kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Biltelefon

En biltelefon er en telefon, som er fast indbygget i en bil.

Juridisk 
Siden den 1. juli 1998 har det i Danmark været forbudt for føreren at benytte håndholdt mobiltelefon under kørslen.

I dag 
I dag er biltelefonen ofte integreret i bilens navigationssystem. Fastmonterede apparater er dermed ved at blive udkonkurreret af smartphones, tablets og andre bærbare enheder. Nødopkald ledsages af bilens GPS-position.

Kilder 

Telefoner
Mobiltelefoni
Telefon
Balders Plads

Balders Plads er en plads på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Balders Plads ligger mellem Baldersgade og Ægirsgade.

Pladsen er ligesom gaden opkaldt efter den nordiske gud Balder. Baldersgade blev navngivet omkring 1876 og pladsen har sandsynligvis fået sit uofficielle navn omtrent samtidig. Den officielle navngivelse fandt dog først sted i 1985. I nordisk mytologi er Balder (el. Baldr) søn af Odin og Frigg. Balder er retfærdighedens gud og den smukkeste af alle aser.

Alle husene omkring Balders Plads er tildelt høj bevaringsværdi. 
Indtil for 25-30 år siden var pladsen grusbelagt. Balders Plads har et strejf af Paris og er lidt mere eksklusivt end resten af kvarteret. Der er planer om at området skal gøres til gågade og pladsen er for nylig (2007) blevet grundigt renoveret.

Balders plads nr. 4 er fra 1901. For nylig fik facaden en opfriskning i flødefarve. Der er endda en opstammet hvid rosenbusk om den blå hoveddør med udskårne mønstre. Nr. 6 er i røde mursten med flødefarvet underetage. Foruden et flot murstensbånd om vinduerne på tredje sal har bygningen også et flot tagskæg. Det er en bort med rosetter, inspireret af de græske templers geison.

Pladsen er domineret af høje lindetræer, men der er også bede med bøgehæk og endda et ovalt bed med forskellige blomster, alt sammen frit tilgængeligt. Pladsen har endda også en Buksetrold, en skulptur lavet af Ingeborg Plockroos-Irminger (1872-1962) i 1944. Buksetrolden, der ligner en sød dreng, blev opstillet af Københavns Kommune i 2007.

Eksterne henvisninger 

Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Torve og pladser i København
Borgmestervangen

Borgmestervangen er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Borgmestervangen løber fra Nørrebrogade over Mimersgade og op til Mjølnerparken.

Gaden er opkaldt efter en vang, der tidligere lå på dette areal. Navnet har tilknytning til Rådmandsgade og er opkaldt efter området mellem Jagtvejen og Lersøen. ”Borgmester- og Råds Vangen” var udlagt som lønsupplement for Københavns borgmestre og rådmænd 1539-1795. Det var oprindelig en del af den nedlagte landsby Serridslevs bymark.

Flere af områdets smågader, bl.a. Borgmestervangen, Hothers Plads og Midgårdsgade, blev navngivet i 1926.

Ud mod Borgmestervangen ligger vestfløjene for hhv. A/B Lersøgaard og A/B Nørrebrohus. A/B Lersøgaard ligger i en mastodontisk beboelseskarré, som omkranser Hothers Plads. Den er opført 1926 i gule teglsten. Bygningen har nyklassicistiske elementer, er rost af arkitekter og tildelt høj bevaringsværdi. 

Borgmestervangens ene husrække med ret ensartet byggeri markerer afslutningen på Nørrebro. Den anden side er præget af lavt byggeri ud mod Nørrebrogade, Føtex’s parkeringsplads og det gamle DSB-areal. Fra Borgmestervangen er der mod vest flot udsigt over Mimersparken, det nyopførte Bispebjerg kollegium og Bispebjerg station samt Grundtvigskirken. Der er et værthus, en farvehandler og en butik med gaveartikler. 

Danica Pension har i 2014 planer om at bygge et 29 etager højt hus med studenterboliger på en grund bag Føtex på Borgmestervangen.

Eksterne henvisninger 

Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret

Kilder

Gader på Nørrebro
Bragesgade

Bragesgade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Bragesgade løber mellem Nørrebrogade og Nannasgade. 

