Eksistentiel terapi

Eksistentiel terapi og eksistentiel psykoterapi er en paraplybetegnelse for en række beslægtede tilgange til samtaleterapi, der alle har hovedfokus på menneskets eksistens.

Den eksistentielle terapi er en af de centrale retninger inden for moderne psykoterapi. Forskning viser, at der er videnskabelig evidens for effekten af eksistentiel terapi. Retningen er blandt andet virksom ved krise, skilsmisse, selvværdsproblemer, identitetsproblemer, relationsproblemer, vrede, tab, skam, skyld, apati, misbrug og afhængighed, håndtering af sygdom og død, angst og depression.

Udgangspunktet for den eksistentielle terapi er, at det er bedst at skabe forandringer ved at tage afsæt i klientens oplevelser. I den eksistentielle terapi handler det således om, at klienterne får klarhed over, hvad det er for et liv, de lever, og hvordan de kan få bedre livskvalitet, opnå autonomi eller finde livsmening. De forskellige tilgange til eksistentiel terapi er fælles om at opfatte klienternes lidelser som livsproblemer og ikke som sygelige tilstande.

Eksistentiel terapi fokuserer på at skabe langtidsholdbar forandring. I den eksistentielle terapi er klienten derfor ikke en passiv modtager af “værktøjer” eller “redskaber”, og terapien følger ikke et fastlagt program. Terapien har i stedet fokus på at styrke klientens indsigt og opmærksomhed samt evner og valg, så klienten bedst muligt kan leve sit eget liv på en bæredygtig måde.. Varigheden af ​​eksistentiel terapi er meget individuel og afhænger af faktorer som kompleksiteten af ​​klienternes problemer, deres terapeutiske mål og deres engagement i terapien. Eksistentiel terapi kan derfor både være kortvarig og langvarig.

Hovedtræk 
Eksistentiel terapi fokuser på menneskets eksistens, hvilket vil sige menneskets liv og tilværelse.  Den eksistentielle terapi anser det som sit mål at gøre klienten i stand til at finde retning eller mening med tilværelsen. Eksistentiel terapi omfatter i den forbindelse flere forskellige tilgange, og der findes derfor ikke et bestemt autoritativt værk.

Den eksistentielle terapi lægger vægt på at møde klienten som et helt menneske. .. . Den eksistentielle terapi forstår derfor ikke klienternes problemer som psykiske forstyrrelser og sygdomme. Terapeuten fungerer som en lærer eller vejleder, der derfor selv må have væsentlig livserfaring og have gennemgået eksistentiel egenterapi. Udøvelse af eksistentiel psykoterapi kræver enten, at man har en formel uddannelse som eksistentiel terapeut eller som psykolog eller psykoterapeut, der ofte varer mindst fire år.

Teoretisk grundlag 
Den eksistentielle retning er kendetegnet ved at være psykoterapi, der benytter sig af eksistensterapeutiske tilgange. Ifølge officielle verdensorganisation WCET, er eksistentiel terapi en fleksibel tilgang til rådgivning eller psykoterapi, der er fri for dogmer. De terapeutiske tilgange har især tre inspirationskilder, der har forskellig vægt:

 Den vigtigste inspirationskilde er den eksistentielle filosofi, der fandtes i Europa indtil 1960’erne. Inspirationen ses ikke mindst ved, at eksistensterapeuter lægger vægt på menneskets evne til at træffe valg og tage ansvar.. Eksistentiel terapi er dog ikke blot anvendelse af filosofi, og professionel udøvelse forudsætter flerårig klinisk uddannelse og praksistræning i psykoterapi.
 En anden vigtig inspirationskilde er fænomenologien, der viser sig ved, at flere eksistentielle terapier betoner klientens oplevelser. For enkelte tilgange spiller den senere eksistentielle fænomenologi også en rolle.
 Især i USA er den eksistentielle psykologi en tredje vigtig inspirationskilde. Det psykologiske perspektiv blev udviklet af Rollo May og videreført af Irvin Yalom og viser sig ved, at de amerikanske tilgange er mere psykologisk orienterede end især de britiske tilgange.

