kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sigrið av Skarði

Sigrið av Skarði Joensen (født 12. maj 1908 i Klaksvík, død 3. juli 1975 i Tórshavn) var en færøsk journalist, lærer og feminist.

Sigrið blev født i Fagralíð i Klaksvík på Færøerne i 1908, som datter af Súsanna Kathrina Jacobsen (1876–1978) og Símun av Skarði (1872–1942). De var begge på den tid lærere ved den midlertidige folkehøjskole på Færøerne, som dengang lå ved Fagralíð i Klaksvík. Folkehøjskolen flyttede i 1909 til hovedstaden Tórshavn, hvor den blev til Føroya Fólkaháskúli, og familien flyttede med.

Efter at have taget studentereksamen i Danmark i 1927, begyndte Sigrið av Skarði at studere historie og engelsk ved Københavns Universitet. Hun afbrød disse studier, men begyndte alligevel at undervise i disse emner i 1941. Tidligt begyndte hun at engagere sig indenfor journalistikken. I avisen Føroya Socialdemokratur skrev hun i 1929 en artikel om anarkisterne Sacco og Vanzetti som blev henrettet i USA i 1927. Hun engagerede sig også i den færøske sprogstrid, og skrev en artikel om sagen i 1938. Sprogstriden afsluttedes kort tid efter i det færøske sprogs favør.

Hun giftede sig med politikeren Sigurð Joensen (1911–1993) i 1938, og fik med ham børnene Elspa (1939), Lív (1942), Búgvi (1945), Turið (1946), Sjúrður (1947), Bergljót (1950) og Inga Rósa (1953). Under Anden Verdenskrig blev kontakten mellem det tysk-besatte Danmark og britisk-besatte Færøerne afbrudt. Mange færinger (for det meste unge studenter) kom dermed ikke tilbage til hjemlandet, og måtte forblive i Danmark resten af krigen, selv om deres studier kunne være afsluttet. Sigrið og ægtemanden Sigurð var aktive i Føroyingafelagið (en forening for færinger i København), samt den færøske studenterforening. Fra 1941 til 1946 udkom den færøsksprogede avis Búgvin, som Sigrið skrev historiske og dagsaktuelle artikler for. Til tider var hun også oversætter, og oversatte bl.a. Sigert Paturssons beretninger fra en rejse til Sibirien i 1901.

Familien flyttet til Færøerne i 1948, og Sigrið av Skarði Joensen etablerede sit forlag Ungu Føroyar. Hun var med til at stifte kvindeforeningen Kvinnufelagið, som byggede videre på Helena Paturssons ideer. Sigrið var også redaktør i Kvinnutíðindi frem til 1959. I 1950-erne arrangerede Sigrið kurser for jævnaldrende kvinder i litteratur og sprog. Hun underviste i latin på ungdomsskolen i Tórshavn, og en sangskole blev oprettet på hendes initiativ og interesse for færøsk folkedans og -sang. Ægtemanden Sigurð Joensen var politiker for Tjóðveldisflokkurin, og sad flere perioder i Tórshavn bystyre og Lagtinget. Sigrið prøvede også at blive valgt til lagtinget, men forgæves. Hun sad derimod flere år i ungdomsrådet.

Eksterne henvisninger 
 Sigrið av Skarði Joensen i Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Journalister fra Færøerne
Redaktører fra Færøerne
Politikere fra Tjóðveldi
Personer fra Klaksvik
Lærere fra Færøerne
Efterkommere af Simun av Skardi
Feminister fra Færøerne
Jóhannes av Skarði

Jóhannes av Skarði (født 7. april 1911 i Torshavn, død 24. januar 1999), var en færøsk lingvist og faglitterær forfatter.

Jóhannes var søn af folkeoplyserne og højskolepionererne Símun av Skarði og Sanna Jacobsen og bror til feministen og journalisten Sigrið av Skarði. Den 18 juni 1945 giftede han sig med Paulina Berg. Sammen fik de børnene Símun (1945), Hans Jákup (1946), Sanna (1949) og Aleksandra (1955).

av Skarði er mest kendt for udgivelsen af den dansk-færøske ordbog (1967)
samt den engelsk-færøske (1984), for hvilken han fik Færøernes litteraturpris samme år.

