kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Buskort

Et buskort et rabatkort til brug i offentlige transportmidler, dog mest bus som navnet angiver. Buskort betales oftest en måned ad gangen. Der findes dog også uddannelseskort, som oftest betales for hvert skoleår. I skoleåret 2006-2007 blev det dog betalt halvårligt, da der var kommunesammenlægninger, og de amtsejede trafikselskaber blev sammenlagt.

Når kortet er betalt, er det muligt at benytte det, ligeså meget man vil i den betalte periode. Kortet må som regel kun benyttes af én person, derfor er der i mange buskort et billede af ejeren. 

Kortet er opdelt i to. En kvittering og et stamkort. På stamkortet er stamkortnummeret og personlige oplysninger som navn, adresse og fødselsdato. På kvitteringen er det tilhørende stamkortnummer, oplysninger om de købte zoner, hvorpå man frit kan rejse og gyldighedsperiode. Desuden er der afgivet pris med underskrift fra enten et posthus eller en bank. På den anden side af kvitteringen står indbetalers navn og adresse, som stemmer overens med de personlige oplysninger på stamkortet.

Eksterne henvisninger
 Abonnementskort hos HUR 
 SU-rabat på Buskort 

Kollektiv trafik
Telugu (sprog)

Telugu er et dravidisk sprog, der tales i delstaten Andra Pradesh i det sydøstlige Indien og de tilgrænsende områder. I 1800-tallet blev sproget kaldt "Østens italiensk", fordi alle ord i telugu ender på vokaler.

Ordrækkefølgen er fastlagt sådan, at objektet altid kommer før udsagnsordet. 

Dets alfabet er fonetisk og har 56 bogstaver, som hver svarer til en sproglyd. Det har store ligheder med kannada-alfabetet.

Sproget har mange låneord fra sanskrit.

Dravidiske sprog
Andhra Pradesh
Sprog i Indien
Udspændende træ (grafteori)

En delgraf T af en graf G, hvor T forbinder alle knuderne i grafen G således at der højst findes en vej mellem to forskellige knuder, kaldes for et udspændende træ. Delgrafen T er sammenhængende og acyklisk (kredsløs), derfor er T pr. definition et træ.

Et interessant problem er at finde det såkaldte minimum udspændende træ i en given graf, dvs. et udspændende træ hvor summen af vægtene på de forskellige kanter i træet er minimal.
Mere præcist kan problemet defineres således:
Lad G = (V,E) være en ikke orienteret vægtet graf med knude mængden V og kant mængden E, hvor hver kant forbinder to knuder fra mængden V, dvs. (u, v) ∈ E. Lad w(u, v) betegne den funktion der til enhver kant (u, v) ∈ E, angiver kantens vægt. Vi ønsker at finde en acyklisk delmængde T ⊆ E som forbinder alle knuderne i grafen og hvis total vægt givet ved

er minimeret.

Et eksempel på en graf samt dens minimum udspænende træ

Løsningen af minimum udspændende træ problemet kan effektivt findes ved to forskellige algoritmer:
 Kruskal’s algortime
 Prim’s algortime

Anvendelse 
Minimum udspændende træ problemet bliver eksempelvis brugt indenfor elektronik. Her ønsker man at designe et elektrisk kredsløb, således at n komponenter i kredsløbet bliver forbundet med hinanden ved brug af n – 1 ledninger, hvor hver ledning forbinder to komponenter. Man er som regel interesseret i den løsning der bruger den mindst mulige mængde af ledninger.

Datalogi
Grafteori
Maksimal knudevalens

Alle knuderne i en graf G = (V, E) har en given valens. Lad v ∈ V være den knude med maksimal valens, dvs.  ≥  for alle u ∈ V, hvor knuden u ≠ v. 
Den maksimale knudevalens Δ(G) for G er lig tallet . Med andre ord det er det tal der angiver valensen på den knude, som er størst blandt valensen af de andre knuder i G.

Grafteori
Kantfarvning

Kantfarvning af en graf drejer sig om tildeling af farver til grafens kanter, på en sådan måde, at alle kanter med fælles endeknude er tildelt forskellige farver – dette kaldes en egentlig kantfarvning. Der findes altid sådanne farvetildelinger til kanterne i en forelagt graf, f.eks. med en separat farve til hver kant. En farvetildeling kan specificeres ved en afbildning φ : E → F for en passende farvemængde F, f.eks. et afsnit af de naturlige tal, hvor E er mænden af kanter i grafen. 

