kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Langsua nationalpark

Langsua nationalpark  er en norsk nationalpark som ligger i et typisk østnorsk skov- og lavfjeldslandskab i Innlandet fylke. Parken blev oprettet den 11. marts 2011, for at «tage vare på et stort, sammenhængende og i det væsentlige urørt og vildmarkspræget naturområde som indeholder særegne og repræsentative økosystemer og landskaber som er uden større naturindgreb.»  og den dækker et område på 537,1 km².

Omfang og bufferområder 
Nationalparken ligger i Øystre Slidre, Nord-Aurdal, Nordre Land, Gausdal, Sør-Fron og Nord-Fron kommuner i Innlandet. Parken grænser op til følgende landskapsvernområder og naturreservater som blev oprettet samtidig: Haldorbu , Storlægeret , Dokkfaret landskapsvernområde, Espedalen landskapsvernområder og Kjølaåne naturreservat, Røssjøen naturreservat, Skardberga naturreservat, Kjølaåne og Hersjømyrin naturreservater. Der ud over grænser parken til Hynna naturreservat, som var oprettet tidligere, men som blev udvidet i 2011.

Parken er en udvidelse af Ormtjernkampen nationalpark fra 1968, som var Norges mindste nationalpark. En udvidelse havde været projekteret fra 2005 under navnet «Ormtjernkampen – Skaget», omfattende op til 1.365 km². I forhold til planprocessen faldt Etnedal kommune udenfor nationalparken.

Naturforhold 
Området er internationalt vigtigt for planten skægklokke, og den sjældne plante finnmarksstar har sin hovedudbredelse i Norge i Langsua. Parken er også hjem for rødlistede fuglearter som blå kærhøg, kærløber og dobbeltbekkasin. Alle de fire store rovpattedyr besøger området, men bare Europæisk los er der fast.

Forvaltning og brug af området 
Det finnes både sætere og tamrendrift i området. Den norske turistforening har syv hytter i nationalparken, den største af dem er Liomseter turisthytte.

Eksterne henvisninger 

 Informationsside om Langsua nationalpark  hos Direktoratet for naturforvaltning.

Nationalparker i Norge
Innlandets geografi
Etableret i 2011
Arvid Andersson

Arvid Andersson (19. maj 1919 i Västerrottna i Värmland – 20. september 2011 i Kristinehamn) var en svensk vægtløfter og verdensmester.

Andersson, også kaldet "stærke Arvid", blev verdensmester i Paris den 18. oktober 1948. Han løftede i vægtklassen fjervægt (60 kg) og vandt med bare 2½ kg margin. Vinderresultatet blev 320 kg sammenlagt efter 90 kg i pres, 100 kg i ryk og 130 i stød. Under Sommer-OL i London samme år opnåede han en 13. plads. Andersson vandt 10 svenske mesterskaber, 6 nordiske mesterskaber og en VM-bronze udover VM-guldet.

I 1948 blev Andersson tildelt Svenska Dagbladets gullmedalje for sin præstation under VM, og er dermed (per 2006) den eneste vægtløfter som har modtaget denne pris.

Arvid Andersson var brandmand af profession og boede i Kristinehamn det meste af sit liv.

Kildehenvisninger 

Sportsfolk fra Sverige
Brandfolk
Arne Ingdahl

Arne Ingdahl (født 9. juli 1899, død 18. juli 1974) var en norsk bokser. 
Han vandt en guldmedalje i vægtklassen weltervægt i NM 1922 og en guldmedalje i vægtklassen sværvægt NM 1923.

Boksere fra Norge
Wembley Stadium (1923)

Wembley Stadium var et stadion beliggende der hvor Wembley Stadium ligger i dag. Stadionet blev bygget i 1922-23 og åbnede i 1923. I 2000 lukkede stadionet igen og i 2003 blev det revet ned. Det blev hovedsagligt brugt som fodboldstadion.

I 1996 husede det finalen ved Europamesterskabet i fodbold.

