kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Farafenni

Farafenni er den største by i det centrale Gambia, beliggende lige syd for landets nordlige grænse mod Senegal. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 33.000.

Eksterne henvisninger 

Byer i Gambia
Janjanbureh

Janjanbureh (tidligere kendt som Georgetown) er en by i det centrale Gambia, beliggende i landets Central River Division. Byen har  indbyggere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Gambia
Basse Santa Su

Basse Santa Su (normalt bare kaldet Basse) er en by i det østlige Gambia, der er hovedstad i landets Upper River Division og en vigtig handelsby for landet. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 18.000.

Byer i Gambia
Bo (Sierra Leone)

Bo er den næststørste by i Sierra Leone, beliggende i landets sydlige del, hvor den er hovedstad for et distrikt der også har navnet Bo. Byen har et indbyggertal på cirka 269.000 og er, som så mange andre byer i Sierra Leone, præget af landets voldsomme borgerkrig.

Byer i Sierra Leone
Bonthe

Bonthe er en by i det vestlige Sierra Leone, liggende ved landets atlanterhavskyst i en provins af samme navn. Byen har et indbyggertal (pr. 2004) på cirka 9.700.

Byer i Sierra Leone
Sulima

Sulima er en by i den allersydligste del af Sierra Leone, beliggende både ved Atlanterhavet og på grænsen til nabolandet Liberia. 

Byer i Sierra Leone
Kenema

Kenema er den tredjestørste by i Sierra Leone, beliggende i landets østlige del, hvor den er hovedstad for Østprovinsen. Byen har et indbyggertal (pr. 2007) på cirka 154.000.

Byer i Sierra Leone
Rejsen til Saturn (flertydig)

Rejsen til Saturn har flere betydninger:

 Rejsen til Saturn – en dansk tegneserie.
 Rejsen til Saturn (film) – film lavet over tegneserien.
Kailahun

Kailahun er en by i det østlige Sierra Leone, beliggende på grænsen til nabolandet Guinea. Byen har et indbyggertal (pr. 2004) på cirka 13.000, og er hovedstad i et distrikt af samme navn.

Byer i Sierra Leone
Koidu-Sefadu

Koidu-Sefadu (også kendt som både Koidu og Sefadu) er en by i det østlige Sierra Leone, der er den den næststørste by i landets Østprovins efter Kenema. Byen har et indbyggertal (pr. 2007) på cirka 87.000.

Byer i Sierra Leone
Kabala

Kabala er en by i det nordlige Sierra Leone, beliggende cirka 200 kilometer nordøst for landets hovedstad Freetown. Byen har et indbyggertal (pr. 2004) på cirka 14.000.

Eksterne henvisninger 

Byer i Sierra Leone
Kambia

Kambia er en by i det nordlige Sierra Leone, beliggende tæt ved grænsen til nabolandet Guinea og 129 kilometer nord for Freetown, Sierra Leones hovedstad. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 45.000.

Byer i Sierra Leone
Makeni

Makeni er en by i det nordlige/centrale Sierra Leone, der er den største by i  Byen har et indbyggertal (pr. 2007) på cirka 94.000.

Makeni  er den fjerdestørste by i Sierra Leone (efter Freetown, Bo og Kenema) og den største by og det økonomiske centrum i landets Nordprovins. Byen en beliggende ca. 137 km øst for Freetown. 

Makeni er hovedstad og administrativt centrum i Bombali District og er et regionalt centrum for handel, uddannelse og transport. Byen havde et indbyggertal på 80.840 ved folketællingen i 2004 og anslås i dag at have 112.489 indbyggere.

Byen er hjemsted for University of Makeni, det største private universitet i Sierra Leone.

Noter 

Byer i Sierra Leone
Lunsar

Lunsar er en by i det nordvestlige Sierra Leone, beliggende 125 kilometer øst for hovedstaden Freetown. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 23.000.