Det kantkromatiske tal for en graf G er det mindst mulige antal farver i en egentlig kantfarvning af G. Denne størrelse betegnes χ´(G) (χ er et lille græsk khi)
Der indgår mindst Δ(G) forskellige farver i en egentlig kantfarvning, hvor Δ(G) betegner den maksimale knudevalens for G. Dette er oplagt, da kanterne som er forbundet med den knude der har maksimal valens, skal have forskellige farver. 

Et hovedresultat om kantfarvning – Vizings sætning siger at enhver graf G kan kantfarves ved brug af Δ(G) + 1 kantfarver. Dette resultat viser altså at en forelagt graf kan enten kantfarves med Δ(G) eller Δ(G) + 1 kantfarver.

Se også 
 Knudefarvning

Grafteori
Hadets Uge (1984)

Hadets Uge forekommer i George Orwells roman 1984 og er beregnet til at øge hadet til den af de to andre superstater, der nu på et givet tidspunkt er Partiets fjende. Under en bestemt Hadets Uge skiftede Oceanien allieret, men dette skabte kun minimal uro: plakaterne rettet mod den tidligere fjende blev blot opfattet som sabotage af Hadets Uge foretaget af Emmanuel Goldstein og hans tilhængere, og plakaterne blev med det samme revet ned af folkemængden og hurtigt erstattet af propaganda rettet mod den nye fjende – hvilket illustrerer hvor ens de to andre superstater er, og den lethed hvormed Partiet kontrollerer befolkningens had. Alle indbyggere i Oceanien skal give udtryk for en passende entusiasme under Hadets Uge såvel som under de To Minutters Had.

Hadets Uge finder officielt sted 4.-10. april.

Denne artikel er en oversættelse af artiklen Hate Week på den engelske Wikipedia. Oversættelsen tager i sin sprogbrug desuden udgangspunkt i den danske udgave af 1984 (Gyldendals Tranebøger 1973), oversat af Paul Monrad.

1984 (roman)
Yderpartiet (1984)

I George Orwells roman 1984 (originaltitel Nineteen Eighty-Four) er Partiet, der regerer Oceanien, opdelt i to grupper: Inderpartiet og Yderpartiet.

Hovedpersonen i 1984, Winston Smith, er medlem af Yderpartiet, lige som de fleste andre personer i romanen, selvom han også har en smule at gøre med et par proletarer (der normalt betragtes med foragt eller væmmelse af Parti-medlemmer). Yderpartiet repræsenterer middelklassen i Oceanien og består af bureaukrater, der udfører det meste af arbejdet i Partiet og de fire ministerier. Man kan kende medlemmerne af Yderpartiet på deres blå dragter.

Interessant nok er det måske medlemmerne af Yderpartiet, og ikke proletarerne, der har det værst af de tre klasser. De har ikke den relative personlige frihed, som proletarerne har, da de er under konstant overvågning fra Inderpartiets side, og de nyder ikke godt af de sparsomme privilegier, som Inderpartiet har, såsom rimelig god mad og gode (om end spartanske) boliger.

Goldsteins bog forklarer rationalet bag klasseskellene.

Denne artikel er en oversættelse af artiklen Outer Party på den engelske Wikipedia. Oversættelsen tager i sin sprogbrug desuden udgangspunkt i den danske udgave af 1984 (Gyldendals Tranebøger 1973), oversat af Paul Monrad.

1984 (roman)
Moon-Bardet-Biedl syndrom

Moon-Bardet-Biedl syndrom er en genetisk sygdom, der skyldes et recessivt gen. Hovedsymptomerne er overvægt, mental retardering, polydaktyli, sterilitet samt i nogle tilfælde nyresvigt.

Medfødte misdannelser, deformiteter og kromosomafvigelser
To Minutters Had (1984)

I George Orwells roman 1984 (originaltitel Nineteen Eighty-Four) er de To Minutters Had en dagligt forekommende periode, hvor Partimedlemmerne i Oceanien skal se en film om Partiets fjender (især Emmanuel Goldstein og hans tilhængere) og give udtryk for deres had til dem og til de demokratiske principper.