Fodboldstadioner i England
Olympiske anlæg
Fodboldstadioner i London
Etableret i 1923
Ophørt i 2003
Englands fodboldlandshold
Læderhals

Læderhals eller lædernakke () er et militært slangudtryk for et medlem af United States Marine Corps, et udtryk accepteret af Webster's Dictionary som synonym for marinesoldat. Udtrykket stammer fra den læderkrave, der bæres om halsen af både amerikanske og britiske marinesoldater. Begyndende i 1798 udsendtes til hver amerikansk marinesoldat "en krave af sort læder med spænder". Den blå paradeuniform har stadig denne krave i dag, mens tjenesteuniformens stående krave blev ændret til en sammenrullet flad type inden 2. verdenskrig.

Denne stive læderkrave, som lukkes med to spænder på bagsiden, målte næsten ni centimeter i højden, hvilket forhindrede halsens nødvendige bevægelser for at se ned langs et geværløb. Oprindelsen af læderhalskraven har at gøre med begyndelsen af det 19. århundredes militære modetrends i Europa og Nordamerika. Dets anvendelse blandt menige forbedrede angiveligt deres militære betydning og udseende ved at tvinge hagen op og til at tjene som beskyttelse for halsen fra sværdslag.

Se også 
 Marineinfanteri

Militær slang og jargon
United States Marine Corps
Feberbusk

 
Feberbusk (Lindera benzoin) er en busk eller et lille træ med gule blomster og duftende løv. Bladene har været brugt som te eller i naturmedicin. Bladene dufter appelsinagtigt, når man knuser dem. Planten findes kun sjældent dyrket i Danmark.

Beskrivelse 
Feberbusk er en løvfældende busk eller et lille træ med en rund, åben krone. Barken er først lysegrøn og glat eller svagt behåret. Senere bliver den gråbrun med tydelige korkporer. Gamle grene og stammer får efterhånden en gråbrun bark med fremspringende, vorteagtige korkporer. Bladknopperne er spredt stillede, brune og små. Blomsterknopperne er stilkede, men endeknoppen mangler. 

Bladene er kortstilkede, omvendt ægformede til elliptiske med afrundet spids. Bladranden er hel og håret. Oversiden er glat og græsgrøn, mens undersiden er lysegrøn og mere eller mindre hårklædt. Høstfarven er gul til guldgul. Blomstringen foregår i marts-april, dvs. før løvspring. Blomsterne sidder i små stande fra bladhjørnerne, og de enkelte blomster er forholdsvis store og regelmæssige med gule kronblade. Frugterne er røde, blanke stenfrugter.

Rodsystemet består af mange, grove, dybtgående rødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 5 x 5 m (25 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Feberbusk hører hjemme i det meste af USA (med undtagelse af de vestlige stater) og i Ontario, Canada. Den er knyttet til lyse løvskove på fugtig bund, og den indgår i underskov og bryn i de blandede skove. 

I vådområderne omkring byen Plainfield, New Hampshire, USA, vokser arten sammen med bl.a. rosmarinlyng, tranebær, amerikansk knapbusk, brunfrugtet surbær, canadisk hyld, Cornus amomum (en art af kornel), fernisgiftsumak, filtet spiræa, grønlandsk post, gråel, læderløv, mosepors, pilekornel, pillelyonia, Rhododendron canadense (en art af rododendron), storfrugtet blåbær, Viburnum cassinoides, Viburnum recognitum (to arter af kvalkved), storfrugtet tranebær, sumpazalea, sumprose og virginsk vinterbær

Noter 

Buske
Sommerlaurbær
Einar Nilsen Skar

Einar Nilsen Skar (18. november 1901 i Drammen – 29. marts 1980 i Lier) var en norsk bokser. 
Han vandt en guldmedalje i vægtklassen fluevægt i NM 1921 og en
guldmedalje i vægtklassen bantamvægt i NM 1922 for Bragerøens Atletklubb og en guldmedalje i vægtklassen bantamvægt i 
NM 1923 for Kristiania Atletklub.

