kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Modstandsbevægelse

En modstandsbevægelse er en organisation, som aktivt bekæmper en besættelsesmagt, en lokal regering, der samarbejder med en besættelsesmagt, eller et diktatur. Ordet bruges især om den danske modstandsbevægelse under Besættelsen 1940-1945, og om tilsvarende modstandsbevægelser i andre europæiske lande, der bekæmpede den tyske besættelsesmagt under anden verdenskrig, eksempelvis den norske og den franske modstandsbevægelse. Betegnelsen er også blevet brugt om mange organisationer i andre lande, der har gjort væbnet eller ikkevæbnet modstand imod styret i deres land. To sydafrikanske eksempler er såvel African National Congress fra 1912, den ledende modstandsbevægelse imod det tidligere hvide apartheid-styre i Sydafrika, som den sydafrikanske paramilitære Afrikaner Weerstandsbeweging fra 1973, der blev dannet som en modstandsbevægelse blandt afrikaanere imod liberale tendenser blandt hvide sydafrikanere.

En modstandsbevægelse kan søge at nå sine mål enten ved brug af ikkevoldelige midler (sommetider kaldt civil ulydighed) eller ved brug af væbnet magt.

Oxford English Dictionary har registreret den første brug af ordet resistance (engelsk for "modstand") i betydningen "organiseret modstand imod en invasionsmagt" i 1862.

Overført betydning 

Begrebet "modstandsbevægelse" bruges også i mere overført betydning, for eksempel i begrebet "kulturel modstandsbevægelse" om strømninger, der modarbejder fremherskende kulturelle tendenser. Tæt beslægtet hermed er sprogbrugen underground om alternative kulturstrømninger, som også refererer til arven fra de egentlige modstandsbevægelser, som ofte har opereret "under jorden".

Kilder 

Konflikter
Politiske organisationer
Ellipse (sprog)

I sprogvidenskab er en ellipse udeladelsen af et eller flere ord, der kan forstås ud fra sammenhængen.

Et elliptisk udtryk er altså et udtryk der ved nærmere grammatisk analyse er ufuldstændigt, men som i daglig tale er fuldt forståeligt.

Eksempelvis erstattes "Jeg ønsker Dem en god dag" med "god dag" og "De skal selv have tak" med "selv tak".

I mange tilfælde er ellipsen blevet så integreret i dagligdagssporg, at ingen længere tænker på den.

Ellipse og udeladelsesprikker er opfundet af inderne.

Kilder/referencer 

Grammatik
Sprogforskning
Stilistik
Ellipse (flertydig)

Ellipse har flere betydninger:

 Ellipse (geometri) – en geometrisk figur
 Ellipse (sprog) – udeladelse af ord
 Andet navn for udeladelsesprikker – Typografisk tegn for udeladelse (…)
 Ellipse (film) – dansk dokumentarfilm fra 1994
August von Mackensen

Anton Ludwig August von Mackensen (6. december 1849 i Haus Leipnitz (nær Wittenberg) – 8. november 1945 i Burghorn, ved Celle) var en tysk generalfeltmarskal.

Biografi 
Von Mackensen startede sin militære karriere i 1869 som frivillig ved 2. livhusarregiment. Under krigen mod Frankrig i 1871 blev han udnævnt til sekondløjtnant og indstillet til jernkorset af anden klasse. Efter krigen studerede han landbrug på universitetet i Halle, men vendte tilbage til hæren i 1873. I 1891 kom han til generalstaben i Berlin, hvor han blev stærkt påvirket af sin nye chef, Alfred Graf von Schlieffen. Da Schlieffen gik på pension i 1906, blev Mackensen anset for en mulig efterfølger, men jobbet gik til Helmuth von Moltke.

Han blev udnævnt til general i 1908, og ved starten af 1. verdenskrig var han chef for XVII armekorps, der indgik i 8. arme under først Max von Prittwitz og senere Paul von Hindenburg. Han deltog i slagene ved Gumbinnen, Tannenberg og de Masuriske søer. Senere i 1914 fik Mackensen kommandoen over den nyopstillede 9. arme. Han deltog i kampene ved Lodz og Warszawa, senere 1915 i Galicien, Przemysl og Lemberg.

