kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Iron & Wine

Iron & Wine, hvis rigtige navn er Sam Beam, er en amerikansk sanger og sangskriver.
Han har udgivet fire album, flere singler og EP'er og har endvidere sangen "Flightless Bird, American Mouth" på soundtracket til den populære film "Twilight", som også spilles af Sam Bean i filmen under Edward Cullen og Bella Swans bryllup.

Diskografi

Albums 
 The Creek Drank the Cradle (Sub Pop, 2002)
 Our Endless Numbered Days (Sub Pop, 2004)
 Iron & Wine Live Bonnaroo (2005)
 The Shepherd's Dog (2007)
 "Kiss Each Other Clean" (Warner Bros, [2011])

EP og singler 
 Sub Pop Singles Club (Single)(2002)
 Iron & Wine Tour EP (EP) (2002)
 The Sea & The Rhythm (EP) (Sub Pop, 2003)
 Iron & Wine iTunes Exclusive EP (EP) (2004)
 Passing Afternoon (Single) (2004)
 Woman King (EP) (Sub Pop, 2005)
 In the Reins (EP) (Overcoat Recordings, 2005)
 Call Your Boys b/w Dearest Forsaken (EP)

Eksterne henvisninger 

 Officielt websted (på engelsk)

Musikere fra USA
Tjek fødselsår
Musikere fra 4AD
Hoax

Det engelske ord hoax (dansk bluffnummer, fupnummer, svindelnummer) er afledt af "Hocus pocus" og betegner et forsøg på at narre et publikum til at tro, at noget falsk er ægte. I mange tilfælde indgår et eller andet forfalsket objekt i historien. I modsætning til et almindeligt bedrageri udføres en hoax normalt for et stort publikum og motivationen er ikke økonomisk vinding.

En hoax udbredes ofte som en practical joke med et humoristisk grundlag. Formålet er ofte blot, at få publikum til at tro på historien og efterfølgende udløse forlegenhed, når den rette sammenhæng afsløres. Et dybere formål kan være at afsløre eller udstille bestemte religiøse eller politiske retninger.

I mange tilfælde opstår der lange diskussioner om, hvorvidt en given påstand er pålidelig eller en hoax.

Blandt computere 
På dansk bruges ordet mest i en lidt mere snæver betydning om forfalskede eller ikke-eksisterende computervirus eller andre trusler mod computersikkerheden. Sådan en hoax udbredes oftest med e-mail, og kan i årevis vandre rundt fra den ene bruger til den anden.

En typisk hoax af denne type kan f.eks. fortælle, at en bestemt fil er en virus, og opfordre brugeren til at slette den omgående, hvis den findes på computeren. Meddelelsen ledsages af detaljerede anvisninger på hvordan man finder og fjerner den pågældende fil, og endelig understreges vigtigheden af at videresende beskeden til flest mulige, så de også kan finde og fjerne filen.

I virkeligheden er filen imidlertid en helt almindelig og "legitim" bestanddel af computerens operativsystem. Brugeren vil altså altid finde den, og kan ved at slette den i værste fald beskadige computeren. I bedste fald er der tale om en del af systemet som sjældent eller aldrig benyttes.

De fleste producenter af anti-virus-software har på deres hjemmesider opdaterede lister med beskrivelse af udbredte hoax af denne type. Her kan man kontrollere, om en modtaget advarsel er reel eller blot en hoax.

Se også
 Sokal-affæren
 Document 12-571-3570

Ekstern henvisning
 F-Secure hoax liste 
 McAfee database med virus og hoax
 Symantec Security Responce 

Malware
Moderne vandrehistorier
Linjedommer (fodbold)

En linjedommer (eller linjevogter) er en del af en dommertrio, som dømmer i fodboldkampe. En dommertrio består af én dommer og to linjedommere. Linjedommerens pligter er beskrevet i fodboldlovens §6.