Skar deltog under OL 1920 og var deltager på landsholdet et par gange. Han i Sverige erobrede han den berømte Carpentier-pokal som senere blev et arvestykke i hans familie. Han var formand og sekretær i Drammens Atletklubb i flere år, samt leder af bokseklubben. Han var indehaver af DAK's Æresmedalje og Hederstegnet.

Skar var meget populær og blev anset som en gentleman-bokser som satte stil og teknik højest.

Kilder 
 Jubileumsskrift: Drammens Atletklubb 50 år

Eksterne henvisninger 
 

Boksere fra Norge
Olympiske boksere fra Norge
John Koss

John Koss (12. juni 1895 i Buenos Aires – 27. marts 1925 i Oslo) var en norsk olympisk bokser. Han boksede for Christiania Turnforening.

Han deltog under sommer-OL for Norge i 1920 i Antwerpen, hvor han tabte i kvartfinalen mod George McKenzie som vandt en bronzemedalje. I NM 1921 vandt han en guldmedalje i vægtklassen bantamvægt. Han var også visuel kunstner kunstner.

Eksterne henvisninger 
 

Boksere fra Norge
Kunstnere fra Norge
Olympiske boksere fra Norge
Trygve Stokstad

Trygve Stokstad (25. november 1902 i Oslo – 26. april 1979 samme sted) var en norsk bokser som boksede for Christiania Turnforening. Han var kontorist.

Han vandt guldmedalje i vægtklassen mellemvægt i NM 1922 og i NM 1923. I 1922 fik han også kongepokalen, og i 1923 fik han Norges Bokseforbunds pokal for sin teknisk gode indsats. Stokstad deltog i Sommer-OL 1920 (weltervægt) og 1924 (mellemvægt), hvor han blev slået ud i henholdsvis anden og første runde.

Litteratur 
 Røyving, Egil: Klar ... boks! : erindringer om norsk boksing gjennom et århundre. Oslo : Norges bokseforbund.

Eksterne henvisninger 
 

Boksere fra Norge
Personer fra Oslo
Olympiske boksere fra Norge
Junglebogens Junglebørn

Junglebogens Junglebørn, er en serie lavet ud fra Disney klassikeren 'Junglebogen'. I serien følger man dyrene fra den gamle Disney film, hvor de vokser op i junglen.
Serien vises til tider i Disney Sjov, på Disney Channel, Toon Disney, og Disney Junior.

Danske stemmer 
 Arthur – Michael Boesen
 Bagheera – Mikkel Christiansen
 Baloo – Simon Stenspil
 Hathi – Mikkel Weyde-Andersen
 Kaa – Andreas Hviid
 Shere Kahn – Andreas Nicolet
 Louie – Mathias Klenske
 Charlie – Bertel Abildgaard
 Markmus – Annevig Schelde Ebbe
 Stump – Donald Andersen
 Bedstemor Khan, Mungo – Vibeke Dueholm
 Dump – Peter Aude
 Lea – Annette Heick
 Mahra – Kirsten Cenius
 Benni – Marie Schjeldal
 Zaady – John Hahn-Petersen
 Winnifred – Mille H. Lehfeldt

Titelsang sunget af: Erann Drori

Eksterne henvisninger 
 
Animerede børneserier fra USA
Eventyrserier fra USA
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Film om børn
Tv-programmer fra American Broadcasting Company
Aage Jørgensen (gymnast)

Aage Jørgensen (født 22. januar 1900, død 4. september 1972) var en dansk gymnast, som deltog i de Olympiske Lege 1920.
Sammen med 23 andre danske deltagere vandt han sølvmedalje i disciplinen svensk system, hold. Holdet var sikret medalje på forhånd, da kun tre nationer stillede op. Sverige vandt guld med 1.363.833 point, Danmark fik 1.324.833, mens hjemmeholdet fra Belgien vandt bronze med 1.094.000 point.

