kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Michael L. Rothschild

Michael L. Rothschild (født 1953) er uddannet fra Harvard University, hvor han tog eksamen i både jura og økonomi. Han er bosat nær San Francisco, hvor han driver "The Cambridge Meridian Group", en virksomhed, som er specialiseret i konkurrenceplanlægning for organisationer, der er inde i hurtig, teknologisk udvikling. Desuden har han firmaet "Maxager Technology", som omsætter idéerne fra "Bionomics" til erhvervsmæssig praksis via patenteret teknologi.

Baggrund 
Allerede under sit første arbejde som forretningskonsulent blev Rothschild slået af forskellen mellem de økonomiske teorier og den virkelighed, han oplevede i virksomhederne. I den virkelige verden følger udviklingen kaotiske mønstre, hvor selvorganisering ser ud til at have en meget central rolle. Den økonomiske virkelighed svarer efter hans opfattelse mere til levende organismers udvikling, end til maskiners arbejdsmåde. Virksomheder tilpasser sig, har stofskifte, vokser, lærer – eller dør.

Bionomics 
I bogen Bionomics bliver denne tankegang konkretiseret, og Rothschild argumenterer for, at kapitalismen (fri markedsøkonomi) slet ikke er en -isme, men snarere et naturligt opstået fænomen. Sådan har det menneskelige samfund organiseret sig spontant, for at det kan overleve i en verden, hvor ressourcerne er begrænsede. Ingen planlagde kapitalismen, og ligesom livet selv er den ikke nogen nødvendighed. Den indtraf bare og fortsætter med at udvikle sig.

Kapitalismens fremtid 
Virksomheders evne til at lære er økonomiens svar på den biologiske evolution. Det er kerneelementet i Rothschilds tanker om "bionomi" (læs: biologisk økonomi). Den væsentligste forskel mellem biologi og økonomi er ifølge ham tempoet i udviklingen. De økonomiske processer foregår millioner af gange hurtigere end de biologiske.

Virksomhedernes evne til at lære og tilpasse sig hænger nøje sammen med en enestående, menneskelig kunnen: det at bruge "kodet information", altså symboler for informationer, f.eks. skriftsprog, arbejdstegninger, kort osv. På den baggrund forudsiger han, at varepriserne vil falde drastisk og vedvarende. Historisk set har denne udvikling ganske vist været skjult af inflation, men i fremtiden vil de faldende priser slå igennem.

Litteratur 
 Michael L. Rothschild: Bionomics, 1. udgave 1990

Eksterne links 
 Maxager.com
 Foto af Rothschild 

Økonomer fra USA
Michael L.
Bodhrán

Bodhrán'en er en irsk tromme oftest med en diameter mellem 14 og 18 tommer og en dybde mellem 3,5 og 8 tommer, men der findes også bodhráin i både større og mindre format. Der er et skind fastsat på den ene side, oftest et gedeskind selvom nogle nyere trommer bliver lavet med syntetisk skind eller skind fra andre dyr som f.eks. fra kænguruer og hjorte. Den anden side er åben så en hånd (typisk den venstre, for højrehåndede) kan blive placeret mod skindet på indersiden af trommen for at kontrollere tonelejet og klangen. Den anslås med en mindre trækølle eller med hånden, og den anvendes i den irske dansemusik med de karakteristiske jigs og reels. De fleste moderne bodhráin bruger mekaniske stemmesystemer der ligner dem der er brugt på trommer i trommesæt.

Percussion
Souvenirs

Souvenirs er en dansk popduo bestående af ægteparret Sofie Bonde (sang, guitar) og Nils Torp (bas, keyboards, guitar, violin, cello, trækharmonika, vokal m.m.). Gruppen blev dannet i Hjeds ved Suldrup i 1993. Musikken skrives af Torp i samarbejde med Johnny Voss. De er kendt for numre som "Han tog et nattog", "Jeg troed' du var hos Michael" og "Jeg hader Susanne".

