kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gul iris

 
Gul iris (Iris pseudacorus) er en 60-100 cm høj, løvfældende, flerårig urt med en stiv, opret vækst og gule blomster. Arten er knyttet til rørsump og våde enge, men bruges også som havestaude ved damme og vandhuller.

Beskrivelse 
Gul iris er en flerårig urt med en opret vækst. Bladene sidder grund­stillet, kant mod kant. De er linieformede med hel rand. Farven er friskt grøn på begge sider. Blomstrin­gen sker i juni. Den blomsterbærende stængel er forgrenet og bærer nogle få højblade. I spid­sen af hver forgrening sidder den gule, tretallige blomst. Frugten er en kap­sel med mange frø. De spirer villigt under de rette, dvs. fugtige, for­hold.

Rodnettet består af en vandret jordstængel, der ligger lige under jordoverfladen. Fra den sky­der både blade, blomsterstængler og trævlerødderne frem.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,60 x 0,60 m (60 x 5 cm/år), men blomsterstænglerne når dog op på 100 cm.

Hjemsted 

Gul iris er udbredt i Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Sibirien, Nord- og Sydamerika og i Europa. I Danmark er den almindelig i rørsumpe ved søer, damme, grøfter og langsomt strømmende vand. Arten er knyttet til lysåbne eller let skyggede voksesteder med lav vandstand og højt næringsindhold (rørsumpe).

Ved den tidligere sø, Nørrestrand, har Horsens Kommune anlagt nogle naturstier. Her findes arten i rørsumpe på hævet havbund sammen med bl.a. ask, tagrør, bredbladet dunhammer, båndpil, dunbirk, engkabbeleje, gråpil, høj sødgræs, rødel, rørgræs, seljepil og
tuestar

Fodnoter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Sumpplanter
Engplanter
Haveplanter
Gule blomster
Iris-slægten
Eksercits

Eksercits er den militære træning i at udføre ens bevægelser, mest set som parade-eksercits ved eksempelvis Den Kongelige Livgarde. Herunder indgår discipliner som march, våbeneksercits og andet. (Se under eksempler)

Eksercits dækker også over begrebet kampeksercits, hvori makkerparrene, grupperne eller delingerne trænes i at udføre kampopgaver koordineret i tid og rum.

Eksempler 
Al eksercits til parader og opvisning udgår fra retstilling (undtagen, naturligvis, kommandoen til at overgå til retstilling)

Kommandoen fra rør til retstilling lyder:

"Giv agt...DELING(GRUPPE/MAND/etc)...RET!"

Kommandoen til at gå tilbage i rør stilling lyder:

"DELINGEN...RØR!"

Det er meget forskelligt hvordan kommandoerne udtales/gives. Nogle befalingsmænd og officerer udtaler kommandoen som den læses, hvorimod andre forkorter ordene så de nærmest danner en lyd frem for et ord. 

Et eksempel fra Livgarden kan være:

"1. Afløsning giv agt. 1. Afløsning til HØJRE RET!"

I praksis lyder den oftere 

"1. Afløsning giv agt. 1. Afløsning til ØJR EJ!"

Grunden til at denne metode benyttes er at det gør eksersitsen pænere. Det er lettere at opnå samtidighed når Garderne kun har én lyd de skal lytte til, frem for et helt ord.

For hvis der bliver sagt HØJRE RET, hvornår skal man så lave en opretning, er det på "HØJ" eller på -"RE". Derfor de korte ord.