Henvisning 

Gymnaster fra Danmark
Olympiske sølvmedaljevindere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1920
Christian Tiemroth (politiker)

Christian Tiemroth (22. december 1799 i København – 4. september 1888 på Frederiksberg) var en dansk koloniembedsmand og politiker, far til Charles Frederik og Christian Tiemroth.

Han var søn af koncertmester Christian Tiemroth, blev student 1818 fra Metropolitanskolen og juridisk kandidat 1826. Han blev 1828 fuldmægtig ved de vestindiske etablissementer og ansattes 1829 i Trankebar, men forflyttedes næste år til Serampore og blev 1834 medlem af rådet i Frederiksnagore. På grund af stridigheder med de andre embedsmænd blev han 1836 suspenderet og rejste hjem til Danmark; her gav myndighederne ham dog medhold og udsendte ham 1838 på ny, men til Trankebar som øverste dommer. Han forblev her indtil afhændelsen 1846 og levede siden i København som regeringsråd.

Fra 27. maj 1853 til 14. juni 1858 var han folketingsmand for Helsingørkredsen som udpræget nationalliberal; han tog jævnlig del i forhandlingerne, men øvede kun ringe indflydelse, fordi han altid havde lyst til at indtage særstandpunkter, jævnlig af en ret besynderlig art. Han ville således 1853 ikke stemme for Arvefølgeloven, men fremkom endnu ved dens sidste behandling med nye indstillinger; stemte 1855 mod Fællesforfatningen, som aldrig kunne blive rigtig konstitutionel, og påstod, at Landstingets samtykke til den på grund af forbeholdet egenlig var en forkastelse. Ligeledes stemte han 1857 mod Næringsloven, skønt han personlig ønskede fuld næringsfrihed, og foreslog en egen løsning af fæstesagen, hvorefter også godsejeren skulle kunne købe fæstegården mod at udrede en vis sum til fæstebonden. 1858 søgte han forgæves valg i København som kandidat for næringsfrihedens modstandere og var 1859 et halvt år redaktør af Advertissementstidende. Desuden udgav han flere politiske småskrifter, således 1853 om arvefølgesagen, 1854 mod ministeriet Ørsted, 1855 mod Fællesforfatningen og 1859 mod ministeriet Halls politik; de var lige så knudrede i tankegangen som i stilen. Han døde 4. september 1888.

29. oktober 1840 ægtede han i Trankebar (Zions Kirke) Charlotte Mathilde Stricker (10. november 1822 – 1. april 1909 på Frederiksberg), datter af kaptajn, senere major Johan Ditlev Stricker og Johanne Frederikke, f. Stricker.

Han er begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård.

Kilder 
 Emil Elberling, "Christian Tiemroth", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Thomas Hansen Erslew, Almindeligt Forfatter-Lexicon for Kongeriget Danmark med tilhørende Bilande fra 1814
 Frederik Barfod, Dansk Rigsdagskalender.

Folketingsmedlemmer i 1850'erne
Jurister fra Danmark
Embedsmænd fra Danmark
Personer fra København
Politikere fra De Nationalliberale
Chefredaktører fra Danmark
Debattører fra Danmark
Christian 2
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Studenter fra Metropolitanskolen
Christian Tiemroth

Christian Tiemroth er navnet på flere personer:

 Christian Tiemroth (violinist) (1766-1840) – dansk violinist og koncertmester (Johan Jeronimus Christian Heinrich Tiemroth)
 Christian Tiemroth (politiker) (1799-1888) – dansk politiker
 Christian Tiemroth (sagfører) (1879-1956) – dansk overretssagfører
 Christian Tiemroth (1852-1920) – dansk læge (Christian Ludvig Kierboe Tiemroth)
Christian Bækgaard

Christian Bækgaard (født 4. februar 1984 er en dansk journalist og studievært på TV 2 News.

Christian Bækgaard er student fra Slagelse Gymnasium og er uddannet journalist på ved Center for Journalistik, Syddansk Universitet. 

