kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jernlunge

En jernlunge eller en såkaldt tankrespirator er den ældste form for respirator, hvis formål det er at holde patienten i live igennem kunstigt åndedræt.

Patienten ligger med hele kroppen inde i en tank – kun hovedet befinder sig udenfor. Åndedrættet understøttes ved at trykket inde i tanken skiftevis øges og sænkes. Når trykket øges, bliver brystkassen presset sammen, og den udvider sig igen, når trykket falder. Princippet kaldes også for undertryksventilering. Det er en virkemåde, som ligger tæt op ad den måde, hvorpå vejrtrækningen normalt fungerer, i modsætning til almindelig respiratorbehandling, hvor luften presses ned i lungerne ved et overtryk.

Jernlungen anvendes fortsat, blandt andet i forbindelse med sygdomme, hvor patienten kun har brug for en respirator i enkelte perioder, og hvor man ønsker at undgå intubering.

Eksterne henvisninger 

Medicinske apparater
Flash

Flash eller The Flash har flere betydninger:
 Adobe Flash – tidligere Macromedia Flash.
 Flash-lager – flash hukommelse
 Flash (blitz) – en ekstra lyskilde som anvendes ved fotografering
 The Flash (band) – engelsk musikgruppe
 The Flash - Lynet (tegneseriefigur)
 Flash (musiker), bassist og sanger i Wig Wam
 The Flash (tv-serie), en TV-serie fra 1990
 The Flash (2014 tv-serie)

Se også 
 Flash Gordon – Jens Lyn på engelsk
 Flash Gordon (album) – at album af Queen
 Flash-kortadapter
Paul Thomas Anderson

Paul Thomas Anderson (født 26. juni 1970) er en amerikansk filminstruktør, producer og manuskriptforfatter.

Liv og karriere 
Allerede som ret ung begyndte Paul Thomas Anderson at lave amatørfilm. Den nok vigtigste af disse var en film kaldet The Dirk Diggler Story om en opdigtet pornostjerne kaldet Dirk Diggler. Denne udviklede sig senere til det der skulle blive hans anden spillefilm Boogie Nights og den første film der fik succes (ikke at nogen af hans film har været store kommercielle successer). Hans første spillefilm Hard Eight var ikke den store succes, men gav ham dog mulighed for at komme til at arbejde med skuespillere som John C. Reilly og Philip Seymour Hoffman som han har brugt flere gange i sine senere film.

Hans tredje film, Magnolia, gav ham hans anden oscarnominering for bedste manuskript (den første var for Boogie Nights), og gav Tom Cruise hans tredje oscarnominering. Derudover vandt han Guldbjørnen på filmfestivalen i Berlin. Hans næste film Punch-Drunk Love, med Adam Sandler i hovedrollen, gav Paul Thomas Anderson prisen som bedste instruktør på filmfestivalen i Cannes. Filmen There Will Be Blood, har vundet en lang række priser og er nomineret til 8 Oscars.

Paul Thomas Anderson er en af 90'ernes og 00'ernes mest kritikerroste instruktører, men er alligevel ikke særlig kendt af den almene befolkning hverken i USA eller Europa.

Filmografi 
 Hard Eight (1996)
 Boogie Nights (1997)
 Magnolia (1999)
 Punch-Drunk Love (2002)
 There Will Be Blood (2007)
 The Master (2012)
 Inherent Vice (2014)
 Phantom Thread (2017)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Filminstruktører fra USA
Filmproducere fra USA
Manuskriptforfattere fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Pars pro toto

Pars pro toto (latin: en del i stedet for helheden ell. delen lig helheden) hentyder til, at man i stedet for helheden (toto, ablativ (styret af pro) af totus), hæfter sig ved et mindre delelement (pars). Fx England i stedet for Det Forenede Kongerige og Holland i stedet for Nederlandene, samt hollandsk i stedet for nederlandsk.

I religion bruges begrebet til at beskrive, hvordan en enkelt del er det samme som det hele. Begrebet hører under det, der kaldes for primitiv naturforståelse. Ideen er, at et menneskes mana gennemstrømmer ham og alt hvad han ejer. Dvs. at hans navn, skygge, hår, negle osv. alt sammen er en del af helheden, en del af en selv og derfor skal han passe på at de forkerte ikke får fat i disse ting.