Gruppens debutalbum, Souvenirs, udkom i 1994, og i 1996 udkom det andet album; Sommerfugle.

I 1997 lavede de sangen "Hannibal og Jerry" til familiefilmen af samme navn.

Gruppens tredje album, Villa Danmark, udkom i 1998, og det fik tre ud af seks stjerner i musikmagasinet GAFFA.

I 2000 udgav de et opsamlingsalbum, der fik fire ud af seks stjerner i GAFFA. Året efter udkom Ude på landet, der fik fire ud af seks stjerner i GAFFA.

Efterfølgeren, Cirkus, udkom i 2004. Dette album fik tre ud af seks stjerner i GAFFA. Det samme gjorde Rækkehuse på Mars fra 2008. Det gik bedre for Hinterland fra 2010, som fik fire ud af seks stjerner i samme musikmagasin.

Souvenirs har modtaget to priser ved  Danish Music Awards; i 1997 modtog sangen "Jeg troed' du var hos Michael" prisien "Årets Danske Hit" og Cirkus modtog "Årets Dansktop Udgivelse" i 2005.

Diskografi 
Studiealbums
 1994 – Souvenirs
 1996 – Sommerfugl
 1998 – Villa Danmark
 2001 – Ude på landet
 2004 – Cirkus
 2008 – Rækkehuse på Mars
 2010 – Hinterland
 2016 - Tangopartner

Opsamlingsalbum
 2000 – De bedste souvenirs''

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Popgrupper fra Danmark
Musikgrupper fra 1993
Calayan-rikse

Calayan-riksen (Gallirallus calayanensis) er en vandhøne i tranefugle-ordenen. 

Den flyveløse fugl er endemisk for den filippinske ø Calayan. Arten blev første gang opdaget af Carmela Española i maj 2004 og opdagelsen blev offentliggjort den 16. august 2004. Den lokale befolkning var dog klar over fuglens eksistens og den var kendt under det lokale navn piding.

Denne rikse er en af 20 flyveløse riksearter. Forskerne anslår, at den samlede bestand er omkring 200 par.

Tranefugle
Andy Anderbilt

Andy Anderbilt (på engelsk: John D. Rockerduck) er en tegneseriefigur i Disneys Anders And-univers. Figuren er skabt af Carl Barks, der kun brugte ham en gang, men udover enkelte andre historier er han stort set ikke benyttet i amerikanske historier.

Andy Anderbilt har derimod været benyttet flittigt af særligt de italienske tegnere som ærkerival til Joakim von And, og har været en flittig gæst i de danske Jumbobøger. Han er søn af Howard Anderbilt og dennes kone, og det er fra forældrene, at han har arvet sin formue i modsætning til Joakim von And, som selv har arbejdet sig til formuen.

Andy Anderbilt har kæmpet utallige gange mod Joakim von And om at være verdens rigeste and, en position han gang på gang har måtte se overgå til Joakim von And. Også Guld-Iver Flintesten siges at være rigere end Andy Anderbilt.

Navnet Anderbilt er et ordspil på det velhavende amerikanske familiedynasti Vanderbilt. Han har før navnet Anderbilt blev stadfæstet i Danmark heddet Krøsus And, Andy B. Rappfeller og Andefeller.

Eksterne henvisninger 

 

Anders And-figurer
Fiktive rige personer
Bengalgrib

Bengalgrib (Gyps bengalensis) er en rovfugl udbredt i Syd- og Sydøstasien. Fuglen var tidligere den almindeligste grib i f.eks. Nepal, men er nu stærkt truet.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Khatiwoda, A. 2005. "Gyps bengalensis" (On-line), Animal Diversity Web Hentet 15. maj 2013.
 www.globalraptors.org: Species account: White-rumped Vulture  Global Raptor Information Network 2013
 BirdLife Species Factsheet  Hentet 15. maj 2013.
 www.iucnredlist.org: Gyps bengalensis Internationale rødliste over truede dyrearter. Version 2012.2

Fugle fra Sydasien
Gyps
Pandion

Pandion er en lille slægt af rovfugle med en eller to arter, der er udbredt over næsten hele verden. Pandion er den eneste slægt i familien Pandionidae. Pandion var navnet på en mytisk græsk konge fra Attika.