Gaden er opkaldt efter den nordiske gud for veltalenhed og skjaldekunsten. Brage er søn af Odin og dermed af aseslægt. I de første årtier af 1900-tallet sluttede Bragesgade allerede ved Rosagade, det daværende navn for Mimersgade. Navnet stadfæstedes i 1926.

Bygninger 
Bragesgade huser indgangen til Nørrebrohallen, hvis hovedbygning blev opført i 1898 som et toetagers værksted og vognhal for Københavns sporvogne. Der kom tilbygninger til hele tiden, fx i 1903, 1907, 1915, 1920. Efter sporvognsdriftens ophør i 1972 blev der lavet boksehal i 1977 og i 1979 kom der idrætshal og tilskuerrum. Nørrebrohallen er for nylig blevet kraftigt renoveret og var noget forfalden for bare få år siden. Nørrebrohallen er tildelt høj bevaringsværdi. Det er det røde hus (8A) overfor også, hvor træningscentret SATS tilbyder motionsfaciliteter i tre etager. Bemærk den lille fine gadelampe. 

Bragesgade 26A er tegnet af V. og B. Ingemann og opført som Manufakturhandlerforeningens stiftelse i 1909 (smukt annonceret på en rulle og med gotisk bogstaver på muren overfor Kingo Kirke). Bygningen holder sig diskret tilbage bag en mur med huller i spidsbuestil, og skaber en plads foran Kingos Kirke. Nr. 26A er propfuld af fine detaljer i smukke mursten. Selv vinduessprosserne har flot udskåret pynt! Stilen er nationalromantik (ca. 1850-1920), hvor man søgte at finde en ægte dansk stil. (I modsætning til den kosmopolitisk orienterede historicisme, hvor man gladelig kopierede tyrkiske minareter til cigarfabrikker eller Paris til Søtorvets pragtbyggeri.) Det var røde mursten, lavet af god dansk jord med hvide fuger, masser af middelalderlige referencer med kamtakker, spir, borgtårne og spidsbuer. Stilen var meget populær til officielle bygninger som skoler eller Københavns Rådhus.

Når man står på Bragesgade, ser det ud som om at Kingos Kirke ligger for enden af gaden, og er et point-de-vue fra Nørrebrogade, men Bragesgade krummer en anelse. Kingos Kirke er tegnet af Kristoffer Varming (som også har tegnet fx Det Natur- og sundhedsvidenskabelige Fakultetsbibliotek, KUB Nord på Nørre Allé). 

Nr. 20, hjørnet ud mod Mimersgade, har en flot muret medaljon med indskriften ”1899”. Bemærk også de tre tårne – Københavns kommunes logo – over døre og vinduer i nr. 12-18.

I Bragesgade ligger Nørrebros bibliotek, samt flere sociale kontorer af forskellig art. I disse lå der i 1990’erne en Fakta og en Irma.

Det lillebitte hus på hjørnet af Mimersgade er også tildelt høj bevaringsværdi.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Fenrisgade

Fenrisgade er en lille gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Fenrisgade løber mellem Heimdalsgade og Hamletsgade.

Gaden er opkaldt efter Fenrisulven i den nordiske mytologi, et uhyre, der truer gudernes sikkerhed og dræbes i Ragnarok. Fenris var afkom af Loke og Angerbode, og bed krigsguden Tyrs arm af. Forbilledligt skildret i tegneserien "Valhalla".

Fenrisgade er navngivet allerede i 1914. Det kraftfulde navn taget i betragtning er gaden ret undseelig. Men afspejler dog de store ’ryk’ på ydre Nørrebro, da der er huse fra 1890’erne, 1930’erne, 50’erne og 80’erne. Og midt i al bragesnakken er der en kobberplakette med en ægyptisk, vinget sfinx. Dørene ind til opgangene på den lige side er fint udsmykkede. Over nr. 10 er der et fint trærelief ”Mit hus og hjem / Hav Gud i gem / Han det bevare / Fra ild, nød og fare”, signeret P H K 1927. 