I oktober 1915 anførte Mackensen en fornyet tysk-østrigsk offensiv i Serbien, hvor den sidste egentlige modstand blev nedkæmpet. I 1916 førte han kampagnen mod Rumænien (sammen med Erich von Falkenhayn). Her blev han udnævnt til generalfeltmarskal. Han tilbragte resten af krigen som militærguvernør i Rumænien. De militære sejre under krigen indbragte ham de højeste udmærkelser samt tilnavnet Marskal Fremad.

Mackensen forblev trofast overfor monarkiet. Han havde tjent kejser Wilhelm 2. som adjudant fra 1895 til 1901, og han deltog som den sidste overlevende feltmarskal fra den gamle hær i kejserens begravelse i 1941.

Han døde i 1945 i en alder af 95 år. Han var således født før kejserrigets oprettelse, og overlevede både Weimarrepublikken og det Tredje rige.

Eksterne henvisninger 

Adel fra Tyskland
Feltmarskaller fra Tyskland
Tysklands militære personel i 1. verdenskrig
Modtagere af Jernkorset
Dug (vand)

Dug er vanddråber der afsættes når luftens temperatur falder under dugpunktet.

Man siger at duggen falder om aftenen. Hvornår det sker afhænger af luftens temperatur og luftfugtigheden.

Eksterne henvisninger

Se også 
 Rimfrost

Nedbør
Ulrich von Salpius

Ulrich von Salpius (1828 – 1867) var en preussisk garderofficer. Da H.C. Andersen i julen 1845 var i Berlin, traf han i et selskab den da kun 17-årige officersspire – som synes at have gjort et vist indtryk på digteren. I hvert fald skrev han et digt til ham: "Du har en Kunstnersjæl, jeg troer derpaa". Se digtet i Kalliope med flere oplysninger om dette bekendtskab.

Det er fristende at identificere Ulrich von Salpius med en vis "Hauptmann von Salpius", som skal have kæmpet mod Danmark ved "Skanse V" (Dybbøl) i 1864. Det ville passe med årstallene og med, at Salpius brugte sit tegnetalent (bevidnet af HCA, se Kalliope) til at afbilde slaget.

Eksterne henvisninger 
 Holden Jensen, H.H., Kampen ved skanse V den 18. april 1864 – som oplevet af tre, der deltog (2001). Se nærmere www.fagboginfo.dk – Kampen ved skanse V den 18. april 1864 
 Ulrich von Salpius' illustration "Sneedronningen", i H.C. Andersen Album (1980), gengivet her

Militærfolk fra Tyskland
Aulum

Aulum eller Avlum er en stationsby i Vestjylland med  i Aulum Sogn mellem byerne Herning og Holstebro. Tidligere hovedby i Aulum-Haderup Kommune, men indgår nu i Herning Kommune i Region Midtjylland.

Byens profil præges af vartegnet Aulum Mølle, en hollandsk vindmølle fra 1908, som blev renoveret 2000-08 og nu benyttes til sociale og kulturelle formål som kunstudstillinger.

Der har været skolegang i Aulum siden før 1830, hvor Aulum Gl. Skole blev opført. I 1925 blev den gamle skole afløst af den nyopførte Aulum Byskole. Skolen er siden blev udvidet flere gange og har "opslugt" eleverne fra de tidligere skoler i nabolandsbyerne. I 2015 blev Aulum Byskole sammenlagt med Hodsager Centralskole til Aulum-Hodsager Skole med fortsat undervisning på begge de hidtidige matrikler.

I 2017 byggedes en ny hal i forbindelse med byens fritidscenter. Finansieringen af hallen skyldes dels Herning Kommune, dels bidrag fra private og erhverv. Der blev i alt indsamlet kr. 6.612.857.

Historie 
Jf. J.P.Trap: Danmark
I middelalderen (1325) hed byen Aflum , der betyder avlested.

