kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Troels Dahlerup

Troels Dahlerup (3. december 1925 – 15. marts 2006) var en dansk historiker og professor med speciale i nordisk senmiddelalder.

Dahlerup blev cand.mag. med hovedfag i historie og bifag i kristendomskundskab fra Københavns Universitet i 1952 og var derefter i perioden 1953-1956 gymnasielærer. 1957-1964 var han arkivar ved Rigsarkivet, hvorefter han 1964-1968 var amanuensis ved Afdeling for Kirkehistorie ved Københavns Universitet. 1968 blev han dr.theol. fra Københavns Universitet med disputatsen Det danske sysselprovsti i middelalderen. Samme år blev han ansat ved Aarhus Universitet som professor i nyere tids historie, en stilling han beholdt frem til sin pensionering i 1992. Herefter beholdt han frem til sin død sit kontor på universitetet.

Han var medlem af Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie siden 23. april 1970, siden 1983 af Videnskabernes Selskab og medlem af bestyrelsen for Den danske historiske Forening 1968-1989.

Udvalgt bibliografi 
 "Om de saakaldte Kongstedlund-Bruner" i Danmarks Adels Aarbog (1955) II, s. 101-112
 "Slægten Rodsteens oprindelse" i Danmarks Adels Aarbog (1963) II, s. 73-79
 "Hardsyssels Provsti i Senmiddelalderen" i Hardsyssels Aarbog LIV (1960), s. 77-141
 Studier i senmiddelalderlig dansk Kirkeorganisation, København 1963
 Det danske sysselprovsti i middelalderen, 1968 (disputats)
 "Lavadelens krise i dansk senmiddelalder" i Historisk Tidsskrift 12. række, bind IV (1969-70), s. 1-43
 "Danmark" i Den nordiske Adel i Senmiddelalderen. Struktur, funktioner og internordiske relationer. Rapporter til det nordiske historikermøde i København 1971 9-12 august, København 1971, s. 45-80
 "Om kirkens dom for gæld. Reformationen som retsreform belyst ved gældsjurisdiktionsproblemet" i Kirkehistoriske Samlinger (1980), s. 105-114
 "Fæstet i breve og domme" i Fortid og Nutid XXX (1983), s. 280-301
 De fire stænder 1400-1500, bind 6 af Gyldendals og Politikkens Danmarkshistorie, 1989 (2. udgave 2003)
 "Kirke og samfund i dansk senmiddelalder" i Per Ingesman og Jens Villiam Jensen (red.): Danmark i Senmiddelalderen, Aarhus Universitetsforlag:Århus 1994 , s. 282-291
 "Omkring en dansk identitetsfølelse i middelalderen" i Per Ingesman og Bjørn Poulsen (red.): Danmark og Europa i Senmiddelalderen, Aarhus Universitetsforlag:Århus 2000 , s. 30-38
 "Indledning om senmiddelalderen" i Per Ingesman og Jens Villiam Jensen (red.): Riget, magten og æren. Den danske adel 1350-1660, Aarhus Universitetsforlag:Århus 2001 , s. 17-25

Litteratur 
 Aage Andersen, Per Ingesman og Erik Ulsig (red.): Festskrift til Troels Dahlerup på 60-årsdagen den 3. december 1985, Arusia:Århus 1985 

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Historikere fra Danmark
Professorer fra Aarhus Universitet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kirkehistorikere fra Danmark
Troels
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Gymnasielærere fra Danmark
Erik Ulsig

Erik Ulsig (13. februar 1928 - 29. marts 2013) var en dansk historiker og professor, der særligt har beskæftiget sig med de danske adelsgodser i middelalderen.

Ulsig blev efter nogle år som gymnasielærer ansat ved Historisk Institut ved Aarhus Universitet i 1966, hvor han 1974 blev professor i middelalderens historie. I 1968 blev han dr.phil. på disputatsen Danske Adelsgodser i Middelalderen. I 1970'erne var han leder af den nørrejyske gruppe under Det nordiske Ødegårdsprojekt. Århusundersøgelsen, der var en del af dette projekt, blev først publiceret af Ulsig i 2004.