Linjedommeren har ingen fløjte, som dommeren har. Derimod benyttes et flag til at markere forseelser. Når dommeren ser en markering dømmes for den pågældende forseelse. Linjedommerens markeringer er kun vejledende, da det er dommeren, der har det sidste ord.

Pligter 
Linjedommerens opgave er med sit flag at markere, når bolden kommer uden for sidelinjen eller mållinjen på banen; markere hvis en fodboldspiller er i strafbar offsideposition samt i øvrigt markere i tilfælde, hvor han står bedre placeret end dommeren eller en forseelse sker uden for dommerens synsfelt. Linjedommeren nærmest det tekniske område, står også for notering af de ind- og udskiftede fodboldspillere.

Fjerdedommer
En kamps fjerdedommer hjælper dommeren i en række opgaver og kan erstatte en anden dommer.

Fjerdedommeren er et nyligt tillæg til dommerholdet. Engelsk dommer og administrator Ken Aston introducerede praksissen med en navngivet erstatningsdommer i 1966, men International Football Association Board (IFAB) skabte ikke denne position indtil 1991 og listede kun områder for ansvar for fjerdedommeren. Fjerdedommeren skal simpelthen blot assistere dommeren, og deres pligter er for det meste i diskretion af dommeren.

Fjerdedommeren har typisk en vis afstand til holdenes tekniske område, dog nævnes deres position ikke i Fodboldloven.

Generelt skal fjerdedommeren hjælpe dommeren med:
 administrative funktioner, under og efter en kamp
 gennemgang af spilleres udstyr
 styre udskiftninger, som de gør med en tavle, der kan være elektronisk.
 vise hvor mange minutter, der lægges til hver halvleg
 opføre sig som kontaktpersonen mellem dommerholdet og folk udefra (som stadiumstyrere, sikkerhedspersonale og boldhentere)
 sørge for sømmelighed i holdenes tekniske områder
 identificerer forseelser og andre brud, hvor dommeren ikke har tilstrækkeligt syn

I praksis er fjerdedommeren et nøglemedlem af dommerholdet og kan holde øje med ting, som dommeren ikke kan. Fjerdedommeren sørger altså også for, at dommeren ikke dømmer den forkerte spiller, eller giver to gule kort og glemmer at udvise en bestemt spiller.

Mens fjerdedommeren er et juniormedlem af dommerholdet, forventes det, at den kan erstatte en linjedommer, når de ikke kan fortsætte (enten pga. skade eller fordi de erstatter dommeren). Dog i de fleste store turneringer, er fjerdedommeren en udnævnt dommer og erstatter derfor dommeren i tilfælde, hvor den ikke kan fortsætte.

Danske forhold 
Under Dansk Boldspil-Union (DBU's) lokale unioner varierer det fra lokalunion til lokalunion, hvor langt ned i serierne der kræves neutrale linjedommere til turneringskampe. Under DBU København og DBU Bornholm gælder det kun den øverste lokale række (hhv. Københavnsserien og Bornholmsserien), under DBU Sjælland, DBU Fyn og DBU Lolland-Falster gælder det fra serie 1 af, mens det under DBU Jylland gælder helt ned til og med serie 2.

Referencer 

Fodboldregler
Sogneforstanderskab

Sogneforstanderskaberne blev oprettet ved anordning af 13. august 1841 (Anordning om Landkommunalvæsnet) og betegnede ledelsen af sognekommuner. Ved lov af 6. juli 1867 blev disse afløst af sogneråd.

Baggrund 

Forud for sogneforstanderskaberne fandtes der allerede en række sognekommunale myndigheder inden for fattig- og skolevæsen, hvor de stedlige bønder medvirkede, men disse var udpeget af ovenordnede myndigheder.

Sammensætning 

Sogneforstanderskaberne bestod både af fødte og valgte medlemmer.