Brugt som stilfigur kaldes fænomenet en synekdoke.

Se også 
 Metafor
 Metonymi

Troper og stilfigurer
Latinske vendinger
Calvados (departement)

Calvados () er et fransk departement i regionen Normandie. Hovedbyen er Caen, og departementet har 648.385 indbyggere (1999).

Der er 4 arrondissementer, 25 kantoner og 538 kommuner i Calvados.
Pyrénées-Atlantiques

Pyrénées-Atlantiques () er et fransk departement i regionen Nouvelle-Aquitaine. Hovedbyen er Pau, og departementet har 600.000 indbyggere (1999).

Der er 3 arrondissementer, 27 kantoner og 546 kommuner i Pyrénées-Atlantiques.

Departementer i Frankrig
Côtes-d'Armor

Côtes-d'Armor () er et fransk departement i regionen Bretagne. Hovedbyen er Saint-Brieuc, og departementet har 542.373 indbyggere (1999).

Der er 4 arrondissementer, 27 kantoner og 356 kommuner i Côtes-d'Armor.

Departementer i Frankrig
Charente

Charente () er et fransk departement i regionen Nouvelle-Aquitaine. Hovedbyen er Angoulême, og departementet har 339.628 indbyggere (1999).

Der er 3 arrondissementer, 19 kantoner og 383 kommuner i Charente.

 
Departementer i Frankrig
Loiret

Loiret () er et fransk departement i regionen Centre. Hovedbyen er Orléans, og departementet har  indbyggere (1999).

Der er 3 arrondissementer, 21 kantoner og 326 kommuner i Loiret.

Departementer i Frankrig
Haute-Marne

Haute-Marne () er et fransk departement i regionen Champagne-Ardenne. Hovedbyen er Chaumont, og departementet har 186.500 indbyggere (2006).

Der er 3 arrondissementer, 17 kantoner og 427 kommuner i Haute-Marne.

Departementer i Frankrig
Ardèche

Ardèche () er et fransk departement i regionen Rhône-Alpes. Hovedbyen er Privas, og departementet har 286.023 indbyggere (1999).

Der er 3 arrondissementer, 17 kantoner og 339 kommuner i Ardèche.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Departementer i Frankrig
Franske kurbyer
Bulbjerg

Bulbjerg er en kalkstensklippe bestående af bryozokalk, der ligger ud til Vesterhavet i Nordvestjylland og når omkring 47 m højde. Digteren Blicher kaldte den i 1839 for "Jyllands eneste klippe" og eneste faste "bolværk mod havet". Fuglefjeldet bliver konstant udsat for nedbrydning af bølger, som tager store stykker ad gangen og spreder dem ud på stranden neden for Bulbjerg. Fuglefjeldet rummer bl.a. 500 par rider. Siden 1987 har der været observationer og yngleforsøg af mallemukker, der første gang ynglede med succes i 2000. Der er mulighed for at observere suler, kjover, lunder og andre havfugle ved pålandsvind.

Fra stenalderen og op til omkring starten af vores tidsregning, var Bulbjerg en ø i havet, der dengang dækkede dele af Thy. Det er i den periode, at de stejle kystskrænter dannedes mod vest og nord. Der er fundet beboelser fra stenalderen og bronzealderen i området.

Fra de ældste tider har Bulbjerg fungeret som en landkending for, hvor åbningen fra Vesterhavet ned til Vust og Limfjorden var. Denne havde vikingerne brugt i århundreder, når de sejlede ud fra Aggersborg, vikingefæstningen der ligger ikke så langt væk. Denne åbning fra Vesterhavet til Limfjorden sandede til i 1100-tallet. Dermed blev Limfjorden til en fjord.

I klart vejr kan man se Hanstholm og Rubjerg Knude.
I 1800-tallet blev der afholdt nationalfester ved Bulbjerg, og i 1900-tallet byggede man ved Bulbjerg et badehotel, der i slutningen af besættelsen 1940-1945 blev sprængt i luften.

