kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Livsstil

Livsstil er et begreb, som anvendes i forskellige betydninger. Det kan referere til måden, hvorpå et menneske, eller en gruppe af mennesker, ud fra egne valg forholder sig til egen levevis, gennem materielt forbrug, social interaktion, kost, nydelsesmidler, fysisk aktivitet, fritidsinteresser, synet på kunst og litteratur mv. Livsstilen er også afhængig af døgnrytme, tilstrækkelig søvn og stresskontrol. Livsstil bliver ofte sammenkædet med sundhed og livskvalitet, der kan anses af blive forringet, såfrem personen ikke har et afbalanceret forhold til de elementer, der indgår i personens livsstil.

Livsstil som forskningsområde 
I videnskaberne blev begrebet oprindelig introduceret af den østrigske psykolog Alfred Adler (1870-1937).

Begrebet optræder også i sociologiske analyser, markedsanalyser og sygdomsforebyggende arbejde, hvor det antages, at smag og personlige præferencer spiller en afgørende rolle i individets opbygning af et mønster af vaner. Studiet af disse vaner gør det muligt at analysere livsstile skematisk.
 
Livsstil ses også i forskningsdebatten som en underordnet kategori til livsformer. Med udgangspunkt i Jürgen Habermas's livsverdensbegreb, defineredes tre prototypiske livsformer med udgangspunkt i arbejdslivet: Den selvstændige, den karrierebundne og lønmodtagerens. Livsstil er i denne sammenhæng de individuelle valg, som repræsentanter for hver enkelt livsform selv vælger. Der antages at være fire livsstilssegmenter. Henrik Dahl har i sine livsstilsanalyser perspektiveret livsstil som et udtryk for idealtyper. Han inddeler livsstilene i fire segmenter. Disse er blevet benyttet af AC Nielsen i en række analyser af livsstilsforskelle. Idealtyperne for livsstile bygger teoretisk på Pierre Bourdieus habitusbegreb. Konkrete danske analyser har blandt andet taget udgangspunkt i MINERVA-modellen. Modellen er bygget op om et værdikort, som benyttes som grundlag for empiriske studier af de fire segmenter.

Se også 
Livsstilsinflation

Litteratur 
 Dahl, Henrik:Hvis Din Nabo Var en Bil(1997) Akademisk Forlag
 Højrup, Thomas: Det glemte folk -livsformer og centraldirigering (1983), Statens Byggeforskningsinstitut.

Kildeliste 

 

 
Livsfilosofi
Max Weber
Socialvidenskabelige begreber
Skovsyre

 
Skovsyre (Oxalis acetosella) er en 5-10 cm høj urt, der vokser på mager bund i skove og krat. Planten indeholder det giftige stof, oxalsyre. Planten har det, der kaldes "søvnbevægelse", sådan at bladene klappes ind ved udtørring. Skovsyres blade ligner kløverblade. Deraf det andet danske navn, Surkløver.

Beskrivelse 
Skovsyre er en flerårig urt med en tueformet vækst. De tynde, spredthårede bladstilke er opstigende og bærer hver især kun ét blad. Bladet er trekoblet med hjerteformede småblade, sådan at det overfladisk ligner et kløverblad. Deraf det andet danske navn: Surkløver. Småbladene er helrandede med en lysegrøn, spredt håret overside og en blålig til grågrøn underside.

Blomstringen sker i april-maj, hvor man finder de enlige blomster siddende endestillet på særlige stængler. Blomsten er regelmæssig med fem hvide eller svagt lyserøde kronblade, der har rødviolette årer. Frugterne er kapsler med fem rum og mange frø.

Rodnettet består af en krybende jordstængel med forholdsvis få trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,10 x 0,10 m (10 x 10 cm/år).

Voksested 

Skovsyre er udbredt i alle tempererede områder af Europa og Asien. I Danmark findes den over hele landet, omend mere spredt i Nord- og Vestjylland. Den foretrækker skyggede voksesteder med fugtig, let sur og ret næringsfattig jord.