Byer i Sierra Leone
Robertsport

Robertsport er en by i det vestlige Liberia, beliggende på landets atlanterhavskyst og tæt ved grænsen til nabolandet Sierra Leone. Byen har et indbyggertal på cirka 1.500.

Eksterne henvisninger 

Byer i Liberia
Tubmanburg

Tubmanburg (tidligere kendt som Vaitown) er en by i det vestlige Liberia, beliggende nord for landets hovedstad Monrovia. Byen var tidligere kendt for omfattende minedrift, der dog er blevet standset af borgerkrigen i landet.

Referencer 

Byer i Liberia
Voinjama

Voinjama er en by i det nordlige Liberia, beliggende tæt ved grænsen til nabolandet Guinea. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 27.000.

Byer i Liberia
Hermod Lannung

Hermod Lars Skræntskov Lannung (9. november 1895 på Vestervang, Høng – 14. oktober 1996) var en dansk jurist og politiker.

Liv og virke 
Lannung begyndte tidligt sit politiske engagement i Radikal Ungdom. I 1917 blev han tilknyttet det danske gesandtskab i Sankt Petersborg, hvor han til 1919 tog sig af krigsfanger. Han lærte Vidkun Quisling at kende, som assisterede Fridtjof Nansen i nødsarbejdet ved hungerkatastrofen holodomor. Lannung reagerede på Quisling valg af kone, da Quisling indgik sit første ægteskab.

I 1921 blev Lannung generalsekretær for Den internationale Liga af Demokratiske Ungdomssamfund, der var grundlagt kort forinden. Han blev cand.jur. i 1922 og blev landsretssagfører i 1928. Det politiske arbejde fortsatte han, fra 1933 til 1973 som medlem af både hovedbestyrelsen og forretningsudvalget i Det Radikale Venstre. I 1939 blev han valgt til Landstinget, hvor han sad til 1947. Han var medlem af Folketinget fra 1957 til 1960. Fra 1933 til 1951 var han også medlem af Københavns Borgerrepræsentation. Fra 1961 sad Lannung i styrelsen for Hovedstadens Grænseforening. 

Han var medlem af En Verden.

Hans store interesse var det internationale samarbejde, ikke mindst det nordiske. I 1947 var han medstifter af den internationale organisation for liberale partier, Liberal International. Han havde flere internationale tillidsposter, fx medlem af Europarådet 1949-1967. Han var særligt optaget af menneskerettighedsspørgsmål. Lannung var diplomat ved FN i New York. En del af sin formue anbragte han i Hermod Lannungs Fond, hvis formål er at støtte, styrke og videreudvikle FN. 

Lannung var fra 1924 medlem af Landsforeningen Danmark-Sovjetunionen (der i 1992 skiftede navn til Dansk-Russisk Forening). Fra 1974 til sin død i 1996 var han foreningens formand.

Lannung var kunstsamler, hvor han fra 1917 til 1919 og 1922 til 1924 havde indkøbt russisk kunst. Denne kunstsamling testamenterede han i 1988 til Vestsjællands Kunstmuseum, hvor den siden 1997 er indgået i samlingen. I 1984 oprettede han Hermod Lannungs Museumsfond.
Lannung er begravet på Vestre Kirkegård i København.

Club Lannung er en københavnsk klub for studerende, der deltager i Det Nordiske Processpil om Menneskerettigheder. Den er opkaldt efter Hermod Lannung. 

I 2014 blev der opstillet en mindesten for Lannung i Høng.

Bibliografi 
 Min russiske ungdom, 1978.

Referencer

Kilder 
 Hermod Lannungs Museumsfonds hjemmeside

Eksterne henvisninger 
 

Advokater fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Landstingsmedlemmer i 1930'erne
Landstingsmedlemmer i 1940'erne
Diplomater fra Danmark
Danskere i FN
Hundredårige
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Fondsstiftere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Landstingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Kunstsamlere fra Danmark
Filantroper fra Danmark
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Tidligere medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Det Radikale Venstre
Studenter fra Sorø Akademi
Gbarnga

Gbarnga er en by i det centrale Liberia, beliggende nordøst for landets hovedstad Monrovia. Byen har et indbyggertal på cirka 46.000.

