kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fønss

Præste- og embedsmandsslægten Fønss, af hvilken to grene er adlede  føres tilbage til gårdejer i Ølgod Peder Lauridsen Fønss (død 1726), hvis sønner var kancelliråd Hans Fønss (død 1791) til Løvenholm og sognepræst i Ude og Oppe Sundby Peder Pedersen Fønss (1725-1809). Af disse var kancelliråden fader til overkrigs- og landkommissær Frederik Jørgen Fønss (1760-1798) — hvis sønner, justitsråd Hans Jørgen Ring Fønss (1792-1859), kammerherre Niels Basse Fønss (1793-1858) til Hindsgavl og kammerherre Johan Philip Rogert Fønss (1796-1882) til Søbysøgård adledes 1804 — og til kammerherre, amtmand Peter Severin Fønss (1764-1824) til Løvenholm, der 1801 optoges i adelsstanden. Niels Basse Fønss oprettede i 1815 Stamhuset Hindsgavl, som gik videre til hans søn, kammerherre og hofjægermester Niels Basse Fønss (1827-1907), hvis søn, hofjægermester Frederik Niels Basse Fønss (1862-1922) afviklede stamhuset. Johan Philip Rogert Fønss var fader til premierløjtnant Waldemar Fønss (1829-1850), som faldt under Treårskrigen.

Ovennævnte sognepræst Peder Pedersen Fønss (1725-1809) var bedstefader til sognepræst i Vejlby Holger Lorentz Basse Fønss (1807-1894), der var fader til digter Otto Carl Christian Fønss (1853-1922), til sognepræst i Melby Hans Peter Fønss (1840-1880) — hvis søn var universitetsinspektør Povel Viggo Fønss (1878-1959) — og til skolebestyrer, organist i Aarhus Vilhelm Lars Clemens Fønss (1849-1918), hvis sønner var filmsskuespilleren Olaf Holger Axel Fønss (1882-1949), operasanger Johannes Fønss (1884-1964) og skuespilleren, operasanger Aage Fønss (1887-1976). Johannes Fønss og og skuespillerinde Dagmar Elisabeth Halling Halberg (1884-1976) var forældre til Mimmi "Mime" Fønss (1911-1994).

Erhvervskvinden Lone Fønss Schrøder (født 1960) findes i slægten.

Kilder 

 Albert Fabritius, "Fønss", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Lengnicks Stamtavler.
 Stamtavle over Familien Frisch'', 1872, s. 5-13.
 Våbenskjold og tilknyttede personer 
 
Slægter fra Danmark
Adelsslægter fra Danmark
The Man from U.N.C.L.E.

The Man from U.N.C.L.E. er en amerikansk tv-serie i 105 afsnit, der oprindelig blev vist på NBC over fire sæsoner fra 1964 til 1968. Hovedrollerne som U.N.C.L.E.-agenterne Napoleon Solo og Illya Kuryakin blev spillet af henholdsvis Robert Vaughn og David McCallum.

U.N.C.L.E stod for United Network Command for Law and Enforcement. De hemmelige agenter kæmpede mod en organisation, THRUSH, hvis mål var verdensherredømme.

Spillefilm 
Tv-serien blev ikke vist på dansk tv, men de otte spillefilm, der blev klippet sammen af dobbeltepisoder fra serien, fik alle biografpremiere i Danmark.

 Spioncentralen W.A.S.P. (To Trap a Spy, 1964)
 Spionaktion U.N.C.L.E. (The Spy with My Face, 1965)
 U.N.C.L.E. slår til (One Spy Too Many, 1966)
 U.N.C.L.E., en spion savnes (One of Our Spies Is Missing, 1966)
 Spionen med den grønne hat (The Spy in the Green Hat, 1966)
 Håndkantdræberne (The Karate Killers, 1967)
 Helikopterspionerne (The Helicopter Spies, 1968)
 Med U.N.C.L.E. i hælene (How to Steal the World, 1968)

En nyproduceret spillefilm, Spionen fra U.N.C.L.E. (The Man from U.N.C.L.E.), fik biografpremiere i 2015. Filmen var instrueret af Guy Ritchie og havde Henry Cavill og Armie Hammer i rollerne som hhv. Napoleon Solo og Illya Kuryakin.