De fødte medlemmer omfattede:
 Sognepræsten.
 Store lodsejere med mindst 32 tønder hartkorn. Havde man ikke bopæl i sognet, var der ikke mødepligt.
 Herredsfogeden og birkefogeden, dog uden mødepligt.
I 1855 bortfaldt godsejernes fødte medlemskab, herreds- og birkefogderne mistede stemmeretten, og præsten var fra nu af kun var født medlem for de sagers vedkommende, der angik skole- og fattigforhold. Valgretten blev udvidet til også at gælde husmænd og landarbejdere, men ikke tjenestekarle og eller kvinder. 

Der skulle være 4 til 9 valgte medlemmer. Valgret og -barhed tilkom sognets mandlige beboere, som var 25 år gammel, ejede eller fæstede mindst 1 tønde hartkorn ager og eng eller 2 tønder skov- eller mølleskyld, og ikke dømt for en vanærende handling eller uden rådighed over sit bo. Valgperioden var seks år og halvdelen blev valgt hvert tredje år. Valget gennemførtes i fjerde kvartal forud for under ledelse af en valgbestyrelse udpeget af sogneforstanderskabet (første gang amtmanden) og i fuld offentlighed. 

Ved ændringen af valgloven i 1855 blev de besiddende klasser sikret en stærk repræsentation derved, at den højst beskattede femtedel af vælgerne skulle vælge den større halvdel af sogneforstanderskabets medlemmer.

Efter nyvalg skulle alderspræsidenten indkalde forstanderskabet for valg af en formand, som sad i et år med mulighed for genvalg. Formanden indkaldte møderne, ledede forhandlingerne, førte forhandlingsprotokollen med alle afgørelser, varetog korrespondance og førte beslutningerne ud i livet. For hovedopgaverne fattig- og skolesager havde sognepræsten dog denne opgave.

Et medlem af et sogneforstanderskab, specielt formanden, blev kaldt sogneforstander.

Ansvars- og forvaltningsområder 

Ansvarsområderne for forstanderskaberne var fattig-, skole- og vejvæsen.

Forstanderskabet kunne af deres midte udpege én valgmand, som indirekte var med til at vælge amtsrådets valgte medlemmer.

Ophør 

Sogneforstanderskaberne blev i 1867 afløst af sogneråd. Ved samme lejlighed blev en række kommunale opgaver omlagt, og kommunerne kom under endnu strengere tilsyn og kontrol fra de højere myndigheders side.

Referencer

Litteratur 

 Harry Christensen: Bonden, kommunen og demokratiet. Det lokale selvstyres etablering på landet i Danmark 1842-1867, bind I-II. (Udgiverselskabet ved Landsarkivet for Nørrejylland, 1997)

Danmark i 1800-tallet
Danmark i 1900-tallet
Kommuner i Danmark (1842-1970)
Moss

Moss er en kommune i Viken fylke i Norge. Den grænser i nord til Vestby, i øst til Våler og i syd til Rygge.

Moss har et mangfoldigt industri- og handelsmiljø, kunstgallerier, varieret fjord- og indlandsnatur med Jeløya, Mossemarka og Vansjø. Moss ligger centralt ved Oslofjordens østside midtvejs mellem Oslo og Sverige og har færgeforbindelse over Oslofjorden til Horten. Her ligger Statens Hus med fylkesmanden og de fleste af statens øvrige virksomheder for Østfold. Byen er et vigtigt handels- og servicecenter for området. I de fleste sammenhænge omfatter Mossedistriktet kommunerne Rygge og Våler, i andre sammenhænge vil også dele af Råde og Vestby naturligt regnes til Mossedistriktet.

Den tidligere Rygge kommune blev i forbindelse med kommunalreformen i Norge 1. januar 2020 lagt sammen med Moss kommune.

Grundlaget for etablering af byen Moss var kombinationen beliggenhed (gode kommunikationforbindelser) og vandkraft (Mossefossen, vandfald på ca. 20 meter).

Byen er kendt for sine papirfabriker og metalværker.