Bibliografi 
 1967 - Donsk-Føroysk Orðabók
 1980 - Jólafundurin 1888
 1984 - Ensk-Føroysk Orðabók

Referencer

Eksterne henvisniger 
 Bokasolan.fo - Jóhannes av Skarði  (biografi på færøsk)

Lingvister fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Færøerne
Efterkommere af Simun av Skardi
Personer fra Thorshavn
Albert Næser

Jacob Claus Andreas Carl Albert Næser (født 10. september 1841 i København, død 25. marts 1913 sammesteds) var en dansk grosserer, kaptajn og etatsråd.  

Næser var søn af kaptajn i Søetaten August Næser og Wincentine f. Schønberg. Han blev handelsuddannet og fik ansættelse som prokurist hos sin svoger, grosserer August Liebmann. Han deltog i den 2. Slesvigske Krig i 1864, hvor han udmærkede sig som officer, særligt under Stormen 18. april. 

Ved sin hjemkomst var Næser en respekteret militærmand, som ofte var omtalt i pressen som usædvanlig heltemodig. Han gjorde indtog i det københavnske selskabsliv og giftede sig i 1873 med Hedevig Carla f. Berling, datter af avisudgiver Carl Berling. Ved dette ægtskab blev han medejer af Berlingske Tidende og tilegnede sig derved en større formue. Han ejede bl.a. Lindencrones Palæ, hvor han i flere år samlede det københavnske bourgeoisi. Nok overtog Næser sin svogers forretning, men hans sociale status var dog væsentligst betinget af hans officerskarriere og hans giftermål. Han blev siden udnævnt kaptajn og etatsråd.    

Næser var en kendt skikkelse i de københavnske gader, hvor han til sin død spadserede gennem Strøget med sin nystrøgne silkehat. Han levede sine sidste år en tilbagetrukket tilværelse, bl.a. i sin sommervilla i Ordrup. Han døde 25. marts 1913 efter længere tids svagelighed. Han fik to sønner, præsten Carl Næser og lægen Vincent Næser med sin hustru.

Kilder 
 Berlingske Tidende 26. marts 1913

Referencer 

Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Grosserere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Etatsråder fra Danmark
Officerer fra Danmark
Medlemmer af Komiteen til Raadhusets kunstneriske Udsmykning
Smash Up

Smash Up er et kortspil for 2-4 spillere. Spillet, der udkom i 2012, er designet af Paul Peterson.

Spillets idé er at hver spiller har to fraktioner (en slags gruppering), hver med deres evner, og at spillerne sammen skal overvinde en række baser. Hver fraktion består af 20 kort, fordelt mellem actions og minions, og hver spiller blander sine 40 kort sammen. Minions har hver især en styrke, og spilles på de enkelte basekort, mens actions findes i flere forskellige varianter - nogle spilles på baser, andre på minions, mens atter andre blot spilles. Hver base har anført en styrke og en særlig evne, og når den samlede styrke af de minions, der er spillet på basen, er større end basens styrke, er basen overvundet, og der uddeles point for den, hvorefter der kommer en ny base i spil.

Man vinder ved at have flest point i slutningen af den runde, hvor den første kommer på eller over 15 point.

Udvidelser 
Der er (pr. 27. januar 2018) udkommet 12 spil og 2 enkelte fraktioner, All-stars og Sheeps. Grundspillet samt 11 udvidelser. Udvidelserne er også spilbare uden grundspillet, så længe man kan lave mindst 2 decks af hver 2 fraktioner, da hver udvidelse indeholder fraktioner, baser og pointbrikker. Én enkelt udvidelse ("The Big Geeky Box") indeholder kun én faktion (samt to baser), men desuden en stor kasse.

Hver udvidelse introducerer nye mekanikker og måder at spille spillet på.

