kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tønder, Højer og Lø Herred

Tønder Højer og Lø Herreder hørte i middelalderen til Ellumsyssel. Senere kom Tønder og Højer herreder under Tønder Amt og Lø herred under Løgumkloster Amt mens der ind imellem lå store dele af de Kongerigske enklaver under Ribe amt. I 1867 blev hele området samlet under den prøjsiske Kreis Tondern. Denne kreds blev i 1920 delt mellem Danmark og Tyskland. Den danske del af kredsen blev til det nyoprettede Tønder Amt. De dele af dette amt, som ikke tilhørte Slogs Herred eller Hviding Herred blev herefter samlet til et nyoprettet herred ved navn Tønder, Højer og Lø Herred.

I herredet ligger følgende sogne:
 Abild Sogn – (Tønder Kommune)
 Ballum Sogn – (Bredebro Kommune)
 Brede Sogn – (Bredebro Kommune)
 Daler Sogn – (Højer Kommune)
 Døstrup Sogn – (Skærbæk Kommune)
 Emmerlev Sogn – (Højer Kommune)
 Hjerpsted Sogn – (Højer Kommune)
 Højer Sogn – (Højer Kommune)
 Løgumkloster Sogn – (Løgumkloster Kommune)
 Mjolden Sogn – (Skærbæk Kommune)
 Møgeltønder Sogn – (Tønder Kommune)
 Nørre Løgum Sogn – (Løgumkloster Kommune)
 Randerup Sogn – (Bredebro Kommune)
 Rømø Sogn – (Skærbæk Kommune)
 Sønder Skast Sogn – (Bredebro Kommune)
 Tønder Sogn – (Tønder Kommune)
 Ubjerg Sogn – (Tønder Kommune)
 Visby Sogn – (Bredebro Kommune)
 

Herreder i Tønder Amt
Pave Leo 10.

Pave Leo 10.  (født Giovanni de' Medici 11. december 1475, død 1. december 1521) fik efter tiltrædelsen som pave 9. marts 1513 sit pavenavn.
 
Leos politik gik ud på at fremme Mediciernes dynastiske interesser og holde Italien fri for stormagtsindflydelse. Ligesom de øvrige renæssancepaver støttede og bakkede han op om kunstnerverdenen. Han fik lavet mange monumenter og bygninger bl.a. Peterskirken.
Finansiering af byggerierne skete ved hjælp af afladshandel, og  det gav bl.a. stødet til at Martin Luther trådte frem i Tyskland med sine 95 teser i 1517. I 1520 udstedte Leo en bulle, som fordømte Luthers anskuelser. Luther brændte bullen, og derfor bandlyste Leo ham i 1521.

Leo havde intet ønske om at gennemføre kirkelige reformer, som Luther og mange andre ønskede, og derfor giver også romerskkatolske historikere Leo en væsentlig del af skylden for reformationen.

Eksterne henvisninger 

Paver fra renæssancen
Paver fra Italien
Leo 10
Gunnar Asplund

Erik Gunnar Asplund (22. september 1885 i Stockholm – 20. oktober 1940) var en internationalt berømt svensk arkitekt.

Asplund regnes som en af de største arkitekter i mellemkrigstiden og var en af de framtræderne arkiteker i 1920'ernes nyklassisisme såvel som en af pionererne for funktionalismen i norden. Han tegnede eksempelvis Stockholms Stadsbibliotek (opført 1926-1928), tillbygningen til Göteborgs rådhus (1913-1937), Karlshamns läroverk (1912-1918). Karl Johansskolan, og sammen med Sigurd Lewerentz Skogskyrkogården (anlagt 1920-1940) i Stockholm. Kirkegården er udnævnt til verdensarvsmonument af UNESCO.
Asplund tegnede selv Skogskapellet 1915 og Heliga korsets kapell 1940

Han var også hovedarkitekt for Stockholmsutställningen 1930, som for mange markerede funktionalismens gennembrud i Norden. Året efter blev han professor ved Tekniska högskolan i Stockholm. 

