kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Italienske ord og vendinger

På dansk vil der i nogle tilfælde blive benyttet ord og vendinger fra italiensk. Dette forekommer oftere på skrift end i tale. Fænomenet er dog på ingen måde så udbredt som brugen af ord og vendinger fra engelsk, men er dog meget almindeligt indenfor særlige områder som mad og musik.

Herunder er samlet en række eksempler:

Finansudtryk 
Bank (banca), en virksomhed, der handler med penge.
Bankerot (banca rotta), bank, der ikke kan betale.
Fallit (fallito), mistet alt.
Giro, overføring af beløb fra en konto til en anden.
Konto (conto), kundes samlede regnskab.
Kredit (credito), gæld.
Risiko (risico), sætte på spil.

Madudtryk 
al dente, Mad er kogt, 'lige til tanden'. Bruges ofte om pasta/ris o.lign., der ikke er kogt ud, hvorved at der stadig er smule hårdhed tilbage i maden.
antipasto, forretter i almindelighed
bruschetta, forret af tørrede brødskiver og tomat
frittata, omelet
frittata al prosciutto, omelet med skinke
frutta, frugt
frutti del mare, (=havets frugter) "alt godt fra havet": fisk, skaldyr, blæksprutte,...
insalata mista, blandet salat
lasagne, madret tilberedt af pastaplader, kødsovs og ostesovs
maccheroni, rørformet pasta; se makaroni
macedonia di frutta, frugtsalat
minestra di verdura, grønsagssuppe
minestrone, suppe med grønsager og makaroni
pastasciutte, makaroniretter
pasta, fællesbetegnelser for madvarer baseret på en slags dej-agtig masse
pastina in brodo, klar suppe med små nudler
patate fritte, friturestegte kartofler
pollo arrosto, stegt høne (kylling)
pollo guarnito, kylling med grønsager
ravioli, kogt, farseret makaroni
risotto, italiensk risret
risotto alla milanese, risotto med ost og safran
spaghetti, lange, tynde pastastrimler
spaghetti al pomodoro, spaghetti med tomatsovs
spaghetti al sugo di carne, spaghetti med kødsovs
sugo, sauce baseret på tomat, kødafkog og suppeurter
torta, lagkage
verdura, grøntsager

Musikudtryk 
a cappella, sang uden instrumentalledsagelse.
cassazione, afsluttende musikstykke eller serenade
divertemento, musikstykke med flere løst sammenkædede satser; dss. divertissement
duetto, musikstykke for to stermmer; se duet
forte, kraftigt (forkortet f)
fortissimo, meget kraftigt (forkortet ff)
forte fortissimo, så kraftigt som muligt (forkortet fff)
intermezzo, mellemspil
nonetto, musikstykke for ni stemmer; se nonet
octava, forkortes 8va, hæver musikstykket en oktav
ottetto, musikstykke for otte stemmer; se oktet
pianissimo, meget svagt (forkortet pp)
piano, svagt (forkortet p)
piano pianissimo, så svagt som muligt (forkortet ppp)
quartetto, musikstykke for fire stemmer; se kvartet
quintetto, musikstykke for fem stemmer; se kvintet
scherzo, lettere musikstykke, selvstændigt eller som sats
serenata, dss. serenade
sestetto, musikstykke for seks stemmer; se sekstet
settetto, musikstykke for syv stemmer; se septet
sonate, musikstykke bestående af (normalt) fire satser
sonatine, lille sonate
trio, musikstykke for tre stemmer

Se også 
 Italienske og franske musikudtryk

Bemærk: Wikipedia er ikke en italiensk-dansk ordbog

 
Ord og vendinger
Musik
Civilregistrering

Civilregistrering betegner den offentlige registrering af fødsler, bryllupper, partnerskaber, dødsfald og andet. I Danmark er civilregistreringen lagt under staten (herunder Statsforvaltningen), kommunen og Folkekirken.

I Sønderjylland ("De sønderjyske landsdele") har de borgerlige myndigheder fungeret som "Standesamt" siden 1. oktober 1874. Derfor er det her kommunen, der står for registrering af fødsler og dødsfald.

Eksterne henvisninger 
 www.personregistrering.dk 

Retsvæsen
Danmarks registre
Ødum

Ødum er en landsby i Østjylland med , godt 22 kilometer NNV for Aarhus og knap 20 kilometer fra Randers. Ødum hører til Favrskov Kommune i Region Midtjylland.