Udvalgt bibliografi 
 Danske Adelsgodser i Middelalderen, København 1968 (disputats)
 Den nørrejyske analyse, Det nordiske Ødegårdsprojekt, arbejdspapir 1977-78 nr. 15 (duplikeret)
 "Studier i Kong Valdemars Jordebog – Plovtalsliste og Møntskat" i Historisk Tidsskrift 81 (1981-82), s. 1-26
 "Valdemar Sejrs kongemagt" i Ole Fenger og Chr. R. Jansen (red.): Jyske Lov 750 år, Viborg 1991 , s. 65-78
 "Højmiddelalder (1050-1350)" i Per Ingesman og Lars Bisgaard (red.): Middelalderens Danmark, Gad:København 1999 , s. 28-39
 "Ods herreds ejendomme på reformationstiden" i Historisk Tidsskrift 103 (2003), s. 82-117
 Århusundersøgelsen – under Det nordiske Ødegårdsprojekt, Aarhus Universitetsforlag:Århus 2004 87-7934-101-2
 Danmark 900-1300 - Kongemagt og samfund. Aarhus Universitetsforlag. Århus 2011.

Litteratur 
 Poul Enemark, Per Ingesman og Jens Villiam Jensen (red.): Kongemagt og Samfund i Middelalderen. Festskrift til Erik Ulsig på 60-årsdagen 13. februar 1988, Arusia:Århus 1988 

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Historikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Poul Enemark

Poul Enemark (født 13. april 1923, død 11. august 2016) var en dansk historiker og lektor emeritus, der særligt beskæftigede sig med dansk studehandel og nordisk politisk historie i senmiddelalderen og renæssancen.

Enemark begyndte sin karriere som ansat på Statsbiblioteket, men blev 1. august 1967 ansat som amanuensis ved Historisk Institut ved Aarhus Universitet. 1972 blev han lektor samme sted og virkede som sådan frem til 1993, hvor han fratrådte (1996-1997 var han dog ekstern lektor ved instituttet). I 1971 blev han dr.phil. med disputatsen Studier i toldregnskabsmateriale i begyndelsen af 16. århundrede, hvor han demonstrerede stor indsigt i det anvendte materiale og sikkert greb om kildekritikken. Emnet blev fulgt til dørs i 2003 med værket Dansk oksehandel 1450-1550, hvor den nu 80-årige historiker gav emnet en grundig behandling, der strakte sig over næsten 1000 sider.

Forfatterskab 

 "Adelig studehandel i 16. århundrede. Kommentar til en rettertingsdom af 1557" i Erhvervshistorisk Årbog VI (1954), s. 7-34
 Studier i toldregnskabsmateriale i begyndelsen af 16. århundrede. Med særligt henblik på dansk okseeksport, bind I-II, Århus 1971 (disputats)  og 
 Fra Kalmarbrev til Stockholms blodbad. Den nordiske trestatsunions epoke 1397-1521, København 1979 
 Kriseår 1448-1451. En epoke i nordisk unionshistorie, Akademisk Forlag, København 1981 
 Dansk oksehandel 1450-1550. Fra efterårsmarkeder til forårsdrivning, bind 1-2, Aarhus Universitetsforlag, Århus 2003

På internettet 
 Poul Enemark: "Den økonomiske baggrund for de første oldenborgske kongers udenrigspolitik" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 4; 1957), s. 1-20
 Poul Enemark: "Om problemer vedrørende friserhandelen" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 5; 1959)
 Poul Enemark (anmeldelse af): "H. Wiese & J. Bölts: Rinderhandel und Rinderhaltung im nordwesteuropäischen Küstengebiet vom 15. bis zum 19. Jahrhundert; Stuttgart 1966" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 7; 1966)
 Poul Enemark: "Christian I og forholdet til Sverige 1448-1454" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 14; 1981), s. 440-492
 Poul Enemark: "Marseliskonsortiet" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 17; 1987)
 Poul Enemark (anmeldelse af): "Fra åretold til toldetat" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 18; 1989)
 Poul Enemark: "Vesteuropa, Lybæk og dansk handel i senmiddelalderen" (Historisk Tidsskrift, 15. række, Bind 6; 1991), s. 363-401
 Poul Enemark: "Christian I's vej til Sveriges trone" (Historie/Jyske Samlinger, Bind 1996; 1996), s. 1-55
 Poul Enemark: "Statsregnskab eller kasserapport?" (Historie/Jyske Samlinger, Bind 2001; 2001)