Fra 2013 var han ansat på TV 2 Lorry, hvor han fungerede som studievært på nyhedsudsendelserne samt vært på debatprogrammet Meningsmaskinen. 

Fra 2015 har han været ansat på TV 2 Sporten.
 
Fra 2019 har han fungeret som studievært på TV 2 News.

I 2017 deltog han i sæson 14 af "Vild Med Dans", sammen med den professionelle danser Mille Funk

 
Journalister fra Danmark
Personer fra Slagelse		
Sportsjournalister fra Danmark
Skandinaviske mesterskaber i tennis

De Skandinaviske mesterskaber var en international tennisturnering, der blev afviklet årligt i perioden 1936-79 med undtagelse af 1940-47 og 1978. Turneringerne blev spillet indendørs, og værtskabet gik på skift mellem Stockholm, København, Helsinki og Oslo.

Mesterskaber og vindere

Kilder / eksterne henvisninger 
Dansk Tennis Forbund – Om DTF m.v. – Tal og fakta – Skadinavien  

Tennisturneringer
Etableret i 1936
Ophørt i 1979
Carl Schultz

Johan Carl Christian Schultz, (4. april 1898 i København – 3. september 1970 i Holbæk) var en dansk fodboldspiller som vandt DM med B.93 1916, hvor han spillede 45 kampe og scorede 30 mål i perioden 1914-1924.

Centerforwarden Carl Schultz kom fra Aarhus til B.93 i sæsonen 1914/1915, hvor han kun var 16½ år gammel da han debuterede på klubbens 1. hold. Trods sin unge alder, var han spillede samtlige sæsonens kampe og B.93 blev vinder af KBU-mesterskabet. Der blev pga. første verdenskrig ikke spillet om DM den sæson. Karrierens bedste sæson kom året efter hvor han i 17 kampe og scorede 18 mål. Han var i DM-finalen hvor B.93 slog KB med 3-2. 
Han spillede sin første perioden i klubben 1914-1917, hvor det blev til i alt 36 kampe og 26 mål. Han gjorde comeback efter seks sæsoner og spillede under 1923-25 9 kampe og scorede 4 mål.

Eksterne henvisninger 
 B93s spillerprofiler

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra B.93
Personer fra København
Lauritz Hansen

Lauritz V. Peter Hansen, (11. oktober 1887 i København -?), var en dansk fodboldspiller som vandt DM med B.93 1916, hvor han spillede 33 kampe og scorede 30 mål i perioden 1908-1921.

Til trods for Lauritz Hansen, som fik debuten som 21-årig 1908, spillede 33 kampe for B.93 var han aldrig fast mand i en længere periode og var således substitut for Christian Hansen, da klubben vandt sin første DM-titel i 1916 ved at slå KB 3-2. 
Han spillede sin sidste kamp i april 1921. Han var da 33 år og det var en høj fodboldalder efter datidens målestok.

Eksterne henvisninger
B93s spillerprofiler

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra B.93
Personer fra København
VM i håndbold 2007

VM i håndbold 2007 kan henvise til flere artikler:

VM i håndbold 2007 (mænd)
VM i håndbold 2007 (kvinder)
VM i håndbold 2005

VM i håndbold 2005 kan henvise til flere artikler:

VM i håndbold 2005 (mænd)
VM i håndbold 2005 (kvinder)
VM i håndbold 2001

VM i håndbold 2001 kan henvise til flere artikler:

VM i håndbold 2001 (mænd)
VM i håndbold 2001 (kvinder)
VM i håndbold 1993

VM i håndbold 1993 kan henvise til flere artikler:

VM i håndbold 1993 (mænd)
VM i håndbold 1993 (kvinder)
VM i håndbold 1995

VM i håndbold 1995 kan henvise til flere artikler:

VM i håndbold 1995 (mænd)
VM i håndbold 1995 (kvinder)
Svend Aage Andersen (officer)

Svend Aage Andersen (4. januar 1897 i København – 5. marts 1957) var en dansk officer og fodboldspiller, som vandt DM med B.93 1916, hvor han spillede otte kampe i perioden 1916-1918.

