kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
EM i håndbold 2020 (kvinder)

Europamesterskabet i håndbold 2020 for kvinder var det 14. EM i håndbold for kvinder. Mesterskabet blev afholdt af European Handball Federation (EHF) og blev afholdt i 2020 i  Danmark. Oprindeligt skulle det være afholdt i Norge og Danmark. Værtsnationerne blev valgt uden modkandidater under EHF's kongres i Dublin 20. september 2014.

På grund af de norske myndigheders coronarestriktioner måtte Norge opgive at afholde deres del af mesterskabet, og efter en periode med overvejelser fra de danske myndigheder blev der givet grønt lys, hvorpå Danmark overtog det fulde arrangement for mesterskabet.

 vandt EM-turneringen efter finalesejren over , med cifrene 22-20. Det norske hold gik ubesejret igennem hele turneringen, med i alt 8 sejre i 8 kampe.

Spillesteder 
Oprindeligt skulle spilles indledende runder i Herning og Trondheim og mellemrunder i Herning og Stavanger. De afsluttende kampe skulle være spillet i Oslo. Senere blev Frederikshavn tilføjet som spillested for en af de indledende grupper.
Den 6. november trak Frederikshavn sig fra EM-afviklingen, grundet skærpet COVID-19 restriktioner i Nordjylland.
Norge annoncerede den 16. november at de trækker sig fra værtsskabet, grundet COVID-19 i Norge. Det blev annonceret den 23. november at Danmark vil afholde EM i Herning og Kolding.

Kvalifikation 

Grundet Coronaviruspandemien i 2019-2020 besluttede EHF at afblæse kvalifikation og valgte, at de 16 hold fra den forgangne slutrunde i 2018 skulle deltage igen.

Lodtrækning 
Lodtrækningen blev afholdt 18. juni 2020 i Wien, Østrig.

Seedningslag 
Seedningslagene blev offentliggjort 7. maj 2020.

Dommere 
10 dommerpar blev valgt den 9. oktober 2020.

Indledende runde

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C

Gruppe D

Mellemrunde

Gruppe 1

Gruppe 2

Slutspil

Femteplads

Semifinaler

Bronzekamp

Finalekamp

Rangering

All Star Team 
All Star-holdet, blev offentliggjort på finaledagen, den 20. december 2020.

Statistikker

Top målscorere

Top målvogtere

Referencer 

2020 (kvinder)
Håndbold i 2020
Kvindehåndbold
Sejerslev-Ejerslev-Jørsby Kommune

Sejerslev-Ejerslev-Jørsby Kommune var en kommune i Morsø Nørre Herred i Thisted Amt.

Administrativ historik 
Kommunen blev dannet efter forordningen om oprettelse af et landkommunalvæsen blev vedtaget den 13. august 1841. Den eksisterede frem til kommunalreformen i 1970, hvor denne blev indlemmet i Morsø Kommune.

Geografi 
Kommunen dækkede over sognet Sejerslev og dennes annekser, Ejerslev Sogn og Jørsby Sogn. Kommunen havde i alt et areal på 33,83 km² (1896). Kommunen dækkede hovedparten af det nordligste Mors, som er en halvø. Mod sydvest grænsede kommunen mod Flade-Sønder Dråby Kommune og mod Limfjorden til resterende verdenshjørner, hhv. til Thisted Bredning mod vest og nordvest, og Feggesund mod nord. Kommunens højeste punkt er med sine 51 meter over havet Bavnehøj, der er beliggende 700 meter sydvest for Sejerslev.

Demografi

Befolkningsudvikling 1860-1960

Referencer 

Kommuner i Thisted Amt
Morsø Nørre Herred
Laniakea

Navnet Laniakea eller Laniākea betyder på Hawaiiansk "umålelige himmel", fra "lani" for 'himmel' og "akea" for 'rumlig' eller 'umålelig'.

