kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vilhelm Wedell-Wedellsborg (officer)

Vilhelm baron Wedell-Wedellsborg (26. april 1873 i Hjørring – 3. september 1946 på Juelsberg) var en dansk officer og kammerherre, bror til Karl Wedell-Wedellsborg

Han var søn af kammerherre, baron Vilhelm Wedell-Wedellsborg og hustru, blev sekondløjtnant i fodfolket 1894, premierløjtnant samme år og kaptajn 1909. Dernæst blev han kompagnichef i Den Kongelige Livgarde og fra 1921 chef for 21. bataljon, for 24. bataljon 1924 og for 1. Livgardebataljon fra 1926. Fra 1926 til 1934 var han chef for Livgarden. Han var militærattaché ved det danske gesandtskab i Paris 1918-19 og blev oberst 1927. 1928 blev han formand for Motorordonnanskorpsets bestyrelse.

Han var kammerjunker, Kommandør af Dannebrog og Dannebrogsmand og bar en række udenlandske ordener.

4. maj 1900 ægtede han Louise baronesse Wedell-Wedellsborg (29. marts 1869 på Overdrevsgården – 29. juli 1932 i København), datter af baron Gustav Wedell-Wedellsborg.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1929

Eksterne henvisninger 
 

Vilhelm 2
Baroner fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Hjørring
Officerer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Kammerherrer fra Danmark
Kinas håndboldlandshold (herrer)

Kinas håndboldlandshold for mænd er det mandlige landshold i håndbold for Kina. Det repræsenterer landet i internationale håndboldturneringer. De reguleres af China Handball Federation.

Resultater

Sommer-OL 
 2008: 12.-plads

VM 
 1997: 20.-plads
 1999: 20.-plads

Asienmesterskabet 
 1977: 4.-plads
 1979: 
 1987: 
 1989: 
 1991: 
 1993: 5.-plads
 1995: 5.-plads
 2000: 
 2006: 8.-plads
 2008: 8.-plads
 2010: 9.-plads

Kilder 

Landshold (herrer)
Herrehåndboldlandshold
Sollentuna kommun

Sollentuna kommune ligger i det svenske län Stockholms län i Uppland. Kommunens administrationscenter ligger i Tureberg, som er den centrale del af kommunen og en del af hovedstadsregionen Storstockholm.  
Kommunen grænser (med uret fra syd) til Sundbybergs, Stockholms, Järfälla, Upplands Väsby, Täby, Danderyds og Solna kommuner.

Se også 
 Sollentuna
 Upplands Väsby och Sollentuna

Kommuner i Stockholms län
Michael Bjørk

Michael Bjørk (Vanløse 1950) er en dansk forfatter der har skrevet digte, noveller og prosa.

Baggrund 
Han voksede op i en kreativ familie. Hans far var tegner, maler, teater- og filmmand. Michaels mor var også tegner. Deres kreds bestod af malere fra Cobra-gruppen, forfattere, udgivere, og andre kunstnere. Dette påvirkede hans opvækst.

Oversætter 
Han oversætter publikationer til dansk. Han arbejder som oversætter hos Vagttårnets Bibel- og Traktatselskab i Holbæk.

Skribent 
Han har skrevet noveller og digte. Han har også deltaget i konkurrencer ved Kristeligt Dagblad. Enkelte af hans værker blev netop trykt i denne avis.

Hans værker 
Nogle af hans værker er udgivet i bogform. Michael Bjørk vandt et antal priser for sine værker. I 2000 vandt han førstepræmie ved Teknologirådets kronikkonkurrence og han vandt en præmie for sin artikel Bøgernes villavej ved en kronikkonkurrence in 2002.