I landsbyen ligger Ødum Kirke, som er beliggende i Ødum Sogn.

Kilder 

Byer i Favrskov Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Ajstrup (Aarhus Kommune)

Ajstrup er en landsby i Østjylland ca. 13 km syd for Aarhus. Den ligger i Aarhus Kommune.

Lokaliteter i Aarhus Kommune
Egå

Egå er en bydel i Aarhus, beliggende ca. 8 km nordnordøst for Aarhus Centrum. 
Egå- og Skæring Sogne har ca. 9450 indbyggere.  I den oprindelige landsby, som nu hedder Gammel Egå ligger Egå Kirke og Egå Forsamlingshus, der er hjemsted for Gl. Egå Jazzklub. Sognet har sit navn fra Egåen, der løber vest og syd for den gamle bydel, på sin vej mod Aarhusbugten.
 
Egå (postnr. 8250) grænser op mod Risskov (8240), Lystrup (8520) og Skødstrup (8541). Kystlinjen strækker sig fra Egåens udløb til et sted mellem sommerhusområdet Skæring Strand og Studstrup.

Egå og Risskov er inddelt i fire sogne (Egå, Skæring, Risskov og Vejlby). Det samlede indbyggertal udgør i 2008 23.415 borgere .

Historie 
Egå kendes tilbage til middelalderen. Navnet stavedes 1215-24 Echøch og 1355 Æghw. Endelsen er -høj mens forleddet er træet eg.

Egå landsby bestod i 1682 af 18 gårde, 1 hus med jord og 15 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 608,4 tønder land skyldsat til 118,91 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Om forstaden 
Området er kendt for sine bade- og surfingfaciliteter. Centralt ved kysten ligger Egå Marina, et sted der flittigt anvendes om sommeren.

Beboelsesområdet følger, via Risskov, kysten fra Aarhus Havn til og med Skæring Strand. Lokaliteten anses generelt for at være et attraktivt boligområde som følge af beliggenheden tæt på Aarhus centrum, strand og grønne arealer.

Egå fik i 2005 et gymnasium, Egaa Gymnasium, med moderne faciliteter. 

I 2012 åbnede Modelparken Danmark, hvor der køres med minitog i sommerhalvåret ved Egå.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Kristian Hald: Vore Stednavne; Udgivet af Udvalget for Folkeoplysningens Fremme. C. E. Gads Forlag, København 1950.
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),

Eksterne henvisninger

Se også 
 Egå Sogn
 Egå Kirke
 Egå Engsø
 Egå-stenen
  over Aarhus Kommune

Bydele i Aarhus
Hasle (Aarhus)

Hasle er en bydel i Aarhus, beliggende 4 km NV for det centrale Aarhus og bestående af følgende kvarterer og områder.

Bispehaven 2331 beboere, Frydenlund 2.400 beboere, Møllevangen 2.650 beboere, Charlottehøj, Herredsvang 4.000 beboere og Finnebyen som består af 122 finske træhuse.

Hasle betragtes ikke længere som en selvstændig by, men som en bydel - Aarhus V.

Der bor 23.934 i Hasle den 1. oktober 2018.

Se  over Aarhus Kommune

Historie 
Hasle landsby bestod i 1682 af 15 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 601,3 tønder land skyldsat til 89,20 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),

Se også 
 Hasle Kirke
 Hasle Skole
 Hasle Bakker

 
Kvarterer i Aarhus
Aarhus V
Byer og bydele med genforeningssten
Scala

Scala har flere betydninger:
 Scala (København)
 Scala (Århus)
 Scala (Ålborg)
 Scala (Hostebro)
 Scala (Gudhjem)
 Scala (Svendborg)
 Scala (Italien), 
 Scala (B) – dansk film
 National Scala
 Teatro alla Scala – operaen i Milano

 Scala (programmeringssprog) – et programmeringssprog
 SCALA – et økonomisystem
 Scala (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1914
Scala (København)

Scala var en ejendom beliggende på Axeltorv mellem Vesterbrogade og Jernbanegade i København, lige over for Tivolis hovedindgang.