Byen har en række gallerier og andre kulturinstitutioner, som bl.a. Parkteatret i Moss, Galleri F 15, Momentum, Skulpturstopp og Kråkereiret.

Venskabsbyer 
The following cities are twinned with Moss:
  Aguacatán, Guatemala
  Blönduós, Island
  Horsens, Danmark
  Karlstad, Sverige
  Nokia, Finland
  Novgorod, Rusland
  Virginia Beach, Virginia, USA

Kilder

Eksterne henvisninger 

 
Kommuner i Viken
Kommuner i Østfold
Møgelø

Møgelø er en ø i Julsø over for Himmelbjerget. Navnet Møgelø betyder "Store Ø", idet den med 28 tønder land er den største i søen. Mellem 1915 og 1942 har FDF i Silkeborg opkøbt i alt 24 tønder land på øen. Her ligger nu to FDF-hytter tilhørende den selvejende institution Juulsborg, Møgelø.

Eksterne henvisninger 
Møgelø.dk

FDF
Silkeborg Kommunes geografi
Gudenå
Øer i søer i Danmark
Pumpehuset (København)

Pumpehuset er et koncertsted i København. Det er bygget i to etager, hvoraf den øverste er den store koncertsal, Kransalen, som kan rumme 600 mennesker. I stueetagen blev der i 2011 etableret endnu en scene, som har plads til 400 gæster.

Pumpehusets historie 
Pumpehuset er en del af Københavns første vandværk og rummede tre store dampdrevne pumper, som skabte trykket i vandrørene, så vandet kunne nå op til de øverste etager i Københavns huse. Grundstenen til Pumpehuset blev lagt 16. maj 1856, og det stod færdigt i foråret 1858, men blev først officielt taget i brug 1. juli 1859.

I september 1987 åbnede Pumpehuset og afløste Saltlageret som spillested. En del af pengene, der blev brugt til at indrette Pumpehuset med, blev doneret af Uraniafonden, som donerede tre millioner kroner som kompensation for nedrivningen af Saltlageret.

Den 15. juni 2010 måtte medierne bringe nyheden om, at pumpehuset var gået konkurs, og at alle fremtidige arrangementer aflystes.

I januar 2011 blev det offentliggjort at Pumpehuset åbnede igen med en helt ny profil, der fokuserer på urban subkultur. 

Den 28. september 2011 åbnede Pumpehuset atter dørene for det københavnske koncertpublikum.

Udvalg af bands 
Et udvalg af bands der har spillet i Pumpehuset.

 John Mayer (13. februar 2003)
 Def Leppard
 Papa Roach + Chronic Future (7. oktober 2004)
 Robbie Williams
 Airbourne
 Rammstein (17. november 1997)
 Soulfly (26. januar 2003)
 Machine Head (9. december 2003)
 Fantômas (12. maj 2004)
 The Used (31. januar 2005)
 Mogwai (16. september 2006)
 Billy Talent (2. marts 2007)
 Paramore (11. juni 2008)
 Iced Earth (12. februar 2009)
 Linkin Park (30. maj 2001)

Eksterne henvisninger 
 Pumpehusets hjemmeside
 Teknisk Museum: De skaffede rindende vand i hanerne  – Pumpehusets historie

Noter 

Vesterbro
Spillesteder i København
Morten Bruun

Morten Bruun (født 28. juni 1965 i Højslev Stationsby) er en tidligere dansk fodboldspiller og nuværende fodboldkommentator, som i dag er ansat som kommentator og fodboldekspert. Han er også kommentator på TV2, hvor han kommenterer spansk fodbold og landskampe. 

Han var kendt som "Mr. Silkeborg" for sin lange karriere i Silkeborg IF. Han kom til klubben i 1988 og var anfører, indtil han stoppede sin karriere i 2001.