Hans værker er:
 "Voices of a Troubled Century" (1999 Gramma, digte) 
 "Stengæsten og andre noveller" (2003 Gramma, noveller)
 Stengæsten
 En sag af betydning
 En regnskov til
 Chokolade fra en fremmed
 I morgen har du det bedre
 "Metrolinjer" (2003 Gramma, digte)

Han skrev også nogle artikler i aviser:
 Jul uden jul 
 Da luften brændte 
 Vi vil være neutrale

Kilder 
Litteratur
 "Voices of a Troubled Century", 1999, Forlaget Gramma, 
 "Stengæsten og andre noveller", 2003, Forlaget Gramma, 
 "Metrolinjer" (2003, Forlaget Gramma, 

Eksterne henvisninger
 bibliografi.dk 
 litteratursiden.dk om priser
 litteratursiden.dk  om forfatteren
 fyldepennen.dk
 malka.dk 

Novelleforfattere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Najade

En najade er i græsk mytologi en nymfe. Najaderne havde deres tilholdssteder i ferskvand (kilder, floder, bække m.v.).

Andre nymfer var oreaderne, der havde tilholdssted i bjergene og dryaderne, der havde tilholdssted i træerne.

Eksterne henvisninger 

Nymfer
Kurt Møller Madsen

Kurt Møller Madsen (født 22. januar 1930, død 7. juni 1999) var en dansk tv-vært, journalist, forfatter og cirkusekspert, kendt især for sin tv-programserie Cirkusklub, der blev sendt på DR i 1970´erne. Han var cirkusanmelder for dagbladet Information i 60´erne og har skrevet flere bøger om cirkus, bl.a. Cirkus (1964) samt Markedsgøgl og Cirkusløjer (1970).

Kurt Møller Madsen var en overgang tv-vært i underholdningsprogrammet Lørdagshjørnet, hvor han bl.a. interviewede Dan Turell.

Kurt Møller Madsen blev født og voksede op i landsbyen Klippinge på Stevns. Han blev døbt Søren Kurt Møller Madsen i Magleby Kirke den 23/3 1930. Forældre: Bagersvend Christian Vilhelm Møller Madsen (f. 26/9 1906) og hustru Erna Marie Bluhme Madsen, f. Hansen (f. 1/4 1908). Kurt Møller Madsen gik i skole i Klippinge.

Produktioner 
Som forfatter:
 Familie variete (1981)
 The Biasinis - en italiensk familietrup (1972)
 Markedsgøgl og cirkusløjer (1972, Lademann)
 Cirkus ABC (1967, 1970)

Som tv-producer:
 Tryllebaren (1976, 1979)
 Cirkusklubben (1974)

Som tv-vært og speaker:
 Familie variete (1981)
 Lørdagshjørnet (1979)
 Tryllebaren (1976, 1979)
 Cirkusklubben (1974)
 The Biasinis - en italiensk familietrup (1972)
 Cirkus ABC (1967)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Tv-værter fra Danmark
Ansatte i DR
Journalister fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Ole Woldbye

Ole Woldbye (født 23. juli 1930 i København, død 30. oktober 2003) var en dansk fotograf.

Han var søn af redaktør Ernst Woldbye og hustru Estrid f. Petersen, blev uddannet fotograf og var i mange år museumsfotograf ved Kunstindustrimuseet og andre museer. Sideløbende var han også aktiv som arkitekturfotograf.

I 1995 modtog han C.L. Davids Fødselsdagslegat.

Han blev gift 17. februar 1956 med museumsinspektør, mag.art. Vibeke Woldbye.

Woldbye døde i 2003; samme år blev et af hans fotografier gengivet på et dansk frimærke.

Kilder 
 Kraks Blå Bog
 

Personer fra København
Fotografer fra Danmark
Museumsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Ludvig Frederik Wedell

Ludvig Frederik lensgreve Wedell-Wedellsborg (født 25. oktober 1753 på Wedellsborg, død 7. oktober 1817 sammesteds) var en dansk lensbesidder, godsejer og amtmand.

Han var søn af grev Hannibal Wedell og Catharine Sophie Wilhelmine født komtesse Moltke, arvede ved faderens død 1766 grevskabet Wedellsborg. I 1777 købte han Billeskov og lagde gården under grevskabet.