Laniakea eller Laniākea kan henføre til:
 Laniākea - bygning i Honolulu, se YWCA Building (Honolulu, Hawaii).
 Laniākea Beach - strand på Hawaii, se Liste over strande i Hawaii.
 Laniakea-superhoben
 Laniakea Waltz - 1964 melodi fra Lalo Schifirin album, Gone with the Wave.
EM i håndbold 2018 (kvinder)

Europamesterskabet i håndbold 2018 for kvinder er det 13. EM i håndbold for kvinder. Mesterskabet arrangeres af European Handball Federation (EHF) og blev afholdt i perioden 30. november - 16. december 2018 i Frankrig.

Spillesteder

Kvalifikation

Kvalificerede hold 

Note: Fed skrift viser mesteren for det pågældende år. Kursiv viser værten det pågældende år.

Lodtrækning 
Lodtrækning fandt sted den 12. juni 2018 i Maison de la Radio i Paris, Frankrig.

Dommere 
12 dommerpar blev valgt den 4. oktober 2018.

Indledende runde 
Lodtrækningen gav følgende grupper:

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C

Gruppe D

Mellemrunde

Gruppe 1

Kampe

Gruppe 2

Kampe

Slutspil

Femteplads

Semifinaler

Bronzekamp

Finalekamp

Rangering

All-Star Team
All-Star holdet blev annonceret den 16. december 2018.

Top målscorere

Top målvogtere

Referencer 

2018 (kvinder)
Håndbold i 2018
Kvindehåndbold
Vilhelm 4.

Vilhelm 4. (også Wilhelm 4., William 4., Willem 4., Guillaume 4. osv.) er navn på flere fyrstelige personer:

 Vilhelm 4. (1493–1550) – hertug af Bayern 1508–1550.
 Vilhelm 4. (1532–1592) – landgreve af Hessen-Kassel 1567–1592
 Vilhelm 4. (1711–1751) – fyrste af Oranien, arvestatholder i De Forenede Nederlande 1747–1751
 Vilhelm 4. (1765–1837) – konge af Storbritannien 1830–1837.
 Vilhelm 4. (1852–1912) – storhertug af Luxembourg 1905–1912.

Se også 
 Vilhelm
Vilhelm 5.

Vilhelm 5. (også Wilhelm, William, Guillaume osv.) er navn på flere fyrstelige personer:

 Vilhelm 5. (1548–1626) – hertug af Bayern 1579–1597.
 Vilhelm 5. (1602–1637) – landgreve af Hessen-Kassel 1627–1637
 Vilhelm 5. (1748-1806) – fyrste af Oranien, arvestatholder i Nederlandene 1751–1795

Se også 
 Vilhelm
Augustusburg og Falkenlust

Augustsburg og Falkenlust Slotte ligger i  byen Brühl i Nordrhein-Westfalen. Slottet Augustburg er forbundet med jagtslottet Falkenlust med en allé som går gennem den store park. Begge slottene hører til de vigtigste bygningsværker i barok- og rokokostil i Tyskland og de er fra 1984 opført på UNESCOs liste over verdens kulturarv.

Historie 
Ærkebiskopperne i Köln ejede i det 12. århundrede en stor gård som bl.a. omfattede jagtmarker i dette område. I 1284 byggede ærkebiskop Siegfried von Westerburg et vandslott på stedet, som boldværk mod Köln, og dette var færdig i 1298. Slottet overlevede til 1689 da franskmændene sprængte det i forbindelse med den  Pfalziske Arvefølgekrig.

Augustsburg 
Ærkebiskop af Köln Clemens August 1. af Bayern (1700–1761) af Wittelsbachdynastiet opførte Augustsburg Slot på ruinerne af den gamle borg. Arbejderne begyndte  i 1725 efter planer af arkitekt Johann Conrad Schlaun. Efter senere udvidelser opførte Johann Balthasaar Neumann mellem 1740 og 1746 trappehuset som er blandt slottets hovedattraktioner. Balthasaar Neumann opførte også højalteret i slotskirken som oprindelig ble indviet i 1493. Kirken havde tilhørt et franciskanerkloster, men blev i 1735 omgjort til slotskirke.