Filmen med dens billeder og lyd (som Orwell beskriver som "en kæmpemaskine, der ikke var smurt") er en slags hjernevask af Parti-medlemmerne, som skal bringe dem i en tilstand af had og afsky for Goldstein og den af de to andre superstater, der i øjeblikket er fjenden. Det er ikke unormalt for tilskuerne fysisk at gå til angreb på teleskærmen, som bl.a. Julia gør. Som filmen skrider frem, bliver den mere og mere surrealistisk med Goldsteins ansigt, der ændrer sig til et fårehoved, mens fjendens soldater tilsyneladende går til angreb på tilskuerne med flammende maskingeværer. Til slut forandrer Goldsteins fårehoved sig til Store Broders ansigt, mens de følelsesmæssigt og fysisk udmattede tilskuere ritualistisk messer "SB" igen og igen.

Orwell refererer her til den dæmonisering, der ofte finder sted under en krig, og til den personkult, der opstår omkring lederne i totalitære stater.

Denne artikel er en oversættelse af artiklen Two Minutes Hate på den engelske Wikipedia. Oversættelsen tager i sin sprogbrug desuden udgangspunkt i den danske udgave af 1984 (Gyldendals Tranebøger 1973), oversat af Paul Monrad.

1984 (roman)
Eileen O'Shaughnessy

Eileen Maud O'Shaughnessy (født 25. september 1905, død 29. marts 1945) var den britiske forfatter George Orwells første hustru.

O'Shaughnessy blev født i South Shields i det nordøstlige England som eneste datter af Marie O'Shaughnessy og Lawrence O'Shaughnessy (tilsyneladende af irsk afstamning), som arbejdede for toldvæsenet. Hun havde en ældre broder, Lawrence O'Shaughnessy.

Hun gik i skole på Sunderland Church High School, og i slutningen af 1920'erne var hun på Oxford Universitet, hvor hun blev uddannet inden for psykologi.

O'Shaughnessy var også amatørdigter. Hun mødte Orwell i 1935 og giftede sig med ham året efter. Kort efter deres bryllup tog hun med ham til Spanien for at kæmpe i den Spanske borgerkrig. De vendte tilbage til England det efterfølgende år.

I juni 1944 adopterede O'Shaughnessy og Orwell en tre uger gammel dreng, som de døbte Richard Horatio Blair (Orwells rigtige navn var Eric Arthur Blair).

O'Shaughnessy døde i foråret 1945 under en operation.

Indflydelse på Orwells forfatterskab 
Visse litteraturforskere mener, at O'Shaughnessy havde stor indflydelse på Orwells forfatterskab. For eksempel mener man, at Orwells klassiker 1984 (originaltitel Nineteen Eighty-Four) kan have været påvirket af et af O'Shaughnessy digte, End of the Century, 1984, selvom teorien ikke er bevist. Digtet blev skrevet i 1934 i anledning af Sunderland Church High Schools 50-årsjubilæum og peger frem mod skolens 100-årsjubilæum i 1984.

Selvom digtet blev skrevet et år før, O'Shaughnessy mødte Orwell, er der slående ligheder mellem fremtidsvisionen i digtet og Orwells 1984, bl.a. brugen af bevidsthedskontrol og politistatens udryddelse af den personlige frihed.

Det menes også, at O'Shaughnessy hjalp Orwell med at skrive Kammerat Napoleon (originaltitel Animal Farm)

Kilder 
 Denne artikel er en oversættelse af artiklen Eileen O'Shaugnessy på den engelske Wikipedia.

Digtere fra England
George Orwell
Vendsyssel Tidende

Vendsyssel Tidende var en dansk avis, der blev trykt i Hjørring og udgivet i Vendsyssel fra 1873 til 1999. Politisk var avisen tilknyttet partiet Venstre.

Avisens første redaktør var den kun 22 år gamle Vilhelm Carlsen som ledede avisen til sin død i 1914. Avisen var den første danske avis, der bragte et fotografi i avisen. Det skete den 20. juli 1889. Avisens storhedstid var i mellemkrigsårene, hvor den reelt havde monopol i området. De nærmeste konkurrenter, Skagens Avis og Frederikshavns Avis, blev i 1994 til lokaludgaver af Vendsyssel Tidende. Året efter fusionerede udgiverselskabet med Aalborg Stiftstidende, og i september 1999 ophørte avisen med at eksistere som selvstændigt blad, men blev i stedet en lokaludgave af Nordjyske Stiftstidende.

Avisen udkom i 1998 i 27.200 eksemplarer.