Arter 
Traditionelt har slægten kun haft et enkelt medlem, fiskeørnen (Pandion haliaëtus), men den australske underart Pandion haliaëtus cristatus bør muligvis opfattes som en selvstændig art, Pandion cristatus.

Karaktertræk 
Fiskeørne har fællestræk både med vestgribbene (Cathartidae) og høgefamilien (Accipitridae). Ligesom vestgribbe mangler fiskeørne bifaner på fjerene og fodens sener er sammenlignelige, mens de ligesom høgefamiliens medlemmer kan frembringe lyde fra stemmeorganet syrinx og har en fjerkædt gumpekirtel.

Specielt for fiskeørne er, at ydertåen er en vendetå og på den måde virker sammen med bagtåen, så to tæer vender bagud, mens to andre vender fremad. Der er desuden skarpe torne på tæernes underside, og tæerne har samme længde. Disse tilpasninger betyder, at fiskeørne bedre kan fastholde fisk.

Noter

Kilder og eksterne henvisninger 
 
 R. Hørring (1875 – 1943). Danmarks Fauna. Fugle III. Maagefugle, Alkefugle og Rovfugle. Gads Forlag/Dansk naturhistorisk Forening 1934. (Copyright udløbet)

Fiskeørne
Dommedag nu

Dommedag nu (originaltitel Apocalypse Now) er en amerikansk film fra 1979 instrueret af Francis Ford Coppola. Filmen handler om Vietnamkrigens gru og bliver generelt anset som en af de bedste (anti-)krigsfilm der nogensinde er lavet. I filmen følges Special Forces kaptajnen Benjamin L. Willards (Martin Sheen) rejse igennem Vietnam. Hans mission i filmen er at finde og eliminere en psykopatisk amerikansk officer (Marlon Brando).  

Filmen bygger til dels på Joseph Conrads roman Mørkets hjerte (Originaltitel Heart of Darkness) fra 1902. Filmens oprindelige spilletid var 153 minutter, men den blev omklippet i 2001 og en masse ekstra scener blev genindsat i filmen, hvis spilletid blev på 202 min. Denne version blev kaldt Apocalypse – Now Redux. Der eksisterer i øvrigt en "Workprint" (produktionens endelige version af ALLE scener der blev filmet så instruktøren kan se hvilke scener der fungerer og hvilke der ikke gør) med en spilletid på 289 min.

Medvirkende 

 Martin Sheen
 Marlon Brando
 Robert Duvall
 Frederic Forrest
 Larry Fishburne
 Dennis Hopper
 Harrison Ford
 Albert Hall
 Sam Bottoms
 Aurore Clement

Eksterne henvisninger 

 

Amerikanske film fra 1979
Dramafilm fra USA
Film instrueret af Francis Ford Coppola
Film fra United Artists
Anti-krigsfilm
De Gyldne Palmer
Krigsfilm fra USA
Fætter Guf

Fætter Guf (Gus Goose) er en figur i Disneys tegneserier. Han er ifølge Don Rosas stamtræ søn af Gunnar Gås og Bella Blisand, barnebarn af Klement Blisand, og dermed nevø til Andrea Blisand (også kaldet Bedstemor And). Pga. forældrenes navne er det sandsynligt, at Fætter Gufs fulde navn er Guf Gås, Guf Blisand, Guf Gås Blisand eller Guf Blisand Gås.

Han optrådte i en enkelt Anders And-kortfilm Cousin Gus instrueret af Jack King hvor han æder Anders ud af huset. I Barks' andeserier, hvor man oftere er ude på Bedstemor Ands gård end i de korte striber, er Fætter Guf bosiddende hos hende, hvor han er ansat som medhjælper på gården, men Fætter Guf beskæftiger sig mest med at æde og drive den af. Hans dovenskab er en legendarisk egenskab.