Augustsburg Slot var et rent jagt- og sommerslot og blev af kurfyrstere kun benyttet i fire til seks uger om sommeren. Hovedresidensen var det Kurfyrstelige slot  og Poppelsdorfer Schloss i Bonn

Slottet blev stærkt skadet mod slutningen af den anden verdenskrig, men allerede i 1946 begyndte restaureringsarbejderne. Fra 1949 til 1996 tog Tysklands præsident mod statsbesøg på slottet. Det er nu åbent for publikum til nærmere angivne tider.

Falkenlust 

Jagtslottet Falkenlust blev bygget mellem 1729 og 1740 af arkitekten de Cuvilliés efter forbillede af parken ved Schloss Nymphenburg i München. Slottet blev bygget som lystslot (maison de plaisance). Det var i modsætning til Augustsburg ikke bygget for repræsentation, men for et mere privat liv.

I 1760 gav Casanova en gallamiddag for fruen til Kölns borgermester på slottet. Slottet tilhørte fra 1832 til 1960 familien Giesler, men blev da overdraget til delstaten Nordrhein-Westfalen.

Slotsparken 

Slottene er omkranset af barokparker oprindelig tegnet af Dominique Girard. I det 19. århundrede blev disse omformet til en engelsk landskabspark af Peter Joseph Lenné. Arbejdet med at rekonstruere barokparken har foregået i perioder helt fra 1930'erne, efter den anden verdenskrig og særlig fra 1983. I dag regnes slotsparken til slottene Augustburg og Falkenlust som en af de smukkeste barokparker i Europa. Skovene i parkens ydre randzone er naturbeskyttelsesområde.

Eksterne kilder/henvisninger 

Castles of Augustusburg and Falkenlust at Brühl på UNESCO's websted

Verdensarvsområder i Tyskland
Slotte i Nordrhein-Westfalen
Ræhr-Hansted-Vigsø Kommune

Ræhr-Hansted-Vigsø Kommune var en kommune i Hillerslev Herred i Thisted Amt.

Administrativ historik 
Kommunen blev dannet i 1842 efter at der året forinden var blevet vedtaget en forordning om oprettelse af et landkommunalvæsen. Kommunen eksisterede frem til kommunalreformen i 1966, hvor denne blev indlemmet i den nye Hanstholm Kommune. Det officielle navn var i perioden 1842−1964 Ræhr-Hansted-Vigsø Kommune og i perioden 1964−1966 Hanstholm Kommune.

Referencer 

Kommuner i Thisted Amt
Store Ufred

Store Ufred (finsk: isoviha; svensk: stora ofreden) var i Finlands historie tiden fra Den Store Nordiske Krigs udbrud i 1700 til freden i Nystad i 1721. I mere snæver forstand benyttes udtrykket om den russiske besættelse af landet 1713—1721. Den gamle forvaltning ophørte med at fungere og et rent militært styre blev rådende. En stor del af landets befolkning flygtede fra landet.

Efter den russiske sejr i slaget ved Poltava i 1709 indtog russerne de finske byer Vyborg og Kexholm i 1710, og dette åbnede for fortsat ekspansion ind i Finland. zar Peter gik i land i Helsingfors i 1713, og de russiske styrker tog i løbet af det følgende år kontrol over hele landet.

Efter den russiske sejr i Isokyrö blev Mikhail Golitsyn guvernør i Finland. Finnerne startede en guerillakrig mod russerne. Som hævn måtte de finske bønder betale store skatter til russerne (hvilket var almindeligt på den tid). Plyndringerne var omfattende, særlig i Österbotten og i samfundene nær hovedfærdselsårerne. Kirkerne blev plyndrede og Isokyrö brændt ned til grunden. Russerne benyttede den brændte jords taktik i et flere hundrede kilometer bredt bælte for at forhindre svenske modangreb. Omkring 5.000 finner mistede livet og omkring 10.000 blev taget som slaver, og kun nogen få tusinde af dem kom tilbage. Tusindvis, særlig funktionærer, flygtede også til det (relativt) trygge Sverige. De fattigere bønder gemte sig i skovene for at undgå besættelsesmagtens hærgninger og tvangsudskrivninger.. Nådeløsheden var værst mellem 1714 og 1717, da den frygtede svenske greve Gustaf Otto Douglas, som var gået over til russerne i løbet af krigen, ledede besættelsen.