Amerikanske tv-serier fra 1960'erne
Tv-programmer fra NBC
Spionfilm
Richard 2. af England

Richard 2. (6. januar 1367 – 14. februar 1400) var konge af England fra 22. juni 1377 til 29. september 1399, da han blev styrtet af Henry Bolingbroke. Han var anden søn af Edvard, den sorte prins, og Johanne af Kent og blev tronarving, da hans ældre bror døde som barn.

Liv 
Han blev født på Helligtrekongersdag, og tre konger var til stede, da han blev født. Det blev, selv om han kun var fyrsten af Wales' anden søn, taget som tegn på, at store ting ventede ham. Da hans ældre bror døde tidligt, og hans far døde i 1376, blev han arving til den engelske trone og fik titlen fyrste af Wales. Året efter døde hans bedstefar Edvard III, og han blev konge ti år gammel.

Eksterne henvisninger 

 

Konger af England
Monarker der har abdiceret
Fyrster af Wales
Henrik 4. af England

Henrik 4. af England (født Henry Bolingbroke 3. april 1367 på Bolingbroke Castle i Lincolnshire, død 20. marts 1413) var konge af England fra 1399 til 1413.

Unge år 
Han blev født på Bolingbroke Castle i Lincolnshire som søn af Johan af Gent og Blanche af Lancaster. Hans far var den tredje og ældste levende søn af Edvard 3. af England og havde en fremtrædende position under Rikard II. 

Henrik og Rikard var fætre, og i barndommen var de legekammerater. De blev optaget i Hosebåndsordenen sammen i 1377. I 1387 ændrede tingene sig, da Henrik deltog i Lords Appellants oprør mod kongen. Efter at have fået magten tilbage straffede Rikard II ikke Henrik, mens en række andre adelsmænd blev henrettet eller sendt i eksil. Kongen ophøjede ham fra jarl af Derby til hertug af Hereford. 

Forholdet mellem Henrik og kongen blev kritisk i 1398, da Rikard med Johan af Gents accept forviste ham fra riget i ti år for at hindre en blodfejde med Thomas Mowbray, hertug af Norfolk. Norfolk blev forvist på livstid.

Kilder 

 
Konger af England
Huset Lancaster
Lord High Stewards
Sønderbro (Aalborg)

Sønderbro er en 1,2 kilometer lang firesporet indfaldsvej, der forbinder Ådalsmotorvejen med Aalborgs midtby.

Vejens forløb 
Fra syd ved Ådalsmotorvejen er der fra Sønderbro forbindelse mod vest til Kærby via. Ny Kærvej og mod øst til Frydendal via. Gammel Gugvej. Lidt længere mod nord er der mod øst forbindelse til Eternitgrunden, dernæst krydser Sønderbro trafikvejen Østre Alle. Efterfølgende fortsætter Sønderbro ind i Øgadekvarteret, hvor vejen passerer forbi Sønderbroskolen, Sjællandsgade og boliger. Endeligt slutter Sønderbro ved udkanten af Aalborg Centrum i krydset Jyllandsgade-Kjellerupsgade-Fyensgade-Sønderbro.

Referencer 

Gader i Aalborg
Indfaldsveje i Danmark
Den Gamle Avlsgård i Ribe

Den Gamle Avlsgård i Ribe blev bygget i 1879, og var oprindeligt en fattiggård, men med socialreformen i 1933 blev alle fattiggårde i Danmark afskaffet, og gården blev overdraget til det nærliggende Ribelund. Ribelund var en institution for psykisk og fysisk syge borgere i Ribe, og fungerede som et lille samfund i samfundet. Med tårnhøje mure til at holde beboerne inde og borgerne i Ribe ude var Ribelund et selvforsynende bofællesskab med eget centralkøkken, vaskeri, systue, frisør, kirkesal, kirkegård og avlsgård. På avlsgården kunne beboerne dyrke de afgrøder, der udgjorde fundamentet i deres daglige kost, og samtidig fik de mulighed for fysisk at bruge kroppen. På gården indrettede man en afdeling med plads til 22 patienter, der skulle oplæres i landbrug. Desuden blev de dyrkede afgrøder brugt til at sikre, at Ribelund kunne være selvforsynende. Efterhånden som patienterne lærte indenfor landbruget, åbnede der sig nye muligheder, og nogle af de mandlige patienter endte med at få arbejde hos lokale landmænd på Ribe-egnen (en slags tidlig CSR-løsning).