Fraktioner

Smash Up - Grundspillet 
 Aliens
 Dinosaurs
 Ninjas
 Pirates
 Robots
 Tricksters
 Wizards
 Zombies

Smash Up - Awesome Level 9000 
 Bear Cavalry
 Ghosts
 Killer Plants
 Steampunks

Smash Up - Obligatory Cthulhu Set 
 Elder Things
 Innsmouth
 Cthulhu Cultists
 Miskatonic University

Smash Up - Science Fiction Double Feature 
 Cyborg Apes
 Shapeshifters
 Super Spies
 Time Travelers

Smash Up - The Big Geeky Box 
 Geeks

Smash Up - Monster Smash 
 Giant Ants
 Mad Scientists
 Vampires
 Werewolves

Smash Up - Pretty Pretty Smash Up 
 Fairies
 Kitty Cats
 Mythic Horses
 Princesses

Smash Up - Munchkin 
 Clerics
 Dwarves
 Elves
 Halflings
 Mages
 Orcs
 Thieves
 Warriors

Smash Up - It's Your Fault! 
 Dragons
 Mythic Greeks
 Sharks
 Tornadoes
 Superheroes

Smash Up - Cease and Desist 
 Astro Knights
 Changerbots
 Ignobles
 Star Roamers

Smash Up - What Were We Thinking? 
 Explorers
 Grandmas
 Rock Stars
 Teddy Bears

All Stars Event Kit (enkeltstående fraktion) 
 Smash Up All Stars

Smash Up - Big In Japan 
 Kaiju
 Mystical Girls
 Mega Troopers
 Itty Critters

Sheep (enkeltstående fraktion) 
 Sheep

Kilder

Eksterne links 
Smash Up på BoardGameGeek

Kortspil
Koturne

Koturne (gr. κόθορνος) er
en snørestøvle af læder der omslutter hele foden.

En sådan, der var udstyret med en
meget tyk korksål, anvendtes (efter sigende
indført af Aischylos) af de tragiske
skuespillere for at gøre dem højere, mere imponerende.

Senere brugtes ordet så i billedlig betydning til at
betegne den tragiske eller høje stil, "at være på koturnen".

Kilde 
  side 566 af professor Claudius Wilkens (Cl. Wilkens, 1844-1929)

Eksterne henvisninger 
 'Koturne' i Ordbog over det danske Sprog og 'koturne' i Den Danske Ordbog
  Se Wiktionarys definition på ordet Kothurn (de)

Note

Støvler
Grækenland i antikken
Teater
Festgræs

Festgræs (Hierochloë odorata) er en 25-60 centimeter høj, flerårig plante i græs-familien. Arten er udbredt i Nordvest-, Central- og Østeuropa til Vestsibirien samt i Island, Grønland og det nordøstlige Nordamerika. I Danmark er den temmelig sjælden på fugtige enge og langs bredden af søer og vandløb på kalkrig bund. Festgræs blomstrer i april og maj med 3-blomstrede småaks med gennemskinnelige yderavner, der ofte er violet anløbne. Den kan optræde i store bestande på grund af vegetativ formering ved sin krybende jordstængel.

Vellugt 
Festgræs er vellugtende og blev tidligere strøet ved kirkedøren på højtidsdage, så dens duft kunne sprede sig.

Kilder og eksterne henvisninger 

 M. Skytte Christiansen: Græsser i farver. Politikens Forlag. København 1977. .
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Græs-familien
Heckler & Koch P30

Heckler & Koch P30 er en halvautomatisk pistol. P30 er en videreudvikling af teknologien fra de halvautomatiske pistoler Heckler & Koch P2000 og Heckler & Koch USP fra den tyske producent Heckler & Koch (H & K). Tidlige prototyper af P30 blev omtalt som P3000.

Brugere 
 Det tyske Toldvæsenet
 Bundespolizei og Statspolitiet i Hessen
 Politiet i Norge
 Sikkerhedspolitiet og Nationalgarden
 Politiet i Zürich

Eksterne henvisninger og referencer 
Heckler & Koch om P30 (Engelsk)
Heckler & Koch om P30L (Engelsk)

Pistoler
Våben fra Tyskland
Sigert Patursson

Sigert O. Patursson (født 15. oktober 1869 i Kirkjubøur, død 17. september 1931) var en færøsk eventyrer.

Han var søn af kongsbonden Poul Peder Pedersen (kaldet Páll Patursson) og Ellen Cathrine (født Djonesen). Hans søskende Helena, Jóannes, Sverri, Gazet og Petur blev alle fremtrædne skikkelser i det færøske samfund. Søskendeflokken fik som små hjemmeundervisning af Joen Hans Jakob Petersen, bror til Fríðrikur Petersen.

