kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gustaf Munch-Petersen

Gustaf Munch-Petersen (18. februar 1912 – 2. april 1938) var dansk forfatter og maler. Han skrev surrealistiske prosadigte, der var banebrydende i lyrikken, og som har påvirket flere forfattere. Hans digt det underste land fra digtsamlingen af samme navn er medtaget i Kulturkanonen.

Biografi 
Gustaf Munch-Petersen voksede op i et velstillet og liberalt hjem som søn af Valfrid Palmgren, svenskfødt lektor i svensk ved Københavns Universitet, og Jon Julius Munch-Petersen, professor i ingeniørvidenskab ved Polyteknisk Læreanstalt. Han blev student i 1930 og påbegyndte flere akademiske uddannelser, der dog ikke kunne fastholde hans interesse. 

I stedet koncentrerede han sig med støtte af forældrene om kunst og digtning, og han debuterede med bogen det nøgne menneske i 1932. Han fik ligeledes udstillet malerier på flere udstillinger. I 1935 flyttede han til Bornholm, hvor han i 1936 blev gift med keramikeren Lisbeth Hjorth. I 1937 meldte han sig frivilligt på Folkefrontens side i Den spanske borgerkrig, hvor han faldt i kamp året efter.

I sine breve fra Spanien fremstiller Gustaf Munch-Petersen kampen som en videreførelse af sit kunstneriske arbejde.

Gustaf Munch-Petersen efterlod sig ved sin død børnene Mette (født 1936) og Ursula (født 1937) samt sin kone, Lisbeth Munch-Petersen (1908-1997).

Hans fætter, Arne Munch-Petersen, var en kendt kommunist og folketingsmand der arresteredes og omkom under Stalins udrensninger i Moskva i 1940.

Bibliografi 
det nøgne menneske (digte, 1932)
simon begynder (roman, 1933)
det underste land (digte, 1933)
mod jerusalem (digte, 1934)
nitten digte (digte, 1937)
Udvalgte digte (udgivet posthumt, 1938)
Udvalgte digte (antologi, 1946)
Samlede skrifter (1959)
"Til Mine Forældre" (digte, 1932)

Betydning 
Omstændighederne ved Gustaf Munch-Petersens død betød bredere interesse for hans digte, og kort efter hans død udkom en antologi, Udvalgte Digte, der blev solgt i større oplag end de bøger, der udkom, mens han levede. Efter afslutningen af anden verdenskrig blev han betragtet som en helt, der faldt under kampen mod den internationale fascisme – en forløber for modstandskæmperne under den danske besættelse.

Hans modernistiske forfatterskab har haft betydning for nyere lyrikere som Michael Strunge.

Henvisninger

Eksterne kilder/henvisninger 

 Forfatterportræt på Litteratursiden.dk
 Gustaf Munch-Petersen på Dansk Forfatterleksikon
 Gustaf Munch-Petersen på Litteraturpriser.dk
 
 

 Gustaf Munch-Petersen på Forfatterweb.dk

Digtere fra Danmark
Personer med enkeltværker i Kulturkanonen
Spaniensfrivillige fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Militærfolk faldet i kamp
Gustaf
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Saint-Dié-des-Vosges

Saint-Dié-des-Vosges er en fransk by og kommune i Lorraine. Den har 22.569 indbyggere (1999).
 
Saint-Dié-des-Vosges er især kendt for sin årlige Festival international de géographie.

Historie 
1507 : Cosmographiae Introductio (Martin Waldseemüller)

Seværdigheder 

 Kathedralen
 Martinskirke
 Saint-Roch Kapel
 Pierre-Noël-museet
 Frihedstårnet
 Fabrik Claude et Duval (arkitekt Le Corbusier)
 Roche Saint-Martin
 Keltisk camp La Bure

Højskoler 

 Teknologisk Universitetsinstitut : IUT (fr. Institut universitaire de technologie)
 Informations- og kommunikationsteknologi (IKT)