Der er i alt seks opgange på Fenrisgade, husnumrene 2, 4, 6, 8 og 10 og 1. Der er udelukkende beboelse i Fenrisgade, men for hver ende af gaden ligger der et stort supermarked. Husene er fra ret forskellige perioder og i fire etager. Der er glascontainer, cykelstativer, brandhane og parkerede biler og cykler. 

I 1958 fandt man bl.a. følgende personer boende i gaden. Salgschauffør Haagensen, bestyrer Zum Vohrde, mekaniker Thomsen, kedelpasser Birkholm, chauffør Sørensen, salgschauffør Hansen (alle i nr. 1). Nr. 3-5 husede til gengæld Københavnske Brødfabrikkers bilværksted.

Eksterne henvisninger 

Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside 
Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Maik Taylor

Maik Taylor (født 4. september 1971 i Hildesheim, Tyskland) er en nordirsk tidligere fodboldmålmand. Han spillede gennem karrieren for blandt andet Birmingham og Fulham.
 
Taylor spillede 88 kampe for Nordirlands landshold.

Eksterne henvisninger

Noter 

Fodboldspillere fra Nordirland
Personer fra Hildesheim
Frejasgade

Frejasgade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Frejasgade løber mellem Jagtvej og Thorsgade.

Gaden er opkaldt efter kærlighedens og frugtbarhedens gudinde i den nordiske mytologi. Freja er dog også opfattet som dødsgudinde og som kvindernes skytsgudinde, så hun bl.a. anråbes af fødende kvinder. 

Frejasgade er navngivet omkring 1901, og beboersammensætningen er i 2008 typisk for Nørrebro, hvilket vil sige et folkloremæssigt sammenrend af såvel unge som gamle, tilflyttere og oprindelige Nørrebroborgere, akademikere og håndværkere, selvstændige og lønmodtagere samt ikke mindst børnefamilier og singler. 

Frejasgade er mestendels præget af byggeri i røde mursten med pudset underetage – karakteristisk for brokvarterne. Dog er der temmelig iøjnefaldende undtagelser, som nr. 11-13, der kort efter årtusindskiftet fik frisket facaden op. Underetagen er nu beige, resten er Nybodergul med liséner og andet pynt i en rødlig farve. Med ganske få undtagelser er der kun beboelse på Frejasgade. 

Frejasgade er en ret stille gade med parkerede biler på begge sider, dybe kælderskakter og mange parkerede cykler på de delvis originale fortove. Man finder også rester af den gamle rendesten i Frejasgade, samt dele af den oprindelige brostensbelægning.

Frejasgades historie 

For 50 år siden fandt man bl.a. en rullefører, en skræddermester, en frugthandler, en repræsentant, et par montører, en tømrer Bentzen og en sæbemester Mertins i gaden (nr. 1).

For 100 år siden fandt man bl.a. en skomagermester, en slagtermester, en gymnastiklærer, en gravør Engberg og en malermester i gaden (nr. 1).

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside 
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Frikadellely

Frikadellely er en lille sidegade til Tagensvej på det Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. 

Gaden består blot af Tagensvej 83 og 85, som er Holger Petersens Tekstilfabriks gamle arbejderboliger. Boligerne består af to lange lave karréer og bygningerne blev fredet 1990. I dag ligger Nordisk Film bl.a. i nogle af bygningerne, og der er stadig beboelse i mange af dem.

Frikadellely er ikke det officielle navn.

”Til fabrikken [Holger Petersens] opføres i 1885 en række arbejderboliger, og der opstår dermed et lille fabrikssamfund – en såkaldt familistére efter det idealistiske forbillede, som den engelske industriherre Robert Owen havde været fortaler for. Som noget særligt er der i stueetagen en sal, hvor arbejderne kan samles. Der er også et lille bibliotek, hvor aviser og bøger frit kan lånes, her afholdes fester, og her spiser de ugifte arbejdere. Udover boliger er der desuden tilknyttet småhaver og et marketenderi. 
I dag er det gamle, uofficielle, gadeskilt ”Frikadellely” blevet genopsat af de nuværende beboere. Navnet knytter sig efter sigende til arbejderne der boede i boligerne. De blev af fabrikkens funktionærer, der boede i naboejendommen, kaldt for ”frikadellerne” – en mindre nedsættende betegnelse, givet på grund af arbejdernes måske mindre fornemme spisevaner.”