Han blev kammerherre 1775, major ved Holstenske Rytterregiment 1776, premiermajor og Hvid Ridder 12. juni 1803 (symbolum: Candide et caute). Wedell blev udnævnt til amtmand over Assens og Hindsgavl Amter 23. oktober 1783 (uden gage indtil Henrik Bille-Brahes død 1789), hvilket han var indtil 21. april 1809. Ifølge resolution af 1799 skulle Wedell overtage bestyrelsen af Middelfart og Assens købstæder, men fritoges for at tiltræde samme 7. september samme år.

Familie 
9. juni 1772 ægtede han Frederikke Juliane Louise von Klingenberg (6. januar 1755 i Haderslev – 20. april 1833 på Billeskov). Børn:
 	
 Hannibal Wilhelm lensgreve Wedell (1780-1828)
 Frederikke "Freda" Vibeke komtesse Wedell-Wedellsborg (25. januar 1781 på Wedellsborg – 9. marts 1824, sammesteds), hoffrøken hos prinsesse Charlotte Frederikke, gift med Engelke Hinrich von Bülow (1761-1845)
 Joachim Godske baron Wedell-Wedellsborg (1785-1860)
 Juliane "Julie" Louise komtesse Wedell-Wedellsborg (20. maj 1791 – 13. august 1877 på Lundegård, Nørre Broby Sogn), gift med lensgreve Christian Johan Frederik greve Ahlefeldt-Laurvig (1789-1856)
 Ferdinand baron Wedell-Wedellsborg (1792-1862)

Kilder 
 J. Bloch, Stiftamtmænd og Amtmænd i Kongeriget Danmark og Island 1660-1848, København: Rigsarkivet og C.A. Reitzels Forlag 1895.
 Danmarks Adels Aarbog 1951.

Lensgrever fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Ludvig Frederik
Personer fra Fyn
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Officerer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Hannibal Wedell (1731-1766)

Hannibal lensgreve Wedell-Wedellsborg (25. november 1731 – 9. maj 1766 i København) var en dansk lensbesidder, godsejer og amtmand.

Han var søn af grev Christian Wedell og arvede ved faderens død 1759 grevskabet Wedellsborg, der var kørt økonomisk i sænk. Bl.a. havde faderen afhændet Søndergårde. Han blev kammerherre, gehejmeråd, ritmester og var amtmand over Vordingborg og Tryggevælde Amter. I 1766 begik han selvmord ved at skyde sig på grund at de uoverstigelige økonomiske problemer på godserne.

16. juni 1752 ægtede han på Hirschholm Slot Catharine Sophie Wilhelmine komtesse Moltke (1737-1806). Han var far til bl.a. Ludvig Frederik Wedell, som overtog godserne.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1951.
 

Lensgrever fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Hannibal 02
Personer fra Fyn
Danskere i 1700-tallet
Personer der har begået selvmord
Kavaleriofficerer fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Hannibal Wedell

Hannibal Wedell(-Wedellsborg) er navnet på flere personer:

 Hannibal Wedell (1660-1708) – dansk lensgreve og amtmand
 Hannibal Wedell (1731-1766) – dansk lensgreve og amtmand
Hannibal Wedell (1660-1708)

Hannibal lensgreve Wedell-Wedellsborg (1660 – 16. april 1708 på Wedellsborg) var en dansk lensbesidder, godsejer og amtmand.