I 1970 blev driften på Den Gamle Avlsgård nedlagt, og det blev besluttet at sælge ejendommen. På en del af jorden på sydsiden af Farupvej opførte forsorgen nye bygninger. 
Store dele af jorden blev solgt fra til bønder fra Farup, imens bygningerne med den tilhørende have i 2007 blev omdannet til et "moderne refugium", der tilbyder alternativ behandling og afholder kurser og konferencer.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Den Gamleavlsgårds hjemmeside 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Ribe
Socialhistorie
Alslev Kirke

Alslev Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Alslev Kirke (Faxe Kommune) – en kirke i Alslev Sogn i Faxe Kommune
 Alslev Kirke (Varde Kommune) – en kirke i Alslev Sogn i Varde Kommune

Se også
 Nørre Alslev Kirke – Guldborgsund Kommune
 Sønder Alslev Kirke – Guldborgsund Kommune
Alsted Kirke

Alsted Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Alsted Kirke (Morsø Kommune) – en kirke i Alsted Sogn i Morsø Kommune
 Alsted Kirke (Sorø Kommune) – en kirke i Alsted Sogn i Sorø Kommune
Astrup Kirke

Astrup Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Astrup Kirke (Hjørring Kommune) – en kirke i Astrup Sogn i Hjørring Kommune
 Astrup Kirke (Mariagerfjord Kommune) – en kirke i Astrup Sogn i Mariagerfjord Kommune
 Astrup Kirke (Århus Kommune) – en kirke i Astrup Sogn i Aarhus Kommune
Borup Kirke

Borup Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Borup Kirke (Køge Kommune) – en kirke i Borup Sogn i Køge Kommune
 Borup Kirke (Randers Kommune) – en kirke i Borup Sogn i Randers Kommune
Brande Kirke

Brande Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Brande Kirke (Ikast-Brande Kommune) – en kirke i Brande Sogn i Ikast-Brande Kommune
 Brande Kirke (Silkeborg Kommune) – en kirke i Them Sogn i Silkeborg Kommune
Hobrovej

Hobrovej er en vej i Himmerland fra Aalborg Centrum til lidt nord for Hobro. Hobrovej begynder ved Vesterbro-Gammel Kærvej i Aalborg og ender i Aalborgvej lidt nord for Hobro. Vejen er en del af Sekundærrute 180, tidligere hovedvej A10. Vejen er 44 kilometer lang, heraf er de 16,6 kilometer vej beliggende i Aalborg Kommune. Vejen var indtil færdiggørelsen af Nordjyske Motorvej den vigtigste transportvej mellem Aalborg og Hobro. Hobrovejskvarteret i Aalborg er navngivet efter Hobrovej.

Vejens forløb

Hobrovej i Aalborg 
Fra Vesterbro-Gammel Kærvej løber Hobrovej mod syd forbi Østre Alle-Kong Christians Alle og Ny Kærvej-Vestre Alle. Den fortsætter forbi Skelagervej-Over Kæret, hvor Mariendals Mølle Motorvejen udmunder i Hobrovej. Længere mod syd krydses Ny Nibevej-Indkildevej, Nibevej og Dallvej. Der er fra Hobrovej således forbindelse fra Aalborg Centrum, Hasseris, Hobrovejskvarteret-Kærby, Skalborg og City Syd. Nær Hobrovej ligger bl.a. Aalborg Universitetshospital Sygehus Syd, Skovdalen Atletikstadion, Aalborg Zoo og IKEA Aalborg.