Byer i Liberia
Yekepa

Yekepa er en by i det nordøstlige hjørne af Liberia, beliggende på grænsen til nabolandet Guinea. Byen havde en omfattende minedrift indtil minerne blev ødelagt under landets borgerkrig.

Referencer 

Byer i Liberia
Buchanan (by)

Buchanan er en by i det vestlige Liberia, beliggende på landets atlanterhavskyst og sydøst for hovedstaden Monrovia. Byen har et indbyggertal på cirka 75.000.

Byer i Liberia
Harper

Harper er en by i det sydlige Liberia, beliggende på landets atlanterhavskyst og tæt ved grænsen til nabolandet Elfenbenskysten. Byen har et indbyggertal på cirka 30.000.

Byer i Liberia
Trepartsforhandling

En trepartsforhandling er en forhandling mellem de tre centrale parter på det danske arbejdsmarked: Arbejdsgiverorganisationerne, hovedorganisationerne (lønmodtagerne) og Finansministeriet (staten). Forhandlingerne har fundet sted siden septemberforliget i 1899 og er ikke unikke for den danske model, men findes i de fleste EU-lande.

Arbejdsgiverorganisationerne og hovedorganisationernes medlemsforbund indgår selv overenskomster og andre aftaler, mens staten også deltager, hvis der er tale om større, overordnede aftaler, f.eks. finder der trepartsforhandlinger sted om ændringen af den såkaldte hovedaftale og ændringer i dagpenge, efterløn m.v.

Kilder 

Arbejdsmarkedet i Danmark
Danmarks politik
Forhandling
Hovedaftale

En hovedaftale er i nordisk sammenhæng en aftale, der lægger rammerne for samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter.

I Danmark kendes Hovedaftalen først som en del af Septemberforliget i 1899, mens man i Sverige fik en aftale med Saltsjöbadsaftalen fra 1938.

Hovedorganisationen LO har på vegne af sine medlemsorganisationer i den private sektor indgået en hovedaftale med arbejdsgiverorganisationen DA. 

For LO-medlemmer i den offentlige sektor har de respektive forbund indgået hovedaftaler med henholdsvis staten, regionerne og kommunerne.

Efter oprettelse af hovedorganisationen FTF i 1952 er der yderligere indgået en række hovedaftaler af de respektive forhandlingsfællesskaber (inden for den offentlige sektor) og forbund (inden for den private sektor)

Kilder

Arbejdsmarkedet
Kamsar

Kamsar (eller Port Kamsar) er en by i det vestlige Guinea, beliggende på landets atlanterhavskyst og tæt ved grænsen til nabolandet Guinea-Bissau. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 88.000.

Byer i Guinea
Boké

Boké er en by i det vestlige Guinea, hovedstad i en region af samme navn, og beliggende tæt ved grænsen til nabolandet Guinea-Bissau. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 116.000.

Byer i Guinea
Arveprinsesse Caroline-Mathilde

Prinsesse Caroline-Mathilde af Danmark (Caroline-Mathilde Louise Dagmar Christiane Maud Augusta Ingeborg Thyra Adelheid) (født 27. april 1912, død 12. december 1995) var en dansk prinsesse, der blev gift med arveprins Knud. Hun var datter af  prins Harald og barnebarn af  kong Frederik 8.

Fødsel og familie 
Prinsesse Caroline-Mathilde blev født 27. april 1912 på Jægersborghus (i dag Schæffergården) i Jægersborg nord for København. Hendes far var prins Harald, søn af Frederik 8. og dronning Louise. Hendes mor var prinsesse Helena, datter af hertug Frederik Ferdinand af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg og prinsesse Caroline Mathilde af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg.

Prinsessen blev opkaldt efter sin bedstemoder på mødrene side og blev kaldt 'Calma' i familien.