Litteratur 
 Anne Birkemose Grinsted, Frihed og fremskridt – Vendsyssel Tidende gennem 125 år, Vendsyssel Tidende, 1998. .

Ekstern henvisning 
 Digitaliserede udgaver af Vendsyssel Tidende i Mediestream
 Læs om Vendsyssel Tidende i opslagsværket "De Danske Aviser"

Aviser fra Jylland
Hjørring
Etableret i 1873
Ophørt i 1999
Kahoolawe

Kahoʻolawe er den mindste af de 8 sydøstligste øer i den vulkanske øgruppe Hawaii, der udgør delstaten Hawaii. Den befinder sig 11,2 km sydvest for Maui og sydøst for Lānaʻi. Øen er 18 km lang og 10 km bred. Det samlede areal er på 115,595 km². Øens højeste punkt er krateret Lua Makika, – højdepunktet på Puʻu Moaulanui – som er 450 m over havet. Kahoʻolawe er relativt tør pga. at den lave ø ikke modtager særlig meget nedbør fra de nordøstlige passater og i øvrigt ligger i regnskyggen af Mauis 3.055 m høje vulkan Haleakalā.

United States Census Bureau definerer Kahoʻolawe som Block Group 9, Census Area 303.02 af Maui County. Der er ingen permanente beboere på øen.

Historie 
Et sted omkring år 1000 blev Kahoʻolawe beboet og der blev oprettet små, midlertidige fiskersamfund langs kysten. Nogle områder inde på fastlandet blev opdyrkede og der blev brudt fin basalt som blev brugt til stenværktøjer. Landet udviklede sig fra at være et tørt miljø med uregelmæssige vandløb til en åben savanne med græsområder og træer på grund af rydning af vegetation for brænde og landbrug. Folk byggede stenplatforme til religiøse ceremonier, rejste klippestykker som helligdomme til vellykkede fisketure, og indhuggede helleristninger, eller tegninger, i stenenes flade overflader. Disse rester fra en tidligere tid kan stadig findes på Kahoʻolawe.

Mens man ikke ved hvor mange mennesker der beboede øen, betyder manglen på frisk vand nok at det højst kunne være et par hundrede mennesker. Op til 100 eller flere mennesker kan engang have levet i Hakioawa, den største boplads beliggende på den nordøstlige side af øen med front mod Maui.

Henvisninger 

 Kahoʻolawe Island Reserve Commission
 Navy Region Hawaiʻi Kahoʻolawe Ordnance Removal Operation 
 Protect Kahoʻolawe ʻOhana organization website

Øer i Hawaii
Carl Julius Flensborg

Carl Julius Flensborg (2. juli 1804 i København – 23. juli 1852 sammesteds) var en dansk officer, som fra 18. oktober 1851 til januar 1852 var dansk krigsminister.

Han startede sin karriere i militæret hvor han i 1822 blev sekondløjtnant i artilleriet og premierløjtnant 1832; 1830—34 gennemgik han højskolen, blev derefter adjoint i generalkvarter-mesterstaben og 1839 kaptajn og divisionskvartermester.

1843 kom Flensborg til Bureauet for Armeens Kommandosager, og ved krigsministeriets oprettelse 1848 blev han chef for dets 1. afdeling, i hvilken stilling han blev A.F. Tscherning »en dygtig og villig hjælper«, så at han samme år udnævntes til oberstløjtnant.

Efter i 1849 at være blevet ansat som stabschef hos general Bülow, der kommanderede flankekorpset, fulgte han denne ved sammes udnævnelse til overgeneral i april og vedblev at være hærens stabschef efter oberstløjtnant Læssøe lige til krigens slutning.

Han var under alle forhold sin ansvarsfulde post voksen, hvad han også viste ved Slaget ved Fredericia og Slaget ved Isted. Efter den førstnævnte sejr blev han oberst, efter den sidste på krigsministerens særlige indstilling generalmajor.

1851 ansattes han som stabschef ved generalkommandoen i Slesvig og udnævntes samme år 18. oktober til krigsminister, men ved systemforandringen januar 1852 fratrådte han denne stilling og blev chef for generalstaben.