Forhistorie 

Den første bygning på grunden blev opført 1881 på det daværende voldterræn og husede blandt andet National Scala frem til 1957, hvor den blev nedrevet og erstattet af en ny bygning af jernbeton, hvor stormagasinet Anva flyttede ind. Anva lukkede i 1987 og blev solgt til selskabet Scala, som var ejet af Jørgen Strecker, Ole Strecker, Kai Ginsborg og Bent Fabricius-Bjerre.

Scala-perioden 
I 1988-1989 blev bygningen ombygget af arkitekten, professor Mogens Breyen og blev til Scala med butikker, restauranter, fitnesscenter, biograf og et diskotek i kælderen med plads til 1.000 mennesker. Bygningen blev i 1989 præmieret af Københavns Kommune, og i 1991 blev den del af Axeltorv, som bygningen ligger ud for, forsynet med skulpturgruppen Zodiac, udført af billedhuggeren Mogens Møller i samarbejde med Scalas arkitekt, Mogens Breyen. Både bygningen og skulpturerne er eksempler på postmodernisme. I 2001 blev de øverste etager lukket, og der var planer om at bygge dem om til hotel.

Centerplan-perioden 
Efter en række turbulente år med skiftende ejere og konkurser erhvervede det københavnske ejendomsselskab Centerplan i starten af 2006 Scala-bygningen og gennemførte på få måneder en total genudlejning af huset. I juni 2007 offentliggjorde Centerplan de første visioner for et fremtidigt Scala i form af tre projektforslag, udført af Henning Larsens Tegnestue, Schmidt Hammer Lassen og Bjarke Ingels Group. Alle tre forslag lagde op til en betydelig højere bygning på stedet. Mest markant var Schmidt Hammer Lassens X-ing Towers, bestående af to krydsende tårnbygninger, og Bjarke Ingels Groups trappeformede og vredne højhus, som udvider det offentlige byrum fra Axeltorv op ad bygningen til højtliggende, offentlige pladser i niveau med byens gamle tagkote. BIG's forslag var i øvrigt navngivet "Scala", der betyder trappe på latin. Centerplan gik imidlertid konkurs i 2008, og de ambitiøse byggeplaner blev opgivet.

Tredjegenerationsbygning på grunden 

I januar 2010 blev Scala-bygningen købt af Ejendomsselskabet Norden og ejendommens sidste lejere opsagt. I juli 2011 oplyste Dagbladet Børsen, at bygningen skulle nedrives, for at give plads til en ny, hvor advokatfirmaet Gorrissen Federspiel ville leje sig ind. Den ny bygning skulle efter planen blive på 10 etager og i alt 30.000 kvadratmeter. Nedrivningen af selve Scala-bygningen fandt sted fra januar til maj 2012, mens nedrivningen af naboejendommene i henholdsvis Jernbanegade og Vesterbrogade, som funktionelt hørte til det samlede Scala-kompleks, var helt afsluttet i starten af december.

13. januar 2012 blev udformningen af det nye byggeprojekt afsløret: En komposition af fem fritstående runde bygninger, der forbindes af gangbroer. Det er tegnet af arkitektfirmaet Lundgaard & Tranberg.

Referencer

Litteratur 
 Gunhild Gantzel, Scala-Minder, Carl Aller, 1941.

Eksterne henvisninger 

 

Vesterbro
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Etableret i 1989
Ophørt i 2010
Axeltorv (København)

Axeltorv ligger i København, omkranset af Vesterbrogade, Axelborg, grunden hvor det tidligere Scala lå, i dag Axel Towers, Cirkusbygningen og Palads-biograferne.

Pladsen blev anlagt i 1917 og er opkaldt efter Københavns grundlægger, Absalon. Området indgik før i Vester Farimagsgade (tidligere Farimagsvejen) og fungerede samtidig som banegårdsplads, hvor Københavns anden banegård havde sin hovedindgang. Efter baneterrænets nedlæggelse blev Vester Farimagsgade omlagt til sit nuværende forløb.

Pladsen blev gennemgribende renoveret i 1986, hvor bl.a. skulpturen "De syv aksler" af Robert Jacobsen blev opstillet.

Se også 
 Vægtergården (København)

Eksterne henvisninger 

Torve og pladser i København
Vesterbro
Etableret i 1917
Slaglodning

Slaglodning – også kaldet hårdlodning – er betegnelsen for lodning ved temperaturer over 450°C. Det normale temperaturområde er 600-900 °C.