Uenighed om stavemåden 
Jfr. Dansk Sprognævn er den officielle stavemåde "Avlum". Men den accepteres ikke lokalt: DSB opsatte i 1970'erne et skilt med "forkert" stavemåde; men måtte "rette" efter en underskriftsindssamling.

Kendte bysbørn 

Forfatteren Jytte Sidelmann er opvokset i Sørvad udenfor Aulum.

Komiker og podcaster Peter Løhde er født og opvokset i byen og omtaler den ofte i sine podcasts.

Journalist og ansvarshavende chefredaktør for B.T., Michael Dyrby er opvokset i Aulum og har flere gange skrevet indlæg om sit forhold til byen.

Fodboldspilleren Rasmus Nicolaisen er opvokset i Aulum.

Kilder 

 
Byer og bydele med genforeningssten
Dug

Dug eller DUG har flere betydninger:
 Dug (vand)
 Dug (stof)
 Borddug
 Flagdug
 Sejldug
 DUG - Diode-Universal-Germanium fra tidsskriftet Elektor
Damp

Damp er flere ting:
 Væske i gasform, herunder især
 Vanddamp – vand i gasform
 DAMP (diagnose) – en udviklingsforstyrrelse: Deficits in Attention, Motor control and Perception, som fejlagtigt ofte bliver sammenlignet eller sidestillet  med udviklingsforstyrrelsen ADHD
 Damp (Sydslesvig) – en by i Svans i Slesvig-Holsten
 Damp (gods) – et gods  i Sydslesvig
Jean Marmillod

Jean Rodolphe François Marmillod (1720 – 1786) var en fransk ingeniør og vejekspert, der stod for en del større vejprojekter ved i og omkring København i anden halvdel af 1700-tallet.

Han blev i 1764 hentet til Danmark af den daværende statsminister J.H.E. Bernstorff med den opgave at forbedre vejnettet til/fra hovedstaden for at give erhvervslivet bedre betingelser. Han havde indtil 1775 titel af Overvejinspektør.

Fra 1764 til 1775 stod han for anlæggelsen af en kongevej fra Vibenshus over Lyngby til Fredensborg, den vej som i dag kendes som Lyngbyvej og, længere mod nord, Lyngby Hovedgade og Kongevejen. Derudover forestod han anlæggelsen af bl.a. Roskildevej mellem Roskilde og den nuværende Damhuskroen, samt Bernstorffsvej i Gentofte og en række brolægningsprojekter inde i København.

Da den fortsatte betaling til ham for Lyngbyvej udeblev i 1775 valgte han at flytte tilbage til Frankrig sammen med sin familie, hvor sønnen ellers var blevet ansat som elev.

Kilder 
 Carl Frederik Bricka, "Marmillod, Jean Rodolphe Fançois", Dansk biografisk Lexikon, XI. Bind. Maar – Müller (1887-1905)
 Gentofte Webatlas , Side 41

Vejingeniører
Vejhistorie
Ingeniører fra Frankrig
Allerød

Allerød har flere betydninger:

 Allerød Kommune – en kommune i Nordsjælland.
 Allerød Station – en S-togs betjent jernbanestation på Nordbanen.
 3450 Allerød – Postdistrikt omkring Allerød Station.
 Allerød (ejerlav) -et ejerlav, der ligger i Blovstrød Sogn i Nordsjælland.
 Allerød anvendes desuden ofte som betegnelse for byen Lillerød, der er hovedbyen i Allerød kommune.
 Allerødtiden – betegnelsen for en varmeperiode i slutningen af sidste istid, ca. 11.800-11.000 f.Kr.
Otto von Below

Otto Ernst Vincent Leo von Below (født 18. januar 1857 i Danzig, død 15. marts 1944 i Danzig) var en tysk general.