Trænerkarriere

Silkeborg IF 
I oktober 2001 fyrede Silkeborg IF deres træner Benny Johansen, hvorefter Bruun overtog cheftrænerposten. Han stod i spidsen for Silkeborg IF resten af sæsonen og var med til at redde klubben fra nedrykning til 1. division. I 2002 blev han afløst som cheftræner af Viggo Jensen og tiltrådte i stedet i stillingen som pressechef for klubben.

SønderjyskE 
I september 2005 blev Morten Bruun udpeget til ny cheftræner i SønderjyskE, en stilling han dog kun havde i 8 måneder, da han blev fyret pga. uoverensstemmelser med spillertruppen. En spillertrup, der i høj grad udviste manglende tillid til Bruun. 
I sin tid som træner for SønderjyskE gav han debut til Johnny Thomsen, som senere fik en lang Superliga-karriere samt tre landskampe.

Efter fodbold 
Sideløbende med fodbolden uddannede han sig til journalist og fortsatte som pressechef i Silkeborg IF efter karrierestoppet. Senere overtog han stillingen som klubbens pressechef – en stilling, han fratrådte i juni 2005 efter at have takket nej til klubbens direktørpost for i stedet at blive kommentator på Kanal 5 og 6'eren.

Han har også fungeret som fast ekspertkommentator hos DR-sporten. Desuden arbejde han som fodboldtræner/rådgiver på Idrætshøjskolen Århus.

Morten Bruun udgav i 1999 bogen På banen: 11 år med dansk topfodbold, hvor han fortæller om udviklingen i dansk fodbold med udgangspunkt i sin egen karriere.

I 2019 udgav han bogen Matchday: Turen går til engelsk fodbold om engelske fodboldstadions med udgangspunkt i egne oplevelser som kommentator.

Titler 
 
 Europamesterskabet i 1992 (uden at få spilletid).

 Silkeborg IF
 Superligaen: 1993/94
 Pokalturneringen: 2001

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Silkeborg IF
Fodboldtrænere fra SønderjyskE
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra Skive
Fodboldtrænere fra Silkeborg IF
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Coffee Tycoon

Coffee Tycoon er et computerspil udviklet Jamopolis Interactive, og udgivet i 2005.

I Coffee Tycoon skal man opbygge et "kaffeimperium" og udkonkurrere sine konkurrenter. Spillerens opgave er at administrere fordelingen af ansatte, samt bestemme hvilke tilføjelser der skal til menukortet, og hvilket nyt udstyr der skal købes til butikkerne.

Computerspil fra 2005
Økonomiske simulationsspil
Windows-spil
Induktion (matematik)

Induktion er en bestemt type matematisk bevis, som er meget velegnet til at bevise at en matematisk hypotese er sand for alle naturlige tal, eller andre talmængder, som er velordnet.

Induktionsprincippet består af 2 skridt: basisskridtet (induktionsstarten, startbetingelsen) og induktionsskridtet.

 Basisskridt: I basisskridtet beviser man at hypotesen er sand ved det mindste tal i talmængden. Dette er typisk 1, da man ofte vil bevise sætningen for de naturlige tal.
 Induktionsskridt: I induktionsskridtet beviser man, at hvis hypotesen gælder for tallet n (denne antagelse kaldes induktionsantagelsen), så gælder den også for tallet n+1.

På denne måde kan man bevise at hypotesen gælder for alle hele tal fra basisskridtet og opefter. Hvis tilfælde 1 er sand, så er tilfælde 2 også sand, da tilfælde 1 er sand. Så er 3 også sand, når 2 er sand, osv.

Dette princip kan sammelignes med dominoeffekten. Hvis du har en lang række dominobrikker stående efter hinanden, kan du udlede følgende:
 Basisskridt: Den første dominobrik vælter.
 Induktionsskridt: Når en dominobrik vælter, vil den næste vælte.
Derfor vil alle dominobrikker vælte.