Af de normale eksercitser kan nævnes 

 At rette ind til højre
 Se til højre/venstre (er det til venstre, trækkes der som forvarsel på til, som "tiiil"
 Forbi-defilering
 Præsenter gevær
 Gevær i hvil(og herfra, gevær på højre skulder – når geværet er på højre skulder, kan der ikke komme en gevær ved fod, førend man har fået geværet i hvil igen)
 Gevær ved fod
 March, inkl. lang/kort holdt samt svingninger og skarpe svingninger til højre eller venstre
 Appel (næste venstre skridt trampes)
 Appeller (der trampes på næste følgende skridt: Venstre, venstre, venstre, højre og venstre

Og de mere sjældne 
(Bliver brugt meget i Den Kongelige Livgarde)
 Til 3 del ind
 Remmen kort/lang
 Gevær over højre skulder
 Linje til venstre
 Linje venstre sving
 Marchkolonne højre sving
 Gevær i arm
 Bagom opmarch til højre
 Handsker på/bort (kommandoen gives: "Så gælder det handsker, handsker på/bort")
 Bajonet på/bort (samme form som med handsker)
 2 geledder efter højde træd an
 Til postnummer del ind
 Opmarch/Frontmarch
 Åbngeled (kommandoen gives: "1. geled 5 skridt, 2. geled 3 skridt, fremad march" alt.: "1. geled med 5 skridt, 2. geled med 3 skridt, åbn geled!")
 Slutte(lukke) geled (kommandoen gives: "1. og 2. geled på plads march")

Militær
Söderhamn

Söderhamn er en by i Sverige og hovedbyen i Söderhamns kommun. Byen havde 12.056 indbyggere i 2005.

Referencer
Små Antiller

De Små Antiller er en øgruppe i Caribien. Øerne er:

Caribiske øer

mr:अँटिल्स#लेसर अँटिल्स
Store Antiller

De Store Antiller er Cuba, Jamaica, Hispaniola (bestående af Haiti på vestsiden og den Dominikanske Republik på østsiden) og Puerto Rico.

Øerne i det Caribiske Hav, tilsammen kendt som Caribien, klassificeres efter størrelse og placering i Bahamas, de Små Antiller og de Store Antiller. Klassificeret efter sprog, samhørighed og tradition anses de også for at være en del af Latinamerika.

Caribiske øer

mr:अँटिल्स#ग्रेटर अँटिल्स
Kernenedsmeltning

En kernenedsmeltning i en atomreaktor sker, hvis kernen (atombrændslet) ikke bliver tilstrækkeligt afkølet, hvorved kernematerialet begynder at overophede. I den forbindelse kan den brænde sig igennem gulvet og ned, indtil den er blevet så afkølet, at den ikke kan fortsætte. En nedsmeltning er ikke det samme som en atomeksplosion. Der kan dog ske en dampeksplosion, hvis brændslet rammer grundvandet.

Eftersom vandet er essentielt for at holde den nukleare kædereaktion i gang, kan der ikke opnås den kritiske masse. Den smeltede reaktorkerne vil dog fortsætte med at henfalde og derved fastholde eller evt. øge sin temperatur.

Et antal russiske atomubåde har været ude for kernenedsmeltninger. De eneste kendte nedsmeltninger i stor skala var i Fukushima, Japan i 2011, i Tjernobyl, Ukraine i 1986 samt Tremileøen, Pennsylvania, USA i 1979. Men der har været adskillige delvise kernenedsmeltninger. Deriblandt:

 NRX, Ontario, Canada, i 1952
 EBR-I, Idaho, USA, i 1955
 Windscale, Sellafield, England, i 1957
 Santa Susana Field Laboratory, Simi Hills, Californien, i 1959
 Enrico Fermi Nuclear Generating Station, Michigan, USA, i 1966
 Chapelcross, Dumfries and Galloway, Scotland, i 1967

Ikke alle disse var forsaget af et tab af kølemiddel. I flere tilfælde (Tjernobyl og Windscale-branden) var nedsmeltningen ikke det alvorligste problem.

Uheldet på Tremileøen var forsaget af et tab af kølemiddel, men "på trods af smeltning af omtrent 1/3 af brændslet formåede reaktorkarret at opretholde sin strukturelle integritet og beholde det beskadigede brændsel".

Sandsynligheden for at der sker en kernenedsmeltning er 1:1.000.000 eller 0,0001%.