Ægteskab 
Prinsesse Caroline Mathilde forlovede sig den 27. januar 1933 med sin fætter prins Knud (den senere arveprins Knud), der var en yngre søn af kong Christian 10. og dronning Alexandrine. De giftede sig den 8. september 1933 i Fredensborg Slotskirke. Parret fik tre børn: prinsesse Elisabeth, prins Ingolf og prins Christian.

Senere liv 
Størstedelen af deres liv boede de på Sorgenfri Slot uden for Kongens Lyngby. De ejede desuden Klitgården i Skagen.

Da Christian 10. døde i 1947, blev prins Knuds storebror Kronprins Frederik konge som Frederik 9. Såsom Frederik 9. ikke havde sønner, og Tronfølgeloven, der var gældende på daværende tidspunkt, ikke tillod kvindelig arvefølge, blev prins Knud tronfølger. Knud ville være blevet konge og Caroline Mathilde dronning, men med tronfølgeloven af 1953, som indførte kvindelig arvefølge i form af agnatisk-kognatisk primogenitur, rykkede Prins Knud ned i arvefølgen efter Frederik 9.s døtre, prinsesserne Margrethe, Benedikte og Anne-Marie. Efter ændringen af tronfølgeloven fik prins Knud den officielle titel af arveprins og prinsesse Caroline Mathilde titel af arveprinsesse. 

Arveprins Knud døde i 1976. Arveprinsesse Caroline Mathilde overlevede sin mand med 19 år og døde som 83-årig den 12. december 1995 på Sorgenfri Slot. Hun ligger begravet i Roskilde Domkirke ved siden af sin mand.

Titler, prædikater og æresbevisninger

Titler og prædikater fra fødsel til død 
 27. april 1912 – 8. september 1933: Hendes Højhed Prinsesse Caroline Mathilde af Danmark
 8. september 1933 – 27. marts 1953: Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Caroline Mathilde af Danmark
 27. marts 1953 – 12. december 1995: Hendes Kongelige Højhed Arveprinsesse Caroline Mathilde af Danmark

Æresbevisninger

Danske dekorationer 
 : Ridder af Elefantordenen (R.E.)  (1960)

Børn 
Knud og Caroline Mathilde fik tre børn:
 Elisabeth (født 1935 som Christian 10.'s første barnebarn, død 2018)
 Ingolf, senere greve af Rosenborg (født 1940)
 Christian, senere greve af Rosenborg (1942-2013)

Anetavle

Galleri

Eksterne henvisninger

Litteratur 
 
 
 

Prinsesser fra Danmark
Arveprinsesser
Huset Glücksburg
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Fria

Fria er en by i det vestlige Guinea, beliggende ved Konkouré-floden, nord for hovedstaden Conakry. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 110.000.

Byer i Guinea
Kindia

Kindia er en by i det vestlige Guinea, der med et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 181.000 er landets tredjestørste by. Byen rummer blandt andet hovedkvarteret for Guineas militær.

Byer i Guinea
Labé

Labé er en by i det nordlige Guinea, hovedby i regionen Fouta Djallon. Byen har et indbyggertal på .

Kildeangivelser

Eksterne henvisninger 

Byer i Guinea
Siguiri

Siguiri er en by i det nordøstlige Guinea, beliggende ved Nigerflodens bred og ikke langt nabolandet Mali. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 28.000.

Eksterne henvisninger 

Byer i Guinea
Kankan

Kankan er en by i det østlige Guinea, der med et indbyggertal på  er landets næststørste by. Byen er hovedstad i en region af samme navn.

Kildeangivelser 

Byer i Guinea
Macenta

Macenta er en by i det sydøstlige Guinea, beliggende tæt ved grænsen til nabolandet Liberia. Byen har et indbyggertal på .

Kildeangivelser 

Byer i Guinea
Nzérékoré

Nzérékoré er en by i det sydøstlige Guinea, beliggende tæt ved grænsen til nabolandet Liberia. Byen har et indbyggertal på .