Hobrovej syd for Aalborg 
Syd for Aalborg går Hobrovej gennem Svenstrup, Ellidshøj, Støvring, Rold Skov, Rold og Vebbestrup.

Referencer 

Veje i Danmark
Gader i Aalborg
Svenstrup
Støvring
Moskuskatost

 
Moskuskatost (Malva moschata), også skrevet Moskus-Katost, er en 30-80 cm høj urt, der i Danmark vokser vildt på f.eks. vejskrænter og nær bebyggelse. Med sin sene blomstring og store, lyserøde blomster er den en yndet haveplante til snit eller i blomsterengen. Blomsten dufter svagt af moskus.

Beskrivelse 
Moskuskatost er en flerårig, urteagtig plante med en opret eller opstigende og forgrenet vækst. Stænglerne er runde i tværsnit og forsynet med lange, udstående hår. Bladene er spredt stillede, og de nederste er håndlappede, mens de øverste er snitdelte med hel, bugtet rand. Oversiden er grågrøn og dækket af hår, mens undersiden er lyst grågrøn og ligeledes hårklædt.

Blomstringen foregår i juli-september, hvor man finder blomsterne i små stande med 1-3 blomster ved de øverste bladhjørner. De enkelte blomster er 5-tallige og regelmæssige med rosa eller hvide kronblade. Frugterne er delfrugter, der spaltes i trekantede nødder.

Rodsystemet består af en kraftig og dybtgående pælerod, der bærer spredte, trævlede siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,75 x 0,50 m (75 x 50 cm/år).

Hjemsted 

Moskuskatost har sin naturlige udbredelse i Mellemøsten, Kaukasus og i det sydlige og sydøstlige Europa. I Danmark og mange andre dele af Nordeuropa er den naturaliseret og temmelig almindelig. Den er knyttet til lysåbne voksesteder med en tør og veldrænet, gerne kalkrig jord. Derfor findes den oftest på vejskrænter og i grusgrave samt på ruderater.

På de åbne arealer ved Almegårds Øvelsesplads på Bornholm vokser arten i overdrevsvegetation sammen med bl.a. alm. agermåne, alm. brunelle, cikorie, draphavre, gederams, alm. hvene, alm. knopurt, alm. kællingetand, pastinak, alm. røllike, sankthansurt, alm. torskemund, blæresmelde, blåhat, bugtet kløver, fløjlsgræs, gul fladbælg, gul snerre, kassubisk vikke, knoldet brunrod, krybende potentil, kærgaltetand, lancetvejbred, lægeoksetunge, lægeærenpris, markkrageklo, prikbladet perikon, rejnfan, rød svingel, rødkløver, stor knopurt, sølvpotentil, tjærenellike, vellugtende gulaks og vild løg

Fodnoter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Haveplanter
Rosa blomster
Katost
Promenade des Anglais

Promenade des Anglais (på dansk: Den engelske Promenade) er en kendt strandpromenade, der ligger langs Middelhavet i Nice, Frankrig.

På Promenade des Anglais ligger bl.a. det berømte og dyre Hotel Negresco.
Hvis man spadserer langs Promenade des Anglias, og gerne vil op på Le Château, Nice, kan man tage elevatoren.

Se også 
Massakren i Nice 2016

Eksterne henvisninger 

Nice
Torve og pladser
Tårs Kirke

Tårs Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Tårs Kirke (Guldborgsund Kommune) – en kirke i Tårs Sogn i Guldborgsund Kommune
 Tårs Kirke (Hjørring Kommune) – en kirke i Tårs Sogn i Hjørring Kommune
Vinding Kirke

Vinding Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Vinding Kirke (Herning Kommune) – en kirke i Vinding Sogn i Herning Kommune
 Vinding Kirke (Silkeborg Kommune) – en kirke i Vinding Sogn i Silkeborg Kommune
 Vinding Kirke (Vejle Kommune) – en kirke i Vinding Sogn i Vejle Kommune
Haverslev Kirke

Haverslev Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Haverslev Kirke (Jammerbugt Kommune) – en kirke i Haverslev Sogn i Jammerbugt Kommune
 Haverslev Kirke (Rebild Kommune) – en kirke i Haverslev Sogn i Rebild Kommune
Le Château (Nice)

Le Château er en høj i Nice. På højen lå der indtil 1706 Nice's slot. I dag er det en offentlig park, hvor blandt andet en af byens kirkegårde ligger. For foden af højen, ligger den gamle bydel Vielle Ville.