Otto von Below blev udnævnt til sekondløjtnant i 1875. Han gjorde tjeneste ved Fusseler-Regiment von Gerdsdorff 1875-1881. Chef for underofficersskolen i Marienwerder 1881-1884. Udnævnt til premierløjtnant 1884. Tjeneste ved 1. Storhertugelige Mecklenburgske grenaderRegiment Nr.89 1884-1887. Ved jernbaneregimentet 1887-1889. Generalstaben i Berlin 1889-1891. Udnævnt til kaptajn i 1890. Tilbage til 1. Storhertugelige Mecklenburgske grenaderregiment Nr.89 som kompagnichef 1891-1894. Dernæst i staben for 27. infanteridivision 1894-1897. Udnævnt til major i 1895. Fusseller-Regiment Heinrich von Preußen Nr.35 som bataljonschef 1897-1902. I staben ved infanteriregiment Markgraf Carl Nr.60 1902-1905. Udnævnt til oberst 1905. Chef for infanteritegiment von Coubiere Nr.19 1905-1909. Udnævnt til generalmajor 1909. Chef for 43. infanteribrigade 1909-1912. Udnævnt til generalløjtnant 1912. Chef for 2. infanteridivision 1912-1914.

Ved 1. verdenskrigs udbrud blev han udnævnt til general i infanteriet og chef for 1. reservekorps under 8. arme. Med dette korps deltog han i slagene ved Gumbinnen, Tannenberg og de Masuriske søer. I november 1914 afløste han Francois som chef for 8. arme. Med sine 57 år var han den yngste tyske arméchef under hele krigen. Han beholdt denne post til oktober 1916. Derefter var han chef for armégruppe von Below indtil april 1917, hvor han afløste Falkenhausen som chef for 6. arme. Fra september 1917 til januar 1918 var han chef for den 14. tysk-østrigske armé. Fra februar til oktober 1918 for den 7. armé. Fra oktober til november 1918 chef for den 1. armé.

Eksterne henvisninger 

Generaler fra Preussen
Tysklands militære personel i 1. verdenskrig
Personer fra Gdansk
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Allerødtiden

Allerødtiden er en periode i slutningen af sidste istid, ca. 11.800-10.600 f.Kr. Det var en varmere periode mellem ældre og yngre dryas, hvor temperaturen var ca. 13°-14 °C. Betegnelsen er internationalt kendt i geologiske og arkæologiske sammenhænge.

Navnet stammer fra Allerød Teglværks lergrav. I juni 1897 udførte geologen Vilhelm Milthers og botanikeren Nikolaj Hartz detaljerede undersøgelser af lergraven. I de dybereliggende dele af graven, hvor man havde den mest komplette lagserie, fandt man et 5-30 cm tykt brunligt lag af organiske aflejringer (gytje) i leret. Dette lag viste, at dyr og planter som elg, ren, gedde, pil m.v. havde været på stedet, og da alle disse kræver varme, måtte der have været isfrit.

I hele perioden udøvede menneskene i Danmark en blandet skov- og tundrajægerlivsform. Perioden er stort set sammenfaldende med Brommekulturen (ca. 11.500 f.Kr. – 10.400 f.Kr.), men i periodens begyndelse fandtes også Federmesserkultur (ca. 12.400 – 11.200 f.Kr) og i slutningen også Ahrensburgkulturen (ca. 10.900 – 9.000 f.Kr). Under et udgør disse 3 kulturer en del af Ældste stenalder (ca. 12.800 f.Kr. – 8.900). Igennem hele perioden var Østersø-bassinet opfyldt af den Baltiske issø.

Se også 
 Danmarks forhistorie, Stenalder
 Kjersgårds Danmarkshistorie, Afsnit 1 – Landet fødes

Tidsnavigation:

Stenalder
Kronozoner
Danmarks forhistorie
Weichsel-istiden
Tiden
Stor vandkalv

Den store vandkalv (Dytiscus marginalis) er en stor vandlevende bille, der lever i Europa og det nordlige Asien. Den er særlig almindelig i England. Arten er en blandt mange større vandkalve i slægten Dytiscus.

Som mange andre vandlevende insekter trækker den vejret via et system af luftfyldte rør (trachéer). Når vandkalven er neddykket opbevarer den luft i hulrum under vingerne, hvor disse luftrør udmunder. Det ses ved, at den har en sølvfarvet boble bagtil hvor vingerne ender. Arten lever i ferskvand og åer med vegetation.