Hovedtilgange 
Eksistentiel terapi er ikke en metode på samme måde som nogle andre psykoterapier, men snarere en tilgang eller en filosofi, der bygger på nogle praktiske principper. Den kan samtidig forstås som samlebetegnelse for en psykoterapeutisk retning, der rummer flere forskellige tilgange. Der findes i dag fem toneangivende tilgange til eksistentiel terapi, men mange eksistentielle terapeuter kombinerer dem eller udvikler deres egen personlige tilgang:

Logoterapi 
Logoterapi er en filosofisk tilgang til eksistentiel terapi, der blev grundlagt i 1920'erne og 1930’erne af den østrigske psykiater Viktor Frankl. Hans metode betegnes også gerne som den tredje Wienerskole, efter psykoanalysen og Alfred Adlers individualterapi. Mens psykoanalysen fokuserer på, at mennesket søger behovstilfredsstillelse og Alfred Adler fokuserer på, at mennesket søger at udleve sin magtvilje, hævder Frankl, at mennesket er drevet af en vilje til mening. Hvorvidt mennesket har en mening med livet bliver derfor også afgørende for dets mentale og åndelige helbred. Frankl fik mulighed for at teste og bekræfte sin tilgang, da han som jøde blev koncentrationslejrfange under Anden Verdenskrig. Her oplevede han, at de fanger, der kunne finde en mening med livet i lejren, havde større chancer for at overleve opholdet. Logoterapien er blandt andet blevet videreudviklet af Joel Vos og Paul Wong, der har grundlagt Meaning-Centered Counselling Institute, Inc.

Daseinsanalyse 
Den schweiziske psykiater Ludwig Binswanger grundlægger i 1930'erne Daseinsanalysen, der bliver en anden vigtig tilgang inden for den eksistentielle terapi. Binswanger lagde vægt på, at terapeuten skulle indleve sig i klientens livsverden, der bestod af tre dimensioner, som var klientens egenverden (Eigenwelt), medverden (Mitwelt) og omverden (Umwelt). Terapien skulle forstås som et møde mellem to personer. Daseinsanalysen er en dybdeterapi, der blandt andet blev videreført af den schweiziske psykiater Medard Boss, som havde et årelangt samarbejde med Martin Heidegger, der er udgivet i bogform som Zollikon Seminarene. I dag er daseinsanalysen blandt andet repræsenteret af den schweiziske terapeut og filosof Alice Holzhey-Kunz.

Eksistentiel-humanistisk psykoterapi 
En anden vigtig tilgang er den eksistentiel-humanistiske tilgang, der blev grundlagt af den amerikanske psykolog Rollo May omkring 1950’erne. Den amerikanske tilgang trækker både på inspiration fra den eksistentielle filosofi og fra psykoanalysen samt den humanistiske psykologi. Mays mest kendte efterfølger er den eksistentiel-humanistiske psykiater og eksistensterapeut Irvin D. Yalom. Han var professor ved Stanford University og har defineret eksistentiel terapi som en ”dynamisk terapimetode der fokuserer på problemer med rod i eksistensen”. Yalom mener, at mennesket må konfrontere sig med eksistensens 4 grundvilkår, som er døden, friheden, isolationen og meningsløsheden. Yalom var en af grundlæggerne af eksistentiel gruppeterapi. En anden vigtig amerikansk repræsentant er amerikanske Kirk Schneider. Denne metodetilgang har fået en stor udbredelse i Danmark.

Eksistentiel psykiatri og eksistentiel psykoanalyse 
Ronald D. Laing var en skotsk psykiater, der indarbejdede det eksistentielle perspektiv i psykiatrien. Han var især optaget af arbejdet med skizofrene og andre psykotiske klienter og vendte sig imod datidens biologiske hospitalspsykiatri. Laing mente, at skizofreni og andre lignende fænomener måtte forstås ud fra klienternes egne oplevelser og erfaringer. Han udgav i 1960 sit hovedværk The Divided Self: An Existential Study in Sanity and Madness (på dansk Det spaltede selv), der viste, at skizofreni, skizoid personlighed og lignende måtte forstås som meningsfulde reaktioner på overvældende angst. Laing udviklede en særlig eksistentiel psykoanalyse, der er udpræget dybdeterapi, og kobler eksistentiel terapi med især moderne tilgange til psykoanalyse.