I havet ud for Bulbjerg stod indtil 1978 den 16 meter høje klippe Skarreklit, der havde navn efter skarven, som havde en koloni her. Klippen væltede i en storm den 19. september 1978, og i dag når den kun op til vandoverfladen.

I sommeren 1996 blev der i en gammel bunker fra besættelsen åbnet en lille udstilling om Bulbjergs geologi, fugleliv og historie. Udstillingen er tilgængelig året rundt.

I nærheden af fuglefjeldet findes der en lille campingplads og lejrskolen Bulbjerghus.

I 1840, 1841 og 1842 afholdtes folkefest i Bulbjerg til kirkelig vækkelse.

Galleri

Se også
Natura 2000-område nr. 16 Løgstør Bredning, Vejlerne og Bulbjerg

Kilder og eksterne henvisninger 

Om Bulbjergknuden på fredninger.dk

Thisted Kommunes geografi
Klinter i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
Hyundai Motor

Hyundai Motor Company () er en sydkoreansk multinational bilproducent med hovedsæde i Seoul. Hyundai er etableret i 1967 og udgør sammen med Kia Hyundai Motor Group, som er verdens fjerdestørste bilfabrikant, målt på antal solgte motorkøretøjer i 2010. Hyundai (uden Kia) var i 2008 verdens 8. største bilproducent. I 2010 solgte Hyundai over 3,6 mio. køretøjer på verdensplan.
Hyundai driver verdens største integrerede bilfabrik i Ulsan, den har en årlig produktionskapacitet på 1,6 mio. enheder. Virksomheden beskæftiger omkring 75.000 medarbejdere på verdensplan. Hyundais køretøjer sælges i 193 lande gennem 6.000 bilforhandlere og showrooms.

Historie 
Oprindeligt var bilproduktionen baseret på Ford- og senere Mitsubishi-dele, ligesom Mitsubishi ejede en stor del af selskabet i begyndelsen af 1990'erne.

I juni 2001 solgte Hyundai deres bil nr. 25.000 i Danmark, en sølvgrå Hyundai Accent 1,5 GT Sport.

Forskning og udvikling 
Hyundai har  6 centre på verdensplan for forskning og udvikling, tre i Sydkorea, Tyskland, Japan og Indien. Endvidere har Hyundai et designcenter i Californien som udvikler designs til det amerikanske marked.

Bilmodeller 
 Hyundai Atos (Atoz)
 Hyundai Getz (Click, TB)
 Hyundai Accent (Verna)
 Hyundai i10
 Hyundai i20
 Hyundai i30
Hyundai i40
Hyundai Ioniq (Electric, Plug-in Hybrid, Hybrid)
 Hyundai Matrix (Lavita)
 Hyundai Coupe (Tiburon, Tuscani)
 Hyundai ix35
 Hyundai Sonata
 Hyundai Grandeur (Azera)
 Hyundai Equus (Centennial)
 Hyundai Tucson (JM)
 Hyundai Pony
 Hyundai Santa Fe
 Hyundai Galloper
 Hyundai Terracan
 Hyundai Veracruz
 Hyundai H-1 (Starex, Libero)
 Hyundai H-100 (Grace, Porter)
 Hyundai Trajet (Trajet XG)
 Hyundai Elantra (Avante)
 Hyundai Stellar
 Hyundai XG

Eksterne henvisninger 

 Hyundai Korea 
 Hyundai Danmark

Kilder 

Virksomheder i Seoul
 
Etableret i 1967
Soldaterkammerater

Soldaterkammerater er en dansk komediefilm fra 1958, instrueret af Sven Methling efter et manuskript af Bob Ramsing og Kaj Christensen. Filmen er den første i en serie på seks film om Soldaterkammeraterne. De øvrige film omfatter: Nr. 2 Soldaterkammerater rykker ud (1959), Nr. 3 Soldaterkammerater på vagt (1960), Nr. 4 Soldaterkammerater på efterårsmanøvre (1961), Nr. 5 Soldaterkammerater på sjov (1962), Nr. 6 Soldaterkammerater på bjørnetjeneste (1968).