Hvis man vil undgå en lang gåtur, kan man mod betaling, tage en elevator op til Le Château.

Eksterne henvisninger
 3D simulation af Citadellet

Nice
Bakker
Hou Kirke

Hou Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Hou Kirke (Langeland) – en kirke i Hou Sogn i Langeland Kommune
 Hou Kirke (Aalborg Kommune) – en kirke i Hou Sogn i Aalborg Kommune
Hygum Kirke

Hygum Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Hygum Kirke (Lemvig Kommune) – en kirke i Hygum Sogn i Lemvig Kommune
 Hygum Kirke (Vejen Kommune) – en kirke i Sønder Hygum Sogn i Vejen Kommune
Kollerup Kirke

Kollerup Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Kollerup Kirke (Jammerbugt Kommune) – en kirke i Kollerup Sogn i Jammerbugt Kommune
 Kollerup Kirke (Vejle Kommune) – en kirke i Kollerup Sogn i Vejle Kommune
Kollund Kirke

Kollund Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Kollund Kirke (Herning Kommune) – en kirke i Kollund Sogn i Herning Kommune
 Kollund Kirke (Aabenraa Kommune) – en kirke i Bov Sogn i Aabenraa Kommune
Magleby Kirke

Magleby Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Magleby Kirke (Langeland) – en kirke i Magleby Sogn i Langeland Kommune
 Magleby Kirke (Slagelse Kommune) – en kirke i Magleby Sogn i Slagelse Kommune
 Magleby Kirke (Stevns Kommune) – en kirke i Magleby Stevns Sogn i Stevns Kommune
 Magleby Kirke (Vordingborg Kommune) – en kirke i Magleby Sogn i Vordingborg Kommune
Rakkeby Kirke

Rakkeby Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Rakkeby Kirke (Hjørring Kommune) – en kirke i Rakkeby Sogn i Hjørring Kommune
 Rakkeby Kirke (Morsø Kommune) – en kirke i Rakkeby Sogn i Morsø Kommune
Nyhavnsgade

Nyhavsgade er en 1,5 km lang indfaldsvej, der forbinder Østre Alle nær Kridtsvinget med Aalborg Midtby. Vejen er firesporet på den længste strækning fra Østre Alle og indtil Karolinelundsvej, mens den er tosporet på den inderste strækning på Aalborgs centrale havnefront.

Nær Nyhavnsgade ligger bl.a. SKAT, Alfa Laval Aalborg, Nordkraft, Musikkens Hus, Utzon Center, Friis og Hovedbiblioteket.

Vejens forløb 
Fra Østre Alle passerer Nyhavngade (af større veje) først Gasværksvej-Skibsbyggerivej. Dernæst krydses Karolinelundsvej-Musikkens Plads, Løkkegade, Nytorv-Rendsburggade, Slotsgade. Til sidst forsættes Nyhavnsgade af Slotspladsen. Der er fra Nyhavnsgade således forbindelse til Midtbyen, Øgadekvarteret, Vejgaard og Østre Havn.

Referencer 

Gader i Aalborg
Stenderup Kirke

Stenderup Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Stenderup Kirke (Billund Kommune) – en kirke i Stenderup Sogn i Billund Kommune
 Stenderup Kirke (Hedensted Kommune) – en kirke i Stenderup Sogn i Hedensted Kommune
 Stenderup Kirke (Vejen Kommune) – en kirke i Stenderup Sogn i Vejen Kommune
Sørup Kirke

Sørup Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Sørup Kirke (Rebild Kommune) – en kirke i Sørup Sogn i Rebild Kommune
 Sørup Kirke (Svendborg Kommune) – en kirke i Sørup Sogn i Svendborg Kommune