I Nøddedalen ved Lien i Fosdal Plantage findes arten i gammel stævningsskov sammen med bl.a. hassel, alm. hyld, alm. mangeløv, vorterod, dyndpadderok, engnellikerod, glat løvefod, gråpil, hvid anemone, kratviol, skovgaltetand, stor fladstjerne og storblomstret kodriver

Anvendelse 
Skovsyre er spiselig og smager friskt og syrligt, og det frister til at bruge hele planter til såvel salater som anden madlavning, men det er vigtigt at huske på, at planten indeholder oxalsyre, som er giftigt i større mængder.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Krydderurter
Skovbundsplanter
Surkløver-familien
Eulers totientfunktion

I talteori er totienten  eller  af et naturligt tal  defineret til at være antallet af naturlige tal, mindre end eller lig med , som er indbyrdes primiske med .
For eksempel er , da tallene 1, 3, 5 og 7 er indbyrdes primiske med 8.

Funktionen  kaldes totientfunktionen.
Totienten kaldes ofte Eulertotienten eller Eulers totient, navngivet efter den schweiziske matematiker Leonhard Euler, der studerede den.
Totientfunktionen kaldes også Eulers phifunktion eller phifunktionen, da, det græske bogstav, phi ( eller ) ofte bruges som symbol for funktionen.

Cototienten af  er defineret som .

Se også
Eulers sætning

Funktioner
Talteori
Eulers sætning

I talteorien siger Eulers sætning, at, hvis n er et naturligt tal, og a og n er indbyrdes primiske, gælder kongruensen
aφ(n) ≡ 1 (mod n),
hvor φ(n) er Eulers totientfunktion, og "mod" betegner modulus for kongruensen.

Sætningen er en generalisering af Fermats lille sætning og er yderligere generaliseret af Carmichaels sætning.

Sætningen kan benyttes til let at reducere store eksponenter modulo n. Betragt for eksempel problemet med at finde det sidste decimale ciffer af tallet 7222, dvs. 7222 (mod 10). Bemærk at 7 og 10 er indbyrdes primiske, og φ(10) = 4. Af Eulers sætning fås altså at 74 ≡ 1 (mod 10), og det fås at
7222 ≡ 74·55 + 2 ≡ (74)55·7² ≡ 155·7² ≡ 49 ≡ 9 (mod 10).

Sætningen er opkaldt efter den schweiziske matematiker Leonhard Euler.

Matematiske sætninger
Lysbro (Silkeborg)

Lysbro er en bydel i den vestlige del af Silkeborg. Den afgrænses mod V af Funder Bakke, mod S af Funder Å, som munder ud i Ørnsø, mod Ø af Lysbro Skov, og mod N af bakkerne i Hvinningdal og Silkeborg Langsø. 

Gennem Lysbro løber Lyså, som er udløb fra Ørnsø og munder ud i Silkeborg Langsø.

Mest kendt er Lysbro nok for firmaet Zinck Lysbro (indtil 1985 bare Lysbro), den danske producent af haveredskaber, der stadig har hovedkontor her, mens produktionen er flyttet ud af landet. I dag er der kun få erhversdrivende i Lysbro, bl.a. en tømmerhandel, et forlystelsescenter og en benzintank med nærkøb. Dertil kommer et plejecenter og en voksenskole.

Fra 1998 varetages områdets (Funder Skoledistrikts) interesser af Funder-Lysbro Lokalråd.

Historie 
Tidligere var Lysbro en levende by med værktøjsfabrikken, flere teglværker og et dambrug.

Jernbanen 
Lysbro havde station på Silkeborg-Kjellerup-Rødkærsbro Jernbane 1924-68. Stationsbygningen er bevaret som amatørteatret PerronTeatret, Lysbroparken 87. Lidt vest for stationen starter Kjellerupstien, en asfalteret gang-, cykel- og ridesti, der følger banens tracé til Lemming Station.