Litteratur 
 Svend E. Green-Pedersen, Jens Villiam Jensen og Knud Prange (red.): Profiler i Nordisk Senmiddelalder og Renaissance. Festskrift til Poul Enemark. På tresårsdagen 13. april 1983, Arusia: Århus 1983

Noter 

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Historikere fra Danmark
Universitetslektorer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Michael H. Gelting

Michael H. Gelting (født 13. juli 1951 i København) er en dansk historiker og arkivar der særligt beskæftiget sig med dansk højmiddelalder og den sorte døds betydning for samfundet.

Michael Gelting er søn af nationaløkonomen Jørgen Gelting.
Michael Gelting blev 1979 mag.art. i historie fra Aarhus Universitet og var februar-august 1980 ansat ved Rigsarkivet som forskningsassistent og fra december 1980 arkivar samme sted (siden 1997 seniorforsker). 1997-2001 havde han orlov fra Rigsarkivet og var lektorvikar ved Institut for Historie ved Københavns Universitet. Medlem af Selskabet for Udgivelse af Kilder til Dansk Historie.

Fra 1. august 2007 ekstern professor i ældre nordisk historie ved University of Aberdeen og blev 20. oktober 2007 udnævnt til fil.dr. h.c. ved Göteborgs Universitet.

Udvalgt bibliografi 
 "Europæisk feudalisme og dansk 1100-1200-tal" i Poul Enemark, Per Ingesman og Jens Villiam Jensen (red.): Kongemagt og samfund i middelalderen. Festskrift til Erik Ulsig på 60-årsdagen 13. februar 1988, Arusia:Århus 1988 , s. 3-17
 "Jydske Lov i de europæiske feudalsamfund" i Ole Fenger og Chr. R. Jansen (red.): Jydske Lov 750 år, Viborg 1991 , s. 26-36
 "Det komparative perspektiv i dansk højmiddelalderforskning: Om Familia og familie, Lið, Leding og Landeværn" i Historisk Tidsskrift 99 (1999), s.146-188

Ekstern henvisning 
 Michael H. Gelting  – information fra Rigsarkivet

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Historikere fra Danmark
Personer fra København
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Æresdoktorer
Alumni fra Aarhus Universitet
Gunmetal

Gunmetal er en bronzelegering af kobber og tin  samt en lille smule zink (cirka 2 %).
Gunmetal bliver ikke længere anvendt til våben, men derimod til industriel produktion af eksempelvis statuer, billige ure og knapper.

Kobberlegeringer
Mikines

Mikines er navnet på:
Øen og bygden Mykines før retskrivningsreformen på Færøerne
Maleren Sámal Joensen-Mikines, født i Mykines
Forhandling

Forhandling er en situation hvor to eller flere parter, forsøger at nå til enighed, via udveksling af synspunkter. Hvad denne enighed omhandler, kan eksempelvis være prisen på en vare, eller betingelserne i en kontrakt eller traktat.

