kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Europæisk vildkat

Den europæiske vildkat (latin: Felis silvestris silvestris) er et medlem af kattefamilien, og er en underart af arten Felis silvestris, vildkatten.

Levemåde og udseende 

Den europæiske vildkat er en enegænger, der kun opsøger andre artsfæller i parringstiden, som er i februar. Ungerne fødes i april i en hule og åbner først øjnene 8-12 dage efter fødslen. Der fødes 2-6 killinger per kuld, men det kan variere. Vildkatten lever i tætte, dybe skove, i bakkede og bjergrige områder i Centraleuropa og Sydeuropa. Den jager helst mus, men den tager også fugle, firben og insekter. Den jager helst om natten, og er også mest aktiv på det tidspunkt. Hannen er normalt lidt større end hunnen. Ungerne begynder at jage når de er cirka 12 uger gamle, de løsriver sig når de er 4-5 måneder gamle, og bliver kønsmodne når de er ca. 11 måneder gamle. Voksne dyr dør som regel i 15-17 års alderen, men kan også komme over 20 år. Den europæiske vildkat er ca. 30-35 cm høj til skuldrene, vejer 4-8 kg, og er 40-75 cm lang. Den europæiske vildkat er en anelse større og mere robust bygget end tamkatten, og har også en anderledes adfærd. Den europæiske vildkats pelsfarve varierer stærkt, eftersom det er afgørende hvor den lever. Mange af dens farver er ens med tamkatten.

Tilknytning til mennesker 

Den europæiske vildkat er meget sky over for mennesker, og er også meget tilbagetrukken. Den har ikke de genetiske muligheder for at ændre adfærd og tilpasse sig et liv med mennesker. Den europæiske vildkat er umulig at gøre tam fordi den er alt for aggressiv, og har ingen del i udviklingen af tamkatten. Dog stammer både tamkatten og den Europæiske vildkat fra samme forfader, den Afrikanske vildkat (Felis silvestris lybica).

Kilder 

 Taxonomicon – Felis silvestris silvestris

Vildkatte
Pietro Mascagni

Pietro Mascagni (født 7. december 1863 i Livorno, død 2. august 1945 i Rom) er en af de vigtigste italienske operakomponister fra begyndelsen af det 20. århundrede.

Mascagnis mesterværk, Cavalleria rusticana (1890), blev en af de største sensationer i operahistorien. Operaen vandt musikudgiveren Sonzognos konkurrence for unge operakomponister. Denne opera indledte verismen.

Man har ofte anført, at Mascagni kun havde dette ene "hit", og at han ikke kunne følge succesen op, men det er ikke korrekt. Operaerne L'Amico Fritz og Iris har også nydt stor popularitet i Europa. Mascagni sagde selv, at Iris på et tidspunkt var hyppigere opført end Cavalleria Rusticana i Italien.

Mascagni skrev 15 operaer og en operette og flere orkester- og korværker, bl.a. to ungdomssymfonier foruden sange og klavermusik. Han havde stor succes i sin egen levetid, både som komponist og dirigent.

Mascagni gentog aldrig sig selv. Man finder mange stilarter i Mascagnis operaer: den stærke sicilianske følelse i Cavalleria Rusticana, den asiatiske stemning i Iris, idyllen i L'Amico Fritz, det franske lydbillede i Isabeau, den krasse verisme i Il Piccolo Marat. Mascagni kunne tilpasse sit veristiske udtryk efter det dramatiske behov.