Eksterne henvisninger 

 

Anders And-figurer
Grøften

Grøften er en kendt restaurant i Tivoli i København. Restauranten åbnede i 1874 under navnet Teatercafeen, men skiftede hurtigt navn i folkemunde til det jævne Grøften. Fremskridtspartiet blev stiftet her i 1972.

Restauranten fik en del omtale, da politikeren Morten Messerschmidt i beruset tilstand angiveligt skulle have hyldet Hitler, heilet og sunget nazistiske sange i 2007. Sagen blev bragt frem af B.T..

Referencer

Eksterne henvisninger 

Restaurant Grøften
Restaurant Grøften på Tivolis hjemmeside 
Grøftens profil på Alt om Københavns hjemmeside 

Værtshuse og spisesteder i København
Tivoli
Alt om København

Alt om København (AoK) var en elektronisk byguide, der udgav mad-, musik- og kunstanmeldelser og dækkede shopping og byliv i København. Sitet blev grundlagt 18. november 1998 af mediekoncernen Schibsted og var dermed en tidlig danske byguide på nettet. Det Berlingske Officin købte sig hurtigt ind i ejerkredsen og endte i slutningen af 2004 med at købe hele selskabet. AoK var desuden en sektion i fredagsudgaven af Berlingske Tidende. Den 1. november 2018 blev sitet lagt ind under Berlingske.dk - men fortsatte dog som AOK.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Alt om København 

Virksomheder i København
Internetportaler fra Danmark
Journalistik
Berlingske Media
Francis Ford Coppola

Francis Ford Coppola (født 7. april 1939 i Detroit, Michigan) er en oscarbelønnet amerikansk filminstruktør, manuskriptforfatter og filmproducent. I 1969 grundlagde han sammen med George Lucas produktionsselskabet American Zoetrope, hvis første film var THX 1138. Coppola har opnået størst berømmelse og anerkendelse for at have instrueret Godfather-trilogien og Dommedag nu.

Coppola-familien er noget af et filmdynasti. Francis' far Carmine var komponist og skrev bl.a. musik til Godfather-filmene. Hans datter Sofia er selv instruktør. Hans søster Talia Shire er skuespiller, kendt fra Rocky-filmene, og desuden er han onkel til Nicolas Cage.

Filmografi

Eksterne henvisninger 

 
 

Filminstruktører fra USA
Filmproducere fra USA
Manuskriptforfattere fra USA
Oscar for bedste instruktør
Oscar for bedste originale manuskript
Oscar for bedste filmatisering
Golden Globe for bedste instruktør
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Geronimo

Geronimo eller Goyathlay ("Han der gaber") 16. juni 1829 – 17. februar 1909) var en berømt høvding for apache-stammen chiricahua. 

Geronimo blev født i et område, der nu svarer til delstaten New Mexico i USA og en del af det nordlige Mexico, men dengang betragtede de oprindelige amerikanere området som deres land. Geronimo voksede op som en respekteret medicinmand og en fuldbåren kriger, der kæmpede mange slag mod mexicanske tropper. Civile bander massakrerede nogle af hans slægtninge i 1858, hvilket skabte et had i Geronimo mod mexicanere resten af hans liv. Det var disse modstandere, der gav ham navnet "Geronimo", som er den spanske form for navnet på kirkefaderen Hieronymus (= Jeronimus).

Geronimo kæmpede mod et voksende antal hærenheder fra både Mexico og USA og blev kendt for sit vovemod og evne til at undslippe tilfangetagelse. Hans krigere skulle blive de sidste af en større enhed, som nægtede at anerkende den amerikanske regering i de vestlige territorier. Den 4. september 1886 afsluttedes en æra, da Geronimo overgav sig til militæret og blev sendt i fangelejr i Florida.

I 1894 blev han flyttet til Oklahoma, hvor han på sine gamle dage blev en berømthed på markeder og lign. Han deltog også i ceremonien, da Theodore Roosevelt blev indsat som præsident i 1905, men fik aldrig tilladelse til at returnere til sin fødeegn – stik mod indgåede aftaler.