Hårdlodning er velegnet til stort set alle sammenføjninger, kun begrænset af om processen er udført korrekt og med det rigtige loddetråd.

Fordele ved hårdlodning er bl.a. mulighed for at sammenføje to forskellige typer materialer – f.eks. stål og messing – hvilket ikke kan lade sige gøre ved svejsning. En anden fordel er mindre dannelse af porøsitet af emnerne, da de ikke når deres smeltepunkt under sammenføjningen – kun selve loddetråden smelter og danner samlingen. Processen kan anvendes til alle typer metaller, men der skal vælges den rigtige loddetråd til metaltypen og temperaturen.

Se også 
 Friction stir welding, FSW

Lodning
Axelborg

Axelborg, tegnet af arkitekterne Arthur Wittmaack og V. Hvalsøe og opført i 1920, er et bygningskompleks i København, der bl.a. huser hovedsæderne for Landbrug & Fødevarer og DLG.  

Oprindeligt blev bygningen opført til Den Danske Andelsbank og Arbejdernes Andels-Boligforening. I perioden 1928 til 1943 havde Statsradiofonien til huse i bygningen indtil Radiohuset på Rosenørns Allé var klar til indflytning. Bygningen er udvidet mod øst i 1961-1965.

Axelborg anvendes også som en betegnelse for det organiserede danske landbrug.

I maj 2015 blev en 80-årig person klemt til døde i bygningens paternoster-elevator.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Indre By (København)
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Hasselager

Hasselager-Kolt er en bydel i Aarhus ca. 8-12 kilometer sydvest for Aarhus centrum. Hasselager-Kolt har et indbyggertal på 7.437 (2018).

Hasselager er bemærkelsværdig for sine store industriarealer, hvor mange aarhusfirmaer hører til.  Hasselager er tæt beliggende til den jyske motorvej Europavej E45 hvilket også underbygger Hasselagers popularitet for erhvervsvirksomheder.

Historie 
Hasselager var oprindelig en landsby. I 1682 bestod bebyggelsen af 2 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 160,5 tønder land skyldsat til 25,78 tønder hartkorn.

I 1868 anlagdes jernbanen mellem Aarhus og Fredericia med station ved Hasselager. Efterhånden opstod der en mindre stationsby i skæringen mellem jernbane og landevejen mod Skanderborg. I 1916 havde Hasselager Stationsby 88 indbyggere.

Det var dog først efter 2. verdenskrig, at Hasselager så småt begyndte at vokse: i 1945 havde landsbyen 273 indbyggere, i 1950 291 indbyggere, i 1955 341 indbyggere, i 1960 450 indbyggere, i 1965 615 indbyggere Men endnu i en Dispositionsplan for Århusegnen fra 1954 blev Hasselager ikke regnet med til Århus byudviklingsområde.

I 2017 var der planer om en ny jernbane fra Hasselager til Hovedgård udenom Skanderborg under navnet Ny bane Hovedgård - Hasselager.

Noter

Litteratur 
 Vibeke Dalberg og John Kousgård Sørensen: Stednavneforskning 2: Udnyttelsesmuligheder; København 1979; 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Arne Gaardmand: Dansk Byplanlægning 1938-1992, Arkitektens Forlag 1993, .
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Bydele i Aarhus
Holme

Holme er en bydel i Aarhus. Holme ligger i postdistriktet Højbjerg med postnummer 8270, ca. 5 kilometer sydvest for Aarhus C.

Historie 
Holme var oprindeligt en landsby som opstod i middelalderen.

Holme landsby bestod i 1682 af 15 gårde, 2 huse med jord og 2 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 555,3 tønder land skyldsat til 109,14 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var tovangsbrug med omdriften 4/4 + 1 vang sås årligt.

Landsbyen blev i løbet af 1960'erne stadig mere integreret i Aarhus og fra 1970 en del af Aarhus Kommune. Størstedelen af den gamle landsbys huse er revet ned, blandt andet for at give plads til Føtex. Den nuværende Holme kirke er opført 1882 som afløser for en forfalden romansk kirke og tegnet af V.Th. Walther. Kirken gennemgik i 1968 en udvidelse ved Aksel Skov og Aage Kristensen. Det gule hus overfor kirken (Holme Byvej 15) er tegnet af Aarhus-arkitekten Niels Christian Skjøth. Rækkehusbebyggelsen Håndværkerparken i Holmes sydlige udkant er opført fra 1981 af Arkitektgruppen i Aarhus (nu Arkitema).