Larverne kan nå en længde på 60 mm, mens de voksne vandkalve normalt er mellem 27-35 mm. Den voksne vandkalv har også vinger og kan dermed flyve. Det gør de dog mest om natten for at finde nye vandhuller, de kan leve i. De finder vandhullerne ved at kigge efter refleksion af månelyset i vandskorpen. Det får dem imidlertd til at lande på våde veje og andet med våde overflader.

Den store vandkalv æder andre insekter, haletudser og små fisk.

Vandkalve
Mel

Mel er fintdelte ingredienser af først og fremmest korn, man bruger ved tilberedning af mange former for mad, deriblandt brød, kage og pasta, men også til kød- og grøntsagsretter.

Der findes en række forskellige typer mel, hvoraf mel af hvede er den mest almindelige, og ordet "hvedemel" anvendes nærmest synonymt med "mel". Derudover forarbejdes mel af en række andre kornsorter, nødder, m.m., deriblandt rug, byg, spelt, durumhvede, enkorn, majs, ris, boghvede, kikærter, quinoa, kartoffel, m.m. Mel består af et varierende indhold af proteiner og stivelse.

Man producerer mel ved at male korn i en kværn eller som i gamle dage, mellem to sten.

Kvantitative egenskaber for mel 
Korn består af kerne, kim og skal. Almindeligt hvedemel indeholder ikke kim- og skaldele.

 Udmalingsgrad er procentdelen af hele kornet, der er med i melet 
 Formalingsgrad er størrelsen af de malede melpartikler

Historie 

I forbindelse med arkæologiske udgravninger af de fleste stenalderbosættelser, har man fundet sten, der har været brugt til at male korn til mel. Fund fra stenalderbopladser i Italien, Tjekkiet og Rusland tyder på, at beboerne for 30.000 år siden malede planter til mel, 20.000 år før agerbruget opstod i Mellemøsten.

Typer af mel 
 Almindeligt hvedemel fintmalet hvede, med frasigtede kim- og skaldele
 Grahamsmel hvedemel med alle kim- og skaldele, altså en fuldkornsmeltype. Grahamsmel males finere end fuldkornshvedemel, og grovere end almindeligt hvedemel
 Fuldkornshvedemel som grahamsmel, men grovere malet
 Sigtemel blanding af hvedemel og rugmel med frasigtede skaldele

Se også 
 Mølle
 Bager
 Flormelis ("sukkermel")

Fodnoter

Eksterne link 
 Ordliste om mel  fra Dansk Varefakta
Haletudse

Haletudser er paddernes ungdomsstadie, der er overgangsformen mellem æg og voksen padde. Ordet bruges om afkom af frøer og tudser. Haletudser lever i vand og ånder ved gæller. De æder bl.a. mikroskopiske alger.

Levesteder 
Padderne yngler i forårsoversvømmede huller, damme og lavvandede søer, helst hvor der ikke findes fisk. De enkelte arter har lidt forskellige krav til miljøet, men i store træk er det små vande, der foretrækkes.

Udvikling 
Haletudserne begynder deres liv som æg, som hunfrøen eller -tudsen har lagt i vandet. Ægget er omgivet af en klar, geleagtig kappe, som den lille haletudse vrider sig ud gennem, når den er klar til det. Haletudser ånder ved gæller og starter med at have en hale, der er længere end kroppen, hvad der kan få dem til at ligne en fisk. Efterhånden vokser først bagbenene og siden forbenene ud, og halen skrumper ind og forsvinder. Udviklingen fra haletudse til frø tager et par måneder, men går som regel hurtigere i fangeskab, pga. varmere temperaturer og mere føde. Når haletudserne har fået forben (ca. en uge efter bagbenene), er det vigtigt, at de har mulighed for at gå på land, da deres lunger udvikles på dette tidspunkt. Efter at de har fået forben, går der 4-5 dage, før halen er skrumpet ind.

