Smørrebrød

Smørrebrød er skiver især af rugbrød, der er belagt med pålæg som ost, fisk, kød, leverpostej eller pølse. Det kan være frokost, natmad eller et mellemmåltid. Det højtbelagte festsmørrebrød kan være et hovedmåltid.

Typisk dansk er det pyntede og højt belagte festsmørrebrød, der blev udviklet sidst i 1800-tallet, og som noget af det første fra det danske køkken er blevet kendt uden for landets grænser.

Ordet kommer af smør og brød. Oprindelig betegner det bare brødskiver, der er smurt med smør (eller fedt). Smørrebrødet dækker behovet for at spise mellemmåltider uden for hjemmet, men det var også udbredt at medbringe grød og andre retter.

Smørrebrødskategorier

Festsmørrebrødet 

Det højtbelagte smørrebrød kom frem i 1880'erne, hvor små smørrebrødsrestauranter dukkede op i København. Det ældste, kendte menukort med smørrebrød er fra den fornemme og store restaurant Nimb i Tivoli fra 1883.

En af dem, der gjorde dansk smørrebrød kendt over den ganske verden, var vinhandler og restauratør Oskar Davidsen. Han blev berømt for sin smørrebrødsseddel på 140 cm med op til 190 varianter. 5. generation i Oskar Davidsen, Oscar Davidsen, leder i dag en frokostrestaurant opkaldt efter hans mor Ida Davidsen, som fortsat er i køkkenet.

Højtbelagt smørrebrød kan købes i smørrebrødsforretninger og serveres i hjemmene eller serveres på restauranter eller ved officielle frokoster eller middage.

Kanapé eller canapé er et lille stykke ristet hvedebrød med fint pålæg, der serveres som forret og ved receptioner.

Pindemadder er små stykker brød med pålæg og garniture sammenholdt af en pind, der er stukket igennem, og som man kan tage maden med ved receptioner og ved stående spisning.

Smørrebrødslagkage er en lagkage af skiver af hvedebrød lagt i lag med pålæg imellem.

Siden 1950'erne har vi kendt landgangsbrød, der består af et halvt hvedeflûte flækket på langs og højt belagt efter den danske smørrebrødstradition med 3-6 stykker højtbelagt i forlængelse af hinanden på samme stykke brød. I Sverige er landgång belagt tilbage i 1918.

Frokostsmørrebrød 
Smørrebrød laves i mere eller mindre ekstravagante udgaver til hverdag og til firma- og private frokoster (fx jul, påske og pinse).

Uspecificeret smørrebrød er uden angivelse af, hvilket pålæg der er på det enkelte stykke. Det er billigere at bestille tre stykker uspecificeret end tre stykker specificeret.

Håndmad og klapsammen 
Højt belagt smørrebrød og frokostsmørrebrød spises med kniv og gaffel, mens håndmadder spises uden service og er velegnet til madpakker. Her er flere pålægstyper upraktiske.

En børnevenlig udgave af håndmadder er to skiver brød med pålæg mellem skiverne, en klapsammenmad. Ikke at forveksle med sandwich.

Amagermad består af en skive franskbrød og en skive rugbrød lagt sammen med smør eller pålæg imellem. I Sønderjylland er den også kendt under betegnelsen hamborgermad.