Kommunen 
I 1941 blev Lysbro indlemmet i Silkeborg Kommune og senere også i Silkeborg Sogn. Indtil 1941 var Lysbro en del af Funder Sogn og Kommune i Hids Herred i det daværende Viborg Amt.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Zinck Lysbro 
 Funder-Lysbro Lokalråd.dk
 PerronTeatret 

Bydele i Silkeborg
Destillation

Destillation er en metode til adskillelse af væsker eller faste stoffer med forskellige kogepunkter. Adskillelsen foregår ved at opvarme blandingen i en beholder, indtil et af stofferne fordamper. Dampen afkøles til fortætning, og kondensatet opsamles i en separat beholder. Et apparat, som kan udføre destillation, kaldes et destillationsapparat.

Destillation af fortættede gasser 
Ved at komprimere og afkøle en blanding af luftarter, f.eks. atmosfærisk luft, kan man få den til at gå på væskeform. Ved efterfølgende destillation kan man udvinde hver af luftblandingens komponenter i ren form.

Fraktioneret destillation 
Hvis udgangspunktet er en blanding af et antal væsker med forskellige kogepunkter, danner det første destillat udgangspunkt for nye destilleringer ved en lidt lavere temperatur. Herved adskilles de forskellige væsker efter faldende kogepunkt. Proceduren omtales som brudt destillation eller fraktioneret destillation. Fraktioneret destillation benyttes eksempelvis ved raffinering af råolie.

Hvis udgangspunktet er en blanding af to væsker med tætliggende kogepunkter, er destillatet ikke rent, og destillationen må gentages. En sådan gentagen destillation kaldes en rektifikation. Rektifikation benyttes ved fremstilling af spiritus. Formodentlig blev destillationsmetoden opfundet i det nuværende Iran, hvor man begyndte at destillere vin til højprocentige brændevine omkring år 1000. På den måde blev det muligt at udvinde spiritus vini (vinens ånd) fra almindelig vin. I Østasien havde man allerede tidligt fremstillet vine ud fra litchi og blommer, og man havde også lavet sake, som dog egentlig må betragtes som en art øl.

 
Spirituosa
Hedvin
Søby Kirke

Søby Kirke henviser til flere artikler:

 Søby Kirke (Assens Kommune) er en kirke i Assens Kommune
 Søby Kirke (Favrskov Kommune) er en kirke i Favrskov Kommune
 Søby Kirke (Syddjurs Kommune) er en kirke i Syddjurs Kommune
 Søby Kirke (Ærø) er en kirke i Ærø Kommune
Våbenrulle

En våbenrulle (våbenbog) (engelsk og fransk: Armorial) er en fortegnelse over våbner, f.eks. alle våbner i en herolds embedsområde.

Våbenruller 
 Armorial Gelre
 Skandinavisk våbenrulle

 
Heraldik
Lungeemfysem

Lungeemfysem (af gr. emphysan, "at blæse op". Hentyder til den forstørrede brystkasse.) er en dødelig sygdom, som i 75% af tilfældene skyldes rygning, men som også kan skyldes genetiske faktorer som α₁-antitrypsinmangel eller Marfans syndrom. Sygdommen kommer af beskadigelse af lungerne. 

For at erstatte ødelagt væv i lungernes yderste vægge har bindevævet udvidet sig; på et røntgenbillede vil brystkassen være helt tøndeformet. Det medfører, at lungen bliver mindre elastisk, hvilket igen medfører, at det bliver sværere at trække vejret. Symptomerne er i starten, at man bliver hurtigt forpustet og udvikler træthed, hovedpine og søvnløshed. De tre sidste symptomer er et resultat af, at lungerne ikke sender ordentligt iltet blod til hjernen. De forstørrede lunger giver større spændinger mellem ribbenene, og derfor føles smerte i brystet. Smerten kan også komme fra de blærer, der også ofte dannes i lungevævet. Lungernes ekstra størrelse medfører ligeledes, at de ikke udskiller kuldioxid nok ved hver udånding. 