Noter

Eksterne henvisninger 

Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside 
Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Fredede enfamiliehuse, rækkehuse og landsteder i Danmark
Førstegradspolynomium

Et førstegradspolynomium er et polynomium af 1. grad. Det er det simpleste polynomium, der findes indenfor matematikken og har forskriften:

,
hvor  er en funktion af den uafhængige variabel , og  og  er reelle konstanter

Førstegradsligning 
En ligning af første grad er på formen

,

og vil altid have løsningen givet ved

Eksempler på førstegradspolynomier

Eksempel 1 
Ligningen , hvor  og  har løsningen:

Eksempel 2 
Ligningen , hvor  og  har løsningen:

Se også 

 Andengradspolynomium
 Tredjegradspolynomium
 Linjens ligning

Infinitesimalregning
Polynomier
Gormsgade

Gormsgade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Gormsgade er en sidegade til Nørrebrogade og ender i Dagmarsgade.

Gaden er opkaldt efter Gorm den Gamle (død ca. 940), den danske konge der havde sæde i Jelling. Navnemæssigt set danner Dagmarsgade, Gormsgade, Thyrasgade og Haraldsgade en lille særgruppe midt i det mytologiske kvarter, da disse fire gader har hentet deres navne specifikt fra den tidlige danske kongeslægt. Gormsgade fik sit navn allerede i 1860. Før dette år kaldtes den i kort tid Aller Ny Bredgade (se Allersgade).

Karréen mellem Gormsgade og Allersgade blev heftigt saneret i 1960'erne. Den oprindelige bebyggelse var højere og meget uens. Det har skabt mere lys og luft og bedre sanitære forhold, men samtidigt er bybilledet nok også blevet lidt mere koldt, ensartet og fattigt. Der er en klar kontrast mellem det nye byggeri med lækre altaner og kedeligt gårdareal, der består af asfalteret parkeringskælder, et par cykelstativer og buske omkring ventilationsrørerne.

I 1960'erne opførtes det store Dagmargårdens Plejehjem på hjørnet af Dagmarsgade. Et halvt århundrede senere var det imidlertid blevet utidssvarende, og det blev derfor revet ned og erstattet af det syvetages "Bryggerhuset" med ungdomsboliger i 2016-18. Bygningen er opkaldt efter brygger Christian Hansen Aller, der har lagt navn til Allersgade.

Gormsgade 9 har tidligere huset bordel, hashklub og et Hells Angels-kontor. I 2000'erne flyttede Mikrogalleriet ind på de 14 kvadratmeter. I det hele taget oplevede Gormsgade i de år en renæssance, der har gjort den trendy med sine små butikker, der sælger thailandsk mad, cykler og bagels. De to hjørnehuse mod Nørrebrogade er tildelt høj bevaringsværdi.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Hothers Plads

Hothers Plads er en plads/gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Reelt er Hothers Plads en hesteskoformet beboelseskarré, men det er også navnet på den gade hvorved den ligger, og gaden løber mellem Midgårdsgade og Borgmestervangen.

Gaden er opkaldt efter guden Balders bror, kaldet Hother eller Hød, der, uden at have ønsket det, blev anledning til sin brors død. Flere af områdets smågader, bl.a. Borgmestervangen, Hothers Plads og Midgårdsgade, blev navngivet i 1926.

Pladsen har altid været præget af at være udelukkende beboelse, i 1930-40’erne boede der fx kartoffelhandlere, fliseopsættere, kokke og frisører. I 1930 boede en forhenværende oversergeant Kloppenborg-Nim i nr. 23, 4. sal. I dag ligger der bl.a. ældreboliger på Hothers Plads. 

Hothers Plads af domineret af en karré og afslutningen af Mjølnerparken. Her er også en af to adgangsveje til Mjølnerparken. Hothers plads har en udposning, der egentlig er den reelle plads. Her er en lille park med træer, buske, blomsterbede, borde og bænke. Alt sammen i en lav indhegning og meget fredeligt.

Alle bygningerne omkring Hothers Plads er tildelt høj bevaringsværdi.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Midgårdsgade

Midgårdsgade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Midgårdsgade løber fra Mimersgade, op langs det gamle baneterræn til Mjølnerparken.