Klassikere 

Forskellige klassiske varianter af smørrebrød har navne:
 Dyrlægens natmad, et stykke smurt mørkt rugbrød belagt med leverpostej, en skive saltkød og et stykke sky, som er dekoreret med rå løgringe og karse.
 Røget ål med røræg, røget ål på mørkt rugbrød, belagt med røræg, urter og en skive citron.
 Leverpostej, lun grovhakket leverpostej på mørkt rugbrød belagt med bacon og sauterede svampe. Ligeledes kan man også tilsætte salat og syltede agurker.
 Roastbeef, tynde skiver roastbeef på rugbrød belagt med remoulade, som er dekoreret med revet peberrod og sprøde stegte løg. Andre sværger til pickles og reven peberrod. Men til begge udgaver kan serveres agurkesalat (syltede agurker).
 Flæskesteg, tynde skiver flæskesteg på rugbrød med rødkål og en skive appelsin.
 Rullepølse, rullepølse på rugbrød, en stiv kødgelé, løg, tomater og persille.
 Tatar, oksetatar på mørkt rugbrød, salt og peber med rå løgringe, revet peberrod og en rå æggeblomme.
 Røget laks, skiver af koldrøget laks på hvidt brød med rejer og dekoreret med en skive citron og frisk dild.
 Æg og rejer er et fast begreb for en æggemad med mange rejer og anden garnering som fx karse.
 Stjerneskud på smurt toast eller andet hvedebrød, et stykke dampet hvid rødspætte på den ene halvdel, et stykke stegt paneret rødspætte på den anden. Ovenpå er der rejer, som er dekoreret med mayonnaise, agurkesalat, kaviar eller stenbiderrogn og en citronskive.
 Sol over Gudhjem, smurt rugbrød, røgede sildefileter, purløg eller løg, evt. radiser og en rå æggeblomme. Navnet er relateret til byen Gudhjem på Bornholm.
 Sol over Gundestrup, smørrebrød med fynsk rygeost som kernen. Hertil kommer passende pynt samt kommensdrys.
 Pariserbøf, smørristet brød, hakkebøf, løg, æggeblomme, pickles, peberrod, kapers og rødbeder.
 Sardiner på toast med citron, serveres på jævnere frokostrestauranter i dåsen. Finere privathjem havde en speciel sardinvogn af plet. Journalist og forfatter Jacob Ludvigsen havde familien Nyrops trehjulede sardinvogn i sin samling.
 Kartoffelmad med især nye, skiveskårne kogte kartofler og garneret med fx rå løg, kryddermayo og bacon eller bacon og purløg eller bacon og syltede rødløg.
 Fedtemad er en skive rugbrød smurt med afsmeltet svinefedt eller krydderfedt, evt. med løgringe og saltdrys.
 Kødmad er smørrebrød med kødskiver som pålæg.

Pålæg 

Der kan anvendes mange typer pålæg, som tilpasses brødtypen. Selv om smørrebrød er "typisk" dansk og betegnes som nationalret, findes der store varianter og kombinationer af pålæg og pynt/garniture i Danmark. Økonomiske vilkår har indflydelse på mængde og udvalg af pålæg.

Især til festsmørrebrød anvendes et grønt salatblad (fra et salathoved) som bunddække. Ikke hos Ida Davidsen.

Typisk pålæg:
 Skaldyr: rejer, hummer
 Fisk: sild, gravad laks eller røget laks, røget ål, torskerogn, makrelsalat
 Æg: hårdkogt i skiver eller halve, røræg, rå æggeblommer
 Kødpålæg: paté, sylte, kødskiver (fx hamburgerryg, saltkød)
 Sødt: Nutella, pålægschokolade, marmelade, honning, puddersukker
 Skiveskåret: steg, rullepølse, roastbeef, skinke, tunge, hamburgerryg, spegepølse
 Frugt og grønt: frugtpålæg (figen), kartofler, have-karse, urter, citron, agurker (også syltede agurker), peberrod, rødkål, tomater, persille, dild, radiser, kapers, rødbeder (rilleskårne med chartreusekniv)
 Lunt: leverpostej, frikadeller, æbleflæsk, rødspættefilet
 Ost: smøreoste, oste i skiver, brie osv.
 Pålægssalater

Drikkevarer til smørrebrød:
 Øl
 Snaps
 Vin
 Sodavand
 Juice (saft)

Garniture 
 Surt: Asier, syltede rødbeder, kogt rødkål
 Frugt og grønt: Agurker, tomater, purløg, karse, løgringe, ristede løg, revet peberrod, citronskiver ell. -både
 Salater: Italiensk salat, peberrodssalat, agurkesalat, pålægssalat
 Andet og pynt: Pålægssky

Smørrebrød i kulturen

Digtekunst 
Johan Herman Wessel skrev digtet "Kierlighed og Smørrebrød":, som ganske vist henviser til smørrebrød i den gamle betydning, smurt brød – som et ringe måltid:
 At Smørrebrød er ikke Mad
 og Kierlighed er ikke Had
 Det er for Tiden hvad jeg veed
 Om Smørrebrød og Kierlighed

Johannes V Jensens digt Ved Frokosten lovpriser fire stykker med øl og snaps.

Frimærker 
Som en hyldest til den danske madkultur udgav Post Danmark pr. 1. juni 2012 en serie på fire frimærker med temaet højt belagt smørrebrød. På hvert motiv ses et enkelt stykke smørrebrød set ovenfra. Serien er designet af Peter Dam og har følgende motiver:
 Et stykke med æg med rejer (6 kr)
 Et stykke med rullepølse (6 kr)
 Et stykke med kartoffelskiver (8 kr)
 Et stykke med roastbeef (16 kr)

Se også 
 Sandwich
 Fastfood

Referencer

Bibliografi

Anden litteratur 
 
 Troelsø, Ole (2017), Danmarks bedste smørrebrød. 
 Troelsø, Ole (2013) Insiders guide to smørrebrød,

Eksterne henvisninger 

 
Mad fra Danmark