Behandlingen består i at lette vejrtrækningen, rygestop samt at hindre infektioner, der kan forværre tilstanden. Sygdommen kan ikke helbredes. Patienter har i reglen en forventet overlevelse på 5 til 10 år efter at tilstanden er begyndt.

Luftvejssygdomme
Miskow Makwarth

Rogert Camillo Miskow Makwarth (5. november 1905 i Sørup, Svendborg – 13. december 1992) var en dansk skuespiller.

Han blev uddannet på Dansk Skolescene i 1926, men debuterede allerede året inden på Aarhus Teater.

Herudover har han også taget en uddannelse på teaterinstruktør.

Efter en række engagementer på bl.a. Dagmarteatret, Allé Scenen og Det ny Teater, var han en række år instruktør på Aarhus Teater.

Blandt Miskow Makwarths fremtrædende roller på scenen kan bl.a. nævnes Den politiske kandestøber, Erasmus Montanus, Oliver Twist og Den stundesløse.

Gennem sin karriere gæstespillede han også i flere omgange på Nationalscenen i Bergen.

Udvalgt filmografi 

 Provinsen kalder – 1935
 Inkognito – 1937
 Flådens blå matroser – 1937
 Mordets melodi – 1944
 Sikken en nat – 1947
 Tre år efter – 1948
 Som sendt fra himlen – 1951
 Bag de røde porte – 1951
 Det store løb – 1952
 Kongeligt besøg – 1954
 Ild og Jord – 1955
 Min datter Nelly – 1955
 Det var på Rundetårn – 1955
 Færgekroen – 1956
 Tag til marked i Fjordby – 1957
 Natlogi betalt – 1957
 Krudt og klunker – 1958
 Støv på hjernen – 1961
 Sorte Shara – 1961
 Tine – 1964
 Premiere i helvede – 1964
 En ven i bolignøden – 1965
 Nyhavns glade gutter – 1967
 Dyrlægens plejebørn – 1968
 Min søsters børn vælter byen – 1968
 Den røde rubin – 1969
 Ta' lidt solskin – 1969
 Der kom en soldat – 1969
 Præriens skrappe drenge – 1970
 Tandlæge på sengekanten – 1971
 Rektor på sengekanten – 1972
 Romantik på sengekanten – 1973
 Julefrokosten – 1976

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Svendborg
Indbyrdes primisk

I talteorien siges to heltal a og b at være indbyrdes primiske eller relative primtal, hvis de eneste heltal, der går op i begge tal, er 1 og −1, eller, ækvivalent, hvis deres største fælles divisor er 1.

Eksempelvis er 6 og 35 indbyrdes primiske, men 6 og 27 er ikke, da 3 går op i begge tal. Tallene 1 og −1 er indbyrdes primiske med alle andre heltal. 0 er kun indbyrdes med 1 og −1

En hurtig måde at bestemme om to tal er indbydes primiske er givet ved Euklids algoritme.

Eulers totientfunktion (eller Eulers phifunktion) af et naturligt tal n er antallet af tal mellem 1 og n, der er indbyrdes primiske med n.

Talteori
Lymfesystem

Lymfesystemet er et karsystem hos hvirveldyr, som består af et netværk af lymfekar med indskudte lymfeknuder. Lymfekarrene fører en klar væske, kaldet lymfe (efter den romerske gudinde for ferskvand Lympha), mod blodbanen og hjertet.

Lymfesystemet blev første gang beskrevet i midten af 1600-tallet, uafhængigt af hinanden af såvel svenskeren Olof Rudbeck som danskeren Thomas Bartholin.

Fysiologi 
I modsætning til blodkredsløbet er lymfesystemet ikke noget lukket system. I det menneskelige kredsløb passerer dagligt omkring tyve liter blod gennem de fineste blodkar, kapillærerne, og presses her, med sit indhold af ilt og næringsstoffer, ud af blodbanen, som vævsvæske. Det meste af denne væske absorberes igen af kapillærerne, men dagligt efterlades omkring tre liter væske uden for blodkredsløbet. En af lymfesystemets vigtige opgaver er at opsamle disse tre liter og føre dem tilbage til blodkredsløbet.