Mascagnis operaer 
 Cavalleria rusticana (17. maj 1890 Teatro Costanzi, Rom) – libretto, libretto 
 L'amico Fritz (31. oktober 1891 Teatro Costanzi, Rom) – libretto 
 I Rantzau (10. november 1892 Teatro La Pergola, Firenze)
 Guglielmo Ratcliff (16. februar 1895 Teatro alla Scala, Milano), komponeret mellem 1885 og de tidlige 1890'ere – libretto 
 Silvano (25. marts 1895 Teatro alla Scala, Milano)
 Zanetto (2. marts 1896 Liceo Musicale, Pesaro) – libretto 
 Iris (opera)Íris (22. november 1898 Teatro Costanzi, Rom) – libretto 
 Le maschere (17. januar 1901 Teatro Carlo Felice, Genoa – Teatro Regio, Torino – Teatro alla Scala, Milano – Teatro La Fenice, Venedig – Teatro Filarmonico, Verona – Teatro Costanzi, Rom)
 Amica (16. marts 1905, Monte Carlo) – libretto 
 Isabeau (2. juni 1911 Teatro Coliseo, Buenos Aires)
 Parisina (15. december 1913 Teatro alla Scala, Milano) – libretto 
 Lodoletta (30. april 1917 Teatro Costanzi, Rome) – libretto
 Sì (13. december 1919 Teatro Quirino, Rome), operette
 Il piccolo Marat (2. maj 1921 Teatro Costanzi, Rome)
 Pinotta (23. marts 1932 Casinò, San Remo), efter kantaten In filanda (1881)
 Nerone (16. januar 1935 Teatro alla Scala, Milan), musikken skrevet mellem 1890'erne og 1930'erne

Udvalg af andre værker 

 Symfoni nr. 1 (i C-dur) (1879) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (i F-dur) (1880) - for orkester
 Elegi (1879) - for sopran, violin  og klaver	
 Pater noster (1880) - for strygeorkester

Eksterne henvisninger 

 

Komponister fra Italien
Operakomponister fra Italien
Blå mandag

Blå mandag er navnet på den efterfølgende mandag efter konfirmationen. Blå mandag er ikke en obligatorisk fridag for konfirmander, men mange skoler holder den gamle tradition i hævd.

Begrebet "blå mandag" er efter alt at dømme overtaget fra tysk, Blauer Montag, hvor det er en del af håndværkerlavets traditioner. Nogle mener, at begrebet er opstået i forbindelse med farversvendenes arbejde, da disse kunne tage mandagen fri, når de brugte planten vajd til at farve tøjet blåt med (Indigoblå, som er samme farve, som blev brugt til cowboybukser) – brugtes planten til at farve tøjet om søndagen, så skulle stoffet hænge til tørre hele mandagen, for at farven kunne blive iltet, så farven blev uopløselig i vand, hvorfor farvesvendene kunne holde fri. På tysk anvendes blå mandag derfor som betegnelse for en pjækkedag. I forbindelse med farvningen med vajd og indigo er der en afløber til Potteblå, hvor man brugte gæret urin, og helst fra fulde mandfolk, og det førte igen til den der med, at penge lugter ikke, for samtidigt med at man betalte for at lade sit vand på offentlige pissoirer, så blev urinen brugt i farverierne til at farve stoffer blå med, da den farvning skal foregå i et iltfrit miljø.

Udtrykket blev senere anvendt om konfirmandernes fridag efter konfirmationen; hvorledes overgangen fra de tyske håndværkstraditioner til konfirmationen foregik er uklart, men måske fordi konfirmanderne var "ude i det blå" på dagen, eller måske en overførsel fra det tyske blau sein, at være blå, der betyder at være fuld. 

Begrebet stammer fra katolske egne og blev tidligere kun anvendt om fastelavnsmandag, der var den eneste hverdag om året, hvor håndværkerne havde fri, ellers arbejdede man 6 dage om ugen. På denne dag blev der rigtig festet. Dagen efter blev kirkernes altre og billeder dækket til med et blåviolet klæde, så ikke kun kroppen skulle faste i fastetiden, men også øjnene, de måtte ikke have noget pænt at se på. 

Typisk tager konfirmanderne på en tur sammen og nyder resten af dagen.

På engelsk bruges udtrykket "Blue Monday" også hvis håndværkere eller fabriksarbejdere havde haft en weekend hvor de indtog så meget alkohol at de ikke kunne møde på arbejde mandag morgen. Navnet kommer formentlig af at blå (blue) på engelsk er synonym med at være lidt nedtrykt.

