA's præsident John F. Kennedy i starten af 1960'erne. Efter at rumkapløbet mellem USSR og USA var gået i gang var rumfartsteknologien udviklet med stor hast – og det var af politiske årsager vigtigt, hvorvidt det var USSR eller USA, der først kom til Månen og vandt rumkapløbet. Det var naturligvis også for at demonstrere, hvem der var den anden part teknologisk overlegen.

I 1969 landsatte amerikanske NASA Neil Armstrong på Månen og med ordene “Et lille skridt for et menneske, men et stort for menneskeheden” afsluttede Armstrong månekapløbet, men han havde også taget det første skridt i et nyt kapitel for menneskeheden og teknologien.

Landingen 

Efter tre dages rejse ankom Neil Armstrong og hans mandskab på Apollo 11-missionen til Månen. Efter landingen trådte astronauterne ud, og der blev bl.a. taget billeder og optaget film. Ved landingsstedet placerede de et amerikansk flag.

Flere månelandinger 
Frem til 1972 foretog NASA yderligere fem bemandede månelandinger. Siden har der ikke været mennesker på Månen. Astronauterne fra dengang bragte store mængder månesten og andre prøver fra overfladen med hjem. Yderligere selenologiske analyser er blevet og bliver foretaget af satellitter.

Den seneste månelander er Kinas Chang'e 5, der landede den 1. december 2020. Chang'e 5 skal opsamle materiale fra Månen og bringe dette tilbage til Jorden for første gang siden 1976, hvor den sovjetiske Lunar 24 bragt 170 g månemateriale tilbage til Jorden.

Se også 
Apollo-programmet
Konspirationsteorier om månelandingen
Månen

Historie
Rumfart
Røvharpe

Røvharpe, propjern af særlig konstruktion. Det er snedker Frits Seiergaard, Frederikshavn, der har gjort opmærksom på dette særegne stykke værktøj, der førhen blev brugt af bygningssnedkere og tømrere, til at kradse fuger ud med før propning, fx ved isætning af vinduer og døre. Hans forklaring er at en lægtestump, ca 60 cm lang forsynes med et antal 5"-søm, eller dykker, og han mente at have set værktøjet i brug i 30-rne.

Johannes Bruun har på Fyn anvendt et lignende stykke værktøj, som han dog intet navn havde til, men som var et skaft påsat et gammelt tandhjul fra en cykel; det holdt bedre end søm, der bliver slidt for hurtigt.

Under fidusværktøj i Snedkerbogen (1958) er omtalt en røvharpe, fremstillet af 4 – 5 stykker gammel båndsavklinge. Her går den under betegnelsen...

Sådant værktøj bruges slet ikke i dag af træsmede, hvor man (stort set) ikke propper og sømmer karme, men anvender karmskruer, der ikke blot er nemmere at have med at gøre, men som, brugt rigtigt, holder bedre, fordi de går ind i stenen og ikke i fugen. Sammenlign dog juletræ. I murerfaget, hvor man netop har brug for at kradse i fuger, anvendes værktøjet stadig, ligesom ved efterisolering af hulmure, hvor man tager en mursten ud af muren strategiske steder for at pumpe isoleringsmateriale ind.

Ekstern Henvisning 
 Rasmussen, W. og Vieth-Nielsen: Snedkerbogen bind II (1958)
 Træsmedens Håndværktøj 

Værktøj
Etau

Étau, fr., flertal étaux, skruestik, i dette specieller tilfælde er etau et billedskærerværktøj, der anvendes af billedskærer med fransk tradition.

Ekstern Henvisning 
http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 

Tømrerudtryk og snedkerudtryk

fr:Étau
Hundedagene

Hundedagene er perioden fra 23. juli til 23. august. Romerne introducerede dagene som dies caniculares, formentlig efter stjernebilledet Canis Major (Store Hund), i hvilket Sirius befinder sig.

I disse dage står Sirius, hundestjernen, nemlig nærmest solen. Man mente at Sirius tilføjede ekstra varme til denne. Perioden er i hvert fald den varmeste tid på den nordlige halvkugle, og det har muligvis givet anledning til myterne om at kød rådner, mælken bliver sur og hundene bliver bidske. Selv Homer beskrev Sirius som ”et ondt varsel som påfører en allerede lidende menneskehed uudholdelig smerte”.

I det gamle Egypten fejrede man Sirius' tilsynekomst på morgenhimlen, som man mente var årsag til at Nilen gik over sine bredder, og at varmen øgedes.

I England er dog days perioden mellem d. 3. juli til d. 15. august.

Folketro 
Man siger, som vejret er på første hundedag, vil det være de næste 3 uger. Efter hundedagene kommer der ni kattedage.

Traditioner
Folketro
Mærkedage
Akhenaton

Akhenaton (tidligere Amenophis 4, 1378-1362 f.Kr.) var farao fra det 18. dynasti i Det Nye Rige (1551-1070 f.Kr.). i Egypten og søn af Amenhotep 3.

Han ændrede troen på mange guder (polyteisme) til troen på én gud, (monoteisme). Amenophis 4. indførte Aton som den eneste gud i sit 6. medregent-år. Hidtil havde religionen været koncentreret om flere guder med skaberguden Amon i spidsen, hvilket havde medvirket til at skabe et relativt omfattende præsteskab koncentreret omkring Amon. Akhnatons ændringer af religionen kan således ses som et opgør med et for magtfuldt præsteskab.
Pga. Aton-religionen ændrede Amenophis 4. sit navn til Akhnaton, som betød ”Den, der er til nytte for Aton” eller ”Atons ånd”. Akhnaton var Atons talerør. Derfor skulle Egyptens folk tilbede Aton gennem Akhnaton, som repræsenterede Aton. Akhnaton og hans førstehustru Nefertiti var de eneste som måtte tilbede Aton direkte. Der er altså tale om en triade mellem Aton, Akhnaton og Nefertiti. Hans søn (Tutankhamon) reddede familiens ære efter Akhnatons død og fik genetableret Amon og alle de tidligere guder.

Noter

Eksterne henvisninger 

Faraoer
Tjek fødsels- og dødsår