Kendte bysbørn 
 Jules Ferry
 Yvan Goll

Venskabsbyer 
 Arlon (Belgien)
 Cattolica (Italien)
 Crikvenica (Kroatien)
 Friedrichshafen (Tyskland)
 Lowell (USA)
 Meckhe (Senegal)
 Ville de Lorraine (Canada)
 Zakopane (Polen)

Eksterne henvisninger 

 Saint-Dié-des-Vosges kommunes netportal
 Institut universitaire de technologie 

Byer i Vosges
Tour de France-byer
Seitan

Seitan (say-tahn), som også kaldes for imiteret and, hvedekød, Buddha-mad eller blot gluten, er en vegansk spise lavet af gluten fra hvede. Den fremstilles ved at vaske en klump dej af hvedemel, indtil stivelsen er blevet skyllet væk, og der kun er gluten tilbage. Seitan koges derefter i vand eller bouillon. Seitan undgås af nogle vegetarer og veganere, da dens konsistens og smag kan komme for tæt på kød .

Baggrund 
Seitan er et japansk ord der refererer til gluten som har været kogt i sojasauce. Ordet stammer fra sætningen tadashii tanpakugen (japansk: 正しいたんぱく源), der løst kan oversættes til "ordentlig/proper proteinkilde". Man har taget læsningen af tegnet fra det første ord i sætningen, sei (japansk: 正), og sat det sammen med første del af andet ord, nemlig tan (japansk: たん), og derved konstrueret et sammensat ord, seitan (japansk: 正たん/skrives: セイタン). Kommerciel produktion af seitan begyndte i 1962 og i slutningen af tresserne var man begyndt at eksportere den til USA. Seitan er ikke så kendt i vesten, men den har været en del af den traditionelle kost i Kina, Korea, Japan, mellemøstlige lande og de fleste steder, hvor hvede er en sædvanligt anvendt ingrediens. I Nordamerika spiser mormonerne seitan tit. Seitan har været en basisfødevare blandt kinesiske vegetarmunke, russiske hvedelandmænd, bønder fra Sydøstasien og mormoner.

Anvendelse 
Seitan bruges ofte i stedet for kød i asiatisk, vegetarisk og vegansk mad, da dens konsistens minder om køds. Seitan kan frituresteges, steges, dampes, koges eller bages. Ofte bliver den marineret med forskellige smagsgivere som sojasovs, krydderier eller krydderurter, da seitan i sig selv ikke har så meget smag. Til jul bruger nogle vegetarer og veganere seitan som erstatning for and.

Sundhedsrelaterede fakta
Seitan er krydret gluten fra fuldkornshvede som er fedtfattig og rig på proteiner og komplekse kulhydrater, dog kan importeret seitan indeholde for meget salt. Smagsmæssigt og konsistensmæssigt er seitan den veganske madvare, der minder bedst om kød, og der følger også den fordel med, at den er kolesterolfri i modsætning til kød.

Referencer

Bibliografi 

 

Madretter
Vegetarisme
N.L. Høyen Medaljen

N.L. Høyen Medaljen er en af Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunsters medaljer, og den uddeles til en person, der har ydet en indsats af høj kvalitet inden for forskning, fortolkning eller formidling af de skønne kunster. Den er indstiftet i 1979, 150 år efter N.L. Høyens udnævnelse til professor ved Det kongelige Akademi for de skjønne Kunster.

Kunstneren Frits Gravesen har udformet medaljen.