Militær karriere 
Andersen var søn af gymnastiklærer og krigsassessor Julius Bertram Theodor Andersen (1857-1930) og hustru Marit født Knudtson (1858-1911), blev student fra Østre Borgerdydskole 1915, premierløjtnant af artilleriet 1919, kaptajnløjtnant 1932, kaptajn 1933 og oberstløjtnant 1945. Han var tjenstgørende i den amerikanske hær 1928, i den engelske 1930 og i den svenske hær 1933. Han stod uden for nummer 1939-42 og 1943-45. Andersen blev luftværnsinspektør 1939, øverstkommanderende chef for Vestre Luftværnskommando 1940-45 og under Besættelsen chef for civilsektionen og pressestaben i Den Danske Brigade i Sverige 1944-45. Han fulgte med Den Danske Brigade til det besatte Tyskland, hvor han var stationeret 1947-48. Han blev chef for 14. Artilleriafdeling 1945 og for Artilleriets Befalingsmandsskoler 1949.

Andersen var leder af Den frivillige Luftmeldetjeneste 1932-40, medstifter af Dansk Luftværnsforening og medlem af foreningens landsråd og kursusudvalg samt foreningens landssekretær 1934-39. Han blev tildelt Det Krigsvidenskabelige Selskabs sølvmedalje (1928) og guldmedalje (1934) for værker om luftforsvar og luftbeskyttelse og skrev endvidere forskellige artikler, pjecer og lærebøger om luftværnsspørgsmål. Han var Ridder af Dannebrog, Dannebrogsmand, bar Hæderstegnet for god tjeneste ved Hæren og to svenske luftforsvarsmedaljer.

Fodboldkarriere 
I den afsluttede del af sæsonen 1915/1916 afløste Svend Aage Andersen i fire kampe landsholdsspilleren Victor Klein som angriber på B.93s hold. Han var i disse kampe med til at vinde klubbens første DM. 

Han blev gift 23. november 1923 med Asta Holga Meyer (9. april 1901 - ?), datter af grosserer Holger Martin Meyer (1870-1930) og hustru Elizabeth født Kjer (1869-1938).

Kilder og eksterne henvisninger 

 Kraks Blå Bog 1949
 B93s spillerprofiler

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra B.93
Personer fra København
Artilleriofficerer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Den Danske Brigade
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Lærebogsforfattere fra Danmark
Studenter fra Østre Borgerdyd Gymnasium
Poul Jensen (fodboldspiller, født 1899)

Poul "Pølse" Andreas Joachim Jensen, 25. november 1899 i København-12. oktober 1991 på Amager) var en dansk prokurist og landsholdspiller i fodbold som vandt tre DM-titler med B.93, hvor han spillede 222 kampe og scorede 26 mål i perioden 1917-1932.

Poul Jensen spillede 30 A-landskampe i perioden 1921-1931. Han debuterede i Idrætsparken mod Norge en kamp som Danmark vandt 3-1. Han var fast mand på landsholdet de næste ti år. I 1928 blev han efter klubkammeraten Fritz Tarp landsholdets anfører. I flere år dannede han sammen med Harry Bendixen fra AB) og Valdemar Laursen fra KB landsholdets forsvarskæde. Samarbejdet resultere også i at de udgav bogen "Tre på Landsholdet".

Poul Jensen vandt DM med B.93 i 1927, 1929 og 1930. Han vandt der udover KBU-turneringen fire gange og KBU-pokalturneringen seks gange. Han var medlem af B.93s bestyrelse i perioden 1930-1936, hvor efter han blev 1. holdets træner  1937-1940. Herudover var i mange år ungdomstræner i B.93.