Haletudser i akvarium 
Frøer er fredede, men haletudser og æg kan indsamles til undervisning, hvis de slippes ud i deres oprindelige levested igen. Haletudserne kan opbevares i en balje eller i et akvarium, med ca. 1/2 liter pr. haletudse. Er der mange haletudser i lidt vand, udskiller de største et stof som hæmmer de mindste haletudsers vækst, og de forbliver derfor små eller dør.

Haletudser æder alger, som sidder på vandplanternes blade. Derfor skal man sørge for at skifte planterne ud med jævne mellemrum. Ældre haletudser æder også smådyr som dafnier, vandlopper og hjuldyr. For at være sikker på, at de får nok mad, kan man fodre med fiskefoder fx i flager. Dog ikke mere ad gangen end de kan æde, da de ligesom visse fiskearter kan overspise. Fodring sker bedst om eftermiddagen,, hvor de er mest aktive. De første par dage efter de er klækket, æder haletudserne af æggeblommen, ligesom en kylling.

Når haletudserne har udviklet forben, er det på tide at sætte dem ud i det fri igen.

Galleri

Naturlige fjender 
Haletudsens naturlige fjender er rovfisk og fugle, men også vandlevende rovinsekter som guldsmedelarver og vandkalvelarver kan æde dem.

Referencer 

Padder
Bøvs

At bøvse eller ræbe er at slippe gas fra fordøjelseskanalen (primært spiserøret og maven) ud gennem munden. Ofte ledsaget af en karakteristisk lyd og sommetider en lugt.

Bibetydning 
Hvis man vil udtrykke ringeagt for et udsagn, kan man kalde det "en bøvs". Derved antyder man, at udsagnet enten er upassende eller meningsløst.

Fysiologi 
Bøvsning skyldes ofte for hurtig indtagelse af mad eller drikke, hvorved man sluger luft (aerofagi) som efterfølgende udstødes som en blanding af nitrogen og oxygen. Bøvser kan også opstå ved at drikke kulsyreholdige drikkevarer såsom øl, sodavand eller champagne, hvor den udstødte gas så er kuldioxid fra selve drikkevaren. Lidelsen gastroøsofageal reflux kan også forårsage ufrivillig bøvsning. Enkelte undersøgelser  har antydet at aerofagi ikke altid er hovedårsagen, men at bøvsning i høj grad er en indlært (social) adfærd.

Bøvselyden skyldes vibrationer i mavemunden (spiserørslukkemuskel) når gassen passerer gennem den. Den nuværende Guinness verdensrekord for højeste bøvs er 118,1 decibel, opnået af Paul Hunn fra London, Storbritannien, i 2000. (Dette svarer til en væsentlig højere lyd end fra en motorsav på en meters afstand).

Social kontekst og etikette 
I den vestlige verden betragtes lydhørt bøvsning som uhøfligt, dog ikke lige så meget som prutning. Nogle mennesker dækker munden med deres hånd på samme måde som man kan skjule et gab. Bøvsning anses dog som acceptabelt og humoristisk blandt børn og nogle voksne. Det sker at børn kaster sig ud i bøvsekonkurrencer, for at afklare hvem der kan lave den højeste bøvs. De kan også finde på at bøvse alfabetet eller hele sange.

I nogle kulturer ses bøvsning efter et måltid som en kompliment til kokken.

Småbørns bøvsning 
Babyer er særligt udsatte for opsamling af gas i maven mens de spiser. Dette kan gøre barnet meget uroligt medmindre man hjælper barnet med at bøvse. Dette gøres ved at placere barnet i en stilling som hjælper udstødning af gassen (for eksempel hen over en voksens skulder med barnets mave hvilende på den voksnes bryst) mens man let gnubber eller klapper barnet på den nedre del af ryggen indtil barnet bøvser.

Da bøvsning kan forårsage opkast hos småbørn placerer man ofte et stykke stof på den voksnes skulder for at beskytte tøjet.