Modtagere 
 1984 – Poul Pedersen, Elna Møller og Ole Braunstein
 1985 – Viggo Clausen og Ole Thomassen
 1986 – Hans Jørgen Brøndum, Poul Hansen
 1987 – Holger Schmidt, Robert Dahlmann Olsen
 1988 – Tobias Faber
 1989 – Erik Fischer, Hans Erling Langkilde
 1991 – Per Arnoldi
 1992 – Arne Karlsen
 1993 – Hans Edvard Nørregård-Nielsen
 1994 – Poul Erik Skriver
 1995 – Else Marie Bukdahl, Hakon Lund, Kjeld de Fine Licht
 1996 – Troels Andersen, Allan de Waal
 1997 – Ikke uddelt
 1998 – Ejner Johansson, Karsten Ohrt, Kim Dirckinck-Holmfeld, Poul Erik Tøjner
 1999 – Henrik Bramsen, Grete Zahle
 2000 – Ulla Strømberg, Kjeld Vindum
 2001 – Charlotte Christensen, Kjeld Kjeldsen, Annemarie Lund, Nils-Ole Lund
 2002 – Bodil Kaalund, Henrik Sten Møller, Carsten Thau
 2003 – Torsten Bløndal, Poul Vad
 2004 – John Hunov, Bente Scavenius, Lars Marcussen, Malene Hauxner
 2005 – Lene Burkard
 2006 – Gregers Algreen-Ussing, Mogens Nykjær, Knud Pedersen
 2007 – Jesper Fabricius, Jan Gehl, Leila Krogh, Jens Kvorning
 2008 – Merete Ahnfeldt-Mollerup, Steen Estvad Petersen, Rune Gade, Steen Møller Rasmussen
 2009 – Gertrud Købke Sutton
 2010 – Mette Sandbye
 2011 – Mikkel Bogh
 2012 – Mikael Wivel, Karen Lintrup, Cort Ross Dinesen
 2013 – Thomas Bo Jensen og Teresa Nielsen
 2014 – Sanne Kofod Olsen og Hanne Raabyemagle
 2015 – Lars Dybdahl og Kent Martinussen
 2016 – Ib Møller og Inge Merete Kjeldgaard
 2017 – Jan Falk Borup og Flemming Friborg
 2018 – Jan Haugaard og Gitte Ørskou
 2018 – Pernille Albrethsen

Ekstern henvisning 
 Medaljer, Akademiraadet

Etableret i 1979
Kunstpriser fra Danmark
Videnskabspriser fra Danmark
Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster
Vinca Wiedemann

Vinca Wiedemann (født 23. september 1959 på Frederiksberg) er en dansk filmklipper, og hun var i perioden 2014-2019 rektor for Den Danske Filmskole.

Karriere 
Wiedemann har arbejdet alsidigt inden for filmbranchen. Hun blev uddannet filmklipper fra Den Danske Filmskole i 1987, men allerede fra 1983 har hun klippet film. Hun har undervist på Den Danske Filmskole og fungeret som konsulent på flere film, fra 1999 som konsulent ved Det Danske Filminstitut. I sidstnævnte rolle har hun stået bag støtten til film som Flugten, En familie, Melancholia og Kollektivet.

I 2003 blev hun udnævnt til kunstnerisk leder af talentudviklingsordningen, New Danish Screen.

I 2013 blev hun udnævnt til at overtage stillingen som rektor ved Den Danske Filmskole efter Poul Nesgaard, med tiltrædelse pr. 1. marts 2014. Hun måtte stoppe i november 2019 efter modstand mod hende fra elever, lærere og filmbranchen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Frederiksberg
Kanonudvalgsmedlemmer
Filmklippere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Design pattern

Software Design Pattern eller designmønster er en generel løsning på en problemtype, der ofte opstår i softwareudvikling. Et design pattern er ikke et endeligt design, der kan programmeres direkte; det er en beskrivelse eller skabelon for, hvordan man løser et problem i mange forskellige situationer. En algoritme betragtes ikke som et design pattern, eftersom den løser et beregningsproblem og ikke et designproblem.

Historie 
Ideen om Design patterns menes at skyldes Christopher Alexander, der i 1973 beskrev 274 mønstre, der var nyttige inden for arkitektur. I 1987 begyndte Kent Beck og Ward Cunningham at eksperimentere med at anvende mønstre i forbindelse med programmering og fremlagde deres resultater på OOPSLA, der er en årlig konference om objektorienteret softwareudvikling.

Design patterns blev for alvor populære, efter at bogen Design Patterns: Elements of Reusable Object-Oriented Software udkom i 1994 på forlaget Addison-Wesley Professional.