Ved freden i 1721 blev landet forladt af russerne, med undtagelse af det sydlige og sydøstlige Karelen med Viborg, Kexholm og Sordavala, som blev afståede til Rusland. Efter freden voksede befolkningen atter hurtigt. Skolerne og administrationen blev genoprettet, og man fik betydelige skattelettelser.

Noter

Litteratur 
 
 Svenska slagfält, 2003, (Wahlström & Widstrand, )

Eksterne henvisninger 

 Nordisk familjebok, Uggleupplagan, bind 27 (1918), sp. 128-129; opslag: Stora ofreden
 Nordisk familjebok, Uggleupplagan, bind 8 (1908), sp. 317; opslag: Finland

Finlands historie
Den Store Nordiske Krig
EM i håndbold 2018 (mænd)

Europamesterskabet i håndbold for mænd 2018 var den 13. udgave af EM i håndbold for mænd arrangeret af European Handball Federation. Slutrunden med deltagelse af 16 hold blev spillet i Kroatien, der blev valgt som værtsland på EHF's kongres i Dublin den 20. september 2014.

Spillesteder

Seedingen 

Seedingen blev annonceret 19. juni 2017.

Indledende gruppespil

Gruppe A 
Kampene i gruppe A blev spillet i Split.

Gruppe B 
Kampene i gruppe B blev spillet i Porec.

Gruppe C 
Kampene i gruppe C blev spillet i Zagreb.

Gruppe D 
Kampene i gruppe D blev spillet i Varazdin.

Mellemrunde 
Top 3 i hver af de indledende puljer går videre til mellemrunden, hvor man møder top 3 fra sin parallelpulje. Nr. 1-2 i hver mellemrunde går videre til semifinalerne. Treerne spiller om femtepladsen.

Gruppe I 
Kampene i gruppe 1 blev spillet i Zagreb. I denne gruppe mødtes top 3 fra den indledende gruppe A og gruppe B.

Gruppe II 
Kampene i gruppe 2 blev spillet i Varaždin. I denne gruppe mødtes top 3 fra den indledende gruppe C og gruppe D.

Slutspil

Semifinaler

Femteplads

Bronzekamp

Finalekamp

Rangering og statistik

All Star Team

Kilde:

Spiller awards

Statistik

Topmålscorerer

Kilde: Sportresult

Topmålmænd

Kilde: Sportresult

Se også 
 Kvalifikation til EM i håndbold 2018 (mænd)

Kilder / eksterne henvisninger 

Håndbold i 2018
2018 (mænd)
Håndbold i Kroatien
|}
EM i håndbold 2020 (mænd)

Europamesterskabet i håndbold for mænd 2020 var den 14. udgave af EM i håndbold for mænd arrangeret af European Handball Federation. Slutrunden med deltagelse af 24 hold blev spillet i Sverige, Østrig og Norge, der blev valgt som værtslande på EHF's kongres i Dublin den 20. september 2014, og hvor det også blev besluttet at udvide antallet af deltagere ved slutrunden fra de hidtidige 16 til 24.

 vandt EM, for anden gang i træk, efter de slog  22-20.

Spillesteder

Lodtrækning 
Lodtrækningen bliver afholdt i 28. juni 2019 i Erste Bank Campus i Wien, Østrig

Seedingen

Dommere 
De 23 dommerpar, blev annonceret d. 21. august 2019.

Indledende gruppespil

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C

Gruppe D

Gruppe E

Gruppe F

Mellemrunde

Gruppe I

Gruppe II

Slutspil

Semifinaler

Femteplads

Bronzekamp

Finalekamp

Rangering og statistik

All-Star Team 
EM's All-Star holdet blev offentliggjort, på finaledagen, den 26. januar 2020.