Kinasyndrom 
En ukontrolleret kernenedsmeltning betegnes til tider i populærkulturen som Kinasyndrom, og betegner, at det nedsmeltede materiale bryder ud af reaktoren og ned gennem bygningens gulv og fundament og populært sagt “helt ned til kineserne”. 

Den amerikanske spillefilm Kinasyndromet om fænomenet er indspillet af instruktøren James Bridges i 1979 med Jane Fonda, Michael Douglas og Jack Lemmon i hovedrollerne.

Referencer

Litteratur 
Rasmussen N. (1975) Reactor Safety Study WASH-1400, USNRC

Eksterne henvisninger 
 Partial Fuel Meltdown Events

Kernekraft
ABC-øerne

ABC-øerne er Aruba, Bonaire og Curaçao. Alle tre hørte de til de Nederlandske Antiller – Aruba til 1986, Bonaire og Curaçao til De Nederlandske Antiller ophørte d. 10. oktober 2010.

Bonaire er nu en direkte del af Nederlandene som en særlig kommune, mens Aruba og Curaçao har status som selvstændige lande indenfor Kongeriget Nederlandene.

Ekstern henvisning 
 Officiel regeringsportal  (på hollandsk)

Nederlandene
Lande i Nordamerika
Aruba

Aruba er en ø i det sydlige Caribien og et af de fire konstituerende lande, der udgør Kongeriget Nederlandene (udover Curaçao, Nederlandene og Sint Maarten). Indbyggerne i Aruba er derfor også nederlandske statsborgere.

Arubas hovedstad er Oranjenstad.

Historie 
Aruba var først beboet af indianere, den tidligst kendte bosættelse er dateret til 1000-tallet. I 1499 blev øen opdaget af spanieren Alonso de Ojeda, og tilhørte Spanien frem til 1636, hvor den blev hollandsk. Fra 1845 til 1986 tilhørte Aruba de Nederlandske Antiller, men siden 1986 har Aruba været adskilt fra de Nederlandske Antiller.

De Nederlandske Antiller ophørte d. 10. oktober 2010 med at eksistere som en administrativ enhed. Øerne fik fra denne dato ny status indenfor Nederlandene: Bonaire, Sint Eustatius og Saba er herefter en direkte del af Nederlandene som særlige kommuner, og Curaçao og Sint Maarten har nu status som selvstændige lande indenfor Kongeriget Nederlandene – samme status som Aruba fik i 1986.

Geografi 
Øen ligger 45 kilometer fra Venezuelas kyst.

Politik 
Staterne er Arubas lovgivende forsamling.

Galleri

Kilde

Eksterne henvisninger 

 
Nederlandene
Lande i Nordamerika
Øer i Nederlandene
Caribiske øer
Oversøiske lande og territorier
Bonaire

Bonaire er en lille ø i Caribien som er en særlig kommune i Nederlandene, beliggende 20 km øst for Curaçao. Hovedstaden hedder Kralendijk. Øen er en særkommune i Nederlandene ligesom Sint Eustatius og  Saba). Sammen med Aruba og Curaçao danner den gruppen kaldet ABC-øerne. Engelsk, papiamento og spansk er udbredte sprog, men det officielle sprog er nederlandsk. Bonaire betyder "god luft". 

De Nederlandske Antiller ophørte d. 10. oktober 2010 med at eksistere som en administrativ enhed. Øerne fik fra denne dato ny status indenfor Nederlandene: Bonaire, Sint Eustatius og Saba er herefter en direkte del af Nederlandene som særlige kommuner, og Curaçao og Sint Maarten har nu status som selvstændige lande indenfor Nederlandene – samme status som Aruba fik i 1986. 

Bonaire har et landareal på 288 km². Ved en folketælling i 2001 i de Nederlandske Antiller blev befolkningstallet opgjort til 10.791, hvilket giver en befolkningstæthed på 37 indbyggere per km². I år 2004 blev befolkningstallet opgjort til 10.185. Den ubeboede naboø Klein Bonaire, der befinder sig vest for hovedøen, er på 6 km².