Litteratur 
 
 . Studies in computational science : parallel programming paradigms. 1995. Per Brinch Hansen. Per Brinch Hansens begreb Programming Paradigms svarer til design patterns.

Referencer 

Programmering
Hæst

Hæst eller Herst er benævnelsen for en samling bebyggelser øst for Trige.

Indtil det 18. århundrede var der en landsby; men området blev opkøbt og indlemmet i herregården Thomasminde. Senere er det igen udstykket i ejendomme. Lokalt udtales Hæst med en lang vokal til forskel fra hest. Vejen mod øst fra Trige går igennem Hæst og hedder Herstvej; men omtales stadig ofte med Hæstvej.

Lokaliteter i Aarhus Kommune
Whopper

Whopper er navnet på den internationale fastfoodkæde Burger Kings formentligt mest kendte burger, som udgør "flagskibet" i kædens menu. Den består af: Underbolle, grillet bøf af oksekød (på 120 g før grilning), fire skiver syltede agurker (pickles), løg, ketchup, to tomat-skiver, icebergsalat, 21 g mayonnaise og overbolle med sesam.

Whopperen fås i flere varianter:
"Whopper Cheese" (den mest kendte variant), med ost
"Bacon Whopper", med bacon
"Bacon Whopper Cheese", med både bacon og ost
"Whopper Junior" ("Whopper Jr"), som Whopperen, bare mindre
"Double Whopper", med to bøffer
"Tripple Whopper", med tre bøffer

Ved særlige kampagner fører kæden flere varianter, herunder en Chicken Whopper med en filet af grillet kylling i stedet for oksekød. Denne indeholder dog kun mayonnaise, icebergsalat og tomat.

Burgere
Dialux

DIALux er et proprietært, gratis lysberegningsprogram, udviklet af det tyske firma DIAL GmbH.

Det bruges primært af lysdesignere, rådgivere, arkitekter, belysningsteknikere og elektrikere. Det kan anvendes til at beregne indendørs og udendørs belysning.

Indendørs giver det mulighed for at beregne belysningsniveauet i et givet lokale, og derved om det opfylder kravene i DS-700. Indendørs arbejdspladser DS EN 12193, Sportsbelysning DS/EN 1838, Nødbelysning DS-705, Kunstig belysning i tandlægekliniker.

Udendørs giver det mulighed for at beregne lyset til udendørsarbejdspladser, sportspladser, veje, stier, pladser osv., og opfylde DS EN 12464-2-2007, lys ved udendørsarbejdspladser DS EN 12193 og Lys og belysning- Sportsbelysning og De danske vejregler.

Programmet er jævnligt blevet opdatere med nye funktioner som:
 Import/eksport af AutoCAD tegninger
 3D visualisering med POW ray
 Vej-guide med danske vejregler.

Seneste version (20 Sep. 2023) er 'Dialux evo 12.0 (5.12.0.5527)'

Programmet findes på både dansk, svensk, tysk, engelsk og mange andre sprog, og kan frit hentes på firmaets hjemmeside.

Eksterne links 
DIALux hent

DIALux (engelsk)  
 

3-D-grafik software
Erhvervsprogrammer
Belysning
Windows-software
Jens Toldstrup

Jens Toldstrup, døbt Anton Ingersøn Jensen (født 30. juni 1915 i Assens, død 19. marts 1991), var en dansk toldassistent, fabrikant, forfatter og modstandsmand.

Hans forældre var smedemester Anton Julius Christian Jensen og Marianette Jørgine Katrine Andersen fra Assens.

Han var uddannet ved toldvæsenet, hvad der gav ham hans illegale navn "Toldstrup". Han var reserveofficer og bragtes bl.a. gennem sin tilknytning til Dansk Samling hurtigt efter besættelsen 1940 ind i modstandsarbejdet mod den tyske besættelsesmagt. I april 1944 blev han en fremragende leder af arbejdet med våbenmodtagelser i Jylland efter Flemming Juncker, som måtte forlade Danmark. Han var endvidere leder af modstandsbevægelsen i Nordjylland, Region 1, i årene 1944 – 1945.