I 1889, tyve år gammel, drog Sigert Patursson til det vestlige Sibirien og Karahavet. Rejsen varede i seks år, og da han vendte tilbage til Færøerne, skrev han Sibirien i vore dage. Værket udkom i 12 hæfter i perioden 1900–1901, og blev samlet i en bog med samme navn i 1901. Bogen omhandler foruden selve rejsen, også kulturhistoriske observationer. Blandt andet skildrede han et lokalt bondebryllup. En færøsk oversættelse ved Sigrið av Skarði blev udgivet i 1994. Patursson besøgte endvidere en række andre lande, heriblandt Mongoliet og Egypten, hvilket var særdeles usædvanlig for en færing på den tid.

Sigert Patursson skrev også flere skrifter til støtte for færøsk selvstyre. Han tog også til orde for at selvstændiggøre og variere Færøernes økonomi, og så for sig blandt andet skovplantning, tangeksport, kulminedrift, tekstilfabrikker, uldspinderier og vandkraft. Patursson blev meget latterliggjort i samtiden for disse tankerd, blandt andet under avisoverskrifter som "Er manden rigtig klog?", men høstede også ros.

Referencer

Litteratur 
 Patursson, Sigert: Sibirien i vore dage (1901). Færøsk oversættelse: Á ferð í Sibiriu (1994). Russisk oversættelse: От Фарер до Сибири (Dvs. "Fra Færøerne til Sibirien") (2019).
 Sigurðardóttir, Turið: Sigert (1994), biografi.

Personer fra Strømø
Forfattere fra Færøerne
Opdagelsesrejsende
Turið Sigurðardóttir

Turið Sigurðardóttir (født 12. august 1946) er en færøsk litteraturhistoriker og sprogforsker, folkeoplyser, forfatter og oversætter, hvis speciale er Færøernes litteraturhistorie. Hun bor i Tórshavn og underviser på Færøernes Universitet.

Biografi 
Sigurðardóttir er født i København som datter af Sigrið av Skarði, feministisk journalist og akademiker, og politikeren og advokaten Sigurð Joensen. Hun tog kandidateksamen i islandsk sprog og litteratur fra Islands Universitet i Reykjavik og har desuden en magistergrad i litteraturvidenskab fra Københavns Universitet. Hun er moster til digteren og skuespilleren Sigri Mitra Gaïni og socialantropologen Firouz Gaïni.

Ved Færøernes Universitet underviser hun i littertatur og oversættelse og forsker i Færøernes litteraturhistorie, herunder børnelitteratur og poesi. Hun sidder i Færøsk Sprognævn og er medlem af juryen for Nordisk Råds litteraturpris. Fra 1989 til 1991 har hun formand for Færøernes Forfatterforening. Sigurðardóttir har udgivet bøger og artikler om færøske forfattere og litteraturhistorie, såvel som lærebøger i islandsk. Hun er medredaktør for en norsk antologi om færøske noveller. Hun har desuden oversat en lang række forfattere til færøsk fra islandsk, svensk og engelsk, heriblandt værker af Halldór Laxness og Astrid Lindgren. En af hendes mest omfattende udgivelser er hendes morfar forfatteren Símun av Skarðis værker i syv bind.

Hæder 
I 2013 blev Turið Sigurðardóttir tildelt Mentanarvirðisløn M. A. Jacobsens for faglitteratur.

Udvalgte værker 
 2011: (i samarbejde med Malan Marnersdóttir) Føroysk bókmentasøga (Færøernes litteraturhistorie), bd. I, 689 sider, NÁM, Tórshavn
 2004: Bókmentasøgur. Greinasavn, Føroya Fróðskaparfelag (artikler om færøsk litteratur)
 1998: Hugtøk í bókmentafrøði, Sprotin
 1994: Sigert, Ungu Føroyar (biografi om Sigert Patursson)
 1987: Lærið íslendskt 1. Mállæra, Føroya Skúlabókagrunnur (islandsk lærebog og grammatik)
 1987: Lærið íslendskt 2. Tekstir og orðasavn, Føroya Skúlabókagrunnur (lærebog i islandsk med grammatik og ordliste)
 1987: Lærið íslendskt Ljóðband, Føroya Skúlabókagrunnur, (lærebog i islandsk, lydbig)