Kilde 

Øer i de Nederlandske Antiller
Oversøiske lande og territorier
Sorbere

De omtrent 50.000 sorbere (også kaldet vendere) bor i Lausitz i Tyskland. Lausitz er et område syd for Berlin i delstaterne Brandenburg og Saksen. Sorberne er et slavisk folk. Omtrent 40.000 sorbere taler stadigvæk sorbisk. I middelalderen taltes sorbisk i hele Østtyskland.

Sorberne er ligesom danskerne i Sydslesvig, friserne og sinti og roma et anerkendt nationalt mindretal i Tyskland men ikke skrevet ind i forbundsrepublikkens forfatning.

Se også
Vendere

Eksterne henvisninger 

Sorbisk Forening

Folkeslag i Tyskland
Vestslavere
Hubei

Hubei (湖北) er en central provins i Folkerepublikken Kina.  Dens forkortelse er 鄂 (pinyin: È), et gammel navn forbundet med den østlige del af provinsen siden Qin-dynastiet.  Navnet Hubei betyder "nord for søen", da provinsen ligger nord for Dongting-søen.  Hubei har grænser til Henan mod nord, Anhui mod øst, Jiangxi mod sydøst, Hunan mod syd, Chongqing mod vest og Shaanxi nordvest.  Den prominente Tre Slugters Dæmning ligger i Yichang i det vestlige Hubei.

Administrative enheder 
Hubei består af en subprovinsiel by , elleve byer på præfekturniveau og et autonomt præfektur. Dertil er der fire byamter og et skovområde, som er direkte underlagt provinsregeringen.

 Den subprovinsielle by Wuhan (武汉市);
 Bypræfekturet Huangshi (黄石市);
 Bypræfekturet Xiangfan (襄樊市);
 Bypræfekturet Shiyan (十堰市);
 Bypræfekturet Jingzhou (荆州市);
 Bypræfekturet Yichang (宜昌市);
 Bypræfekturet Jingmen (荆门市);
 Bypræfekturet Ezhou (鄂州市);
 Bypræfekturet Xiaogan (孝感市);
 Bypræfekturet Huanggang (黄冈市);
 Bypræfekturet Xianning (咸宁市);
 Bypræfekturet Suizhou (随州市);
 Det autonome præfektur Enshi for tujia og miao (恩施土家族苗族自治州).

Administrative enheder som er direkte under provinsregeringen:
 Byamtet Xiantao (仙桃市);
 Byamtet Qianjiang (潜江市);
 Byamtet Tianmen (天门市);
 Skovdistriktet Shennongjia (神农架林区).

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Ying Yong. Guvernør er Wang Xiaodong, pr. 2021.

Ekstern henvisning 

 
Provinser i Kina
Alter-globaliseringsbevægelsen

Alter-globaliseringsbevægelsen, også kaldet bevægelsen for global retfærdighed, bevægelsen af bevægelser, bevægelsen for globalisering fra neden eller kort og godt globaliseringsbevægelsen, er en komplekst sammensat sværm af sociale bevægelser, der vanskeligt lader sig indfange med ét begreb, men har det til fælles at de alle forholder sig kritiske overfor globaliseringens nuværende form. Udefra kaldes bevægelsen til tider for "antiglobaliseringsbevægelsen", hvilket bunder i en misforståelse. Danske organisationer, grupperinger o.lign. med relation til bevægelsen tæller bl.a. Attac, Globale Rødder, Danmarks Sociale Forum, Modkraft.dk, Indymedia, m.fl.