Efter krigen blev han tekstilfabrikant. På grund af Danmarks fremmedpolitik tilsluttede han sig fra starten i 1987 Den Danske Forening.

Toldstrup ligger begravet på Tulstrup kirkegård mellem Århus og Odder. På gravstenen står ordene: "Uden kamp - ingen sejr".

Ordner og dekorationer 
 Member of the Most Excellent Order of British Empire – engelsk dekoration, den militære udgave.
 Croix de Guerre – fransk dekoration, (Étoile en Argent udgaven).
 Medal of Freedom – amerikansk dekoration, (Gold Palm udgaven).
 Sankt Olavs Medaljen – norsk dekoration.
 Kosan Prisen (1988) for frimodig brug af ytringsfriheden.

Toldstrups samling af medaljer er udstillet på Bangsbomuseet i Frederikshavn.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Hemmelig Alliance af Jørgen Hæstrup.
 Uden kamp ingen sejr (1947).
 Danmarks Historie bind 14, side 292-293 af Frantz Wendt (Politikens forlag 1966).
 "Med i modstandsbevægelsen" af "Ninka"

Modstandsfolk fra Dansk Samling
Officerer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Assens
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Selvbiografer fra Danmark
Fabrikanter fra Danmark
Embedsmænd fra Danmark
Tidligere folketingskandidater fra Dansk Samling
Tidligere folketingskandidater fra Liberalt Centrum
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer tildelt Member of the Order of the British Empire
Modtagere af Medal of Freedom
Vesterbro Komponistforening

Vesterbro Komponistforening (eller blot Komvest) blev dannet i 1999 af Christian Hildebrandt, Morten Hansen og Peter Lindeman Jørgensen med speciel interesse for vokalmusik. Foreningens formål er at styrke interessen for komposition af nyskrevet fortrinsvis vokalmusik på højt niveau, som er rettet mod professionelle kammerensembler eller semiprofessionelle kor. Der foregår en jævnlig koncertaktivitet i foreningens regi, fortrinsvis med uropførelser af medlemmernes musik på programmet.

Siden foråret 1999 har foreningen således bl.a. afholdt et større årligt projekt med 2-3 koncerter med uropførelser af nyskrevet primært kormusik af medlemmerne, hvortil der har været samlet et ensemble af 25-30 unge sangere, hentet fra det semiprofessionelle københavnske kormiljø. Som musikalsk leder af projekterne har foreningen ansat skiftende yngre dirigenter med særlig erfaring med kormusik. Disse projekter er udformet som workshops, hvor foreningens medlemmer deltager i indstuderingsarbejdet og om muligt optræder i koret. Formålet hermed er at styrke den gensidige inspiration, der opstår i mødet mellem musikere og komponister. Alle projekter afsluttes med en serie af offentlige koncerter, hvor et udførelsesniveau på højde med de bedste semiprofessionelle ensembler tilstræbes.

Således bliver alle fire led i musikkens produktion: komposition, indstudering, udførelse og publikumsmodtagelse medtaget ved hvert projekt, hvor komponisterne deltager i alle faser.

I foråret 2002 støttedes Vesterbro Komponistforening af Statens Musikråd med 20.000 kr. til gennemførelse af sine aktiviteter. Siden 2007 har Komvest-projekterne generelt opnået offentlig anerkendelse og nyder godt af både offentlig og privat fondsstøtte. Se en samlet kronologisk oversigt over projekterne her: http://www.christianhildebrandt.dk/komvest.htm

Vesterbro Komponistforening er siden dannelsen hvert år blevet udvidet og tæller siden sommeren 2007 11 medlemmer. Komponisterne har delvis baggrund i konservatorieuddannelser og delvis i musikvidenskabelige studier ved universitet. Det stadigt voksende antal medlemmer har affødt et behov for at udvide foreningens virkefelt i retning af instrumentalkoncerter.