Statistiker

Top målscorere

Top målvogtere

Kilder / eksterne henvisninger 

Håndbold i 2020
2020 (mænd)
Håndbold i Sverige
Håndbold i Østrig
Håndbold i Norge
Slaget om Nyenskans

Slaget om Nyenskans fandt sted fra den 30. april til den 4. maj 1703 som en begivenhed under Den Store Nordiske Krig, og resulterede i en russisk indtagning af den svenske fæstning Nyenskans, nu Sankt Petersborg, som var et støttepunkt i forsvaret af Ingermanland, beliggende ved Nevas udløb i den Finske Bugt.

Belejringen af Nyenskans 

I foråret 1703 rettede Boris Sjeremetev et angreb mod Nyenskans og opfordrede fæstningens forsvarere til at kapitulere. I fæstningen fandtes kun en besætning på cirka 600 svenske soldater, og efter tre angreb og et par dages bombardement var de rede til en våbenhvile i maj 1703. Fæstningens krudtforråd var også blevet ramt og eksploderede. Dette samt russernes store overmagt - de var 20.000 - gjorde forsvarerne modløse. Trolig var de fleste af byboerne flygtet allerede tidligere. Zar Peter den Store gav efterfølgende ordrer om, at den svenske fæstning skulle nedrives. Stenene skulle i stedet overføres til øen Harholmen nærmere ved flodens udmunding – stedet for Sankt Petersborgs grundlæggelse, som skete i al hast og i hemmelighed for svenskerne. Af Nyenskans blev så godt som intet tilbage. Sankt Petersborgs grundlæggelse blev indledningen til en russisk overmagt ved Østersøen.

Eftervirkninger 

Efter indtagelsen af fæstningen Nyenskans og byen Nyen blev disse nedrevne og på samme sted påbegyndtes arbejdet med den nye havneby Sankt Petersborg, grundlagt af Peter 1. af Rusland. Byen skulle blive en vigtig faktor i krigen, nemlig at give Rusland adgang til Østersøen med en flåde, som man så længe havde stræbt efter. Sankt Petersborg blev hårdt ramt af svenske angreb de følgende år, men området blev aldrig generobret af Sverige.

Begivenheder i 1703
Nyenskans, Slaget om
Nyenskans, Slaget om
Nyenskans, Slaget om
Slaget ved Jakobstadt

Slaget ved Jakobstadt (; , ; , ) blev udkæmpet den 26. juli 1704 under Den Store Nordiske Krig. Svenskerne vandt en stor sejr på trods af at russerne overgik dem i antal og havde polske allierede. Den svenske hær mistede omkring 400 mand, mens russernes og polakkernes tab var omkring 3.000 mand.

Noter 

Jakobstadt, Slaget ved
Jakobstadt, Slaget ved
Jakobstadt, Slaget ved
Jakobstadt, Slaget ved
Jēkabpils
Michael Skifter Andersen

Michael Skifter Andersen (født 28. oktober 1969) en dansk atlet og elitetræner hos AK Delta Slagelse og tidligere aktiv i Aarhus 1900.

Michael Skifter Andersen er far til bl.a. Nickoline Skifter Andersen og Josefine Skifter Andersen, der f.eks. blev nr. 1 og 3 ved DM i syvkamp i 2021.

Har efter seniorkarrieren sat danske mastersrekorder i indendørs femkamp for M40 (2009), M45 (2017) og M50 (2019).