Han var søn af grev Wilhelm Frederik Wedell og Christiane Sophie Sehested. Om hans ungdom vides intet andet, end at han har rejst udenlands. 1699 udnævntes han til kammerherre, og kong Christian V maåtte i den anledning give hans fader tilhold om at yde sønnen et standsmæssigt underhold, mindst 1200 Rdl. årlig. Den gamle greve overdrog ham da Søndergårde og gods, men gjorde ham for øvrigt så mange vanskeligheder ved brugen og på anden måde, at også Frederik IV måtte gribe ind i striden mellem fader og søn, hvilken sidste heller ikke var uden skyld i det dårlige forhold; thi han havde utvivlsomt trukket store veksler på faderen, der endog en gang havde måttet optage et lån for at fri sønnen, da han var arresteret i Rom. Det taler heller ikke til dennes fordel, at han efter sin faders død 1706, hvorved han kom i besiddelse af grevskabet Wedellsborg og blev ejer af Søndergårde og Rugård, men rigtignok også måtte overtage faderens betydelige gæld, vægrede sig ved at udføre de dispositioner, denne havde truffet til fordel for sin efterladte 2. hustru og dennes datter, og ved Højesteretsdom 1707 måtte tvinges dertil. Efter at Wedell 1699 var blevet viceamtmand i Assens og Hindsgavl Amter med ekspektance på at succedere den daværende amtmand, blev han ved dennes død 1701 virkelig amtmand og fungerede som sådan til sin død, 16. april 1708. 11. maj 1705 havde han fået det hvide bånd (valgsprog: "In Deo et Rege tutamen meum"). 1708 fik han kgl. tilladelse til at pantsætte Rugård, men døde inden dette skete. Han var fader til Christian Wedell, under hvis ejerskab de økonomiske problemer fortsatte.

Han blev gift 1699 med Anna Cathrine Banner (født 1681), datter af Christian Banner til Frederiksgave og Mette von der Kuhla. Til livgeding fik hun Søndergårde og Rugård, hvilken sidste hun 1718 bortmageskiftede til kongen for Sparretorn, som hun kaldte Bannerslund. Efter en lang enkestand, i hvilken hun måtte kæmpe med store økonomiske vanskeligheder, men dog havde formået 1712 at stifte en almueskole i Husby, døde hun i december 1739.

Han er begravet i Husby Kirke.

Kilder 
 G.L. Wad, "Hannibal Wedell-Wedellsborg", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Danske Herregaarde VIII: Wedellsborg; XI: Holstenshus.

Lensgrever fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Hannibal 01
Personer fra Fyn
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Dorothea Justina Haxthausen

Dorothea Justina friherreinde Haxthausen, født grevinde af Aldenburg (6. januar 1663, død 27. december 1735 i Oldenborg) var en tysk-dansk hofmesterinde.

Hun var datter af Antonius greve Aldenburg og ægtede 6. april 1689 Anton Wolf Haxthausen og stifdatter til hofdame Charlotte Amélie de la Trémoille. Med sin hustru fik Haxthausen, der 1688 havde tilkøbt sig familiegodset Tienhausen, halvdelen af marskgodset Nienfelde i Oldenborg.

Hun blev 1695 overhofmesterinde hos dronning Charlotte Amalie, som meget elskede sin "liebstes Dörtgen" og "Madame la Comtesse". Ett breve til hende fra Charlotte Amalie vidner om dennes hengivenhed. Da Haxthausen Ængstelse for paa Grund af sin Svagelighed ikke at kunne udfylde sin Stilling, svarede Dronningen hende: „Vær ikke bange for, at jeg nogen Sinde skal blive træt af Dem. Hvor syg De end er, skal De alligevel altid være mig lige kær, og dersom Gud vil, at Deres Svaghed skal berøve mig en Del af den Hjælp, som jeg vilde kunne have af Deres Tjeneste, saa lad os begge underkaste os hans mægtige Haand." 

Hun var en ualmindelig dannet og elskværdig personlighed; 1705 nødte svagelighed hende til at opgive sin hofstilling.

Kilder 
 Omtale i biografien af Anton Wolf Haxthausen i Dansk Biografisk Leksikon.
 Jørgensen, Ellen & Skovgaard, Johanne, Danske dronniger; fortaellinger og karakteristikker af Ellen Jorgensen og Johanne Skovgaard, København, H. Hagerup, 1910

Noter 

Hofmesterinder fra Danmark
Tyskere i 1600-tallet
Tyskere i 1700-tallet
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Dorothea Justina
Carl Ulrik Emil Haxthausen

Carl Ulrik Emil Haxthausen (10. oktober 1807 i Kiel – 9. maj 1889) var en dansk officer.