Geronimo døde af lungebetændelse i Fort Sill, Oklahoma.

Geronimo byen 

Geronimo er nu en spøgelsesby i Graham County i delstaten Arizona, USA. Den ligger på US 70 (hovedvej 70) mellem Bylas og Fort Thomas vest for Safford. Byen var jernbanestation på Arizona Eastern-jernbanelinjen og er opkaldt efter høvdingen. Byens postkontor åbnede i 1896 og lukkede kort derefter. Tilbage er kun en stor bygning.

Geronimo i populærkulturen 
Geronimo er ofte anvendt som figur i film og tv og er bl.a. blevet portrætteret i følgende film: 
 Geronimo (1939)
 Fort Apache (1948)
 Geronimo (1962)
 Geronimo: En amerikansk legende (1993)

Inden for musikken forekommer Geronimo også. Den danske sanger Aura udgav i 2011 nummeret "Geronimo" på albummet Before the Dinosaurs.

Desuden optræder han som biperson i Western-tegneserien Blueberry, af Chalier og Giraud, hvor han nævnes første gang i album 24 "Mister Blueberry," (1995) og de efterfølgende historier. Album 26 i serien har ham som titelperson. (1999)

Eksterne henvisninger/kilder 

 Hjemmeside for Geronimo hos Indians.org
 Nekrolog i New York Times
 Geronimo 

Apacher
Arthur Miller

Arthur Asher Miller (født 17. oktober 1915, død 10. februar 2005) var en amerikansk forfatter og dramatiker. Han var verdensberømt for skuespil som f.eks. En sælgers død (eng. Death of a Salesman, 1949); opført på Det kongelige Teater i 1950 og Heksejagt (eng. The Crucible, 1953) samt for giftermålet med Marilyn Monroe i 1956. Han døde 89 år gammel i Roxbury, Connecticut.

Filmatiseringer 
 Death of a salesman, 1985, (instr. Volker Schlöndorff)
 The Crucible, 1996, (instr. Nicholas Hytner)
 The Misfits, 1961, (instr. John Huston)

Eksterne henvisninger 

 

Dramatikere fra USA
Forfattere fra USA
Essayister fra USA
Jøder fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Karen Hækkerup

Karen Angelo Hækkerup (født 12. juni 1974 i Hillerød med efternavnet Schmidt) er generalsekretær i UNICEF Danmark og tidligere socialdemokratisk politiker.

Baggrund 
Karen Hækkerup blev født i Hillerød som datter af pensioneret lærer Erik Debois og psykolog Kirsten Angelo Schmidt. Hun blev student fra Odense Katedralskole i 1993. Fra 1994 til 1995 læste hun historie på Odense Universitet. I 1995 begyndte hun også på Københavns Universitet, hvor hun i år 2000 fik sin bachelor i statskundskab. I 1997 blev hun indvalgt i Københavns Borgerrepræsentation som folkeskoleordfører, og fra 1998 til 1999 arbejdede hun som studentermedhjælper på Christiansborg. Hun blev i 2010 cand.scient.pol. fra Københavns Universitet.

Karen Hækkerup blev i år 2000 gift med Ole Hækkerup, der også er medlem af Folketinget. Parret har tre børn. Familien er bosiddende i Dragør på Amager.

Politisk karriere 
Karen Hækkerup blev i 2005 valgt til medlem af Folketinget for Socialdemokratiet i Tårnbykredsen, og efter regeringsskiftet i 2011 blev hun udnævnt til social- og integrationsminister i Helle Thorning-Schmidts regering. Ved regeringsrokaden den 9. august 2013 blev hun i stedet minister for Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri – en post, hun dog kun bestred i fire måneder, før hun den 12. december 2013 overtog hvervet som justitsminister efter Morten Bødskov, der måtte gå af pga. fortielser for Folketingets retsudvalg. Den 10. oktober 2014 meddelte hun, at hun ville gå af for at blive direktør for Landbrug & Fødevarer som afløser for Søren Gade. Karen Hækkerups karrierevej fra politiker til lobbyist, fik efterfølgende Enhedslisten til at stille forslag om en karensperiode, så man fremover kunne undgå en lignende situation. Hun forlod direktørstillingen i Landbrug & Fødevarer 1. oktober 2018.