Oversættelser 
 2009 Astrid Lindgren: "Pippi finnur ein spunk";
 2005 Astrid Lindgren: "Pippi Langsokkur á Kurrikurriduttoynni";
 2005 Halldór Laxness: "Salka Valka";
 2000 Amy Tan: "Eydnufelagið";
 2000 Astrid Lindgren: "Pippi heldur føðingardag";
 1999 Astrid Lindgren: "Pippi Langsokkur í Suðurhøvum";
 1997 Astrid Lindgren: "Kennir tú Pippi Langsokk?";
 1996 Maria Gripe: "Hugo og Josefina";
 1996 Maria Gripe: "Hugo";
 1995 Maria Gripe: "Josefina";
 1995 Astrid Lindgren: "Pippi fer um borð";
 1992 Þorgils Gjallandi: "Leidd í kirkju";
 1992 Gestur Pálsson: "Úr Trúlovanartíðini";

Referencer 

Litteraturhistorikere fra Færøerne
Oversættere fra Danmark
Personer fra Thorshavn
Efterkommere af Simun av Skardi
Firouz Gaïni

Firouz Gaïni (født 1972) er en færøsk socialantropolog og professor ved Færøernes Universitet.

Han har færøsk mor og iransk far, og voksede op i Norge og på Færøerne. Firouz Gaïni er bror til digteren og skuespilleren Sigri Mitra Gaïni, dattersøn af politikeren Sigurð Joensen og journalisten og feministen Sigrið av Skarði samt oldebarn af højskolerektoren og folkeoplyseren Símun av Skarði.

Gaïni er cand.mag. i socialantropologi fra Universitetet i Oslo fra 1996 og cand.scient.anth. i antropologi fra Københavns Universitet fra 1999; han tog doktorgrad i socialantropologi ved Fróðskaparsetur Føroya i 2007. Han har gjort feltarbejde i det sydlige Frankrig og på Færøerne, og særlig forsket i børne- og ungdomskultur, kulturel identitet, fritidsaktiviteter, uddannelse og maskulinitet. Gaïni var forsker ved Fróðskaparsetur Føroya 2001–2007, lærer i samfundsfag ved Føroya Studentaskúli og HF-skeið 2007–2008 og timelærer ved Føroya Læraraskúli 2006–2011. I 2011 blev han lektor i antropologi og samfundskunskab ved Fróðskaparsetur Føroya. Fra 2012-15 er han post.doc. stipendiat ved Norsk senter for barneforskning ved NTNU.

Gaïni var formand for Føroya Fróðskaparfelag 2010–2012 og formand for Amnesty Internationals afdeling på Færøerne 2007–2009.

Bibliografi

Eksterne henvisninger 

 
 

Videnskabsfolk fra Færøerne
Antropologer fra Danmark
Efterkommere af Simun av Skardi
Sachsen-Hildburghausen

Sachsen-Hildburghausen var et ernestinsk hertugdømme og en stat, først i Det tysk-romerske Rige og senere i Det tyske forbund. Hertugdømmet lå i det nuværende Thüringen. Sachsen-Hildburghausen eksisterede i 1680–1826.

Ved et mageskifte i 1826 blev Sachsen-Hildburghausen delt mellem Sachsen-Meiningen og Sachsen-Coburg-Gotha. 

Som kompensation blev hertug Frederik (1763–1834) hertug af Sachsen-Altenburg.

Hertuger 
 Ernst af Sachsen-Hildburghausen, hertug 1680–1715,  gift 1680 i Arolsen med Sophia Henriette af Waldeck (1662–1702), en datter af feltmarskal Georg Frederik af Waldeck-Eisenberg.

 Ernst Frederik 1. af Sachsen-Hildburghausen, hertug 1715–1724, gift 1704 med Sophia Albertine af Erbach-Erbach (1683–1742). Sophia var regentinde i  1724–1728. 