Danske mesterskab 
  1999 Trespring 14,10
  1996 60 meter hæk inde 8,62
  1996 Længdespring inde 7,27
  1995 110 meter hæk 14,6
  1995 Længdespring 7,8
  1995 60 meter hæk inde 8,7
  1995 Længdespring inde 7,20
  1994 110 meter hæk 14,72
  1994 Længdespring 7,49
  1994 Længdespring inde 7,07
  1993 110 meter hæk 14,72
  1993 Længdespring 7,28
  1992 Længdespring 7,24

Landskampe 
 1995 Europa-Cup 1. div. Længdespring 5.plads 7,34

Personlige rekorder 
 60 meter: 7,23
 100 meter: 11,09
 200 meter: 22,51
 300 meter: 40,4h
 400 meter: 53,73
 1500 meter: 5:15,31
 110 meter hæk: 14.85
 Længdespring: 7,53
 Trespring: ?
 Højdespring: 1,90
 Stangspring: 3,85
 Kuglestød: 12,78
 Diskoskast: 39,35
 Spydkast: 51,02

Eksterne henvisninger 
 Statletik.dk – Michael Skifter Andersen

Længdespringere fra Danmark
Trespringere fra Danmark
Hækkeløbere fra Danmark
Atleter fra AK Delta Slagelse
Atleter fra Aarhus 1900
Shitstorm

Udtrykket, shitstorm, er kommet fra brugen i tysksprogede medier, hvor det siden 2010 har beskrevet omsiggribende harme på Internettet rettet mod for eksempel en virksomhed, især ved at skrive dårligt om det på de sociale medier. Ordet blev stemt ind som årets anglicisme i 2011 i Tyskland, og årets ord i Schweiz i 2012.

Det modsatte af en shitstorm er en candystorm
eller "lovestorm".

En virksomhed, der udsættes for en væsentlig shitstorm kan lide skade, og nogle forsikringsselskaber tilbyder forsikring mod sådanne.
Shitstormen på sociale medier kan brede sig og blive gengivet i de almindelige massemedier.

Referencer 

Ord og vendinger
Internetbegreber
Brühl

Brühl  er en by i Nordrhein-Westfalen mellem Köln og Bonn i Rhein-Erft-Kreis ved udkanten af Naturpark Rheinland. Byen er vokset sammen med Köln. Brühl er særlig kendt for slottene Augustsburg og Falkenlust som er et verdensarvssted. Her ligger også forlystelsesparken Phantasialand. I byen ligger et jernværk bl.a. basseret på brunkulgruberne mod nordvest langs floden Erft (Rheinisches Braunkohlerevier) .

Maleren Max Ernst blev født i Brühl og der er i byen oprettet et museum i hans navn.

Billeder

Eksterne kilder og henvisninger 

 Officielt websted
 Max-Ernst-Museum
 Brühler Museumsinsel
 Phantasialand theme park

Byer i Nordrhein-Westfalen
Ernst Syberg

Ernst 'Rille' Axel Syberg (12. januar 1906 på Pilegården, Over Kærby Mark ved Kerteminde,  – 17. august 1981 i Vellerup, Skibby) var en dansk maler.  Ernst Syberg var søn af malerparret Fritz Syberg og Anna Syberg, og yngre bror til billedhuggeren Hans Syberg, skuespillerinden Besse Giersing og komponisten Franz Syberg.

Ernst Syberg tog i 1931 juridisk embedseksamen, men var som kunstner autodidakt. Han debuterede på Kunstnernes Efterårsudstilling i 1933 og var fra 1934 medlem af Kunstnersammenslutningen Corner. Syberg malede i fynbomalernes naturnære tradition fortrinsvis landskaber i olie og akvarel fra Danmark, ofte med motiver fra Oddsherred, og fra Italien, især Toscana, hvortil han ofte rejste. Ernst Syberg er repræsenteret på mange danske museer, inkl. SMK og AROS.

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra Danmark
Odd Fellow Ordenen

Odd Fellow Ordenen er en loge. Logens historie begyndte i USA, hvor en indvandrer fra England oprettede den første loge i 1819. I 1878 indførte Julius Meyer logen i Danmark. Odd Fellow Ordenen angiver at have 96.000 medlemmer i Europa, heraf 87.000 i de nordiske lande. I Danmark har de hovedadresse i Odd Fellow Palæet i Bredgade i København.