 Tyskland
 Sørup Kirke (Sydslesvig) – kirke i landsbyen Sørup i Angel, Sydslesvig
Torsted Kirke

Torsted Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Torsted Kirke (Ringkøbing-Skjern Kommune) – en kirke i Torsted Sogn i Ringkøbing-Skjern Kommune
 Torsted Kirke (Horsens Kommune) – en kirke i Torsted Sogn i Horsens Kommune
 Torsted Kirke (Sydslesvig) – sognekirke i Sydslesvig
Vedsted Kirke

Vedsted Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Vedsted Kirke (Jammerbugt Kommune) – en kirke i Vedsted Sogn i Jammerbugt Kommune
 Vedsted Kirke (Haderslev Kommune) – en kirke i Vedsted Sogn i Haderslev Kommune
Vester Nebel Kirke

Vester Nebel Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Vester Nebel Kirke (Esbjerg Kommune) – en kirke i Vester Nebel Sogn i Esbjerg Kommune
 Vester Nebel Kirke (Kolding Kommune) – en kirke i Vester Nebel Sogn i Kolding Kommune
Richard 3. af England

Richard 3 (2. oktober 1452 – 22. august 1485) tilhørte Huset York og var først hertug af Gloucester og fra 1483 konge af England. Efter at hans bror Edvard 4. døde, styrede Richard som regent for Edvards søn Edvard 5.. Richard fængslede Edvard og hans bror Richard ("de to prinser") i Tower of London og overtog selv tronen og blev kronet til konge den 6. juli 1483. Et oprør blev rejst mod ham, og han faldt i slaget ved Bosworth Field, hvor han blandt andet kæmpede mod jarlen af Richmond (senere Henrik 7. af England). 

Richard var Lord High Admiral 1462-1470 og igen 1471-1483.

Richard blev begravet i Leicester, hvor britiske arkæologer længe søgte at finde hans lig, da han blev begravet i Gråbrødre-klosteret, som blev revet ned. Derfor var kongens  hvilested ukendt. Under en udgravning i 2012 i Leicesters bymidte fandt arkæologer under en parkeringsplads rester af et bygningsværk med målene for et britisk kloster. Arkæologerne konkluderede, at der var tale om det forsvundne kloster. Fundet af to skeletter øgede dramatikken, ikke mindst da en dna-undersøgelse på University of Leicester slog fast, at dna fra et af skeletterne matchede en efterkommer af Richard 3. Skelettet beskrev arkæologerne som "svagt, kvindeligt og krumrygget". Pukkelryggen skyldtes skoliose. Der var i alt 10 alvorlige skader, de otte i hovedet. Desuden var manden tilsyneladende begravet uden kiste og med hænderne bundet.

Shakespeares historiske skuespil Richard den Tredje har gjort kongens navn berømt. I skuespillet siger han: "En hest! En hest! Mit kongerige for en hest!" efter at hans fjender har fældet hesten, han red på. De omringede ham og dræbte ham.

Referencer

Litteratur 

 

Konger af England
Huset York
Marineministre fra England
Lord High Admirals
Lord High Constable of England
Englændere i 1400-tallet
Dogepaladset

Dogepaladset (på italiensk: Palazzo Ducale) er et palads ved bredden af Canal Grande i Venedig i Italien. Bygningen tjente som regeringsbygning og domhus og var samtidig residens for Dogen, bystatens hersker.

Paladsets nærmeste nabo mod nord er Markuskirken. Mod vest vender paladset ud mod Markuspladsen. På paladsets østside fører en af Venedigs bedst kendte broer, Sukkenes Bro, fra paladset til fængslet. Og mod syd vender paladset ud mod Canal Grande, kun adskilt af et bredt fortov.

Dogepaladset blev sandsynligvis bygget i det 10. eller 11. århundrede som fæstning. Det blev ombygget til et elegant palads i det 12. århundrede under dogen Sebastiano Ziani.

Paladset i dag 
Dogepaladset er i dag et særdeles velbesøgt museum med adgang til de betydeligste rum.