Hans fader var generalmajor Frederik Julius Haxthausen. 14 år gammel trådte han ind i Hæren som volontær, blev straks efter artillerikadet og i 1823 stykjunker, medens han efter aflagt officerseksamen blev sekondløjtnant i artilleriet med aldersorden fra januar samme år. 1828 blev han kammerjunker. Premierløjtnants karakter erholdt han 1833, selve graden først i 1837, men blev så til gengæld kaptajn i 1841. Da Treårskrigen udbrød i 1848, erholdt han befaling over et halvbatteri, som skulle forsvare Lillebælt, men blev i juni samme år chef for 6. batteri, hvormed han på ærefuld måde deltog i kampen ved Ejstrup det følgende år samt i fægtningerne ved Alminde og Vejle, hvornæst han deltog i Olaf Ryes tilbagetog. I 1850 udmærkede Haxthausen sig særligt i slaget ved Isted, idet han med sine 8 kanoner i lang tid stod ene mod fjendens 24.

I 1852 fik han det hverv at overrække kejser Nikolaj af Rusland et espingolbatteri som gave fra kong Frederik VII. Haxthausen forfremmedes til major i 1854, ansattes 2 år senere som kommandør for artilleribrigadestaben, udnævntes 1857 til kammerherre, fik i 1860 oberstløjtnants karakter og opnåede året efter denne grad samtidig med at blive kommandør for 1. artilleriregiment. Da Carl XV i sommeren 1862 gæstede København, var han attacheret hos denne fyrste.

Ved krigens udbrud 1864 var Haxthausen chef for hærens reserveartilleri og blev, efter at hæren var ankommen til Dybbølstillingen, kommanderende artilleriofficer i denne, indtil sygdom 17. marts nødsagede ham til at træde tilbage. Som påskønnelse af sin virksomhed benådedes han med Kommandørkorset af 1. grad af Dannebrogordenen og erholdt tillige obersts karakter. Ved reduktionen i december samme år afskedigedes Haxthausen i nåde af krigstjenesten og erholdt i 1886 et nyt afskedspatent som generalmajor. Haxthausen, der forblev ugift, var en nobel personlighed, som lige indtil sin død, 9. maj 1889, følte sig stærkt knyttet til sit gamle våben.

Kilder 
 P.N. Nieuwenhuis, "Carl Ulrik Emil Haxthausen", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Nationaltidende, nr. 4983.

Carl Ulrik Emil
Artilleriofficerer fra Danmark
Personer fra Kiel
Generalmajorer fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Frederik Gottschalck Haxthausen

Frederik Gottschalck Haxthausen henviser til:

 Frederik Gottschalck Haxthausen den ældre (1705-1770) – dansk officer
 Frederik Gottschalck Haxthausen den yngre (1750-1825) – norsk officer
Pemba (Tanzania)

Pemba er en ø som tilhører Tanzania og er beliggende i det Indiske Ocean ud for landets nordøstlige kyst. Øen er på arabisk også kendt som Al Jazeera Al Khadra (den grønne ø). Pemba ligger omkring 50 kilometer nordøst for øen Unguja (uofficielt også betegnet som Zanzibar) og omkring lige så langt fra Tanzanias fastland, og ikke langt fra Kenyas sydøstlige kyst. Pemba er en del af Zanzibararkipelaget som består af Pemba, Zanzibar og nogle mindre øer. Denne øgruppe er også en del af Krydderøerne (ikke at forveksle med Molukkerne, som også kaldtes Krydderøerne), som også inkluderer den mere sydligt beliggende Mafiaøen. Den største del af Pemba, som er mere kuperet og frodig ens Zanzibar, domineres af små landbrug og er en af verdens størsta producenter af Kryddnernellike med over 3 millioner sådanne træer. Sproget på øen er swahili (med den lokale dialekt Kipemba) samt arabisk, da øen har en stor arabisk befolkning. 

I 1900'erne var der blevet etableret en trådløs telegrafiforbindelse med Zanzibar.

Indbyggere og areal 

På Pemba bor 441.430 mennesker (2007) på en areal af 906 km², hvilket omfatter hovedøen samt et antal mindre øer rundt langs kysten. De største byer er Wete med 24.983 indbyggere (2002) samt Chake Chake med 19.283 indbyggere (2002).