Gaden er opkaldt efter Midgård, der i den nordiske mytologi er betegnelsen for menneskenes verden. Midt i Midgård findes gudernes Asgård og udenom Midgård ligger Udgård hvor jætterne har hjemme.

Flere af områdets smågader, bl.a. Borgmestervangen, Hothers Plads og Midgårdsgade, blev navngivet i 1926.

Det er byggeri fra sidst i 1920'erne med mere lys og luft. I 1930'erne var der en nydelig borgerlig beboersammensætning: Malermester, konservator, ingeniør, postassistent m.m. Nr. 5 rummede ”Lersøgaardens Bageri” i 1944-72.

Den del af Midgårdsgade der består af karréen Hothers Plads, Borgmestervangen har 39 vinduer pr. etage ud til gaden.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret

Noter 

Gader på Nørrebro
Odinsgade

Odinsgade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Odinsgade løber mellem Jagtvej og Thorsgade.

Gaden er opkaldt efter Odin, der er hovedguden i den nordiske mytologi. Fra 1860 til omkring 1920 navngav man en stor gruppe gader med navne fra den nordiske mytologi. Et af de ældste navne i kvarteret er Odinsgade fra 1860.

I november 2009 åbnede Lommeparken i Odinsgade som Københavns første lommepark. Projektet blev udformet af landskabsarkitekterne Thing og Wainø. Den grønne park bryder nærmest op gennem en betonflade med mange letløvede træer og blomstrende buske. Stole som kan drejes er spredt ud over lommeparken – nogle står alene og andre står i grupper, så man sammen kan sidde og nyde de grønne omgivelser. Lommeparken rummer en af områdets forholdsvis få offentligt tilgængelige legepladser. Den blev etableret i 1977 med trafiksanering efter pres fra beboergruppen Røde Rose. Lommeparken fylder hele den ene halvdel af Odinsgade. Bag den ses den takkede profil af de forskelligartede bygninger i området samt en høj mur med et afrikanskinspireret vægmaleri.

Der er to små tværgader, der udgår fra Odinsgade og møder P. D. Løvs Allé. Den ene af tværgaderne hedder logisk nok Odins Tværgade, mens den anden – identiske – slet ikke har noget navn. Karréerne omkring P. D. Løvs Allé, Odinsgade, Odins Tværgade og den anden navnløse tværgade er opført samtidig og i samme helstøbte stil. Arkitektonisk er disse gader utrolig vellykkede og danner et lille "mini-kvarter i kvarteret". Over indgangene til nr. 6 og 8 er der nogle meget smukke sandstensrelieffer, der forestiller blomster.

Odinsgades historie 

På arealet, hvor Odinsgade, Odins Tværgade og P. D. Løvs Allé ligger i dag lå tidligere den fornemme ejendom Allersbro i 1800-tallet. Den var ejet af og opkaldt efter Christian Aller (se Allersgade).

I 1900 lå der i nr. 3 en billardfabrikant Hartmann og i nr. 4 AA Abel Boghandel, der i 1910-30 blev til et vaskeri. I nr. 17K lå der i 1940’erne ”Søeborgs Mineralvandsfabrik” og i nr. 20 Mejeriet Holbæk ved Karen Christensen.

I senere tider har bl.a. guitaristen Peter Peter Schneidermann (eks-Sort Sol) boet på Odinsgade.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret

Noter 

Gader på Nørrebro
Odins Tværgade

Odins Tværgade er en sidegade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Den løber mellem Odinsgade og P.D. Løvs Allé.

Den lille sidegade er opkaldt efter Odin, hovedguden i den nordiske mytologi. Det har været på tale at opkalde Odins Tværgade efter Otto Brandenburg, der voksede op i nabogaden P.D. Løvs Allé.

På arealet, hvor Odinsgade, Odins Tværgade og P. D. Løvs Allé ligger i dag lå tidligere den fornemme ejendom Allersbro i 1800-tallet. Den var ejet af og opkaldt efter Christian Aller (se Allersgade). Odins Tværgade kom til i starten af århundredet, ca. 1907-1910.