Filmene er optaget på Høvelte Kaserner Og i den nærliggende Sandholmlejr.

Medvirkende 

 Svend Johansen som den snusfornuftige vestsjællænder, Viggo Clausen, som drømmer om en militær kariere, og som avancerer til sergent, fra Nr. 3 til og med Nr. 5.
 Paul Hagen som den glade trompetist, Henrik Didriksen, som må finde sig i en del drillerier fra Ole Sørensens side.
 Vera Stricker som Noa, kone til Henrik Didriksen.
 Louis Miehe-Renard som skolelæreren Knud Petersen, som er gruppens klovn, og har svært ved at tilpasse sig i militæret.
 Ebbe Langberg som Peter Rasmussen, som trods sin fortid i Fremmedlegionen, vægrer sig mod en militær kariere, men advancerer til løjtnant, og bliver optaget i Jægerkorpset.
 Preben Kaas som den vittige fynbo, Ole Sørensen, som af og til driver Henrik Didriksen til vanvid.
 Ole Dixon som Den glade klaverboxer, Håkon Håkonsen (Bolle-å), som elsker mad og så vidt muligt undgår fysisk aktivitet.
 Carl Ottosen som den højtråbende oversergent Vældegaard, som trods sin bistre manner, viser sig tålmodig, specielt hvad angår Knud Petersen.
 Henrik Wiehe
 Klaus Pagh som den forkælede rigmandssøn, Holger Schwanenkopf, som trods de andres fordomme, bliver respekteret og vellidt.
 Sigrid Horne-Rasmussen som fru Generaldirektør Schwanenkopf, mor til Holger Schwanenkopf.
 Emil Hass Christensen
 Judy Gringer som Ellen, datter af oberst Hjort, og Knud Petersens sværmeri.
 Annie Birgit Garde
 Holger Vistisen
 Johannes Marott
 Dirch Passer som vagtsoldat og konferancier i Nr. 2, samt vagtkommandør i Nr. 6, hvor gruppen bilder ham ind, at han lider af synsforskydninger, for at kunne smugle en bjørn gennem vagten.
 Karl Stegger
 Ove Sprogøe
 Poul Bundgaard 
 Willy Rathnov

Eksterne henvisninger 

 

 
Danske film fra 1958
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Sven Methling
Soldaterkammerater rykker ud

Soldaterkammerater rykker ud er en dansk film fra 1959.

 Manuskript Bob Ramsing.
 Instruktion Sven Methling jun.

Medvirkende 
 Louis Miehe-Renard
 Ebbe Langberg
 Paul Hagen
 Preben Kaas
 Klaus Pagh
 Ole Dixon
 Carl Ottosen
 Vera Stricker
 Annie Birgit Garde
 Vivi Bak
 Mimi Heinrich
 Dirch Passer
 Kjeld Petersen
 Bjørn Puggaard-Müller
 Holger Vistisen

Eksterne Henvisninger 

Rykker ud
Danske film fra 1959
Film instrueret af Sven Methling
Soldaterkammerater på vagt

Soldaterkammerater på vagt er en dansk film fra 1960. Det er nummer tre i filmserien Soldaterkammerater, og den eneste af filmene, der ikke kun foregår i Danmark.

Filmen er indspillet i to udgaver. Foruden den danske film, blev der også produceret en udgave til det amerikanske marked under navnet Operation Camel. Således er der f.eks. en scene tilgængelig i den amerikanske udgave, der viser soldaterne få udleveret skarpe patroner, inden de skal ud for at ride på dromedarer i ørkenen.

Handling 

Under en øvelse kommer 616 Knud væk fra sit kompagni, men han er så heldig at møde tre unge piger, Danielle, Vips og Dorthe, som i deres lille røde bil kører ham frem til kompagniet. Under køreturen forelsker Knud sig i Danielle. Hun er fransk, og kaldes Nelle, fortæller Vips ham. De når frem til kompagniet, og sætter Knud af. For sent opdager Knud, at han har glemt sit gevær i pigernes vogn.

Det daglige liv på kasernen går videre, indtil den dag det bekendtgøres, at man ønsker frivillige til FN-styrkerne i Gaza (UNEF I).