Kildeangivelser 

Byer i Guinea
Brann Dailor

Brann Timothy Dailor (født 19. marts 1975) er en amerikansk heavy metal trommeslager, kendt som trommeslager for bandet Mastodon. Han er jazz-oplært og hans trommestil er præget af højt tempo og mange fills. Han er født den 19. marts 1975, den samme dag i den samme måned som guitarist Randy Rhoads døde, og har længe været stor fan af ham. Han har et trommesæt lakeret med det klassiske Randy Rhoads-mønster og et billede af Rhoads på forsiden af stortrommen.

Trommeslagere fra USA
Arp-Hansen Hotel Group

Arp-Hansen Hotel Group har siden 1961 drevet hotelvirksomhed og er i dag Københavns største hotelkæde. Arp-Hansen Hotel Group består af privatejede hoteller, der dækker cirka 21 procent af værelseskapaciteten i København. Desuden rådes der over 100 møde- og konferencelokaler samt én kongressal.

Grundstenen til Arp-Hansen Hotel Group A/S blev lagt i 1960, da murermester Alf Arp-Hansen købte Gentofte Hotel. I 1980 overtog sønnen Henning Arp-Hansen ledelsen af hotellet, og siden har virksomheden bygget og ombygget, samt købt og solgt adskillige hoteller i København.

Arp-Hansen Hotel Group har ca. 5000 værelser og suiter i København og Aarhus.

Hoteller 
 71 Nyhavn Hotel
 Copenhagen Island
 Copenhagen Strand
 Gentofte Hotel
 Hotel Imperial
 Hotel Phoenix Copenhagen
 The Square
 Tivoli Hotel & Congress Center
 Wakeup Copenhagen, Carsten Niebuhrs Gade
 Wakeup Copenhagen, Borgergade
 Wakeup Copenhagen, Bernstorffsgade
 Wakeup Aarhus
 Steel House Copenhagen
 Next House Copenhagen

Referencer 

Hotelkæder i Danmark
Danske virksomheder etableret i 1961
Axel Feldinger

Axel Frederiksen Feldinger (12. april 1893 Sdr. Felding – 20. oktober 1967 i København) var en dansk arkitekt.

Uddannelse 
Murersvend 1910, præliminæreksamen i 1912; Bygmester 1912-1917; Afgang Århus tekniske Skole 1920, optaget på Kunstakademiet i oktober 1921, med afgang i januar 1927. Medhjælper hos Frimodt Clausen 1920-21 og hos Anton Frederiksen fra 1923.

Udstillinger 
Charlottenborg 1930.

Arbejder 
Villaer bl.a. Overdyrlæge M. C. Christensens hus i Næstved (1931), villa på Skovvænget 39 i Hørsholm ejet af Mary Rønne f. 1888 (1936), Atelier i Donse (1931), Fabriksbygninger for C. Schous Fabriker A/S (1933), tilbygninger til Jakobskirken i København. (1936 og 1942); Møbler og forskellige dekorative arbejder, bl.a. direktørkæde til Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole (1940).

Kilder og eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Jylland
Postgraduat uddannelse

Postgraduat uddannelse betyder ordret "uddannelse efter dimission" eller "uddannelse efter tildeling af uddannelsesgrad". Postgraduat uddannelse bruges overordnet som samlet betegnelse for efter- og videreuddannelser, der forudsætter en afsluttet videregående grunduddannelse, dog kun i amerikansk kontekst. I britisk kontekst bruger man 'continuing education' om efter- og videreuddannelser. En studerende på en postgraduat uddannelse kaldes en postgraduatstuderende. Som eksempler på postgraduate uddannelser kan nævnes diplomuddannelser, masteruddannelser og ph.d.-uddannelser, der læses på hhv. professionshøjskoler, CVU'er og universiteter.