Eksempel 
Vi ønsker at bevise følgende sætning med induktionsmetoden:

Først beviser vi at basisskridtet er sand, dvs. at sætningen er sand ved n=1:

Vi har hermed bevist at sætningen er sand, hvis n er 1. Vi vil nu bevise induktionsskridtet ved at bevise, at hvis sætningen gælder for n, dvs. at hvis

så gælder den også for n+1. Vi skal altså vise følgende ligning:

Først skiller vi udtrykket lidt ad:

Vi bruger nu vores induktionsantagelse til at regne videre og får, at

Så ganger vi parenteserne ud og reducerer:

Vi har hermed bevist induktionsskridtet.

Basisskridtet og induktionsskridtet beviser i fællesskab, at sætningen gælder for alle de naturlige tal.

Logik
Induktiv ræsonnering
Matematiske beviser
De Gule Spejdere i Danmark

De Gule Spejdere i Danmark er en spejderorganisation, som blev dannet i 1984 af en udbrydergruppe fra Det Danske Spejderkorps (DDS). 

Det første navn var "Det Danske Pige- og Drenge Spejderkorps af 25. Februar 1984" og formålet var at stramme op på holdninger og traditioner, som ifølge udbryderne var blevet udvandet efter sammenlægningen af DDS og DDP i 1973. 

Efter en retssag i 1985 kom korpset til at hedde "De Gule Spejdere i Danmark – Baden-Powell spejderne". Til dagligt kaldet "De Gule Spejdere".

Korpset er upolitisk og ikke-religiøst og er i dag optaget i World Federation of Independent Scouts (WFIS), som er en verdensspejderorganisation bestående af uafhængige korps.

Korpset har over 900 medlemmer og har (pr. 2019) grupper 19 steder i Danmark: på Sjælland, på Bornholm, på Fyn, i Nordjylland og i Midtjylland.

Se også 
 Lord Robert Baden-Powell

Henvisninger 

 De gule spejderes hjemmeside 
 Hjemmeside for WFIS – World Federation of Independant Scouts 
 Hjemmeside for WFIS Europa 
De gule spejderes hjemmeside

Spejderkorps fra Danmark
Europamester

Europamester er titlen på den person eller det hold, der vinder europamesterskabet (ofte forkortet EM) i en given sportsgren. F.eks. vandt Danmark i 1992 EM i fodbold og blev dermed europamester.

Sport
Stød

Stød kan henvise til flere artikler:
Stød (lingvistik) – et udtaletræk i dansk
Stød (fysik) – et sammenstød (kollision) mellem to partikler eller legemer eller et stød i boksning.
 Et kraftig pust i et blæseinstrument.

Se også:

Træstub – det skovbrugstekniske ord for en træstub er "stød" 
Elektricitet – der kan give "stød"
Vægtløftning – en af disciplinerne hedder stød
Kuglestød – en atletikdisciplin
Last

Last har flere betydninger:

Last (moral) – en dårlig vane, lyststyret handlingsmønster 
Last (transport) – et produkt som transporteres

Se også:
 Transport –
 Vane (egenskab) –
Stelnummer

Et stelnummer er et nummer, som bruges til at identificere genstande for at kunne skelne disse fra hinanden.

Stelnumre bruges primært til cykler, knallerter og motorcykler. Udtrykket bruges også til biler, busser og anhængere, selvom det korrekte udtryk her er chassisnummer.

Færdselsstyrelsen fastsætter krav til stelnumre ud fra EU-direktiver. Kravet til registreringspligtige køretøjer (knallerter undtaget) og anhængere er et 17-tegns stelnummer, en såkaldt VIN-mærkning.

Knallerter skal være forsynet med en fabrikationsplade med stelnummer. Ikke-registreringspligtige knallerters fabrikationsplade skal desuden indeholde typegodkendelsen.

Stelnummeret skal ikke forveksles med et eventuelt motornummer.