Lymfesystemets anden vigtige opgave er immunforsvar: Lymfe indeholder affaldsstoffer fra cellerne samt døde og beskadigede celler, og bakterier og virus, som er trængt ind i vævet. I lymfebanerne passerer lymfen på sin vej mod blodkredsløbet med regelmæssige mellemrum lymfeknuder, som er fra få mm til 1-2 cm store bønneformede organer med talrige små kanaler. I lymfeknudernes kanaler findes lymfocytter, som dels dannes i knoglemarv, dels i milten og mandlerne, og uddannes i brislen, og som er i stand til at opdage fremmedlegemer i lymfevæsken, hvorefter makrofager fjerner fremmedlegemerne, så at lymfen renses.

Aggressive fremmedlegemer kan fremkalde en betændelsesreaktion i de berørte lymfeknuder, som så bliver hårde og ømme, hvilket fx ses ved halsbetændelse.

Anatomi 
Et menneskes krop indeholder hundredvis af lymfeknuder. Lymfen fra bryst, ryg, arme og ben løber gennem knuder i armhuler og lyske. Fra de indre organer løber lymfen gennem knuder langs tarmene og legemspulsåren. Lymfen fra ben, bækken og bughule samles i det største lymfekar, mælkebrystgangen, som løber op langs rygsøjlen til halsen, hvor den udmunder i en stor vene, tæt på hvor også lymfe fra arme, hoved, hals og brysthule føres over i venesystemet. Mælkebrystgangen hedder sådan, fordi den efter måltider indeholder fedtrig hvid lymfe fra tarmen. Lymfen føres gennem lymfekarrene ved hjælp af et system af muskelsammentrækninger.

Evolution 
Hos hvirveldyrene blev et lymfesystem først udviklet blandt benfisk. Senere udviklede padder og krybdyr lymfehjerter, der pumper lymfe mod blodbanen. Også nogle fuglearter har lymfehjerter, men de fleste fugle og alle pattedyr mangler dem. Det er kun pattedyr, der har lymfeknuder, dog har nogle få fuglearter simple, lymfeknudelignende strukturer.

Lymfødem 
Svigter en del af lymfesystemet, kan der dannes lymfødem, der er ophobning af væske, som ikke løber retur mod hjertet, som det er meningen. Lymfødem skyldes, at lymfevæsken, der løber i lymfekarrene til lymfekirtlerne, er blevet blokeret. Lymfen kan derfor ikke løbe fra f.eks. en arm eller et ben, som så hæver op, fordi der siver væske ud i vævet.

Se også 
 Blodkredsløbet
 Immunforsvar

Referencer
Shrewsbury Town F.C.

Shrewsbury Town F.C. er en engelsk fodboldklub fra Shrewsbury i Shropshire county, der spiller i landets tredjebedste række, EFL League One. Klubben blev i 1950 udvalgt til at indtræde i ligaen, efter at The FA havde besluttet sig for at udvide fra 88 til 92 hold.

Shrewsbury Town F.C. er den dominerende fodboldklub i Shropshire county, hvor klubben i 64 tilfælde har vundet den lokale traditionsrige pokalturnering Shropshire Senior Cup, senest i 2011

Den mest succesfulde manager var Graham Turner, der i sin første sæson vandt 3. division og for første gang førte Shrewsbury op i den næstbedste række. Her blev de i 10 år, imod alle odds. Det bl.a. til to flotte 8. pladser, selvom Turner skiftede til Aston Villa i 1984.

Shrewsbury rykkede i 1988/89 ned i 3. division igen, men op igen i 1993/94 (også til 3. division, da Premier League blev introduceret det år), hvor de i denne omgang blev i 3 sæsoner. Senere blev den tidligere Everton-stjerne Kevin Radcliffe manager, og med ham var Shrewsbury kun 1 point fra playoff i 2001/02, men sæsonen efter rykkede man ned i Conference Division. Et lille plaster på såret var, at man slog Everton ud af F.A. Cuppen med en 2-1 sejr.