Britisk skole for eksistentiel terapi 
Den britiske skole for eksistentiel terapi blev grundlagt i 1980'erne. Tilgangen kaldes også gerne britisk eksistensanalyse. Skolens grundlægger Emmy van Deurzen mener, at den eksistentielle terapis formål er at hjælpe klienten med at "se sine paradokser i øjnene" , "byde angsten velkommen" og "leve beslutsomt ud fra sit eget centrum". Emmy van Deurzen udvider den schweiziske psykiater Ludwig Binswangers 3 eksistentielle dimensioner til 4, ved at tilføje en værdi- og ideologiorienteret dimension kaldet "Überwelt": En spirituel eller åndelig dimension, der er "den enkeltes forbindelse med tilværelsens abstrakte og absolutte aspekt". For Deurzen handler eksistentiel terapi om at finde frem til ”kunsten at leve”. Den eksistentielle terapi kræver en meget stor ekspertise og livsindsigt hos terapeuten, der skal kunne mestre livskunst. Terapien skal først og fremmest forstås som en undersøgelse, der gør klienten i stand til at leve et mere sandt og godt liv. Andre vigtige britiske repræsentanter Simon du Plock, Digby Tantam, Darren Langdridge og Mick Cooper.En anden kendt repræsentant er Ernesto Spinelli, der dog i højere grad er fænomenologisk end egentlig eksistentiel i sin tilgang. Spinelli integrerer desuden socialkonstruktivistiske teorier i terapien, og hans praktiske metodetilgang er generelt mere psykologisk.

Eksistentiel terapi i Danmark 
I Danmark har den eksistentielle terapi været kendetegnet ved mangfoldighed, og danske eksistensterapeuter er inspireret af internationale metoder. 

På den terapeutiske side har Anders Dræby spillet en vigtig rolle. Han er doktor i eksistentiel terapi fra Middlesex University med en empirisk afhandling om den konkrete læring i praktisk terapi, der giver anledning til at forstå terapeuten som en “ledsager” og “oplyser”. Han er i den forbindelse elev af Emmy van Deurzen og har sammen med hende skrevet om, hvordan klienter i praksis får læring for livet i eksistentiel terapi, der ikke kun er behandling. Hos Dræby handler terapien ligesom hos Deurzen om at lære kunsten at leve livet på en duelig måde, men praksis bygger på et bredere grundlag.  Han har desuden skrevet og redigeret flere bøger og artikler om eksistentiel terapi og supervision, samt om fænomenologien og den eksistentielle filosofis betydning for praktisering af psykoterapi.  

På den psykologiske side var danskeren Bo Jacobsen væsentlig. Han var både psykolog og ph.d. og dr.phil. i sociologi og professor i samfundsforskning på Sociologisk Institut ved Københavns Universitet. Han udviklede en eksistentiel psykologi, der var baseret på kobling af flere andre europæiske og amerikanske teorier omkring menneskelivets psykologi.  Bo Jacobsen skrev desuden om humanistisk psykologi, og han lavede flere udgivelser omkring både forskning og videnskabsteori og sociologi. Bo Jacobsen beskæftigede sig samtidig med uddannelse og undervisning, som han skrev og redigerede flere artikler og bøger omkring. Bo Jacobsen skrev sammen med Anders Dræby og den svenske psykolog Lennart Belfrage et kapitel om eksistentiel terapi i Skandinavien til ‘The Wiley World Handbook of Existential Therapy’.

Desuden skrev den danske psykolog Karsten Borg Hansen flere bøger og artikler omkring eksistentiel terapi. Herunder skrev han blandt andet en bog om forbindelsen mellem eksistentiel terapi og meditation. Samtidig udgav han en bog på Dansk Psykologisk Forlag om den ligeværdige relation med klienten i den eksistentielle psykoterapi. Hansen var uddannet cand. psych. fra Københavns Universitet og praktiserende psykolog.

Endvidere har psykologen Jørn Laursen skrevet og udgivet en bog om eksistentiel psykoterapi. Den omhandler både individuel eksistentiel terapi og eksistentiel parterapi.Både Emmy van Deurzen, Irvin Yalom, Viktor Frankl, Rollo May, Ernesto Spinelli, Mick Cooper og Martin Adams er desuden oversat til dansk. Der findes flere forskellige danske uddannelser på området, som enten er godkendt Dansk Psykoterapeutforening, Foreningen af Danske Psykoterapeuter (Fadp) eller Dansk Psykologforening. I nabolandet Sverige har eksistentiel terapi også været repræsenteret med bøger og uddannelser.