Eksterne henvisninger 
 

Generalmajorer fra Danmark
Krigsministre fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Artilleriofficerer fra Danmark
Departementschefer i Krigsministeriet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Proleføde (1984)

Proleføde er et Nysprog-ord i romanen 1984 (originaltitel Nineteen Eighty-Four) af George Orwell. Ordet bruges til at betegne den tarvelige underholdning og de propagandaløgne, som Ministeriet for Sandhed producerer for at pacificere proletariatet. Følgende citat fra romanen illustrerer dette:

"Og ikke blot skulle ministeriet tilfredsstille Partiets behov på disse områder, men det skulle også gentage hele forestillingen på et lavere niveau til brug for proletariatet. Der var en hel række særlige afdelinger, der beskæftigede sig med litteratur, musik, dramatik og anden underholdning, alt sammen beregnet på proletarerne. Her fremstillede man smudsblade, der næsten udelukkende beskæftigede sig med sport, forbrydelser og horoskoper; kulørte hæfter, lumre erotiske film og sentimentale sange, som blev fabrikeret ad mekanisk vej på en særlig slags kalejdoskop, der kaldtes en versifikator. Der var endog en hel underafdeling – Pornoaf hed den på Nysprog – som udelukkende fremstillede pornografi af laveste art, der blev sendt ud i forseglede pakker, og som ingen andre partimedlemmer end de, der arbejdede i afdelingen, fik lov at se."

Denne artikel er en oversættelse af artiklen Prolefeed på den engelske Wikipedia. Oversættelsen tager i sin sprogbrug desuden udgangspunkt i den danske udgave af 1984 (Gyldendals Tranebøger 1973), oversat af Paul Monrad.

1984 (roman)
Oceanien (1984)

Denne artikel omhandler den fiktive stat i George Orwells roman "1984", for verdensdelen se Oceanien

 
Oceanien er en af de tre superstater i George Orwells roman 1984 (originaltitel Nineteen Eighty-Four). 

Det består af det amerikanske kontinent, de britiske øer, Australien, New Zealand, Papua Ny Guinea og den sydlige del af Afrika. Det omfatter også – i forskellig grad på forskellige tidspunkter i løbet af den evige krig med de to andre superstater Eurasien og Østasien – polarområderne, Indien og Stillehavsøerne.

Oceanien erobrer nu og da resten af Afrika men bliver senere trængt tilbage af Eurasien. Oceanien har ikke nogen egentlig hovedstad men dog tilsyneladende regionale hovedsteder, som f.eks. London i Storbritannien, der i romanen kaldes Luftbasis 1.

Det herskende politiske doktrin i Oceanien er Engsoc, der står for "Engelsk Socialisme", og som i sidste ende går ud på den rene udøvelse af magt. Den nominelle leder er Store Broder, en abstrakt personifikation skabt af staten som får æren for alle dyder, magt, succes og resultater, som Engsoc har opnået. Denne førerkult opretholdes ved, at Store Broder er den, man retter sin kærlighed, frygt og hengivenhed imod – følelser, der er lettere at nære for en person end for en organisation.

Hovedsprogene i Oceanien er engelsk, kaldet Gammelsprog og en minimalistisk og omstruktureret afart, kaldet Nysprog. 

Samfundet i Oceanien er skarpt opdelt i tre grupper: det lille magtbegærlige Inderparti, det noget større og yderst indoktrinerede Yderparti og en meget stor gruppe, Proletarerne, der er uvidende og ikke-tænkende. Bortset fra sjældne lejligheder, som f.eks. Hadets Uge, befinder proletarerne sig helt uden for det politiske liv i Oceanien.

Denne artikel er en oversættelse af artiklen Oceania på den engelske Wikipedia. Oversættelsen tager i sin sprogbrug desuden udgangspunkt i den danske udgave af 1984 (Gyldendals Tranebøger 1973), oversat af Paul Monrad.

1984 (roman)
Luftbasis 1 (1984)

Luftbasis 1 er navnet for Storbritannien i George Orwells roman 1984 (originaltitel Nineteen Eighty-Four). I romanen er Storbritannien en af provinserne i superstaten Oceanien, som cirka svarer til det amerikanske fastland, det sydlige Afrika og Australien.

Navnet er militaristisk og svarer således godt til superstaterne i 1984. Selvom det aldrig forklares i romanen, er det muligt, at Orwells hensigt var at alludere til øens geografiske placering som en af Oceaniens fjerne forposter, tæt på det europæiske kontinent og dermed grænsen til Eurasien. Navnet antyder, at Oceanien anser Storbritannien som "et naturligt hangarskib", klar til at angribe Eurasien – måske i stil med den rolle Storbritannien spillede under 2. verdenskrig.