På flyvepladsen i Gaza modtages de af oversergent Vældegård, der ikke just udtrykker sin store tilfredshed med at have den samling gutter hos sig. De syv falder godt til i det internationale selskab i vagten for freden.

Under en turistudflugt møder Knud til sin store overraskelse Nelle, der fortæller ham, at hun sammen med Vips er danserinde på en af Kairos mondæne natklubber. De har vanskeligheder i engagementet, ejeren af natklubben har taget Nelles pas, og vil ikke udlevere det igen. Knud lover at tage sagen i hånd.

Sammen med sine trofaste kammerater indfinder han sig en aften i natklubben. Knud opsøger ejeren, der siger at han ikke skal blande sig. Kammeraterne kommer til hjælp, og efter et slagsmål får Nelle sit pas tilbage.

Vips og Danielle kan rejse hjem. På kajen står de syv og Vældegård for at ønske pigerne god rejse.

Bag kameraet 
En af de kvindelige hovedroller spilles af den amerikanske Hollywood-stjerne Nora Hayden, som allerede havde gjort sig bemærket i Sid Pink-produktionen The Angry Red Planet. Hayden blev i filmen assisteret af to andre unge kvinder, Vips og Dorthe.

Dansk Svensk Film ledte i flere måneder efter en danserinde, som skulle spille Vips. Mindst 28 unge piger blev prøvefilmet, men ingen fik rollen. Lisbet Kurt fik tilbudt rollen efter at selskabet tilbød hende en kontrakt. Rollen som Dorthe gik til dengang 12-årige Dorthe Kollo, som allerede dengang var en vordende sangstjerne.

Af andre kvindelige roller ses bl.a. Vera Stricker i hendes sidste rolle i en Soldaterkammerater-film.

Fra Norge havde producenten Henrik Sandberg hentet en af landets unge skuespillere, Tor Stokke, som var tilknyttet Det Ny Teater i Oslo.

Filmholdet sendte løbende færdiggjorte optagelser fra Gaza hjem til Danmark hvor det blev bekræftet, om de var i orden eller ej.

Scenerne med flyvepladsen i Gaza er indspillet i Danmark.

Medvirkende 
 Paul Hagen
 Ebbe Langberg
 Preben Kaas
 Carl Ottosen
 Louis Miehe-Renard
 Klaus Pagh
 Ole Dixon
 Mogens Brandt
 Vera Stricker
 Annie Birgit Garde

Eksterne henvisninger 
 

På vagt
Danske film fra 1960
Film instrueret af Sven Methling
Soldaterkammerater på efterårsmanøvre

Soldaterkammerater på efterårsmanøvre er en dansk film fra 1961.
 Manuskript Carl Ottosen og Henrik Sandberg.
 Instruktion Sven Methling jun.

Medvirkende 
 Carl Ottosen
 Ebbe Langberg
 Svend Johansen
 Louis Miehe-Renard
 Preben Kaas
 Klaus Pagh
 Ole Dixon
 Sigrid Horne-Rasmussen
 Mogens Brandt
 Jytte Abildstrøm
 Peter Kitter
 Christian Arhoff
 Jørgen Buckhøj
 Bertel Lauring
 Grethe Sønck
 Paul Hagen
 Anne Werner Thomsen

Eksterne Henvisninger 

På efterårsmanøvre
Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1961
Film instrueret af Sven Methling
Soldaterkammerater på sjov

Soldaterkammerater på sjov er en dansk film fra 1962.
 Manuskript Carl Ottosen, Bob Ramsing og Sven Methling jun.
 Instruktion Sven Methling jun.

Medvirkende 
 Ebbe Langberg
 Carl Ottosen
 Louis Miehe-Renard
 Preben Kaas
 Paul Hagen
 Klaus Pagh
 Ole Dixon
 Mimi Heinrich
 Holger Vistisen
 Bjørn Puggaard-Müller
 Bent Vejlby
 Ole Monty
 Carl Carlsen

Eksterne Henvisninger 

På sjov
Danske film fra 1962
Film instrueret af Sven Methling
Soldaterkammerater på bjørnetjeneste

Soldaterkammerater på bjørnetjeneste er en dansk film fra 1968.
 Manuskript og instruktion Carl Ottosen.