Se også 
Det danske stelnummersystem for cykler
Guide til cykel stelnummer
Free VIN decoder
køretøjshistorie af vin 
Identifikationssystemer
Irans parlament

Det iranske parlament eller Majlis har 290 pladser. Før parlamentsvalget i 2000 havde parlamentet 270 pladser. Alle medlemmer er godkendt af Vogternes Råd. Også kvinder kan stille op til parlamentet. Det blev dog først tilladt i 1963 og skabte en del røre blandt de ortodokse muslimer, deriblandt ayatollah Khomeini, som mente at det var et forsøg på at bringe kvinderne ud i offentligheden, væk fra de beskyttende familier.

Parlamentet blev skabt som andetkammer under den iranske forfatning fra 1906, og det fik hurtigt tilegnet sig magt under Pahlavi-dynastiet. Bemærkelsesværdige love blev godkendt, bl.a. gav parlamentet sin støtte til daværende premierminister Mohammed Mossadegs lov om nationalisering af olien fra 1951 og familiebeskyttelsesloven fra 1967, som gav kvinder mange basale rettigheder bl.a. samkvemsret til børn efter en skilsmisse. Parlamentet vedblev at være andetkammer i den iranske, lovgivende forsamling indtil den islamiske revolution i 1979, hvor Irans forfatning blev ændret, og man vedtog at bruge et étkammersystem, og dermed blev parlamentet den primære lovgivende forsamling, mens man opløste overhuset eller senatet.

Se også 
 Iran
 Vogternes Råd

Eksterne links 
 Det Iranske Parlament  (på engelsk)

Parlament
Parlamenter
Teheran
Anhængertræk

Et anhængertræk er en anordning på et køretøj, hvor man sætter en anhænger fast, så køretøjet kan trække den.

Den tekniske betegnelse i færdselsloven er "tilkoblingsanordning" og i folkemunde kaldes det en jydekrog.

På person- og varebiler er anhængertrækket som regel opbygget som en krog med en 50 mm kugle på spidsen. Denne model kaldes en kuglekobling, og er en international standard (ISO 1103). Vogne til denne type træk kaldes oftest (personvogns)trailere. Den fysiske kobling er kombineret med en elektrisk i form af et anhængerstik.

På lastbiler ses ofte en koblingstragt, hvor en koblingsbolt låser anhængeren fast, når trækøjet på trækstangen rammer bunden af tragten – Påhængsvognskobling. Et bredt kendt chaufførudtryk for denne anordning er kærretræk, uanset om det bruges til kærrer eller påhængsvogne.
Kærrer ses med en, to eller tre aksler som sidder tæt ved hinanden og ikke styrer. Det 'modsatte' er anhængere eller blot hængere, som har to eller flere aksler opdelt i foraksel/-aksler der sidder på en drejekrans sammen med trækstangen, og bagaksel/aksler der ikke styrer.

Desuden ses også på lastbiler et såkaldt skurvognstræk, der i princippet er en manuel, mere primitiv udgave af ovennævnte, og som normalt kun må bruges ved transport med max. 30 km/t.

Til sidst er der sættevognskoblingen, der er en stor plade (en skammel) oven på lastbilens chassis, hvor der er en rille med en låseanordning, der passer til en pind (kongebolt) på undersiden af anhængeren. Skamlen ligner nærmest en hestesko med åbningen mod bagenden af køretøjet. Det bemærkes, at her hviler en del af anhængerens vægt oven på køretøjet, i stedet for at hænge på bagenden. Det betyder bl.a., at vægten også kan fordeles til forhjulene, så lasteevnen udnyttes optimalt. Vogne til denne type træk kaldes normalt sættevogne eller trailere.

Andet 
Kuglekoblingen kaldes af og til "jydekrog" i folkemunde, da myten siger at enhver ordentlig jyde har en, så man kan tage en trailer med til Tyskland efter billige drikkevarer. Statistikkerne siger da også, at jyder har flere trailere end sjællændere.

Referencer 

Fastgøringsemner med holdefunktion
Køretøjsteknologi
Biltilbehør
Anhængere