Omkring årsskiftet 2012-2013 udløste et forslag om at nedrive Holme Byvej 15 og tre andre huse for at bygge en Fakta-butik indsigelser fra mange af Holmes beboere. Også Holme Sogns Menighedsråd og Aarhus Kommunes Bevaringsudvalg modsatte sig nedrivningen.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 Vagn Jensen, Billeder af Holmes historie. Aarhus Universitetsforlag 1998. .

Eksterne henvisninger 

 Sogne Portalen Holme: Det gamle Holme forsvinder lidt efter lidt 
 Holme Kirkes hjemmeside
 Se  over Aarhus Kommune.

Bydele i Aarhus
Kolt

Kolt er en bydel tilhørende Aarhus, beliggende ca. 9 kilometer sydvest for Aarhus C. Kolt er i praksis vokset sammen med Hasselager.

Historie 
Kolt (tidligere også stavet "Koldt") var oprindelig en landsby. Kolt landsby bestod i 1682 af 6 gårde og 2 huse med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 271,6 tønder land skyldsat til 40,90 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var tovangsbrug med rotationen 4/4 + 1 vang sås årligt.

Kolt lå hverken ved landevej og heller ikke ved jernbane, så bebyggelsen opretholdt sit præg af landsby helt op til kommunalreformen i 1970. Ved denne kom Kolt med i Århus Kommune, der allerede i 1966 havde lavet et udspil til byudvikling, Egnsplan for Århus-egnen, som også inddrog Kolt. Det var forudset, at der skulle udvikles et samlet byområde i tilknytning til jernbanen (station ved Hasselager) og landevejen mod Skanderborg og med en planlagt ny motorvej mod vest. Disse planer blev siden i det store og hele fulgt.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Erik Kaufmann: "27 slags planer. Oversigt over og kritisk analyse af den offentlige fysiske planlægning i Danmark", SBI-byplanlægning 4, Statens Byggeforskningsinstitut, København 1966.
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Bydele i Aarhus
Lisbjerg (Aarhus Kommune)

Lisbjerg er en lille by i Østjylland med , beliggende som satellitby ca. 7 kilometer NNV for Aarhus C. Byen ligger i Aarhus N distriktet i Aarhus Kommune og hører til Region Midtjylland.

Lisbjerg ligger på den nordlige skråning af Egådalen ved Lisbjerg Skov og er forbundet til Skejby og Aarhus af Randersvej. Lisbjerg Kirke blev oprindeligt opført i begyndelsen af 1100-tallet og er en af de ældste kirker i Danmark. Vest for det oprindelige Lisbjerg, ligger AffaldsCentret i Aarhus med Lisbjerg Forbrændingen som et tydeligt vartegn i hele den nordlige del af Aarhus Kommune. Lidt nord herfor ligger én af de største autentiske japanske haver i Danmark på 10.000 m². Haven blev genåbnet for offentligheden i 2014, efter en længere lukning og skiftende ejere. Der er tilknyttet café og restaurant, samt event- og konferencecenter til haven. I den sydlige og nyplantede del af Lisbjerg Skov tæt på selve byen, ligger der en stor campingplads. Campingpladsen går under navnet "Aarhus Nord Camping".

Byudvikling ved Lisbjerg 
Der arbejdes med planer om at gøre Lisbjerg til en stor forstad til Aarhus om få år, herunder at udvikle sig til en bydel med 25.000 indbyggere plus ligeså mange arbejdspladser i løbet af de næste 20 år. Den nye bydel vil ifølge planerne blive større end Ørestaden i København (310 hektar), når det er fuldt udbygget. Alene første etape består af 250 hektar og det endelige areal vil være på 550 hektar (5,5 km²).

Den kommende bydel får sit eget centrum med hovedstrøg og masser af butikker. Idéen med den nye bydel er at skabe noget nyt, ikke en soveby, men en ny bydel med eget centrum som kommer til at bestå af tættere og højere bygninger bl.a. en del højhuse. Som første færdigbyggede bygning kan nævnes den nye Lisbjerg Skole, der tog imod de første klasser efter sommerferien 2008.