Medvirkende 
 Preben Kaas
 Paul Hagen
 Willy Rathnov
 Poul Bundgaard
 Louis Miehe-Renard
 Carl Ottosen
 Karl Stegger
 Ove Sprogøe
 Dirch Passer
 Nat Russell Jr.
 Bent Vejlby
 Esper Hagen
 Ole Monty
 Mei-Mei Eskelund
 Yvonne Ekman
 Tine Blichmann
 Anja Owe
 Winnie Mortensen
 Else Petersen
 Morten Grunwald

Eksterne Henvisninger 

På bjørnetjeneste
Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1968
Gunnar Lemvigh

Gunnar Jacob Henrik Holger Lemvigh (født 28. marts 1909 i København, død 8. november 1979 i Hellerup) var en dansk skuespiller.

Lemvigh tog studentereksamen i 1928 og var derefter smededreng på B&W et par år. Han påbegyndte et jurastudium, som imidlertid måtte afbrydes, da Lemvigh fik tilbudt sin første rolle på Kasino i Århus. Han optrådte på Aarhus Teater 1934-1937 og var senere tilknyttet Odense Teater, hvor han også fik diverse instruktør-opgaver. Lemvigh var endvidere revyskuespiller. Han begyndte ved Helsingørrevyen i 1936, og optrådte ved revyer landet over frem til 1950. I 1960 var han engageret som revyskuespiller hos Stig Lommer og fra 1962 igen ved Helsingørrevyen. Sidenhen fik han en del karakter-roller på Folketeatret.

Gunnar Lemvigh indspillede flere grammofonplader, herunder en række af de populære revynumre. Mest kendt er Lemvigh formentlig for "Når familien skal i skoven" og "Her går det godt, fru kammerherreinde".

Udvalgt filmografi 

 Blaavand melder storm – 1938
 En lille tilfældighed – 1939
 I de gode gamle dage – 1940
 Erik Ejegods pilgrimsfærd – 1943
 Mine kære koner – 1943
 Mens sagføreren sover – 1945
 Far betaler – 1946
 Kristinus Bergman – 1948
 Kampen mod uretten – 1949
 Fra den gamle købmandsgård – 1951
 Lyssky transport gennem Danmark – 1958
 Støv på hjernen – 1961
 Ullabella – 1961
 Min kone fra Paris – 1961
 Far til fire med fuld musik – 1961
 Gøngehøvdingen – 1961
 Det tossede paradis – 1961
 Det støver stadig – 1962
 Venus fra Vestø – 1962
 Bussen – 1963
 Dronningens vagtmester – 1963
 Mord for åbent tæppe – 1964
 Don Olsen kommer til byen – 1964
 Fem mand og Rosa – 1964
 En ven i bolignøden – 1965
 Min søsters børn – 1966
 Nu stiger den – 1966
 Dyden går amok – 1966
 Smukke Arne og Rosa – 1967
 Min søsters børn på bryllupsrejse – 1967
 Brødrene på Uglegården – 1967
 Far laver sovsen – 1967
 Mig og min lillebror og storsmuglerne – 1968
 Mig og min lillebror og Bølle – 1969
 Ta' lidt solskin – 1969
 Farlig sommer – 1969
 Oktoberdage – 1970
 Rend mig i revolutionen – 1970
 Tjærehandleren – 1971
 Takt og tone i himmelsengen – 1972
 Manden på Svanegården – 1972
 Hjerter er trumf – 1976
 Familien Gyldenkål vinder valget – 1977
 Agent 69 Jensen i Skorpionens tegn – 1977

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Lovgivende magt

Den lovgivende magt er et organ, der har magt til at vedtage love.

Efter Montesquieus magtadskillelseslære som formuleret i værket De l'esprit des lois ('Lovenes ånd') opdeles magten i tre: Den lovgivende magt, den udøvende magt og den dømmende magt. Hver især er er knyttet sammen, således at ingen af de tre magter kan herske uindskrænket.