Medlemmer pr. 1/6-2010 
Christian Hildebrandt
Peter Lindeman Jørgensen
Morten Hansen
Kasper Nefer Olsen
Thomas Hjort Jensen
Thomas Løbger
Morten Poulsen
Bjarke Moe
John Ekberg
Benjamin de Murashkin
Martin Palsmar
Jexper Holmen
Timothy Baxter
Søren Birch
Maria Steinaa

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside

Musik fra Danmark
Foreninger fra Danmark
Etableret i 1999
Komponistforening
Beffroi

Beffroiklokketårne i Belgien og Frankrig er et verdensarvsområde med 33 tårne i Belgien (26 tårne i Flandern og 7 tårne i Wallonien) samt 23 tårne i Frankrig. 

Beffroi (fransk) (, ) er en type klokkestol, klokkestabel.

Beffroi er en tårnlignende bygning forsynet med en anordning til ophængning af klokker. I middelalderen ringede myndighedspersoner med klokkerne for at forsamle indbyggerne fra nærliggende byer. Senere sammenbyggedes klokketårnene med byernes rådhuse i monumentale offentlige bygninger.

32 klokketårne af typen beffroi i Flandern og Vallonien i Belgien blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1999, listen er i 2005 udvidet med yderligere ét tårn i Belgien og 23 beffrois i Nordfrankrig.

Galleri 
Den ældste beffroi i Belgien er i Tournai:

Se også 
 Kampanile

Ekstern henvisning 
 UNESCO World Heritage Centre – Belfries of Belgium and France

Verdensarvsområder i Belgien
Verdensarvsområder i Frankrig 
Tårntyper
Kendeord

En artikel eller kendeord er på mange sprog et lille ord, der lægger sig til et navneord (substantiv) og siger noget om dets køn, tal og kasus, og om det er bestemt eller ubestemt. På dansk er de ubestemte artikler i singularis (ental) en og et (ligesom på mange andre sprog, mangler en ubestemt artikel i pluralis (flertal)), mens et substantiv gøres bestemt ved at sætte -en/-et efter det i ental - og -ne i flertal - eller ved at sætte den, det eller de foran.
Nogle og noget regnes også for danske kendeord for flertal, for eksempel "nogle former".

På engelsk er den ubestemte artikel i ental a/an, og den bestemte artikel er the. På tysk bøjes den bestemte artikel (der, die, das) i køn, tal og kasus. Andre sprog som latin bruger ikke artikler. På det keltiske sprog bretonsk er den ubestemte artikel un, ur eller ul, mens den bestemte artikel er  an, ar eller al afhængigt af første lyd i navneordet. Derimod tager artiklen hverken hensyn til køn eller kasus. Eksempler: an nor (døren), ur yezh (et sprog) og al liorzh (haven).

Eksempler 

Ubestemt ental:
En ulv

Bestemt ental:
Ulven eller Den store ulv

Bestemt flertal:
Ulvene

Bemærk at ulven og ulvene dannes ved et fleksiv snarere end et selvstændigt kendeord.

Henvisninger 

Ordklasser
Heidi Astrup

Heidi Holme Astrup (født 31. maj 1972 i Viborg) er dansk håndboldspiller, der det meste af sin karriere har spillet i barndomsklubben Viborg HK. Hun har gennem mere end 10 år været en af de mest markante bagspillere/ playmakere i den danske liga, hvor hun har spillet i nærheden af 400 kampe.

Karriere 
Heidi Astrup er født og opvokset i Viborg, og hun begyndte at spille håndbold i Viborg Håndboldklub i 1979. Hun var med på Brian Lyngholms succesrige ungdomslandshold, der i 1991 vandt VM-bronze. På holdet spillede også Anne Dorthe Tanderup, Tina Bøttzau, Annette Hoffmann, Gitte Sunesen, Rikke Solberg, Anja Byrial Hansen, Mette Klit og en purung Camilla Andersen. 