 Ernst Frederik 2. af Sachsen-Hildburghausen, hertug 1724–1745, gift 1704 på Fürstenau Slot ved Mümling og Michelstadt med Caroline af Erbach-Fürstenau (1700–1758). Caroline var regentinde i  1745–1748.

 Ernst Frederik 3. af Sachsen-Hildburghausen, hertug 1745–1780, gift 1749 på Hirschholm Slot med Louise af Danmark (1726–1756). Hun var søster til Frederik 5. og datter af Christian 6.. Derefter gift på Christiansborg Slot med Christiane Sophie Charlotte Sophie (1733-1757), der var brordatter af Sophie Magdalene af Danmark-Norge og datter af markgreve Frederik Christian af Brandenburg-Bayreuth. Ernst Frederik var kommandant (titulær guvernør) over København i 1758–1763.

 Frederik af Sachsen-Altenburg, hertug af Sachsen-Hildburghausen i 1780–1826 og af Sachsen-Altenburg  i 1826–1834. Hertug Frederik var gift med Charlotte av Mecklenburg-Strelitz, datter af Karl 2. af Mecklenburg-Strelitz.

Medlemmer af hertugslægten 
 Prins Ludvig Frederik af Sachsen-Hildburghausen (1710–1759), gift 1749 med Christiane Luise af Plön (1713–1778), en datter af hertugen af Nordborg, (Søbygård på Ærø) og Plön (Joachim Frederik af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Plön).

 Charlotte af Sachsen-Hildburghausen (1787–1847), gift med naturforskeren, prins Paul af Württemberg (1785–1852), farmor til kong Wilhelm 2. af Württemberg. Prinsesse Charlotte blev også mor til Pauline af Württemberg (1810-1856, der blev hertug Vilhelm 1. af Nassaus anden gemalinde.

 Therese af Sachsen-Hildburghausen (1792–1854), dronning af Bayern (1825–1848), gift med kong Ludvig 1. af Bayern.

 Luise af Sachsen-Hildburghausen (1794–1825), der blev prins (senere hertug) Vilhelm 1. af Nassaus første gemalinde.

Thüringens historie
Tidligere tyske stater
Ernestinske hertugdømmer
Stater under Det tysk-romerske Rige
Medlemsstater af Rhinforbundet
Stater i Det Tyske Forbund
Casey Neistat

Casey Owen Neistat (født 25. marts 1981 i New London, Connecticut) er en amerikansk filminstruktør, producer, iværksætter og kendt for sine populære videoer og vlogs på YouTube. Casey Neistat har stiftet det sociale medie Beme (udtales Beam), som blev lanceret i juli 2015. Casey Neistat er gift med Candice Pool (g. 2013). Casey Neistat har tre børn, Owen Neistat, Francine Neistat og Georgie Neistat. Det kom frem 28. november 2016, at Casey har solgt sit sociale medie Beme til mediekoncernen CNN. Handlen er vurderet til $25 millioner, af folk der havde indsigt i handlen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 
 
 Beme handlen på The Wall Street Jounal 

Personer fra Connecticut
Filminstruktører fra USA
Iværksættere fra USA
YouTubere fra USA
Færøsk Sprognævn

Málráðið (dansk: Sprogrådet), før 2012 Føroyska málnevndin (dansk: Færøsk Sprognævn), blev stiftet i april 1985, og har som mål at styrke og videreudvikle det færøske sprog og rådgive det færøske landsstyre i sproglige spørgsmål. Sprognævnet har blandt andet som opgave at fastsætte skrivemåden for nye ord som kommer ind i sproget og at tilse, at det offentlige bruger sproget på tilfredsstillende måde. Sprognævnet er underlagt det færøske kulturministerium.

Rådet er med i Nordens Sprogråd, der er en del af Nordisk råd.

Opgaver 
I følge nævnets formålsparagraf (§2), er dette nævnets fastsatte opgaver:
 At samle og lagre nye færøske ord, og hjælpe til med at vælge og skabe nye ord. Nævnet skal også være observant for at finde sproglige fejl som bliver begået, og da forsøge at hindre, at fejlene bliver udbredt yderligere.
 At samarbejde med sprognævn i foreninger og institutioner, og støtte dem så meget som muligt i deres arbejde.
 At svare på spørgsmål relaterede til sprog for institutioner og private, og eftertrykkelig samarbejde med institutioner og media som har en betydelig indvirkning på sproget, såsom som statslige administration, skoler, aviser, radio og fjernsyn. 
 At svare på spørgsmål om egennavne, stednavne og andre navne. Spørgsmål og svar vil blive lagret i nævnets arkiv.
 At samarbejde med andre sprogråd/-nævn og lignende institutioner i andre nordiske land, og sende repræsentanter til deres møder.