Festdage
Sulaymaniyah

Sulaymaniyah (, Silêmanî, historisk: Sharezûr;  as-sulaymānīyä) er en kurdisk storby beliggende i den østlige del af irakisk Kurdistan. Byen er hovedsagelig beboet af kurdere og hovedby i provinsen As Sulaymaniyah.

Sulaymaniyah har  indbyggere. De fleste med irakisk tilhørsforhold. Byen ligger i Zagrosbjergene og er omkrandset af bjerge, herunder Goija.

Historie 
Sulaymaniyah blev grundlagt  af en kurdisk prins ved navn Ibrahim Pasha Baban, der opkaldte byen efter sin far Sulaiman Pasha. Senere blev byen hovedstad i Baban Emiratet. I 1990 blev byen indtaget af Peshmergastyrker under ledelse af Nawshirwan Mustafa, og siden har den været kontrolleret af kurdistans patriotiske union PUK.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Kurdistan
Ravenna

Ravenna er en by i den italienske region Emilia-Romagna. Ravenna har  indbyggere og er hovedby i provinsen Ravenna. 

Ravenna var hovedstad i det Vestromerske Rige efter Romerrigets deling i 395 e.Kr. Byen var godt befæstet og omgivet af moseområder, og blev derfor af den første vestromerske kejser Honorius valgt til hovedstad i riget frem for først Rom så Milano og blev hovedstad i 402.

Ostrogoterne erobrede området og beholdt Ravenna som hovedstad. Ravenna fungerede som vestrigets hovedstad til den sidste kejser blev afsat i 476. Efter at det østromerske/Byzantinske rige erobrede Italien i 540, blev Ravenna de byzantinske kejseres administrative hovedstad for de italienske provinser og residens for deres guvernør (exarch). Ved byzantinernes fordrivelse fra den italienske halvø blev Ravenna en del af Kirkestaten.

Otte bygninger fra det 5. og 6. århundrede blev i 1996 opført på UNESCOs lister over verdensarv.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Emilia-Romagna
Romerske byer
Ugedage

En uge er inddelt i syv dage, der på dansk hedder:
 Mandag
 Tirsdag
 Onsdag
 Torsdag
 Fredag
 Lørdag
 Søndag
Dagene fra mandag til fredag (især tidligere også lørdag), men ikke helligdagene, kaldes samlet set for hverdage, mens det engelske weekend efterhånden er blevet den almindelige betegnelse for hviledagene lørdag og søndag.

Fredag er hviledagen i den muslimske kultur, mens lørdag er hviledagen i den jødiske kultur. Den bibelske sabbat går fra solnedgang fredag til solnedgang lørdag.

De tre monoteistiske kulturer er dog enige om at betragte søndag som ugens første dag, mens ISO-standarden og den almene europæiske norm er, at mandag betragtes som den første dag i ugen.
16 Horsepower

16 Horsepower var en alternativ/traditionel musikgruppe fra Denver, Colorado.

Bandet kombinerede mange forskellige musikarter, herunder østamerikansk folkemusik, gospel, bluegrass og europæisk folkemusik. Deres musik er blevet betegnet som "Goth", selvom deres senere albums også inkluderede rockelementer.

Bandet bestod af David Eugene Edwards, Jean-Yves Tola og Pascal Humbert. Efter fire albums og en lang række turnéer, blev bandet opløst i 2005 på grund af "politiske og spirituelle" forskelle.

Edwards' bedstefar var præst, og Edwards var derfor i sin barndom ofte med til bedstefaderens prædikener. Denne oplevelse påvirkede hans senere sangskrivning og instrumenterne, der anvendtes i 16 Horsepowers særlige lyd. I flere af bandets numre indgår kristendommen som et tema, specielt Jesu frelse.