Med Viborg HK rykkede hun op i Håndboldligaen i 1989, hvor klubben hurtigt blev en magtfaktor. Parallelt hermed kom hun med, da Ulrik Wilbek blev A-landsholdstræner og var med til de første store triumfer for dette hold. Heidi Astrup stoppede sin landsholdskarriere efter EM-slutrunden på hjemmebane i 1996. Trods en toneangivende rolle undervejs satte landstræner Ulrik Wilbek hende af holdet til EM-finalen, og en dybt skuffet og frustreret Heidi Astrup måtte se finalen fra tilskuerpladserne. Dagen efter meldte hun fra til landsholdet og lod sig først overtale til et comeback 11 år senere, da Jan Pytlick tog hende med til til to afgørende kampe om deltagelsen i VM i 2007 mod Ukraine i juni samt træningskampe op til disse. Danmark tabte kampene mod Ukraine, men Heidi Astrup nåede landskamp nummer 100 og 101.

I sæsonen 1997-1998 rejste hun til den japanske klub Chateraise, men var halvvejs i sæsonen for en kort bemærkning hjemme i Danmark for at hjælpe et Viborg-hold i krise. Men fra sæsonen 1999-2000 var hun atter på kontrakt i barndomsklubben, der i mellemtiden havde fået Ulrik Wilbek tilbage som træner. De to skiltes ikke som venner tre år tidligere, men tiden læger som bekendt alle sår og Heidi Astrup fik en central rolle på Wilbeks nye Viborg-hold, der vandt DM-guld og EHF-Cup i sæsonen 1999-2000.

I 2003 skiftede hun til Aalborg DH, men vendte endnu en gang tilbage til Viborg HK i 2005. Med udgangen af sæsonen 2006-07 stoppede hendes aktive karriere som håndboldspiller. Hun gjorde comeback for Viborg HK som 42-årig, da klubben 19. november 2014 tabte mod dameligaens tophold, Team Esbjerg.

Heidi Astrup er uddannet kontorassistent i Viborg-firmaet Fusager og Høgh, og er i dag ansat som bogholder hos Bach Gruppen.

Resultater

Klubresultater 
Resultaterne er opnået med Viborg HK, med mindre andet er angivet.
 DM guld: 1994, 1995, 1996, 1997, 1999, 2000, 2001, 2002, 2006
 DM sølv: 1991, 1993, 1998, 2005 (Aalborg DH), 2007
 Pokalvinder: 1996
 EHF Cup vinder: 1994, 1999
 Champions League finalist: 1997, 2001, Vinder: 2006
 Kåret som årets håndboldspiller i Danmark: 2001

Landsholdsresultater 
 EM guld: 1994, 1996
 VM bronze: 1995
 OL guld: 1996
 U-VM bronze: 1991

Eksterne henvisninger 

Personer fra Viborg
Håndboldspillere fra Danmark
Håndboldspillere fra Viborg HK
Håndboldspillere fra Aalborg DH
Håndboldtrænere fra Viborg HK
Olympiske mestre fra Danmark
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 1996
Riber Ret (flertydig)

Riber Ret kan henvise til flere artikler:

 Riber Ret – Ribes lov fra 1289.
 Riber Ret (bog) – en bog af Hans Edvard Nørregård-Nielsen.
Dracula's Guest

Dracula's Guest (Draculas gæst) er en novelle af Bram Stoker. Den er måske ment som 1. kapitel i hans roman Dracula. Den beskriver en unavngiven rejsendes oplevelser i Transsylvanien, hvor han trues af en vampyr på Walpurgisnacht og reddes af soldater tilkaldt af et telegram fra grev Dracula.  

Den udkom i novellesamlingen Dracula's Guest and Other Weird Stories1914, to år efter Bram Stokers død. Udgiveren var Florence Stoker.

Romaner fra Irland
Litteratur i 1914
Fallos

Fallos (phallos) er et udtryk der bruges om det mandlige kønsorgan. Ordet stammer fra græsk: φαλλός, erigeret penis.

Udtrykket bruges ofte i forbindelse med analyser bygget på Freuds teorier: Fallosformede objekter er at betragte som fallossymboler og dermed også som seksuelle.

Se også 
 Det islandske fallosmuseum

Kilder 

Sexologi
Psykologi