Se også 
 Trepartsforhandling
 Win-win-situation

Markedsføring
 
Konfliktløsning
Kerne

Kerne kan henvise til flere artikler:

 Kerne (styresystem) – den grundlæggende kode i et styresystem
 Kerne (retorik) – det væsentlige indenfor et emne, som fx i "sagens kerne" 
 Kerne (geologi) – visse planeters og måners inderste del
 Atomkerne – den centrale, positivt ladede del af et atom som udgør størstedelen af dets masse
 Cellekerne – den inderste struktur i en celle
 Planetkerne – en planets inderste
 Kerne (matematik) – inden for algebra urbilledet af det neutrale element (0) under en homomorfi

Se også:
 Frø – som ofte kaldes "kerne" i fx en frugt eller en grøntsag
 Korn – som fx i visse former for rugbrød omtales som "kerner"
Sidste nat med kliken

Sidste nat med kliken (originaltitel American Graffiti) er en amerikansk drama- og filmkomedie fra 1973, instrueret af George Lucas og produceret af Francis Ford Coppola. Store dele af manuskriptet var baseret på George Lucas' egne erindringer fra teenageårene i Modesto i Californien. Filmen var en lavbudget-film, hvor store dele af on-location optagelserne foregik i aftentimerne og blev gennemført på omkring en måned.

Den blev udgivet tre år før den første Star Wars-film, Et nyt håb (også en Lucas-film). Faktisk supplerede American Graffiti til meget af Star Wars-filmens budget.

Sidste nat med kliken regnes som en filmklassiker og i 1995 blev den fundet betydningsfuld nok ("culturally, historically, or aesthetically significant") af USAs Library of Congress til at blive bevaret af deres National Film Registry.

Filmen blev i 1979 efterfulgt af den langt mindre successfulde More American Graffiti.

Modtagelse 
Filmen blev meget godt modtaget af anmelderne og har opnået så meget som 97% på Rotten Tomatoes. Den kendte amerikanske filmanmelder Roger Ebert gav den «full pott».

Den blev i 1974 tildelt to Golden Globes, i kategoriene bedste film (musikal/komedie) og bedste mandlige nykommer. Den blev nomineret i yderligere to kategorier. Det bør også nævnes at den blev nomineret til fem Oscar-priser (blant andet bedste film og bedste regi). Det kan ellers nævnes at filmen vandt en KCFCC Award, en Bronze Leopard ved Locarno International Film Festival, en NSFC Award og en NYFCC Award. Den blev også nomineret til en Writers Guild of America.

Miljø 
I «sociologisk» forstand tilhører filmens teenagere den amerikanske ungdomsgeneration som kom efter McCarthy-tiden og før Vietnam for alvor blev et politisk-militært mareridt og en moralsk skam. En optimisme fandtes, præsidenten hed endnu Kennedy. Senere i tiåret eksploderede det i ghettoerne og på campusene.

Medvirkende

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra USA
Ungdomsfilm fra USA
Amerikanske film fra 1973
Film instrueret af George Lucas
Golden Globe for bedste film - musical eller komedie
Dramafilm fra USA
Engelsksprogede film
Nordens Hus på Færøerne

Nordens Hus på Færøerne (færøsk: Norðurlandahúsið í Føroyum) er et nordisk kulturhus i Tórshavn og er Færøernes betydeligste kulturcenter. Huset blev indviet den den 8. maj 1983, og målet med huset er at fremme den nordiske og færøske kultur. Også ikke nordiske kunstnere kan dog udstille her. Huset er kendt for sin arkitektur med et typisk færøsk græstag, der har givet den gamle tradition med denne tagbeklædning nyt liv i området. Bygningen regnes blandt de smukkeste i hele Norden.

Nordens Hus er en kulturinstitution under Nordisk Ministerråd. Ministerrådet betaler hvert år et basistilskud på 92% til huset, mens Færøernes Landstyre svarer for de resterende 8%.

Af husets aktiviteter kan bl.a nævnes koncerter, udstillinger, teaterforestillinger og konferencer. I husets café serveres kaffe, te, smørrebrød, suppe og salat, og der er mulighed for at læse et udvalg af aviser fra samtlige nordiske lande. Der er endvidere en særlig afdeling for børn med bøger og legetøj. Det er også muligt at købe færøsk kunsthåndværk i Nordens Hus. Nordens Hus på Færøerne har åbent hverdage fra kl. 10.00-18.00, og på søn- og helligdage kl. 14.00-18.00.