Se også 

 Host
 Nys
 Prut, fims
 Maverumlen

Eksterne links 
 Burping as a behavioural problem (engelsk)

Noter 

Fysiologi
Blokbog

Blokbøger kaldes særlig bøger fra tiden før bogtrykkerkunstens opfindelse, der er
fremstillet ved xylografisk tryk: bogstaver og billeder blev skåret spejlvendt i en træklods. Klodsen blev fugtet med brun farve, og fugtet papir lagt på og gnedet med en børste
eller lignende. Bladene, der kun var trykte på den ene side, sammenlimedes og samlet til en bog. Det var mest opbyggelsesbøger som Speculum humanæ salvationis, Ars moriendi, Biblia Pauperum og deslige. Endnu efter den egentlige bogtrykkerkunsts opfindelse blev kun enkelte bøger trykt xylografisk, navnlig Donats lille latinske grammatik, der også blev bogtrykt i København 1493.

Bogvæsen og boghåndværk
Heterosexisme

Heterosexisme er den opfattelse af seksualiteter, hvor man påstår, at heteroseksualitet er den naturlige konsekvens af det kromosomevidente køn.

Heterosexisme er normalt blevet brugt synonymt med ordet homofobi. Men fordi homofobi skulle angive en bestemt skræk eller angst over for homoseksualitet og særligt give udtryk for individuelle problemer med homoseksualitet frem for sociale problemer, har man taget ord som heterosexisme, heterocentrisme og begrebet heteronormativitet fra queer-studier i brug.

Heteronormalitet 
Teorien bygger på opfattelsen af, at der i samfundet bruges forskellige (ubevidste eller bevidste) individuelle, sociale og politiske praksisser til at skabe en heteronormalitet i dagligdagen. På den måde bliver heteroseksualiteten til den eneste normale seksualitet.

Efter opfattelsen kommer heterosexisme ofte til udtryk gennem decideret forskelsbehandling af homoseksuelle eller andre seksualiteter. Det vil sige, at det kan være vanskeligt eller umuligt at gifte sig (særligt forekommende tidligere), at det kan være svært at blive velsignet i den danske folkekirke, at det er umuligt at adoptere, eller at læger ikke må give lesbiske kvinder kunstig befrugtning.

Det kan også komme til udtryk gennem en normalitet i virksomheders markedsføring i det offentlige rum, at der derigennem skabes en heteronormalitet, fordi reklamer f.eks. kan vise et billede af det perfekte par eller lignende, hvor et heteroseksuelt parforhold således afbildes.

Samtidig menes der også at der skabes en heteronormalitet, når folk taler nedsættende om homoseksuelle eller bruger ord som homo og gay som skældsord (også efter folk, der er heteroseksuelle), hvorved der skabes en illusion om, at det er mere normalt eller bedre at være heteroseksuel.

Heteronormaliteten i de moderne samfund menes bl.a. at kunne ses i følgende eksempel: Når f.eks. veninder efter en aften i byen taler om en person som den ene har mødt, vil det første spørgsmål ofte lyde fra den anden: "Hvad var hans navn?" eller "Var han sød?". Dette afspejler efter nogles mening at den seksuelle norm er den heteroseksuelle.

Se også 
 Heteronormativitet

Køn
Bo von Eyben

Bo Edler von Eyben (født 16. november 1946) er dr.jur. og har siden 1989 været professor i retsvidenskab (særligt formueret) ved Juridisk Fakultet på Københavns Universitet. Han blev pensioneret i 2017. Bo von Eyben er hovedredaktør på Karnovs Lovsamling, og han udgiver selv Juridisk Ordbog.

Han er søn af professor, dr.jur. W.E. von Eyben og Ragna født Høyer.

Han blev student fra Østre Borgerdyd Gymnasium 1965 og cand.jur. i 1972 og dr.jur. i 1983.

Udvalgt bibliografi 

 Juridisk Ordbog. 14. udgave. 2016. Karnov Group. 
 Sammen med Peter Mortensen (2022): Lærebog i Obligationsret II - Personskifte i skyldforhold samt fordringers ophør og hæftelsesformer. 5. udgave. Karnov Group.

Eksterne henvisninger 
 http://www.jur.ku.dk/medarbejdere/boedlervoneyben/ 

Jurister fra Danmark
Bo
Professorer fra Københavns Universitet
Personer i Kraks Blå Bog
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Østre Borgerdyd Gymnasium