Forskning 
De senere år er der lavet en stigende mængde forskning i eksistentiel terapi. Et amerikansk metastudie fra 2017 har blandt andet vist, at der overordnet er evidens for virkningen af oplevelsesorienterede terapier, hvoraf eksistentiel terapi udgør en. Et britisk studie fra 2017 viste, at der er empirisk evidens for brugen af eksistentiel terapi i sundhedsvæsnet. Et mellemøstligt studie fra 2017 viste, at der er empirisk evidens for effekten af eksistentiel gruppeterapi. Andre studier bekræfter evidensen. Et internationalt studie har vist, at udbyttet af eksistentiel terapi bedre kan forstås som læring for hele livet, der ændrer hele klientens måde at være på, end som snæver symptomreduktion.

Kritik 
Den eksistentielle tilgang er blevet kritiseret for at være ikke-teknisk. Der er dog blevet udarbejdet flere systematiske og færdighedsbaserede tilgange til eksistentiel terapi. Samtidig viser forskning, at det er den ikke-tekniske tilgang, der muliggør dybdegående forandring for klienterne Grunden til at eksistentiel terapi er ikke-teknisk er, at den er baseret på en bestræbelse på at kunne møde klienterne i stedet for at fokusere på at lære dem redskaber.

Se også 

 Humanisme
 Humanistisk psykoterapi
 Eksistentiel filosofi
 Eksistensteologi
 Eksistentiel psykologi
 Eksistentiel pædagogik

Litteratur

Dansksproget litteratur 
 Cooper, Mick (2011): ”Eksistentielle terapier” – Dansk Psykologisk Forlag a/s
 Deurzen, Emmy van & Martin Adams (2012): “Eksistentiel terapi - en introduktion” - Hans Reitzels Forlag
 Deurzen, Emmy van (1999): ”Eksistentielle dimensioner i psykoterapi” - Hans Reitzels Forlag a/s, København
 Deurzen-Smith, Emmy van (1995): ”Eksistentiel samtale og terapi” – Hans Reitzels Forlag a/s, København
 Dræby, Anders & Emmy van Deurzen (2019). “Læringsudbyttet i kognitiv adfærdsterapi og eksistentiel terapi. Et sammenlignende forskningsstudie” - Tidsskrift for Psykoterapi, 2019/3, pp. 18-24
 Dræby, Anders (2019). Introduktion til Edmund Husserls fænomenologiske psykologi, filosofi og metode . I: Edmund Husserl: “Fænomenologi”. Forlaget Mindspace
 Dræby, Anders (2022): “Resonans i eksistentiel supervision - fornemmelsen for harmoni og disharmoni” - Tidsskrift for Psykoterapi, 2022/1, pp. 16-21
 Dræby, Anders (2022): “Uskyldstabet som krise” - Tidsskrift for Psykoterapi, 2022/2, pp. 18-23
 Frankl, Viktor E. (2000): "Psykologi og eksistens" - København, Gyldendal
 Frederiksen, Lotte Lykke (2015): Helende historier. Frydenlund
 Hansen, Karsten Borg (1998): “Eksistentiel terapi og meditation” - København, Klitrose
 Hansen, Karsten Borg (1999): “Mennesket set indefra - om eksistentiel terapi, dens grundlag og praksis." Psykolog Nyt 1999 nr. 5.
 Hansen, Karsten Borg (2009): “Den ligeværdige dialog” - DPF
 Hartz, Emily (2022). Skam og kedsomhed: eksistentiel gruppeterapi med socialt isolerede plejehjemsbeboere. Psyke & Logos, 43(1), 191–213. h
 Houlberg, Charlotte Silas (2011): Eksistentiel psykoterapi og diagnoser. Stofbladet. Vinterudgivelse. 2011-2012.
 Jacobsen, Bjarne (2015). Terapi og bedrag. I A. Dræby Sørensen, & K. Dauer Keller (red.), Psykoterapi og eksistentiel fænomenologi (s. 269-283). Aalborg Universitetsforlag. 
 Jacobsen, Bo (1997): “Eksistentiel psykologi og terapi”. I: Klassisk og moderne psykologisk teori. Karpatschof, B. & Katzenelson, B. (red.). Kbh.: Hans Reitzels Forlag
 Jacobsen, Bo (2004): Den eksistentielle samtale. Klinisk sundhedspsykologi. Kbh.: Handelshøjskolens Forlag, s. 209-213 5 s
 Jacobsen, Bo (2009): “Livets dilemmaer”. HRF
 Jonas Holst, Paw Amdisen og Jens Viggo Nielsen (2009): "At tænke eksistensen. Eksistenstænkningens historie og betydning" - Aarhus Universitetsforlag, Århus
 Kierkegaard, Søren (2004): ”Begrebet Angest” – Borgen, Holstebro
 Laursen, Jørn (2010): ”Eksistentiel individuel- og parterapi” - Books on Demand GmbH forlag
 Spinelli, Ernesto (2008): “Eksistentiel psykoterapi i praksis” - Hans Reitzels Forlag
 Sørensen, Anders Dræby (2013). “Søren Kierkegaards gennemslag i den eksistentielle og humanistiske psykologi, psykoterapi og psykiatri”. Slagmark, (68), 79-102.
 Sørensen, Anders Dræby (2015): “At finde mening i den nøgne eksistens”. Baggrund, 6. februar
 Sørensen, Anders Dræby & Kurt Keller (2015): Psykoterapi og eksistentiel fænomenologi. AAUF
 Sørensen, Anders Dræby (2016): “Filosofisk helbredelse”. Statsbiblioteket
 Sørensen, Anders Dræby (2017): “Filosofisk terapi” - Det Kongelige Bibliotek
 Yalom, Irvin D. (2009): ”Terapiens essens” - Hans Reitzels Forlag a/s, København
 Yalom, Irvin D. (1995/2006): "Eksistentiel psykoterapi" - Gyldendal Akademisk, KøbenhavN
 Yalom, Irvin (2009): “Som at stirre på solen” - HRF
 Yalom, Irvin (2018): “Bevægende møder” - Hans Reitzels Forlag