Administrativ inddeling 

Pemba består af to regioner, Nordlige Pemba og Sydlige Pemba. Disse er inddelt i fire distrikter, som videre er inddelt i mindre administrative enheder som kaldes shehia. 

Regioner og distrikt:
 Nordlige Pemba
 Micheweni, Wete
 Sydlige Pemba
 Chake Chake, Mkoani

Se også 
 Østafrika

Kilder 

Zanzibar
Øer i Afrika
Tanzanias geografi
Cliff Robertson

Cliff Robertson (født 9. september 1923, død 10. september 2011) var en oscar-belønnet amerikansk skuespiller. Han var kendt for at have spillet Ben Parker i Spider-Man filmene.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Personer fra Californien
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Oscar for bedste mandlige birolle
Sørøver Sally

Sørøver Sally er en dukkefilm-tv-serie med 13 afsnit, produceret af DR og oprindeligt sendt 28. december 1969 – 22. marts 1970. Serien blev instrueret af Per Nielsen efter manuskript af Finn Bentzen og Hanne Willumsen.

Sørøver Sally handler om drengen Frede, der møder Sørøver Sally og tager på eventyr. Andre medvirkende er Fredes lillebror Filimus, Sallys usynlige giraf Valdemar og Sallys moster Molly.

Medvirkende 
Alle medvirkende er dukker – de anførte skuespillere har lagt stemme til:
 Frede (Hanne Willumsen)
 Sørøver Sally (Annelise Alexandrovitsch)
 Filimus (Nete Schreiner)
 Moster Molly (Gotha Andersen)
 Pling-Plang (Thorkild Demuth)

Kilder og eksterne henvisninger 
 
 Sørøver Sally på danskfilmogtv.dk
 Sørøver Sally på DR Bonanza

Børneserier fra Danmark

DR-serier
Dukkefilm
Dukker
Danske tv-serier fra 1960'erne
Danske tv-serier fra 1970'erne
Eventyrserier
Sørøveri i fiktion
Betty Ong

Betty Ann Ong (5. februar 1956 – 11. september 2001) var en amerikansk stewardesse på Flight 11, der ved terrorangrebet den 11. september 2001 ramte det nordlige tårn i World Trade Center. Betty Ong handlede imod, hvad hun havde lært, og ringede og fortalte om, at flyet var blevet kapret. Hun var den første, der informerede USA om ulykken. Hun var også blandt de første ofre.

Eksterne henvisninger 

Ofre for terrorangrebet 11. september 2001
Personer fra USA
Bindingsenergi

Bindingsenergi er den energi der skal til for at bryde en kemisk eller kernefysisk binding. Bindingsenergien ækvivalerer den energi som frisættes når bindingen dannes.
Kemiske bindingenergier er typisk en faktor 105 mindre end kernefysiske bindingsenergier.

Kemisk bindingsenergi 

I molekylerne er atomerne bundet sammen af elektriske kræfter, som virker mellem de negative elektroner og de positive atomkerner.

Kernefysisk bindingsenergi 

I atomkernerne er nukleonerne bundet sammen af den stærke kernekraft, som virker mellem kvarker. Bindingsenergien af en kerne er per definition lig den energi som skal til for at splitte kernen ad i sine bestanddele, svarende til den energi som frisættes når man sammenføjer nukleonerne til den pågældende kerne. Energiudviklingen skyldes at kernen vejer mindre end summen af sine bestanddele. Massedefekten () for kernen  er givet ved
,
og som følge af Einsteins masse-energi-ækvivalensprincip kan man beregne bindingsenergien () ved brug af formlen

 
Kemi
Fortællinger om natten

Fortællinger om natten er en novellesamling af Peter Høeg, udgivet i 1990.

Handling 
Bogen består af ni fortællinger, der er fælles om en dato og et motiv: Kærligheden og dens betingelser, om natten den 19. marts 1929. Hver fortælling kredser omkring en af de klassiske åndsvidenskaber: Matematik, dans, jura, fysik, billedkunst, medicin, dramatik, musik og astronomi.