Jimmy Quinn, tidligere nordirsk landsholdsspiller, skulle redde holdet, og det lykkedes at bringe Shrewsbury tilbage til ligaen efter kun efter en sæson.

Nuværende manager er Gary Peters, der som assistent har John McMahon.

Næste sæson bliver den sidste på Gay Meadow, som siden 1910 har været Shrewsburys hjemmebane. Ny hjemmebane bliver New Meadow på Oteley Road i udkanten af byen. Det bliver et stadion med plads til 10.000 tilskuere (alle siddepladser) med meget bedre faciliteter end de nuværende.

Danske spillere 

Thomas Nielsen fra Aarhus Fremad (22 kampe, 1 mål i sæsonen 96/97) og
Benny Gall fra Doordrecht (34 kampe i sæsonen 96/97)

Fodboldklubber i England
Etableret i 1886
Shrewsbury
City of Edinburgh

City of Edinburgh er en af Skotlands kommuner. Den grænser op mod West Lothian, Midlothian og East Lothian. Hele regionen har status som by (city), men omfatter også flere byer og landsbyer uden for selve Skotlands hovedstad Edinburgh.

Byer og landsbyer 

 Balerno
 Dalmeny
 Edinburgh
 Ingliston
 Kirkliston
 Leith
 Portobello
 Ratho
 South Queensferry
 Straiton

Kommuner i Skotland

de:City of Edinburgh
Vor Frue Kirke (Kalundborg)

Vor Frue Kirke er sognekirken i Vor Frue Sogn og ligger midt i Kalundborgs gamle bydel, Højbyen. Kirken blev så vidt vides opført af Esbern Snare omkring 1170, men færdiggjort af hans datter Ingeborg og hendes mand Peder Strangesen i 1220. Kirken er enestående i verden: Dens grundplan er et græsk kors, hvor hver af de fire korsarme afsluttes med et tårn, og det femte tårn rejser sig, hvilende på fire granitsøjler, over kirkens midtpunkt. Kirkens borgagtige udseende skyldes ikke, at den har været led i byens forsvar, men det skal lede tanken hen på "Det himmelske Jerusalem", hvor Gud og mennesker ifølge Bibelen ved tidernes ende skal bo sammen. I Middelalderen forestillede man sig nemlig Det himmelske Jerusalem som en befæstet by med fem tårne.

Det midterste af de fem tårne styrtede sammen i 1827, men blev genopført ved en restaurering, der blev afsluttet i 1871 ved arkitekt Vilhelm Tvede.

I kirkegårdsmurens nordvestlige hjørne ligger præsteboligen fra omkring 1400, senere anvendt til rektorbolig, fattigskole og nu til ligkapel.

I populærkultur 
Vor Frue Kirke spillede en central rolle i den danske dramaserie Rejseholdet i afsnit 18 "Assistancemelding A-3/01", hvor klimakset i opklaringen foregår. To mordere har taget gidsler i kirken, og specialtropper bliver sendt ind for at befri dem. Afsnittet blev sendt første gang d. 6. januar 2002.

Galleri

Eksterne henvisninger 

 Vor Frue Kirke hos KortTilKirken.dk
 Vor Frue Kirke i bogværket Danmarks Kirker, Nationalmuseet

Kirker i Kalundborg Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Holbæk Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kalundborg
Yone Minagawa

Yone Minagawa (4. januar 1893 – 13. august 2007) var fra 29. januar 2007 til sin død formodentlig den ældste person i verden.

Hun boede fra 2005 på et plejehjem i Keijuen. Efter sin mand døde tjente hun penge ved at sælge blomster og grøntsager nær en kulmine; på den måde, kunne hun også forsørge sine 5 børn.

Hun blev den ældste i Japan, efter at Ura Keyama døde i april 2005.