I Danmark er den lovgivende magt placeret hos Folketinget. I Storbritannien er den lovgivende magt hos Parlamentet og i USA Kongressen. I parlamentariske systemer er den lovgivende magt overordnet den udøvende magt, idet den lovgivende magt har myndighed til at hhv. ind-og afsætte den udøvende magt. I de fleste demokratiske forfatninger kan den udøvende magt imidlertid opløse parlamentet.

I f.eks. præsidentialsystemer betragtes den lovgivende magt som sideordnet med og uafhængig af den udøvende magt og den dømmende magt. Den lovgivende magt har som hovedregel eneret på at vedtage love, og har derudover typisk eneret på at vedtage nationale budgetter og skatter. Den lovgivende magt skal ofte godkende krigserklæringer og tilslutning til visse internationale aftaler (så som nye EU-traktater). De nærmere rammer for den lovgivende magts kompetencer fremgår af forfatningen. I Danmark kan man opfatte grundloven som en central del i forfatningen, og der er da også i denne lov beskrevet mange af Folketingets opgaver.

Den lovgivende magt kan bestå af et eller flere kamre, huse eller ting, som regel et eller to. I Danmark har man således haft en opdeling mellem Landstinget og Folketinget frem til 1953, og i Storbritannien har man fortsat en opdeling mellem Overhuset og Underhuset.

I de fleste parlamentaristiske tokammer-systemer er Underhuset kendetegnet ved at have den bredeste valgret. I Storbritannien er Overhuset ikke demokratisk valgt, i Danmark var der både øgede økonomiske og aldersmæssige restriktioner på at stemme til Landstinget. Underhuset har også som hovedregel den største magt; Overhuset har typisk en rådgivningsfunktion og mulighed for at nedlægge veto mod Underhusets lovforslag. I præsidentialsystemer er de to kamre almindeligvis sideordnede.

I Danmark er den lovgivende magt samlet i Folketinget og Kongen (Dronningen), mens den udøvende magt er hos Kongen, der formelt udpeger regeringen. Da Kongen i Danmark således også formelt set har en lovgivende rolle (idet Kongen stadfæster love vedtaget af Folketinget), følger Danmark således ikke fuldt ud ideen om magtens tredeling, som Montesquieu fremførte den.

Referencer

Se også 
 Lovgivende forsamlinger efter land

Myndigheder
Juridiske begreber
Just BASIC

Just BASIC er en gratis "begynder-udgave" af programmeringssproget Liberty BASIC. Just BASIC er, som navnet antyder, en variant af programmeringssproget BASIC. Både selve udviklingsmiljøet hvor man skriver sine programmer, og de færdige programmer man får ud af det, er beregnet til brug under operativsystemet Microsoft Windows.

I Just BASIC kan man arbejde med simple tekst-baserede programmer; et programeksempel er linjerne
 print "Jeg har selv lavet dette program!"
 end
Desuden kan man lave vinduer og dialogbokse, og bruge dem i programmer der udnytter Windows' grafiske brugerflade.

Ekstern henvisning 
 Web-sted for Just BASIC

Programmeringssprog
Pincenez

En pincenez er et par briller uden stænger. Ordet pincenez kommer fra det franske ord pincer, at knibe eller klemme, plus ordet nez, der betyder næse, altså en næseklemmer. Man sætter sin pincenez direkte på næsen, og den holdes så på plads ved en art klemme.

Se også 
 Brille
 Lorgnet
 Monokel

Eksterne henvisninger 

Briller
Linse

Linse har flere betydninger:

 Linser – planteslægten Lens.
 Optisk linse – strålingsbrydende legemer.
 Linse (kage) – en kage.
 Linse (anatomi) – en del af øjet.
 Linse Kessler – en dansk tv-personlighed, fetish model, skuespiller og forretningskvinde.
Lorgnet

Lorgnet er briller som brugeren holder op for øjnene ved hjælp af en stang. Ordet kommer fra fransk lorgnette der betyder lille kikkert.  Der findes også en stanglorgnet der holdes i en stang. At "lorgnettere" betyder at man betragter noget gennem en lorgnet.

Se også
 Brille
 Pincenez
 Monokel

Briller