Karréerne omkring P. D. Løvs Allé, Odinsgade, Odins Tværgade og den anden navnløse tværgade er opført samtidig og i samme helstøbte stil. Arkitektonisk er disse gader utrolig vellykkede og danner et lille homogent "mini-kvarter i kvarteret". I tværgaden 1-6 er det nogle yndige smørblomster, der danner en portal over hoveddøren. Inspirationen kunne være fra centraleuropæisk art nouveau med den buede fronton og en ’krølle’ over døren. Den diskrete og velplacerede hestekastanjeblads-ornamentik tyder også derpå.

Det der blev tilbage efter nedrivningen af fabrik og tømmerværksted m.m. er to usædvanlige gadeforløb sammen med P.D. Løvs Allé. Husene er nemlig spejlede og identiske. Der er ganske vist forskelligt farvet puds på og en smule forskel på vedligeholdelsesgraden (ret høj generelt), men det er akkurat de samme facader der går igen.

I nr. 5 boede tidligere forfatteren Erwin Neutzsky-Wulff.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret

Noter 

Gader på Nørrebro
Ole Jørgensens Gade

Ole Jørgensens Gade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret i København. Gaden løber mellem Nørrebrogade og Mimersgade.

Gaden er modsat de fleste andre i kvarteret ikke opkaldt efter en mytologisk helt, men efter en høker. Navnet havde 65 års hævd, da Københavns gadenavneudvalg omsider modstræbende anerkendte det i 1967. Ole Jørgensen (1841-1907) var viktualiehandler. Han synes ikke at have haft anden tilknytning til stedet på Nørrebro, end at han sad i bestyrelsen for det selskab, der udstykkede grundene her omkring 1900, og har tilsyneladende ikke engang selv boet i gaden. De mange års brug fik udvalget til at bibeholde navnet. Navnet Ole Jørgensen springer noget i øjnene eftersom de andre gader i kvarteret primært har kraftfulde navne efter mytologiske skikkelser. 

Sidegaden er ensrettet. På hjørnet mod Nørrebrogade ligger det gamle Svalens Apotek.

Nr. 12-14 (hjørnet ud mod Mimersgade): Bemærk murstenene og især den flotte, rytmiske varieret bort oppe under taget.

I 1908 boede der bl.a. i nr. 1 en tøffelmager Hansen, en barber Jørgensen, en kontrollør Tønnesen, en tilskærer Andersen, og der var smørhandel i nr. 3-5
50 år senere boede der bl.a. i nr. 1 en bagermester Nielsen, en inspektør Petersen, en bagermester Jørgensen. 

I nr. 3 var der stadig ”Bamba udsalget”, med smør- og kaffeudsalg. Nr. 13 var damefrisørsalonen Vito og nr. 2 var ”Barber og Frisørsalon Paris”.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Overskæringen

Overskæringen er en diskret, lille gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Overskæringen løber mellem Heimdalsgade og Hamletsgade.

Gadenavnet minder om, at det var her – ved Mimersparken – at den tidligere jernbane mellem København og Hellerup krydsede Mimersgade. Banen havde overskæringer både her og ved Nørrebrogade. Banen blev definitivt nedlagt i 1930, men gaden blev først navngivet i 1937 (samtidig med bl.a. Slejpnersgade). I bogen ”Nørrebro – Træk af en bydels historie” fra 1997 står der (s. 55) ”Kun gadenavnet Nordbanegade står tilbage og vidner om den tidligere Nørrebro Station.” Hvilket jo er at overse den lille gades eksistens fuldstændigt. 

For 50 år siden boede der bl.a. en fabrikant, en maskinmester, en kobbersmed, en overassistent, en gas- og vandmester i gaden (nr. 1). Tredive år senere, i 1988, boede der bl.a. en sekretær, en frugthandler, en kontoristinde, en laborant og et par frøkener i den samme opgang.

Overskæringen indledes fra Hamletsgade med en rund, mørkegrøn flaskecontainer, en stor granitsten og et cykelstativ. Der er kun opgange på den ene side af gaden, den anden er parkeringsplads.

Eksterne henvisninger 
 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret 

Gader på Nørrebro