Der er også planer om en zoologisk have nord for Lisbjerg, med konsortiet Finding Five som planlægger.

Bydelen vil blive betjent af den kommende aarhusianske letbane, der får en stor station; et såkaldt parkér og rejs anlæg.

Ligeledes er området et samlingspunkt for de to motorveje E45 og Djurslandmotorvejen, der åbnede i 2010.

I maj 2017 åbner der fire letbanestationer i Lisbjerg. Klokhøjen Station, Lisbjerg Bygade Station, Lisbjergskolen Station, Lisbjerg - Terp Station.

Kilder og referencer

Eksterne henvisninger 
 Midttrafik 
 Aarhus Kommunes hjemmeside
 Naturfagskonsulenterne
 Dispositionsplan
 Vejdirektoratet 

Byer i Aarhus Kommune
Satellitbyer i Danmark
Skejby

Skejby er en nordlig bydel i Aarhus.

Arkæologiske udgravninger i området har vist, at det har været bebygget siden begyndelsen af jernalderen, dvs. ca. år 500 f.Kr.

Den oprindelige landsby ligger ved Randersvej, ca. 5 km nord for Aarhus Midtby. Skejby-bebyggelsen er i dag totalt sammenvokset med Aarhus.

Øst for Randersvej er der opstået et nyt beboelseskvarter. Vest for Randersvej ligger der et erhvervsområde, som blandt andet huser Rambøll, IBM, TDC Hosting, UNI-C, DR Jylland (tidligere Provinsenheden), mens TV 2/Østjylland er beliggende øst for Randersvej. Vestas har hovedsæde lidt nordligere, vest for Randersvej.

Professionshøjskolen VIA University College har hovedsæde i Skejby, og sammen med hovedsædet ligger bl.a. ergoterapeutuddannelsen i Aarhus.

Skejby er også hjemsted for landets tredjestørste hospital, Aarhus Universitetshospital Skejby, der blev indviet i 1987.

Skejby har mange faciliteter, som skoler, børnehaver, idrætsanlæg og et indkøbscenter, Skejby Centret. Der ligger også et shoppingområde med særligt pladskrævende butikker øst for Randersvej; her ligger IKEA, ILVA, Silvan samt en nyåbnet JYSK butik.

I 2017 åbner der tre letbanestationer i Skejby. Aarhus Universitetshospital Station, Gl. Skejby Station, Humlehuse Station.

Historie 
Skejby landsby bestod i 1682 af 13 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 507,1 tønder land skyldsat til 79,01 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),

Eksterne henvisninger 

Kvarterer i Aarhus
Aarhus N
Skandinavisk jernalder
Anva

Anva (kort for andelsvarehus) var en kæde af varehuse, der blev etableret af FDB og Hovedstadens Brugsforening i 1950. Kæden bestod af varehuse i Aalborg, Aarhus, Esbjerg, Haderslev, Hjørring, Odense og København og var blandt andet tænkt som en konkurrent til Illum og Magasin.

Anva i København
I København åbnede i 1957 et Anva-varehus i en nyopført bygning på den grund ved Axeltorv, hvor det tidligere forlystelsesetablissement National Scala havde ligget. I 1963 købte Anva Cirkusbygningen, men varehusets udvidelsesplaner mødte stor folkelig modstand, og Cirkusbygningen solgtes i 1974 til Københavns Kommune. I 1987 lukkede Anva, og i 1989 åbnede Scala efter en gennemgribende ombygning. Bygningen blev nedrevet i 2012.

Anva i provinsen
Varehuset i Esbjerg blev til centret Midt-I i 1988, og varehuset i Odense blev til OBS! i 1975. Anva-varehuset på Nytorv i Aalborg blev til OBS! Interiør i 1987, men blev allerede i 1988 solgt til Magasin. Anva åbnede i Aalborg i 1967, men rykkede allerede i 1974 fra sit oprindelige varehus i Bispensgade til et nyt varehus ved gamle grøntorv i krydset mellem Nytorv og Fjordgade.

Eksterne henvisninger 
 Foto's fra Anva's varehuse. 
Facade, Anva, Hjørring

Indre By (København)
Brugsbevægelsen i Danmark
Stormagasinkæder i Danmark