Det tidligere færøske medlem af Nordisk Råd, Erlendur Patursson (1913-1986), er angivet som idemanden bag Nordens Hus. I 1977 blev en arkitekturkonkurrence udskrevet i hele Skandinavien, og hele 158 arkitekter deltog. Vinderen blev den norske arkitekt Ola Steen og den islandske arkitekt Kollbrún Ragnarsdóttir.

Nordens Hus ledes af en styrelse, der består af fem personer, hvoraf det ene er færøsk og de resterende er fra det øvrige Norden. I styrelsen sidder også husets direktør samt en repræsentant for personalet. Dertil kommer et rådgivende udvalg, bestående af femten representanter for det færøske kulturliv.

Arkitektur 
Nordens hus er i to etager med en konstruktion af store glaspartier og ståldragere fra Danmark. Taget er et traditionelt græstag fra Island, der falder smukt ind i det omgivende landskab. Gulvet i bygningen er lavet af norsk granit. På Færøerne er basalt den naturligt forekommende klippe. Møblementet er af finsk oprindelse, og vægbeklædningen er svensk træ. Gennem de gennemgående glaspartier har man en god udsigt over Tórshavn, havet og den nærmeste ø Nólsoy.

Ruminddelingen i huset består af en storslået lobby, et cafeteria, en dansesal med parketgulv til den traditionelle færøske folkedans og udstillinger og en stor sal, der har plads til over 400 mennesker. Herudover findes også et amfiteater-lignende rum med lysindfald. Dette rum kan forbindes med den store sal.

Eksterne henvisninger 

 Nordens Hus på Færøerne (kilde)
 The Nordic House in the Faroes

Færøsk kultur
Hus på Færøerne
Bygninger, konstruktioner og anlæg på Færøerne
Tórshavn
Nordisk Ministerråd
Etableret i 1983
Færøernes Kunstmuseum

Færøernes Kunstmuseum (færøsk Listasavn Føroya) er et kunstmuseum i Thorshavn på Færøerne. Det rummer verdens største samling af færøsk billedkunst. Museet består af kunstgalleriet Listaskáli, der blev bygget i 1970 af Jákup Pauli Gregoriussen og det nye museumsgalleri fra 1993 af arkitekterne Jákup Pauli Gregoriussen og Niels Frithiof Truelsen med et grundplan på 1.600 m². Kunstmuseet findes ved den nordlige ende af Tórshavn bypark, hvorfra der er ca. fem minutters gang til Nordens hus.

Ud over den faste udstilling er der særudstillinger af international kunst og koncerter. Kunstmuseet danner også rammen om det færøske kunstselskab Listafelag Føroya. Hjemmehørende og internationale kunstnere har her et grafisk værksted til rådighed. Museet bliver drevet som en uafhængig institution med en firesidet forsamling bestående af en repræsentant fra hhv. Landstinget, det færøske kunstselskab, kunstnerforeningen og Tórshavns byråd.

Listasavn Føroya er åbent hele året, også helligdage (undtaget 24., 25. og 31. december og 1. januar). I sommerperioden (1. maj til 31. august) er der åbent dagligt fra kl. 11-17 og resten af året tirsdag til søndag kl. 13-16 (1. september til 30. april) lukket mandag. Ved museet findes en café og en butik, hvor kunstbøger og tryk kan købes.

Eksterne henvisninger 
 Listasavn Føroyas hjemmeside  

Kunstmuseum
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tórshavn
Museer etableret i 1970
Gallipoli

Gallipoli har flere betydninger:

 Gallipoli (by) – en havneby i det nordvestlige Tyrkiet.
 Gallipoli (halvø) – en ca. 80 km. lang halvø i Tyrkiet.
 Slaget om Gallipoli – et stort slag under 1. verdenskrig på ovenstående halvø.
 Slaget ved Gallipoli 1416
 Gallipoli (film) – en film fra 1981.
 Gallipoli (Italien) - en by i det sydlige Italien.
Færøernes Nationalmuseum

Færøernes Nationalmuseum (færøsk Tjóðsavnið) er et kulturhistorisk museum og nationalmuseum for Færøerne. Det rummer bl.a. fund fra vikingetiden på Færøerne, møntfundet i Sandur, Bådmuseet og de berømte stolegavle fra Kirkjubøur.