I 2019 blev Karen Hækkerup generalsekretær i UNICEF Danmark.

Politiske hverv 
 Formand for DSU Odense 1993-1994.
 Medlem af Københavns Borgerrepræsentation 1998-2005.
 Medlem af Hovedstadens Sygehusfællesskabs bestyrelse 2001 -2005.
 Medlem af Folketinget for Københavns Amtskreds fra februar 2005, valgt ind med 7112 personlige stemmer.
 Forbrugerpolitisk ordfører for Socialdemokraterne 2005-2007.
 Retspolitisk ordfører for Socialdemokraterne 23/1 2007.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Overblik over Karen Hækkerups arbejde i Folketinget hvemstemmerhvad.dk
 Elisabet Svane i Fyens Stiftstidende 29. april 2012: "Ministeren, der vil gøre arbejdet færdigt"

Se også 
Hækkerup-familien

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Regeringen Helle Thorning-Schmidt
Socialministre fra Danmark
Integrationsministre fra Danmark
Karen
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Personer fra Hillerød
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 2000-tallet
Politologer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Tidligere medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Socialdemokraterne
Studenter fra Odense Katedralskole
Tornirisk

Tornirisken (Linaria cannabina) er en finke i ordenen spurvefugle. Fuglen yngler i Europa mod øst til det vestlige Sibirien og Aralsøen og mod syd til Lilleasien, det nordlige Afrika og De Kanariske Øer. Tornirisken lever i det åbne land og er vidt udbredt i Danmark. Den er ofte pionerfugl i nytilplantede haver med spredte stedsegrønne buske.

Det er fortrinsvis en trækfugl, der ankommer i marts/april og trækker bort i september/oktober. Tornirisken overvintrer i Vesteuropa og Nordafrika.

Udseende og stemme 
13,5 cm. Det er en lille finke med en forholdsvis lang hale. I sommerdragten har den gamle han rosa pande og bryst, mens ryg og overgump er kastanjebrune. Svingfjer og halefjer er sorte med lyse bræmmer. De lyse kanter danner et hvidt vingefelt på den sammenfoldede vinge. Det nederste af overgumpen og halens dækfjer er hvidgrå. Hunnen mangler oftest de røde farver i sommerdragten og ryggen er mere grålig med flere mørke pletter langs brystets og bugens sider. Næbbet er om sommeren brunt, mens det om vinteren er gråligt.

Sangen, der fremføres i flugten eller fra siddende position, er en kvidren, hvori kaldestemmen "tjitjitjijit" indgår.

Ynglebiologi 
Tornirisken bygger sin rede i en busk eller et træ, og hunnen lægger oftest 5-6 æg. De udruges udelukkende af hunnen, der undertiden fodres af hannen. Hunnen forlader undertiden reden for at fouragere og de to køn færdes da ofte sammen parvis. Æggene klækker efter 13 dages rugning og ungerne passes da yderligere 13 dage, hvor de fodres med opgylpede frø. Hunnen dækker ungerne om natten indtil de er 11 dage gamle.

Føde 
Arten lever især af frø, både modne og umodne, men kan tidligt på sommeren også tage insekter. Den søger føden på jorden, hvor vegetationen er kort eller på frøstandere ligesom bjergirisken. Tornirisken ses derfor ofte på græsmarker, stubmarker eller strandfælleder.

Bestandsudvikling 
Bestanden af tornirisk er gået tilbage i 1900-tallet i det meste af Europa. I Danmark var arten muligvis landets almindeligste fugl i begyndelsen af 1900-tallet, men er nu blevet markant sjældnere. Tilbagegangen i Danmark og resten af Europa sættes i forbindelse med landbrugets større brug af pesticider og et mere intentivt landbrug. I Danmark oplevede arten fremgang i en 15-årig periode fra 1980'erne, hvilket muligvis til dels skyldtes et større antal brakmarker i denne periode. Nu lader arten igen til at være i tilbagegang.