Et af de særlige instrumenter, 16 Horsepower ofte anvendte, var en antik Chemnitzer consertina (et instrument nært beslægtet med bandoneonen). Instrumentet blev brugt på de tidlige turnéer og albums, men da det var meget gammelt og ved at gå i stykker, var det vanskeligt at have med, især på turneerne, hvorfor det før indspilningen af Low Estate blev erstattet med et Patek-instrument.

Tola var medvirkende til, at bandet også var stærkt inspireret af den franske kulturarv.

Brugen af alternative instrumenter, de forskellige inspirationskilder og den meget særegne lyd har gjort det vanskeligt for kritikere at beskrive 16 Horsepowers lyd.

Diskografi

Albums 
 16 Horsepower EP (CD/vinyl – 1995)
 Sackcloth 'n' Ashes (CD – 1996)
 Low Estate (CD – 1997)
 Secret South (CD/vinyl – 2000)
 Hoarse (CD – 2000)
 Folklore (CD/vinyl – 2002)
 Olden (CD/vinyl – 2003)

Singler 
 Shametown (vinyl 7" – 1994)
 Black Soul Choir (CD – 1996)
 Haw (vinyl – 1996)
 For Heaven's Sake (CD – 1997)
 Coal Black Horses (CD – 1997)
 The Partisan (CD – 1998)
 Clogger (CD – 2000)
 Splinters (CD – 2001)

Video 
 Black Soul Choir and Haw (1995)
 16HP DVD (2005)
 Live DVD (2006)

Eksterne henvisninger 

Musikgrupper fra USA
Har spillet på Roskilde Festival
Hverdag

En hverdag eller søgnedag er en dag, der ikke er en søndag eller helligdag.

Ordet søgnedag betyder hverdag, men bruges mest i officielt sprog eller om religiøse hverdage. Søgnehelligdage eller "skæve helligdage" er helligdage, som ligger på andre ugedage end søndag.

Lørdag som hverdag 
Lørdag er i traditionelt og officielt sprogbrug en hverdag. Deraf begrebet "hverdage undtagen lørdage", som bruges i køreplaner.

I dag forstås hverdag dog som arbejdsdag, dvs. mandag til fredag i modsætning til weekend og søgnehelligdage. Det skyldes indførelse af femdagesugen, hvor lørdag ikke længere er arbejdsdag. Første brug af "hverdage" i betydningen mandag til fredag stammer fra 1955, men det blev almindeligt fra 1980'erne.. I køreplaner er angivelsen "hverdage undtagen lørdage" ved at blive fortrængt af "mandag til fredag".

Særlige hverdage 
Der er lignende forvirring om 1. maj, fredag efter Kristi Himmelfartsdag, grundlovsdag, juleaftensdag og nytårsaftensdag, som alle officielt er hverdage. De kan være hele eller delvise fridage for de fleste, lige som de fire sidstnævnte ikke er bankdage. En bankdag i Danmark betegner en dato, hvor der kan foretages transaktioner i banker og finansieringsinstitutter.

En række hverdage er flagdage, fx Danmarks befrielse (5. maj), grundlovsdag, valdemarsdag og kongelige fødselsdage.

Fastelavnsmandag, Sankt Hans og mortensaften/mortensdag er helligdage fra før helligdagsreformen af 1770, som stadig markeres på kalendere og i folkelig tradition. Det forekommer, at de stadig opfattes som helligdage.

Litteratur 

 Bo, Inger Glavind & Michael Hviid Jacobsen (2016). Hverdagslivets følelser. København: Hans Reitzels Forlag

Se også 

 Helligdag
 Flagdage
 Mærkedag

Referencer 

Ugedage
Frederiksberg Tekniske Gymnasium

Frederiksberg Tekniske Gymnasium (også kaldet Frederiksberg HTX) er det tekniske gymnasium beliggende på Frederiksberg, nærmere bestemt Stæhr Johansensvej 7.

Gymnasiet er en del af Teknisk Erhvervsskole Center (TEC).