Medlemmer 
Perioden for den nuværende Sprogråd begyndte 1. januar 2013, og afsluttes 31. december 2016. Der er 11 medlemmer af rådet. 
Medlemmer:

 Zakaris Svabo Hansen, adjunkt, Tórshavn, formand, udpeget af Móðurmálslærarafelag Føroya (færøsklærernes forening)
 Katrin Næs, gymnasielærer, Hvannasund, næstforkvinde, udpeget af kulturministeren
 Hjalmar P. Petersen, lektor, Sandavág, udpeget af Færøernes Universitet
 Marna Jacobsen, Sørvagur, udpeget af Færøernes lærerforening og Ligestillingsnævnet 	
 Kári Leivsson, Hoyvík, udpeget af Rithøvundafelag Føroya (forfatterforeningen)
 Sólvá Jónsdóttir,  konsulent, Hósvík, udpeget af Námi	
 Anfinnur Johansen, lektor, Hoyvík, udpeget af Navnenævnet	
 Hanna Simonsen, fuldmægtig, Tórshavn, udpeget af Kommunusamskipan Føroya (kommunernes organisation)
 Eivind Weyhe, lektor emeritus, Valdur udpeget af Stednavnsnævnet
 Randi Meitil, gymnasielærer, Tórshavn udpeget af Málfelagnum (Sprogforeningen)
 Jonhard Mikkelsen, námslektari, Vestmanna, udpeget af kulturministeren

Udgivelser 
Bogudgivelser fra Føroyska málnevndin:

Jóhan Hendrik W. Poulsen: Nøkur teldorð (1985, 1990) 
Jóhan Hendrik W. Poulsen: Fólkanøvn: Úrval til leiðbeiningar (1989) 
Jeffrei Henriksen: Mál- og bókmentaorðalisti (2003)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Málrað  

Færøsk sprog
Sprognævn
Nordens Sprogråd

Ekspertgruppen Nordens Sprogråd (ENS) er siden 2009 en ekspertgruppe under Nordisk Ministerråd med den opgave at realisere aftalerne i Helsingforsaftalen fra 1962 og senere aftaler, samt fokusere på sproglig rådgivning, særlig med hensyn til en stærk sprogforståelse hos børn og unge. Rådet består af 10 medlemmer, en fra hver af Danmark, Island, Norge, Sverige, Færøerne, Grønland og Åland, samt to fra Finland (en svensksproget og en finsksproget) og en fra Sametinget.7
Nordens Sprogråd blev oprettet efter nedlæggelsen af Nordisk Sprogråd, der siden 1997 havde som opgave at videreføre det nordiske sprogsamarbejde, der blev koordineret af Nordisk Sprogsekretariat 1978-1996.

Nordens Sprogråd har som opgave at varetage det nordiske sprogsamarbejde med de nordiske sprognævn som centrale partnere. Det skal endvidere arbejde for at styrke nordisk sprogforståelse og sprogbeherskelse, samt kendskabet til Nordens sprog. Rådet skal fremme en demokratisk sprogpolitik og styrke de nordiske sprogs stilling i og uden for Norden. Rådet er forpligtet til at tage udgangspunkt i Nordisk Ministerråds prioriteringer, men kan også tage selvstændige initiativer. Rådet har bl.a. støttet en omfattende undersøgelse af nordisk nabosprogsforståelse og en kortlægning af importen af engelske ord inden for Norden, og arbejdet for at nå frem til en fælles nordisk sprogdeklaration.

Rådet administrerer Nordplusmidlerne til fremme af forskning og undervisning og udgivelser inden for rådets område og har et formelt ansvar for de nordiske lektorer ved udenlandske universiteter.

Referencer 

Sprognævn
Nordisk Råd