Se også
 Prægraduat uddannelse
 Efteruddannelse
 Videreuddannelse
 Faglig videreuddannelse i Klinisk farmaci og Folkesundhed

Noter 

Sundhedsvæsen
Lægevidenskab
Uddannelse
Videregående uddannelser i Danmark
Prægraduat uddannelse

Prægraduat uddannelse betyder ordret "uddannelse før dimission" eller "uddannelse før tildeling af uddannelsesgrad". Prægraduat uddannelse bruges overordnet som samlet betegnelse for den grunduddannelse eller det studieforløb på en videregående uddannelse, som en studerende er i færd med at gennemføre forud for sin dimission. En studerende på en prægraduat uddannelse kaldes en prægraduatstuderende.

Se også
 Postgraduat uddannelse

Sundhedsvæsen
Lægevidenskab
Uddannelse
Videregående uddannelser i Danmark
Halichondrin B

Halichondrin B er en kompleks polyether, som er isoleret fra det primitive marine dyr Halichondria okadai, en såkaldt havsvamp, og som har fundet anvendelse som lægemiddel mod cancer.

Syntese 

Den fuldstændige syntese af stoffet blev udført i 1990 Senere blev der syntetiseret simplere analoger til halichondrin, som havde samme eller forøget biologisk aktivitet.

Cancerdræber 

I en serie studier blev det vist at halochondrinerne har celledræbende (cytotoksisk] virkning. Mekanismen består i at forhindre tubulinfilamenternes dannelse, hvorved celledelingen standses i G2 fasen af mitosen Grundet denne biologiske aktivitet, fungerer halichondrin B som en effektiv dræber af cancerceller, hvilket førte til udviklingen af den kliniske kandidat E7389

Noter 

Organiske forbindelser
Rubens Klædefabrik

Rubens Klædefabrik var en stor tekstilvirksomhed på Frederiksberg, der blev opført af fabrikant I.H. Ruben (1789-1868) i 1857. 

Rubens Klædefabrik er et nu nedrevet bomuldsspinderi og -væveri, der lå på hjørnet af Rolighedsvej og Falkoner Allé. Fabrikken, der anvendte dampkraft, var på sin tid én af landets største arbejdspladser med mere end 500 ansatte. I 1888 havde virksomheden en kapacitet på 4-500 vævestole og beskæftigede ca. 530 medarbejdere. Overgangen fra håndvæve til maskinvæve betød samtidig også en forandring i arbejdsstyrkens sammensætning. De tunge håndvæve havde primært været betjent af mænd, men med maskinvævens introduktion blev arbejdet ved væven nu primært udført af kvinder. 

Sønnen Bernhard Ruben (1829-1896), der 1862 var blevet medindehaver, fortsatte efter faderens død 1868 og genopbyggede efter en brand 1876 bomuldsvæveriet i stærkt moderniseret skikkelse, idet farveriet og appreteringsanstalten nu også flyttedes til Rolighedsvej. Samme sted anlagde han 1877 et blegeri. Hans enke Ida Ruben, f. Coppel (1845-1913) fortsatte fra 1896 firmaet, der 1901 overtoges af sønnen Carl Ruben (1876-1968). 1906 blev hele virksomheden, der nu også omfattede fabrikker i Oslo, overdraget til et aktieselskab, Nordisk Tekstil Aktieselskab, med en kapital på 4 mio. kr. Dette selskab blev 1918 overtaget af aktieselskabet Bloch & Andresen, som 1927 i forbindelse med en rekonstruktion nedlagde fabrikken på Rolighedsvej.

På grunden opførte A/S Hostrups Have i 1936 ejendommen Hostrups Have. Skorstenen (nu nedrevet) i anlægget i midten af bebyggelsen var i mange år eneste levn fra fabrikken.

De første kvindestrejke gennemføres af Væverforbundet (senere Tekstilarbejderforbundet) i 1886 på Rubens Fabrikker i København. Strejken tabtes efter nogle få ugers forløb og førte til splittelse i forbundet.