Denne artikel er en oversættelse af artiklen Airstrip One på den engelske Wikipedia. Oversættelsen tager i sin sprogbrug desuden udgangspunkt i den danske udgave af 1984 (Gyldendals Tranebøger 1973), oversat af Paul Monrad.

1984 (roman)

en:Nations of Nineteen Eighty-Four#Airstrip One
Emmanuel Goldstein

Emmanuel Goldstein er en af nøglefigurerne i George Orwells roman 1984 (originaltitel Nineteen Eighty-Four).

I romanen siges Goldstein at være et tidligere højtstående medlem af det herskende (og eneste) Parti. Goldstein brød på et tidligt tidspunkt med Partiet og oprettede sin egen organisation, kendt som "Broderskabet", der ønsker at bringe Partiet til fald. Romanen lader spørgsmålet, om Goldstein, "Broderskabet" og endda selveste Store Broder eksisterer, stå åbent.

Alle medlemmer af "Broderskabet" skal læse en bog, som Goldstein angiveligt har skrevet, nemlig Den oligarkiske kollektivismes teori og praksis. Ethvert medlem siges kun at have tre eller fire kontaktpersoner, som udskiftes i takt med, at folk forsvinder, så man kun kan angive tre eller fire andre. Goldstein er altid hovedpersonen i de To Minutters Had, som er et dagligt program, der vises på teleskærmene (fjernsyn med overvågningsudstyr, som kun medlemmerne af Inderpartiet kan slukke for). Det menes, at oppositionen til Store Broder – nemlig Goldstein – simpelthen er en konstruktion, der skal sikre, at støtten og hengivelsen til Store Broder er konstant. Man finder dog aldrig ud af, om dette er sandt. Faktisk nægter O'Brien kategorisk at afsløre, om "Broderskabet" eksisterer eller ikke, da romanens hovedperson Winston Smith i torturkammeret spørger ham:

(Winston): "Eksisterer Broderskabet?"

(O'Brien): "Det vil du aldrig få at vide, Winston. Selv om vi satte dig på fri fod, når vi er færdige med dig, og selvom du blev halvfems år gammel, ville du aldrig få dette spørgsmål besvaret. Så længe du lever, vil det forblive en uløst gåde for dig."

Det menes, at Goldsteins figur er bygget over Lev Trotskij, der på tilsvarende måde blev fjende af det regime, som hans tidligere kammerat Josef Stalin opbyggede. Trotskij tilbragte sine sidste år i landflygtighed uden for Sovjetunionen, og hans udseende minder om Goldsteins i romanen. Der er også betydelige paralleller i tema og stil mellem Trotskijs essay Den forrådte revolution fra 1937 og Goldsteins Den oligarkiske kollektivismes teori og praksis. Endnu vigtigere er det, at Goldstein fungerer som den "bussemand", som alle regimer bruger, når de skal beskrive "dem", der er imod "os".

Denne artikel er en oversættelse af artiklen Emmanuel Goldstein på den engelske Wikipedia. Oversættelsen tager i sin sprogbrug desuden udgangspunkt i den danske udgave af 1984 (Gyldendals Tranebøger 1973), oversat af Paul Monrad.

1984 (roman)
Litterære personer
NLP

NLP eller nlp kan hentyde til flere artikler:

 Natural Language Processing, en engelsk betegnelse for et sprogteknologisk forskningsområde.
 Nonlinear programming – en matematisk proces til løsning af ligheder og uligheder
 Neurolingvistisk programmering – en pseudovidenskabelig metode med målet at ændre menneskeadfærd
Skelgårdskirken

Skelgårdskirkens første spadestik blev taget 10. maj 1988, og kirken blev indviet 30. juli året efter.

Kirkens fem grundsten blev nedlagt 16. september 1988, og de fem sten kom fra henholdsvis Tårnby Kirke, Vestamager Filialkirke, Kastrup Kirke, Korsvejens Kirke og Store Magleby Kirke. Grundstensdokumentet blev indmuret i en blykapsel i kirkerummets østvæg til venstre for alteret sammen med et sæt hovedtegninger af den nye kirke og to sæt gangbare mønter fra 1988, skænket af Amagerbanken.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Byggeår for kirker 
 Skelgårdskirken hos denstoredanske.dk
 Skelgårdskirken hos KortTilKirken.dk

Kirker i Tårnby Kommune
Kirker i Københavns Stift
Kirker i Københavns Amt