I umiddelbar nærhed af den nye bygning fra 1995 i Thorshavns bydel Hoyvík findes også Frilandsmuseet, indrettet i en gammel bondegård.

Ideen med at lave et nationalt, historisk museum går helt tilbage til 1890, hvor Jóannes Patursson krævede, at Færøerne fik sit eget historiske museum. 
 1898 I Ólavsøka blev Føroya Forngripagoymsla (Færøernes historiske samling) indviet.
 1916 blev Føroya Forngripafelag. (Historisk forening for Færøerne stiftet) 
 1928 blev museet med M. A. Jacobsen og ægteparret Hans Andrias Djurhuus og Petra Djurhuus som hovedkræfter reorganiseret.  
 1930-1950 Politikeren Andreas Weihe (1867-1946) var en vigtig foregangsmand i 30-erne. Den færøske historiker Sverri Dahl (1910-1987) forskede i 40-erne i vikingetiden på Færøerne, hvilket fik stor betydning for museets udvikling.
 1952 blev den Historiske samling udnævnt til Færøernes historiske museum af Lagtinget.

Siden 1996 har museet holdt til i Hoyvík i en ny bygning med bibliotek og en bådehal med færøske både.

Eksterne henvisninger 
 Natmus.fo  – Hjemmeside 

Nationalmuseum
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tórshavn
Museer etableret i 1898
Skibsreder

En skibsreder er en person, der ejer et eller flere skibe. Et selskab, der ejer et eller flere skibe kaldes et rederi.

Partsrederiet er en af de ældste selskabsformer.

Ifølge definition i den internationale ISM-kode, kan en person ansvarlig for den sikre drift af skibe være en slags skibsreder.

 
Søfart
Titler
Virksomhedsformer
Michael Pram Rasmussen

Michael Pram Rasmussen (født 14. januar 1955) er bestyrelsesformand i Topdanmark, Topdanmark Forsikring, Semler Holding A/S.

Michael Pram Rasmussen er cand.jur. fra Københavns Universitet i 1980.

Han blev administrerende direktør i Topdanmark i 1996 efter at have haft ledende poster i Nye Danske Lloyd A/S, Baltica Forsikring A/S og Tryg Forsikring A/S. Han blev i 2006 valgt som bestyrelsesformand for selskabet.

Michael Pram Rasmussen blev desuden medlem af bestyrelsen for A.P. Møller-Mærsk i 1999. Han blev næstformand i 2002, og i 2003 afløste han Mærsk Mc-Kinney Møller som formand  virksomheden. I februar 2017 meddelte han, at han ville trække sig tilbage fra formandsposte ved generalforsamlingen i marts 2017, og at Jim Hagemann Snabe skulle afløse ham.

Blandt hans nuværende bestyrelsesposter kan nævnes:
 Mærsk Olie og Gas AS (2003 -) – formand 2003 – næstformand 2004 
 Forsikring & Pension (1996 – ) – (næstformand 2000 – 2003) 
 William Demant Holding A/S, Oticon A/S (1999 – ) 
 Danmark-Amerika Fondet (2002 – )
 
Han er desuden fra 2000 medlem af repræsentantskabet i Danske Bank A/S.

3. september 2009 blev han Ridder af 1. grad af Dannebrogordenen.
2. november 2011 fik han prisen Chair of the Year 2011 Årets Bestyrelsesformand for sit arbejde i A.P.Møller-Mærsk A/S af bestyrelsesformand Povl Krogsgaard-Larsen, Carlsberg A/S (Chair of the Year 2010). Prisen uddeltes for 5. gang af Styreinformasjon AS i Oslo med hovedpartner PwC.