Rubens Klædefabrik er omdrejningspunkt i den delvist historiske roman En Uretfærdig Tid af Gertrud Tinning, hvor de elendige livsvilkår for særligt kvinder af arbejderklassen i 1885-86 beskrives levende.

Kilder 
 I.H. Rubens biografi i Dansk biografisk leksikon

Etableret i 1857
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederiksberg Kommune
Tidligere virksomheder på Frederiksberg
Tekstilvirksomheder i Danmark
Put & Take-søer

Put & Take-søer (ørred-søer), er fiskevands-søer, hvor ørreder udsættes og fiskes op igen af lystfiskere.

Søerne er i de fleste tilfælde kommercielle, hvor der skal købes et fiskekort, der giver ret til at fiske fra en til flere timer. Der er ingen aldersbegrænsninger for fiskeri i disse søer, og fisketegn er ikke nødvendigt.

Der er stor forskel på søerne, som har forskellige regelsæt.

De udsatte fisk er ofte forskellige arter af ørred, som fx regnbueørred, kildeørred, fjeldørred, tigerørred, sølvørred, guldørred og bækørred. Fiskene udvikler sig på naturens præmisser, hvor de tilpasser sig forholdene i søen.

Fiskemetoderne i søerne omfatter spinnefiskeri, medefiskeri og fluefiskeri.

Selv om ordene "Put" og "Take" stammer fra engelsk, benyttes udtrykket "Put and Take" i den nævnte betydning kun af danskere og svenskere. Udtrykket har en helt anden betydning på engelsk, og en englænder vil ikke vide, hvad der menes.

Kilde 
 Godt i gang – Put & Take af Niels Vestergaard, 
 Oversigt over Put & Take søer i Danmark

Lystfiskeri
Havekørvel

 
Havekørvel (Anthriscus cerefolium) er en 25-80 cm høj urt, der dyrkes som krydderurt og findes forvildet ved bebyggelser og affaldspladser.

Beskrivelse 
Havekørvel er en enårig plante med en opret, busket vækst. Stænglen er rund i tværsnit, hul og glat, men behåret ved bladenes basis. Bladene er ægformede og flere gange fjersnitdelte med en tandet rand. Oversiden er græsgrøn, mens undersiden er lysegrøn.

Blomstringen foregår i maj-juni, hvor man finder blomsterne samlet i side- og endestillede skærme. De enkelte blomster er 5-tallige og regelmæssige med undtagelse af skærmenes randblomster, der har forlængede kronblade på siden, der vender bort fra skærmen. Kronbladene er hvide. Frøene er nødder med et kort næb.

Rodsystemet består af en kort, lodret pælerod med nogle få, grove siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,50 x 0,40 m (50 x 40 cm/år); målene kan bruges til beregning af planteafstande, når arten sås som kulturplante.

Hjemsted 

Havekørvel har sin naturlige udbredelse i Mellemøsten, Kaukasus, Centralasien og i Øst- og Sydeuropa. I Danmark findes den af og til forvildet fra havedyrkning. Arten er tilpasset lysåbne eller halvskyggede voksesteder med en jordbund, der er middelfugtig og næringsrig.

I landsbyerne på de tørre steppeområder ved Neusiedler See i Burgenland i Østrig vokser den sammen med aftenpragtstjerne, agersnerle, cikorie, draphavre, alm. røllike, slangehoved, tidselkugle, alm. torskemund, bidende stenurt, bjergmandstro, bredbladet timian, Coronilla varia (en art af kronvikke), havemalurt, hjertebladet kongelys, lancetvejbred, markstenkløver, prikbladet perikon, seglsneglebælg, småblomstret salvie, stor gedeskæg, sølvpotentil, ungarsk vejsennep og vild gulerod

Anvendelse 
Bladene anvendes friske eller frosne som krydderi til suppe, sauce, salater, kylling, æg- og fiskeretter. Hele planten lugter aromatisk, og minder om anis.

Se også 
 Spansk kørvel

Note

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Krydderurter