Seattle 1999 
Under Verdenshandelsorganisationens (WTO) møde i Seattle 30. november 1999 samledes op mod 50.000 demonstranter og organiserede en de facto blokade af topmødet. Særligt efter nordamerikanske forhold var det bemærkelsesværdigt, at protesten både kunne favne "turtles and teamsters" – miljøaktivister (som protesterede over en WTO-kendelse, som tillod fiskenet, der ikke tog hensyn til skildpadder) og traditionelle amerikanske fagforeningsdemonstranter. Demonstranterne kunne samles om at protestere mod sociale, miljømæssige, politiske, m.m. konsekvenser af WTO's markedsorienterede regulering af verdenshandlen. WTO-protesterne, der bl.a. pga. en række spredte konfrontationer mellem politi og mindre grupper af militante aktivister sikredes intens dækning i globale nyhedsmedier, blev skoledannende for en lang række protestaktioner ved topmøder for frihandelsorienterede, såkaldt neoliberale institutioner kloden rundt ind i det nye årtusinde.

Zapatisterne 
En vigtig inspiration for bevægelsen findes hos den zapatistiske oprørshær i Chiapas, Mexico, som nytårsdag 1994 indledte et oprør for den indianske befolknings rettigheder og mod den amerikanske frihandelsaftale NAFTA, som trådte i kraft samme dag. Fra zapatisterne hentes bl.a. vægten på symbolske protestformer, en utraditionel (sågar poetisk) politisk retorik og organisering i netværk.

Sociale Forummer 

Siden 2001 har bevægelsen været samlet omkring græsrodsmødet World Social Forum  , der årligt samler flere hundrede tusind deltagere og har kontinentale, nationale, regionale, lokale og tematiske aflæggere kloden rundt. Der findes desuden et European Social Forum, sidst afholdt i Malmø 2008.

Eksterne henvisninger 

 Attac Danmark 
 Globale Rødder 
 Danmarks Sociale Forum
 Indymedia (Independent Media Center)
 The Battle of Seattle – "Globalize This!" Linksamling til bogen på Tidsskriftcentret.dk

Noter 

Politiske bevægelser
Globalisering
Europa-Universität Flensburg

Europa-Universität Flensburg (på dansk Flensborg Universitet) er et universitet i Flensborg. Flensborg Universitet blev oprettet i 1994. Dets forløber var byens pædagogiske højskole (oprettet i 1946). Universitet har cirka 4.600 studerende og cirka 360 ansatte. Universitetets hovedbygninger er samlet på universitetsparken på Sandbjerg. I december 2001 blev universitets nye midt i universtetsparken beliggende Campushalle indviet. I 2014 fik universitetet status om europauniversitetet. Målet er er at ledsage og fremme den europæiske integrationsproces i både forskning og uddannelse.

Universitet tilbyder læreruddannelsen og uddannelser i miljømanagement. Derudover tilbydes kulturvidenskab og international management. På disse områder samarbejdes der med Syddansk Universitet i Sønderborg. Siden 1998 er det for eksempel muligt at tage dobbeltdiplom som eksportingeniør på Syddansk Universitet i Sønderborg og ingeniør i Energi- og miljøledelse på Flensborg Universitet. Syddansk Universitet og universitet i Flensborg har desuden indgået et bibliotekssamarbejde.

Allerede kong Christian 4. havde i 1600-tallet planerne om at bygge et universitet i Flensborg, beliggende i den kongelige del i Hertugdømmet Slesvig. På grund af Trediveårskrigen blev det ikke til noget. Universitet har i dag et filial-institut i den såkaldte European Overseas Campus på Bali.

Uddannelser 
Flensborg Universitet tilbyder et udvalg af fuldtidsuddannelser:

Bacheloruddannelser
 Vermittlungswissenschaften (bachelor)
 Erziehungswissenschaft Erwachsenenbildung/Weiterbildung (bachelor)
 International Management (bachelor)
 Kultur- und Sprachmittler (dansk bachelor og tysk diplom)

Masteruddannelser
 Energie- und Umweltmanagement, Energy and Environmental Systems, Spezialisation Sustainable Energy Systems and Management in Developing Countries
 Energie- und Umweltmanagement, Spezialisierung Energie- und Umweltmanagement in Industrieländern (master)
 Erziehungswissenschaft: Schulpädagogik (diplom)
 European Studies (master)
 Kultur – Sprache – Medien (master)
 Management Studies (master)
 Master of Education für Grund- und Hauptschulen (master)
 Master of Education für Realschulen (master)
 Master of Education für Sonderschulen (master)
 Master of Education für berufliche Schulen (master)
 Prävention und Gesundheitsförderung (master)