Billeder

Kilder/Eksterne henvisninger 

 DOF's beskrivelse af Tornirisken.

Finker
Europas fugle
Skuldelev 2

Skuldelev 2 er det andet skib, der blev fundet ved Skuldelevspærringen i Roskilde Fjord 1962.

Skuldelev 2 er en krigsmaskine, bygget til høj fart og transport af mange krigere. Med en besætning på 65-70 mand har det hørt til de stormandsskibe, der prises i skjaldekvad og sagaer.

Det var til 1996 det længste vikingeskib, som var fundet, selv om man i den tidlige fase kun turde gætte på længden. Faktisk var det så langt, at man troede, at agterenden var et skib for sig selv, og det fik arbejdsnavnet Skuldelev 4, hvorfor Skuldelev 2 også bliver kaldt Skuldelev 2-4.

Ved udgravningen af Vikingeskibsmuseets museumshavn i 1996 fandt man ni skibe fra vikingetid og tidlig middelalder, heriblandt Roskilde 6, som viste sig at være mere end 36 m og mindst seks meter længere end Skuldelev 2.

Mere indgående studier førte senere til en rimeligt sandsynlig fastlæggelse af længden til 29,6 meter.

Konstruktion:

Analyser af tømmerets årringsmønster viser, at langskibet er bygget af egetræ i Dublinområdet omkring år 1042. Vikingerne kom til Irland i 800-tallet og etablerede flere befæstede baser langs den irske kyst. Baserne udviklede sig til byer, som i dag hører til blandt Irlands største. Her levede vikingerne som købmænd, lejesoldater og skibsbyggere. Skibets lange og smalle form samt enorme sejl gav et stort fartpotentiale. Og med 60 årer havde skibet fremdrift selv uden vind. 

Rekonstruktion:

På vikingeskibsværftet ved Vikingeskibsmuseet i Roskilde blev der 2000-04 bygget en rekonstruktion af Skuldelev 2. Skibet blev søsat den 4. september 2004 og blev døbt "Havhingsten fra Glendalough" af dronning Margrethe II.

Indgående dendrokronologiske studier af kølsvinet fra Skuldelev 2 har afsløret, at egetræet er fældet ved Dublin i Irland i forsommeren 1042. Skibet er repareret gentagne gange med træ fra området omkring det Irske Hav, inden det endte sine dage som et udslidt vikingeskib og blev sænket i Roskilde Fjord ud for Skuldelev i 1070-erne.

De første vragstykker af Skuldelevskibene blev fundet af Roskilde Undersøiske Forskningsgruppe ledet af mag.art. Åge Skjelborg 30. august 1956. Han har skrevet bogen Vand under neglene om fundet. I sommeren 1962 blev Skuldelevskibene udgravet.

I 2007 gennemførte Havhingsten fra Glendalough en forsøgsrejse fra Roskilde, nord om Skotland til Dublin og hjem igen året efter, denne gang syd om England.

I juni 2013 åbnede vandreudstillingen "VIKING" på Nationalmuseet i København, hvor rekonstruktionen af skibet for første gang blev vist. De bevarede dele af skibet blev monteret på et 37 m langt stålskelet som en del af udstillingen. Udstillingen blev fra Nationalmuseet sendt til British Museum i London og så til Museum für Vor und Frühgeschichte i Berlin. Konserveringen af det arkæologiske træmateriale er foretaget af Nationalmuseet i København i en langsom proces med en vandopløselig og stabil voks, PEG-2000, og derefter frysetørring. Arbejdet har været ledet af konservator Kristiane Strætkvern.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 De arkæologiske kilder - Skuldelev 2
 Skuldelev 2/4 

Skuldelev-skibene
Kulturkanonen