Ekstern henvisning
Gymnasiets hjemmeside 

Tekniske gymnasier i Danmark
Tekniske Gymnasium
Tabasco-sovs

Tabasco-sovs er en særlig stærk pebersovs fremstillet af tabasco-peber, eddike, husholdningssalt og chili som bliver lagret på egetræsfade. Hovedingrediensen er chili, og sovsen har en stærk krydret smag og er populær verden over.

Tabasco-sovs fremstilles af The McIlhenny Company på Avery Island, en højderyg (salthorst) i den sydlige del af Louisiana, USA. Virksomheden blev grundlagt i 1868 af Edmund McIlhenny og hustru Mary Eliza Avery, som efter den amerikanske borgerkrig slog sig ned her og begyndte at fremstille pebersovsen. I 1870 fik de patent på opskriften, som fortsat anvendes til fremstilling af Tabasco.. Al Tabasco Sauce, der sælges i dag, fremstilles på Avery Island, men chilifrugterne der anvendes, dyrkes nu mest i Mellemamerika. Frøene kommer stadig fra "øen", og saltet kommer fra salthorsten.

Referencer

Se også 
 Peberfrugt
 Chili

Sovse
Chili
Sengekantsfilm

Sengekantsfilm er en filmserie på otte danske erotiske lystspil instrueret af John Hilbard. Filmene blev produceret af filmselskabet Palladium og havde biografpremiere mellem 1970 og 1976. Ole Søltoft spillede hovedrollen i alle sengekantsfilmene, med undtagelse af film nr. 4, Motorvej på sengekanten.

Sengekantsfilmene er genremæssigt en blanding af lystspil, folkekomedie og pornofilm. I starten var der tale om blød erotik (softcore), men to af filmene har eksplicitte hardcore-sexscener: Der må være en sengekant og Sømænd på sengekanten. På dvd distribueres filmene både i komplet dansk version og i censureret svensk version (fx via det svenske Mazurka Collection box set, hvor en del hardcorescener er klippet ud af Der må være en sengekant og Sømænd på sengekanten).

Sømænd på sengekanten blev den sidste film produceret af Palladium. Det konkurrerende filmselskab Happy Film lavede en lignende serie Stjernetegnsfilm, ligeledes med Ole Søltoft i hovedrollen, men med eksplicit pornografiske indslag i samtlige film.

Filmene i serien 
 Mazurka på sengekanten (1970)
 Tandlæge på sengekanten (1971)
 Rektor på sengekanten (1972)
 Motorvej på sengekanten (1972)
 Romantik på sengekanten (1973)
 Der må være en sengekant (1975)
 Hopla på sengekanten (1976)
 Sømænd på sengekanten (1976)

Se også 
 Stjernetegnsfilm

Eksterne henvisninger 
Trailer for sengekants filmene på Bellabio
Ichthyofobi

Ichthyofobi er en fobi der drejer sig om en irrationel frygt for fisk. Man frygter lugten, synet og fornemmelsen af fisk. Havvand, fjordvand og andet vand hvori fisk lever, skaber panik. Selve ordene havvand, fjordvand osv. kan på visse mennesker virke uhyggelige i sig selv. 

Man frygter ikke fisken som sådan. Man ved godt at fisken er harmløs og absolut intet kan gøre, men stadig frygter man at komme i nærheden af en. Frygten for fisk er dog ikke blot noget man kommer i kontakt med ved havnen, stranden etc. 
I supermarkedet – lugten af fisk, synet af fisk i kølediske – i film hvori fisk eller havvand/fjordvand indgår, bliver man ramt af en lammende angst. Selv i samtaler kan enkelte ord skabe billeder af fisk eller havvand i personens hoved. 

Frygten bunder muligvis i en latent angst for at miste kontrollen, da man jo som bekendt ikke kan kontrollere en fisk.

Fobier
Aalborg Zoo

Aalborg Zoo er en bynær dyrepark, der ligger nær Aalborgs centrum.

Aalborg Zoo besøges på årsbasis af 337.023 gæster, og parken rummer mere end 1.500 dyr, fordelt på ca. 126 forskellige arter og er på ca. 8 hektar.