Eksterne henvisninger 

 Flensborg Universitets websted  , , 
 Campusavis Flensborg  

Uddannelse i Flensborg
Universiteter i Tyskland
Middelværdisætningen

Middelværdisætningen er en matematisk sætning, der, i grove træk, siger, at der et sted på en differentiabel kurve er et punkt, i hvilket hældningen er lig kurvens "gennemsnitshældning".

Sætningen kan illustreres med et konkret eksempel; en bils hastighed. Hvis en bil på en strækning har kørt 80km/t i gennemsnit, har den mindst ét sted på strækningen kørt præcis 80km/t.

Sætningen blev først udviklet af inderen Parameshvara (1370 – 1460) og senere af Lagrange (1736 – 1813). Den er infinitesimalregningens vigtigste resultat, og er en central del af beviset for infinitesimalregningens hovedsætning. Sætningen benyttes sjældent til egentlige matematiske udregninger, men oftere som del af beviser for andre matematiske sætninger.

Formel definition 

Lad  være en funktion, der er kontinuert på det lukkede interval  og differentiabel på det åbne interval . Da eksisterer et , så

Middelværdisætningen er et mere generelt tilfælde af Rolles sætning, der antager at .

Middelværdisætningen kan generaliseres yderligere, idet det er nok at antage, at  er kontinuert på , og at grænseværdien  er et reelt tal eller  for alle .

Bevis 
Sekanten på illustrationen kan som bekendt gives ved en ligning , hvor , og det er muligt at lave en funktion
,
så der gælder, at  er kontinuert på  og differentiabel på . Samtidig gælder  og , og så opfylder  antagelsene for Rolles sætning, så der eksisterer et , så . Men
,
og sætningen er vist. Q.E.D.

Cauchys middelværdisætning 
Cauchys middelværdisætning er en matematisk sætning af Augustin Louis Cauchy. Den er også kendt under navnet den udvidede middelværdisætning, og er en mere generel variant af den traditionelle middelværdisætning. Den benyttes blandt andet som hjælpemiddel i et klassisk bevis for l'Hôpitals regel.

Sætningen 
Hvis to funktioner,  og , er kontinuerte på deres definitionsmængde, , og differentiable på det åbne interval , eksisterer et , så

.

Et bevis for sætningen 
Et simpelt bevis for sætningen, der minder meget om det typisk anvendte bevis for middelværdisætningen, går på at finde en funktion, der opfylder Rolles sætning. Hvis  er defineret ved:

er den tydeligvis kontinuert på  og differentiabel på  med differentialkvotienten

.

Idet  og , opfylder  antagelserne i Rolles sætning, og der eksisterer således et , så

,

hvilket kan omskrives til udsagnet i sætningen. Q.E.D. Det ses også, at sætningen også gælder, når brøkens nævner er 0, men typisk anvendes den anden skrivemåde, da denne er lettere at huske, samtidig med at det typisk er den, man har behov for.

Se også 
 Rolles sætning

Infinitesimalregning
Matematiske sætninger
Matematiske beviser
Hibiscus

Hibiscus er en slægt, som er udbredt i tempererede, subtropiske og tropiske områder af især Afrika og Asien. Den består af mere end 200 arter, som kan være enårige urter, stauder, buske eller træer. Bladene er ovale til lancetformede og spredt stillede og hele. Ofte har de tandet eller lappet rand. Blomsterne er store og trompetformede med fem kronblade. Frugten er en femrummet kapsel, som åbner sig ved modenhed. Her omtales kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Fliget hibiscus (Hibiscus schizopetalus)
 Hawaiiblomst (Hibiscus rosa-sinensis)
 Rosella (Hibiscus sabdariffa)
 Syrisk rose (Hibiscus syriacus)
 Timeviser (Hibiscus trionum)
 Kenaf (Hibiscus cannabinus)

Planteslægter
Katost-familien
Syrisk rose

 
Syrisk Rose (Hibiscus syriacus) er en stivgrenet busk med en åben vækst. Hovedgrenene er stift oprette, mens sidegrenene er stive og ret korte. Blade og blomster indeholder bakteriedræbende stoffer.