Noter

Eksterne henvisninger/kilder 
 Topdanmarks hjemmeside 
 Styrmand af første grad, Berlingske

Jurister fra Danmark
Erhvervsfolk fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Forsikringsdirektører fra Danmark
A.P. Møller - Mærsk
Coloplast
Personer i Kraks Blå Bog
Urban Gad (søofficer)

Nicolaus Urban Gad (20. december 1841 i København – 6. april 1920) var en dansk søofficer.

Gad var søn af justitsråd, herredsfoged H.C. Gad og hustru f. Bruun. Han blev løjtnant 1862, premierløjtnant 1868, kaptajn 1880, kommandør 1892 og tog afsked 1901 som karakteriseret kontreadmiral. Han var konstitueret chef for 1. udskrivningskreds 1901.

Han var Kommandør af 1. grad af Dannebrogordenen, Dannebrogsmand og modtog Christian 9.s medalje. Formand for Dansk Ferskvands-Kultur.

Han var gift med forfatterinden Emma Gad og far til Urban Gad.

Han er begravet på Holmens Kirkegård.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910

Eksterne henvisninger 
 

Admiraler fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Urban 1
Dong Zhuo

Dǒng Zhuō (董卓;) (139 – 192 e.kr.) var en general i det sene Han Dynasti i oldtidens Kina.

Dong Zhuo var officer i det kejserlige hof, han fik stor magt ved slette metoder. Han blev Han Kejserens premierminister, som blev en simpel marionet i tyranen Dong Zhuos spil. Dong blev ofte set spadsere ind og ud af paladset som var det hans eget.

Dong Zhuo ledede en stor hær. Tidligt i hans karriere stødte han på Ding Yuan, en anden general med en lille styrke soldater, som vovede at stå i vejen. Dong ville have angrebet og dræbt Ding Yuan, men bag ham stod en stor og imponerende kriger ved navn Lü Bu. Efter en invitation og løfter om gaver, endte Lü Bu med at dræbe sin hersker og bragte hans hoved til Dong Zhuoo. Med den mægtige Lü Bu ved sin side var Dong Zhuo nærmest usårlig. Han modstod et angreb fra de andre allierede feltherrer ved Hu Lao porten med hjælp fra Lü Bu, brændte hovedstaden Luoyang ned til grunden, flygtede til An Ding og gjorde herefter An Ding til ny hovedstad.

Ifølge den velkendte beretning, som står skrevet i den kinesiske historieroman Romance of the Three Kingdoms, var hovedårsagen til Dong's fald en dansende pige, kaldet Diao Chan. Ifølge bogen havde Diao Chan's adoptivfar, Wang Yun, bedt hende komme tæt ind på Dong Zhuo og Lü Bu. Wang Yun lovede hende væk som kone til dem begge. Diao Chan spillede sin rolle så godt, at langsomt begyndte den ellers ubrydelige troskab mellem de to mænd at gå i opløsning. Hun skulle efter sigende have gjort dem så misundelige på hinanden, at Lü Bu myrdede Dong Zhuo, dermed effektivt stoppende hans regime.

Personer i Kinas historie
Hvid støj

Hvid støj er et støjsignal som er kendetegnet ved at have konstant spektraltæthed så alle frekvenser over længere tid vil være repræsenteret med lige stor effekt. Hvid støj med uendelig båndbredde eksisterer kun som et teoretisk signal da den totale effekt af et sådant signal vil være uendelig.

I praksis vil man derfor nøjes med at kræve konstant spektraltæthed over et relevant frekvensområde. 

Inden for akustikken vil man f.eks. ofte operere med hvid støj som har et frekvensområde svarende til den menneskelige hørelse (omtrent 20 Hz til 20 kHz). Da hvid støj indeholder hele det hørbare frekvensspektrum, kan den benyttes til at spærre af for uønskede lyde, således at disse ikke kommer frem til bevidstheden.

Ekstern henvisning
www.howstuffworks.com: "What is white noise?"

Lyd