Eksterne henvisninger
 B93s spillerprofiler
 

Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra B.93
Personer fra København
Transplantationskoordinator

Transplantationskoordinatorer er et vigtigt led i brobygningen mellem donationssiden og transplantationssiden i et transplantationsforløb. Deres opgaver er forskellige alt efter hvilket transplantationscenter, de arbejder for.

Historie
Da Folketinget i 1990 indførte hjernedødskriteriet og dermed gjorde det lovligt at transplantere organer fra hjernedøde, oprettedes de første stillinger som transplantationskoordinator ved Rigshospitalet i København. Opgaven var at koordinere transplantationsforløbet fra det øjeblik et hospital havde en mulig donor, og til organet var på plads i recipienten.

Da der nu transplanteres organer på både Rigshospitalet, Aarhus Universitetshospital,  Skejby og Odense Universitetshospital, er der ansat transplantationskoordinatorer alle tre steder, og deres opgaver har udviklet sig forskelligt de tre steder.

Ved oprettelsen af Dansk Center for Organdonation i 2007 blev transplantionskoordinatorerne tilknyttet centret, så de deltager i centrets arbejde med at styrke donationssiden i transplantationsarbejdet. Deres primære fokus ligger dog stadig på transplantationssiden.

Rigshospitalet og Skejby
På Rigshospitalet og Aarhus Universitetshospital Skejby har der traditionelt været tre transplantationskoordinatorer. De er erfarne sygeplejersker, som efter en vagtplan dækker koordinationsfunktionen. Når en intensivafdeling har en potentiel organdonor, kontakter de transplantationskoordinatoren, som bl.a. tjekker donorregisteret, får undersøgt, om der er egnede modtagere på venteliste, sørger for at indkalde operationshold til at foretage transplantationerne og koordinerer i det hele taget.

Odense
På Odense Universitetshospital varetages en stor del af koordineringen af den vagthavende transplantationskirurg, som modtager meldingen om en donor, tjekker registre og sørger for operationshold.
Otte erfarne operationssygeplejersker er transplantationskoordinatorer, og den, der er på vagt, tager ud til den afdeling, hvor donoren ligger, og hjælper personalet der. De står også for den mere praktiske koordination.

Se også
 Organdonation
 Organtransplantation

Referencer 

Organdonation
Sundhedsvæsen i Danmark
William Gram

Kaj William Gram, (25. august 1895 København-8. juli 1970 i København), var en dansk fodboldspiller som vandt DM med B.93 1927, hvor han spillede 39 kampe og scorede 16 mål i perioden 1916-1927.

William Gram debuterede som 21-årig for B.93 i efteråret 1916 og spillede 39 kampe under otte sæsoner på alle pladser i angrebet. I sæsonen 1923/24 blev han holdets topscorer I sæsonen 1926/1927 var han med til at vinde DM efter at klubben vandt DM-finalen i Idrætsparken slog Skovshoved med 5-1, han scorede til 2-1.

Eksterne henvisninger
B93s spillerprofiler

Fodboldspillere fra B.93
Fodboldspillere fra Danmark
Personer fra København
Georg Hansen

Georg Hansen, (31. maj 1906 i København-?), var en dansk fodboldspiller som vandt DM med B.93 1927, hvor han spillede 121 kampe og scorede 40 mål i perioden 1922-1932.

Georg Hansen debuterede på B.93s førstehold som 16-årig i september 1922 og spillede han sin sidste kamp i april 1932.
Han var med til at vinde tre DM-titler til B.93 i 1927, 1929 og 1930.
Der udover vandt han pokalturneringen fire gange. Første gang 1922 med 4-0 over Frem, 1926 med 5-1 over KB, 1929 med 3-2 over B.1903 og 1930 med 4-3 over Frem). Han blev KBU-mester i 1927, 1928 og 1930. 
De første seks sæsoner spillede på venstre fløj og derefter på højre fløj.
I sæsonen 1927/28 scorede han 15 mål i 21 kampe.

Eksterne henvisninger
B93s spillerprofiler

Fodboldspillere fra B.93
Fodboldspillere fra Danmark
Personer fra København