Engelsksproget litteratur 

 Deurzen, Emmy (2001): “Existential Counselling & Psychotherapy in Practice”. - Sage, London
 Deurzen, Emmy (ed.)(2019): "The Wiley World Handbook of Existential Therapy" - Wiley, New York
 Jacobsen, Bo (1997): “Working with Existential Groups”. I: Case Studies in Existential Psychotherapy and Counselling. du Plock, S. (red.). New York: IEEE Computer Society Press
 Jacobsen, Bo (2003): "Is gift-giving the core of existential therapy? A discussion with Irwin D. Yalom". Journal of the Society for Existential Analysis. 14, 2, s. 345-353 9 s.
 Laing, Ronald D. (1960): "The Divided Self: An Existential Study in Sanity and Madness". Harmondsworth: Penguin.
 Schneider, Kirk & Krug, O.T. (2010): “Existential-Humanistic Therapy” - Washington, DC: American Psychological Association Press
 Sorensen, Anders Draeby & Rosemary Lodge & Emmy van Deurzen (2017). Comparison of Learning Outcomes in CBT and Existential Therapy. International Journal of Psychotherapy,Vol. 21. No 3
 Sorensen, Anders Draeby, Rosemary Lodge & Emmy Van Deurzen (2018): “Exploring Learning Outcomes in Existential Therapy”. Existential Analysis, 29.1
 Sørensen, Anders Dræby, Bo Jacobsen og Lennart Belfrage (2019): “The Development of Existential Therapy in Scandinavia”. I: The Wiley World Handbook of Existential Therapy. New York: Wiley
 Yalom, Irvin D. (1970): “The Theory and Practice of Group Psychotherapy”. BB
 Yalom, Irvin (2001): “The Gift of Therapy: An open letter to a new generation of therapists and their patients: Reflections on Being a Therapist”. - Piatku

Tysksproget litteratur 
 Binswanger, Ludwig (1992-4): "Ausgewählte Werke in 4 Bänden" - Roland Asanger, Heidelberg
 Jacobsen, Bo (1999): Die Begegnung mit dem Tod: Die Perspektive von Condraus Todesbegriff, verglichen mit dem von Irvin Yalom und Rollo May. Daseinsanalyse. 15, s. 17 131-147 17 s.

Svensksproget litteratur 
 Stiwne, Dan (red.), (2009). Ompröva livet. Existentiell vägledning och terapi i ny tillämpning. Lund: Studentlitteratur.
 Stiwne, Dan (red) (2017): “Existens och psykisk haelsa” - Stockholm, Studentlitteratur

Noter 

Psykoterapi