Haven blev indviet i april 1935.

Gennem de senere årtier har Aalborg Zoo lagt stadig mere vægt på bæredygtighed og naturbevarelse, og spiller i dag en væsentlig rolle i flere internationale projekter om f.eks. dyrebeskyttelse og avl, formidling af viden, forskning og fokus på Fair Trade-produkter.

Aalborg Zoo deltager i det inter­nationale avlssamarbejde til bevarelse af truede dyr. Aalborg Zoo blev som den første zoologiske have i verden miljøcertificeret og har naturbevarelse som overordnet formål. På adskillige fronter har Aalborg Zoo de senere år markeret sig med natur- og miljøbevarende projekter. Eksempelvis har Aalborg Zoo gennem mange år støttet Payamino-indianernes kamp for at bevare 60.000 hektar truet regnskov i Ecuador. Aalborg Zoo er også hovedsponsor på et projekt i Sydafrika, hvis primær formål er at beskytte elefanter og næsehorn mod krybskytteri. Sekundært bliver der på projektet, som støttes, også lavet forskning på bl.a. dyrenes vandringsruter og fødevalg.

Aalborg Zoo administrerede også tidligere forlystelsesparken Karolinelund, der i 2007 blev købt af Aalborg Kommune. Forlystelsesparken Karolinelund lukkede 4. september 2010, da Aalborg Kommune ikke længere ønskede at poste støttekroner i projektet.

Lige inden for indgangen ses skulpturen Det gode kup fra 1925, udført af C.J. Bonnesen. Skulpturen blev skænket til Aalborg Zoo af bryggeriet Urban.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Aalborg Zoo's egen hjemmeside
 PDFnet om Aalborg Zoo 
 Liste over udvalgte zoologiske haver i Europa 
 Forlystelsesparken Karolinelund lukker

 
Zoo
Zoo
Dyreparker i Danmark
Etableret i 1935
Nabla-operatoren

Nabla-operatoren er i matematikkens verden en differentialoperator indenfor matematisk analyse med vektorer, repræsenteret ved symbolet nabla (∇).

Under normale omstændigheder kan man vælge at betragte Nabla-operatoren som en vektor, om end det er en noget speciel vektor.

I det tredimensionelle rum, , vil ∇ for et retvinklet koordinatsystem se således ud (i kartesiske koordinater):

Brug af Nabla 

Denne operator bruges i flere forskellige sammenhænge:

Gradient 
Den første type af brug er i forbindelse med bestemmelse af gradienten, der til en vis grad kan sammenlignes med differentialkvotienten af en funktion. Denne type beregning bruges ved funktioner af flere variable:

Divergens 
Divergensen af et vektorfelt  inkluderer også Nabla-operatoren, men ved denne type beregning bruges den som et skalarprodukt.

Rotation 
Rotationen af et vektorfelt  findes ved krydsproduktet mellem et vektorfelt og Nabla, og har således en vektor som resultat.

Laplace-operatoren 
Der findes endvidere en anden type af operator, kaldet Laplace operatoren der betegner hvad man kunne kalde den anden afledede. Denne noteres på følgende måder:

Definitioner 

 Et gradientfelt er rotationsfrit
Bevis:

For afbildningen 

Lad da 

Da er 

Jævnfør at differentiationsrækkefølgen er ligegyldig ved mere end to afledninger.

 Et rotationsfelt er divergensfrit
Bevis:

Givet et vektorfelt 

Da vil: 

Og dermed: 

Matematisk notation
Vektorer
Fysik
Observatorium

Et observatorium er en institution eller bygning, hvorfra der udføres astronomiske eller geofysiske observationer.

Observationer af himmellegemerne er foregået langt tilbage i tiden, og aktiviteten har til tider været knyttet til religiøse ritualer, som gør det vanskeligt at udpege de tidligste observatorier. Eksempelvis er Stonehenge i England blevet tolket til at være konstrueret ud fra astronomiske observationer, men hvordan og i hvilket omfang der er blevet observeret kan ikke siges med sikkerhed.