Billedgalleri

Links 
 Paladset på hjemmesiden for Venedigs Museer  – på engelsk

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Venedig
Paladser
Fotorama

Fotorama A/S var et dansk filmselskab, der blev stiftet den 18. november 1908 af Thomas S. Hermansen, og som havde hovedsæde i Aarhus. Filmselskabet begyndte oprindeligt sit virke under navnet Dansk Kino-Foto-Teknik-Industri i maj 1907, og stiftedes som aktieselskab under navnet A/S Th.S. Hermansen i Teaterbygningen i Aarhus; men omdøbtes i januar 1910 til A/S Fotorama. 

Fotoramas første film var krigsdramaet "Den lille Hornblæser" med Frede Skaarup og Christel Holch i hovedrollerne. Filmen havde premiere den 18. oktober 1909 med publikumssucces. Fotorama fortsatte med at producere en lang række film frem til 1940, hvor man indstillede filmproduktionen efter publikumsfiaskoen med dramaet "Jens Langkniv", hvor blandt andre Poul Reichhardt og Grethe Bendix var på rollelisten.

Kildehenvisninger 

Filmselskaber fra Danmark
Etableret i 1908
Tidligere virksomheder i Aarhus
Helmer Hanssen

Helmer Julius Hanssen (24. september 1870 – 2. august 1956) var en norsk polarforsker og en af de første fem, der nåede Sydpolen på Roald Amundsens ekspedition i 1911.

Hanssens baggrund for at deltage i Amundsens ekspeditioner var, at han havde drevet sælfangst i havene omkring Spitsbergen og derfor var vant til at sejle i isfyldt hav. Han havde også været med på den svensk-russiske meridianbue-ekspedition 1899–1902, ligesom han var med på Amundsens ekspedition, der i 1903–05 som de første sejlede gennem Nordvestpassagen. Undervejs på denne ekspedition lærte Helmer Hanssen af inuitterne, hvordan man kører med hundeslæde. 

I 1910 drog Amundsen sammen med Helmer Hanssen, Olav Bjaaland, Sverre Hassel og Oscar Wisting af sted mod Sydpolen. Hanssens kompetencer i den forbindelse var hans dygtighed til at køre med hundeslæde samt til navigering. På slædeturen over isen befandt det vigtigste af ekspeditionens kompasser sig på hans slæde, der var specielt fremstillet, så den ikke indeholdt stål, der måske kunne påvirke kompasset. 

Gruppen nåede Sydpolen 14. december 1911. Da Amundsen ville være helt sikker på, at det var det rigtige sted, de havde nået, foretog gruppen mange målinger. Blandt andet blev Hanssen sendt ud for at indkredse selve polpunktet. På denne tur er det senere beregnet, at Hanssen var så tæt på det korrekte polpunkt som 60 m.

På en ny ekspedition i 1918–20 var Helmer Hanssen kaptajn på skibet Maud, som igen med Roald Amundsen i spidsen undersøgte Nordvestpassagen. Undervejs blev Amundsen og Hanssens forhold dårligt, og da ekspeditionen nåede Nome i Alaska blev Hanssen sammen med flere andre besætningsmedlemmer afskediget. Hanssen måtte tage arbejde i Nome for at få råd til at rejse hjem igen.

Det blev dog ikke den sidste polarekspedition, Helmer Hanssen deltog i. I 1924 var han hundefører på en engelsk ekspedition til Svalbard, og senere krydsede han Nordaustlandet, den næststørste af øerne i Svalbard. Han var senere på en tysk ekspedition til Svalbard og Grønland. Da han omsider slog sig til ro i hjemlandet, ernærede han sig som skibskontrollør i Tromsø, til han blev pensioneret i 1940. 

For sine bedrifter modtog han flere norske hædersbevisninger. Han blev ridder af Sankt Olavs Orden i 1906 og modtog Fram-medaljen og Sydpolsmedaljen.

Eksterne henvisninger 
 Lille beskrivelse 
 Helmer Hanssens egen beretning 

Polarforskere fra Norge
Opdagelsesrejsende fra Norge
Hundeslædeførere