Personer fra Japan
Ældste mennesker i nyere tid
Højbyen (Kalundborg)

Højbyen er Kalundborgs gamle bydel indenfor bymuren. Bydelen er anlagt i én proces som et byanlæg med én kirke og to borge. Set i fugleperspektiv har byen form som en linse med en kort nord-sydakse på ca. 200 meter og en øst-vestakse på ca 350 meter med en borg i hver ende. Hovedgaden – Adelgade – blev udlagt som en ret linje mellem de to borge og syd for denne linje blev kirken anlagt på det højeste punkt.

Syd for Adelgade blev Præstegade anlagt med et buet forløb, netop i én ejendomsdybdes afstand fra byens søndre vold. Her ligger Præstegade 23, som er et af de bedst bevarede middelalderlige byhuse i Europa. I forbindelse med kirken findes Den gamle Latinskole også i denne gade.

Bispegården og Kalundborg gamle Rådhus er også blandt de gamle bygninger fra middelalderen, som findes i Højbyen.

Nord for Adelgade blev Munkesøgade på tilsvarende vis anlagt. Denne gadestruktur blev udstukket omkring 1170, og er stort set bevaret til i dag.

Ved indgangen til Højbyen – omtrent hvor Lænkeporten fandtes i middelalderen – ligger Asylet, der 1840-1966 rummede Kalundborgs første børnehave.

Galleri

Se også 
 Nederbyen
 Vestborgen
 Kalundborg Slot
 Vor Frue Kirke
 Kalundborg Museum

Referencer 

Bygninger, konstruktioner og anlæg fra middelalderen i Danmark
Bydele i Kalundborg
Ura Koyama

Ura Koyama (30. august 1890 – 5. april 2005) var Japans ældste person fra 2003 og frem til hendes død i 2005. Efter det blev Yone Minagawa den ældste.
Hun blev dokumenteret til at være den 2. ældste i hele verden i december 2004, men døde nogle måneder senere.

Ældste mennesker i nyere tid
Personer fra Japan
Pederstrup Kirke

Pederstrup Kirke (Tjele Kommune, Viborg), ligger på en bakke i landskabet ved Skals Å.

Kirken fremtræder i sit ydre beskedent. Kor og skib er opbygget i granitkvadre i 1100-tallet. Et lille våbenhus er siden føjet til, bygget i røde mursten. Kirken er uden tårn.

Prædikestolen er fra 1635. Døbefonten af granit har løver samt fremspringende menneskehoveder. Over korbuen er et gotisk krucifiks. Ved kirkens vestvæg er to gotiske figurer, muligvis apostle.

Litteratur 
Politikens bog om Danmarks kirker 

Viborg Amt af J. P. Trap (4. udg.)

Eksterne kilder og henvisninger 

 Pederstrup Kirke hos ''KortTilKirken

Kirker i Viborg Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kirker i Viborg Amt
Moses Hardy

Moses Hardy (født 6. januar 1893 i Mississippi, død 7. december 2006) var den ældste mand i USA i 2004 var den næstældste mand i verden efter Emiliano Mercado del Toro.

Han gjorde tjeneste i 1. verdenskrig i Frankrig fra 1918 til 1919.
Efter krigen tog han tilbage til sin hjemby, kørte skolebus og solgte kosmetik. Han boede til sin død i sin hjemby Aberdeen.

Hardys familie er stor, og den er spredt over hele landet. Han fik otte børn, men der er kun et barn tilbage. Han havde 16 børnebørn, 32 oldebørn og 6 tipoldebørn.

Moses Hardy blev 113 år gammel.

Referencer 

Ældste mennesker i nyere tid
Personer fra Mississippi
Ernest Pusey

Ernest Charles Pusey (5. maj 1895 – 19. november 2006) var en af de længstlevende personer, der havde deltaget i 1. verdenskrig.

Han blev født i Washington og kæmpede som 22-årig i den amerikanske flåde. 

Han fik et barn og blev gift 2 gange. 

10. november 2006 fik han en medalje for sin deltagelse i 1. verdenskrig, og han blev samme dag verdens tredjeældste person, hvilket dog kun holdt i ni dage, inden Pusey selv døde.

Flådefolk
Militærfolk fra USA