I Danmark har fremtrædende astronomer opført egne observatorier:
 Tycho Brahe byggede Uranienborg og Stjerneborg på Hven i 1500-tallet.
 Ole Rømer byggede sit Observatorium Tusculanum ved Vridsløsemagle

Desuden har Københavns Universitet opført observatorier i København og ved Brorfelde ved Holbæk. I dag er disse observatorier lukket for videnskabelig astronomi; i stedet deltager man i internationale observatorier som European Southern Observatory (ESO) i Chile eller Nordic Optical Telescope (NOT) på De Kanariske Øer.

Luft- og rumobservatorier  
Udviklingen i flyve- og rumteknologi har muliggjort etablering af observatorier, der ikke er landbaserede. 

Fra 1960'erne blev etableret flere rumobservatorier under NASA's Great Observatories program. Rumobservatoriet Hubble blev opsendt i 1990 og har bibragt væsentlig astronomisk information. De øvrige rumobservatorier i programmet er Compton Gamma Ray Observatory ((CGRO, udgået i dag), Chandra X-ray Observatory og Spitzer Space Telescope. 
I 2022 blev James Webb-rumteleskopet opsendt. 

Flybaserede observatorier som Stratospheric Observatory for Infrared Astronomy har ligeledes tilvejebragt information om rummet, der kun vanskeligt har kunnet indsamles fra landbaserede observatorier.

Eksterne henvisninger
Krucifiks

Krucifiks (af latin crucifixus – den korsfæstede) er den figurative fremstilling af Kristus på korset.

Urkirken veg tilbage for krucifikset som alt for realistisk (korsfæstelse forekom stadig som straf).
I både Øst- og Vestkirken blev krucifikset siden en almindelig billedtype ofte knyttet til alteret eller i den middelalderlige vestkirke til overgangen mellem kor og skib, korbuen. Det var kendt som triumfkrucifiks eller i Danmark korbuekrucifiks. De lutherske kirker beholdt krucifikset, men de reformerte gjorde ikke.

I Gammel Åby Kirke hænger en kopi af det gyldne krucifiks, der hang i den første kirkebygning. Det originale krucifiks er et af de tidligste kristne klenodier i Danmark. Det kom til Nationalmuseet i 1870. Det er af forgyldte kobberplader på en trækerne og illustrerer middelalderens magtfusion mellem konge og kirke. Det er kun i Norden at Jesus på denne måde afbilledes som en konge. Oprindeligt var figuren ophængt på et kors af træ, som nu er gået tabt.

Galleri

Eksterne henvisninger 

Kors
Høstlyng

 
Høst-Lyng (Erica vagans) er en stedsegrøn dværgbusk med pudeformet vækst og nedliggende eller helt oprette skud.

Beskrivelse 
Barken er først glat og lysegrøn, men senere bliver den rødbrun, og til sidst er den grålig og stribet. Knopperne er spredte, lysegrønne og slanke. Bladene er nåleformede og sidder tæt i kranse med fire. Overfladen er skinnende og mørkegrøn. Blomstringen sker i juli-september. De enkelte blomster er kuglerunde eller krukkeformede og lyserøde. De sidder samlet i endestillede, aksagtige stande. Frøene modner ikke i Danmark.

Rodnettet er meget fint og overfladisk, så planten tåler ikke konkurrence fra ukrudt. Som alle andre planter af Lyng-familien har også denne art samliv med en svamp i det, der hedder mycorrhiza.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,50 x 0,50 m (7 x 7 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Planten hører hjemme i kystnære områder fra Irland til Portugal, hvor den foretrækker klippegrund i fuld sol på humusrig bund. 

På Lizard-halvøen i Cornwall findes den i rige hedemoser sammen med bl.a. Alm. Mælkeurt, Tornblad, Carex flacca, Grå-Lyng, Hedelyng, Læge-Galtetand og Viola riviniana.

Haveplanter
Buske
Stedsegrønne
Lyng