Formål 
"At udbrede venskabets, kærlighedens og sandhedens grundprincipper mellem menneskene, at styrke dem i kærlighed til en Gud og deres næste og lære dem, at ord ikke er nok, men at disse lærdomme må omsættes i handling, for at hver enkelt efter sin evne derved kan bidrage til menneskenes forbedring og fuldkommengørelse"

Formålet kan deles i to:
 Det udadvendte (et praktisk formål)
 Det indadvendte (et etisk formål)

I de ældre tider betød det i praksis, at det forventes af en, at man skulle besøge de syge, hjælpe de trængende, begrave de døde og opdrage de forældreløse.

Logerne i Danmark er omfattende. Der er i alt 105 Broderloger samt 93 Søsterloger, dertil kommer diverse Partriark og Matriarklejre, Cantonner, ungdomsforeninger mv.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Odd Fellow Ordenen
 Video: Dokumentar: Logen - det hemmelige selskab, TV2 Nord.

Internationale organisationer
Loger
Odd Fellow

Odd Fellow har flere betydninger:
 Odd Fellow Ordenen
 Odd Fellow Palæet
Premier League spillere med 100 eller flere mål

Siden dannelse af Premier League i begyndelsen af sæsonen 1992-93 har i alt 34 spillere scoret 100 eller flere mål i konkurrencen. Disse spillere omtales samlet som Premier League 100 Club. Alan Shearer blev i løbet af sæsonen 1995-96 den første spiller til at score 100 Premier League-mål og har rekorden for færrest spillede kampe for at nå dette tal, hvilket lykkedes ham på 124 kampe. Derudover har han også rekorden for flest mål scoret i Premier League med 260. Harry Kane er den næsthurtigste til at nå 100 mål, hvilket han gjorde på 141 kampe. Michael Owen var den yngste spiller til at nå milepælen på 100 mål i en alder af 23 år og 133 dage.

Dwight Yorke var den første ikke-engelske spiller til at score 100 mål i Premier League, hvilket han gjorde den 24. november 2000. Didier Drogba var den første afrikanske spiller til at nå hundred mål-milepælen den 10. marts 2012, og Sergio Aguero var den første sydamerikanske spiller til at nå 100 mål den 19. april 2016. I april 2023 blev Son Heung-min den seneste spiller til at nå 100 mål og samtidig den første asiatiske spiller.

Seks af de 34 spillere har opnået bedriften uden at score på straffespark - Sadio Mané, Peter Crouch, Emile Heskey, Les Ferdinand, Andy Cole og Ryan Giggs. Af de stadig aktive spillere er Riyad Mahrez tættest på at nå 100 Club med 82 mål. Emmanuel Adebayor forlod engelsk fodbold i 2016 med 97 mål og var på vej til at passere milepælen som den 12. hurtigste spiller.

Spillere 
Aktive spillere der stadigvæk spiller i Premier League er i fed.

Opdateret d. 16 april 2023

Spillere med 100 eller flere mål
Julius Meyer

Julius Meyer (født 1845 eller 1847, død 1885) var en dansk-jødisk galanterihandler, der indførte Odd Fellow Ordenen i Danmark

Han var som ung i New York og blev der indviet i logen.
Efter han kom hjem i 1876 tog han initiativ til oprettelse af den danske afdeling af Odd Fellow Ordenen i 1878 og senere også Columbus-Logen og Rebekka-logerne.

Meyers gravsten står på den jødiske kirkegård på Nørrebro.

Henvisninger 

Danskere i 1800-tallet
Erhvervsfolk fra Danmark
Jøder fra Danmark
Arthur Harden

Sir Arthur Harden FRS (12. oktober 1865 i Manchester, Lancashire - 17. juni 1940 i Bourne End, Buckinghamshire) var en britisk biokemiker. Sammen med Hans von Euler-Chelpin modtog han Nobelprisen i kemi i 1929 for deres arbejde med fermentering af sukker og fermentive enzymer.

Referencer 

Kemikere fra Storbritannien
Nobelprismodtagere i kemi
Personer fra Manchester