Beskrivelse 
Knopperne er let spredte, og er lang tid undervejs. Barken er først grågrøn med fine hår, men snart efter bliver den lysegrå, og på gamle grene er den grå og opsprækkende. Bladene er ægformede og trelappede med groft takket rand. Oversiden er kraftigt grøn, mens undersiden er grågrøn. 

Blomstringen sker i juli-september, hvor der dannes blomsterknopper i alle bladhjørner. De enkelte blomster kan være meget store og skålformede med en midtstillet samling af støvdragere og støvveje. De seneste 30 år er der komet dobbelte og heltfyldte variationer som nu trives og er hårdføre i Danmark.

Planten sætter modent frø i Danmark.

Rodnettet er hjerteformet og består af tykke hovedrødder og ret få siderødder. 
         
Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2,5 m (15 x 20 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Sorter 
Den følgende liste er kun et udpluk af mere end 450 sorter. Af disse er der lidt over 50 hårdføre i Danmark

Skandinavens største samling er i privateje i Fredericia 
 Admiral Dewey
 Aphrodite
 Ardens
 Anna Louise
 "Blue Bird" 
 Blue Chiffon 
 China Chiffon 
 Colestis Blue 
 Diana 
 "Helene"
 Lavender Chiffon
 Lennie of Denmark
 Lonnie of Denmark
 Lone Bo Blue of Denmark
 Maike
 Purpurerus Variegatus
 "Red Heart"
 "Rubis"
 "Russian Violet"
 "Totus Albus"
 White Chiifon
 "Woodbridge"

Hjemsted 
Planten danner krat og skovbryn på bjergskråninger i Kina og Korea (den er Syd-Koreas nationalblomst), hvor den findes sammen med bl.a. bredbladet bukketorn, Forsythia koreanum, håret glansmispel, kinesertræ, kinesisk elefantgræs, korea-azalea, pilebladet spiræa, skovrørhvene og tofarvet kløverbusk.

Eksterne henvisninger 
 leonlindholm.dk Privat hjemmeside om syrisk rose med en række sorter og billeder. Leon Lindholm fra Fredericia har Danmarks største samling af Hibiscus syriacus

Buske
Haveplanter
Hvide blomster
Blå blomster
Røde blomster
Katost-familien
Køreplan for Fred

Køreplanen for Fred – eller The Road map for peace – er en plan for løsningen af den israelsk-palæstinensiske konflikt, som blev foreslået af den såkaldte kvartet bestående af USA, EU, Rusland og FN.

Principperne bag planen blev lanceret af USA's præsident, George W. Bush i en tale den 24. juni 2002, hvor han annoncerede, at han støttede en uafhængig palæstinensisk stat, som skulle leve side om side med Israel i fred.

Koncept og idé 
Den overordnede ide bag køreplanen er, at palæstinenserne til gengæld for staten skulle gennemføre demokratiske reformer samt ikke mindst afstå fra at bruge terror. Israel skulle understøtte og acceptere den palæstinensiske regering og stoppe udvidelserne af bosættelser på Gaza-striben samt på Vestbredden.

Israel
Palæstina
Fred
Viktor og Viktoria

Viktor og Viktoria er en dansk film fra 1993, instrueret af Linda Wendel.

Medvirkende 
 Christian Potalivo
 Amalie Ihle Alstrup
 Lars Knutzon
 Lene Brøndum
 Peter Larsen
 Anne Marie Helger
 Tina Gylling Mortensen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1993
Børnefilm fra Danmark
Film instrueret af Linda Wendel