Noveller i samlingen 
 Rejse ind i et mørkt hjerte
 Hommage à Bournonville
 Dom over højesteretspræsident Ignatio Landstad Rasker
 Forsøg med kærlighedens varighed
 Portræt af avantgarden
 Medlidenhed med børnene i Vaden By
 Fortælling om et ægteskab
 Spejlbillede af en ung mand i balance
 Forholdsregler mod alderdommen

Litteratur i 1990
Novellesamlinger
Bøger af Peter Høeg
Kristian Pedersen Tønder

Kristian Pedersen Tønder (født 9. november 1860 i Nesna, død 9. marts 1934) var en norsk politiker, teolog og redaktør.

Tønder var i flere perioder, 1915 til sin død, indvalgt i det norske storting, hvor han blandt andet var massiv fortaler mod alkoholmisbrug og i denne sammenhæng ordfører for arbejderpartiets afholdsbevægelse.

Tønder grundlagde dagbladet Folkevilje, og var bladets første redaktør.

Ekstern henvisning
Kristian Pedersen Tønder, MSD, PoiSys biografi  

Stortingsrepræsentanter fra Arbeiderpartiet
Kristian Pedersen
Teologer fra Norge
Chefredaktører fra Norge
Kristian Pedersen

Kristian Pedersen og Kristian Petersen har flere betydninger:

 Kristian Pedersen (fodboldspiller) – dansk fodboldspiller
 Kristian Pedersen (politiker) – radikal politiker og landbrugsminister
 Kristian Pedersen (tv-vært) – dansk tv- og radiovært
 Kristian Pedersen Tønder – norsk politiker
 Kristian Petersen (cykelrytter) - dansk cykelrytter
 Kristian Pedersen (gymnast) - dansk gymnast
Morgennisserne

Morgennisserne var et radioprogram der blev sendt hver jul i perioden 1969-1996 på Danmarks Radio. Programmet samlede penge ind til Dansk Radio Hjælpefond der uddelte radioer og TV til folk, der ikke havde råd til et apparat.

Udsendelserne foregik blandt andet fra Radiohuset på Rosenørns Allé 22. Fra 1990 foregik programmerne fra forskellige lokaliteter rundt om i Danmark.

Lytterne sendte overfrankerede breve. Blandt de mange morgennisser var:

 Lars E. Christiansen
 Claus Walter
 Arne Myggen
 Peer Møller
 Gunnar Nu Hansen
 Jørn Hjorting
 Otto Leisner
 Michael Bundesen
 Hans Otto Bisgaard
 Ann-Britt Mathisen
 Georg Julin 
 Birthe Kjær
 Carsten Wiedemann
 Ida Kongsted

Kilder 

Radioprogrammer fra Danmarks Radio
Værker om julen
New York-dialekt

New York har et meget karakteristisk sprog, kaldet New York-dialekten, kendt som brooklynese eller newyorkese. Dialekten opfattes ofte som en af de mest genkendelige i amerikansk-engelsk sprog. Den klassiske version af denne dialekt er koncentreret i middel- og arbejderklassen af europæisk afstamning, og indflydelsen fra ikke-europæiske immigranter i de senere årtier har ledt til ændringer i denne karakteristiske dialekt. Når de udtaler deres ord, er deres "r'er" ikke så tydelige. 

Engelske dialekter
Dialekt
Dansk Radio Hjælpefond

Dansk Radio Hjælpefond var en fond der udlånte radio og TV til mindrebemidlede. Fonden blev stiftet i 1929 af redaktør Oluf Lund Johansen.

Midlerne kom de første år fra arrangementer i Statsradiofonien, senere fra overfrankering af licensindbetalingskortet. I 1969 startede udsendelsen af programmet med Morgennisserne, hvor fonden samlede penge på fra overfrankering af breve. Blandt morgennisserne kan næves fx Jørn Hjorting og Gunnar Nu Hansen.

Fonden blev nedlagt januar 1996 pga. svigtende indtægter.

Kilder 

Danmarks Radio