Gunnar Asplund er far til arkitekten Hans Asplund.

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Sverige
Nyklassicistiske arkitekter
Modernistiske arkitekter
Personer fra Stockholm
Skogskyrkogården

Skogskyrkogården (Skovkirkegården) er en modernistisk kirkegård i Stockholm Kirkegården er tegnet af Erik Gunnar Asplund og Sigurd Lewerentz 1920-1940 og udnævnt til verdensarvsmonument af UNESCO.

Kendte personer begravet på Skogskyrkogården 
 Erik Gunnar Asplund
 Birgit Cullberg
 Leander Engström
 Gertrud Fridh
 Greta Garbo
 Nils Grevillius
 Olle Hellbom
 Zeth Höglund
 Eyvind Johnson
 Ivar Lo-Johansson
 Torsten Ralf
 Gunnar Wiklund
Tim Bergling

Eksterne henvisninger 

 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Stockholm
Verdensarvsområder i Sverige
Kirkegårde i Sverige
Aabenraa Amt

Aabenraa Amt var et dansk amt fra 1920 til 1932. Endvidere var det indtil 1864 et amt i Hertugdømmet Slesvig.

Amtet bestod af tre herreder: Lundtoft, Rise og Sønder-Rangstrup. I 1920 blev størstedelen af Bov Sogn og Frøslev kommune i Hanved Sogn overført fra Flensborg Amt til Aabenraa Amt.

Ved kommunalreformen i 1970 blev amtets sogne inddelt i hhv. Aabenraa, Rødekro, Tinglev, Lundtoft, Bov og Gråsten Kommuner, mens Bedsted sogn blev en del af Løgumkloster Kommune, hvis øvrige sogne lå i Tønder Amt.

Siden Kommunalreformen i 2007 ligner Aabenraa Kommunes udstrækning det forhenværende Aabenraa Amts størrelse, dog blev Gråsten Kommune sammenlagt med Sønderborg.

Aabenraa-Sønderborg Amt 
I 1932 blev Aabenraa og Sønderborg amter lagt sammen til Aabenraa-Sønderborg Amt. Efter Kommunalreformen i 1970 blev Aabenraa-Sønderborg Amt så en del af det nye Sønderjyllands Amt.

Amtmænd 

 1631-1645: Otto Blome
 1667-1680: Hans Blome
 1714-1723: Johann Ludwig von Pincier
 1723-1752: Christian Albrecht von Massau
 1752-1756: Joachim Christoph von der Lühe
 1756-1768: Joachim Ehrenreich von Behr
 1768-1772: Frederik Vilhelm Wedel-Jarlsberg
 1773-1773: Frederik Bardenfleth
 1773-1775: Gustav Frederik Holck-Winterfeldt
 1775-1802: Samuel Leopold von Schmettau
 1802-1808: Konrad von Blücher-Altona
 1808-1829: Otto Johan Stemann
 1830-1842: Christian Ludvig Tillisch
 1850-1864: Eugenius Sophus Ernst Heltzen
 1865-1867: Werner von Levetzau (ikke kgl. udnævnt)
Efter 1920:
 Aabenraa Amt 1920-1932: Kresten Refslund Thomsen
 Aabenraa-Sønderborg Amt 1932-1954: Kresten Refslund Thomsen
 Aabenraa-Sønderborg Amt 1954-1970: Cai Vagn-Hansen

Se også 
 Kirker i Aabenraa Amt

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777
 Trap: Slesvig

Danmarks amter (1793-1970)
Slesvigs amter (før 1864)
Lundtoft Herred

Lundtoft Herred hørte i middelalderen til Ellumsyssel. Senere kom det under Tønder Amt og i 1850 endelig til Aabenraa Amt. Efter 1920 blev Bov Sogn og Frøslev Kommune af Handewitt Sogn overført fra Vis Herred (Wiesharde) og Flensborg Amt til Lundtoft Herred og Aabenraa Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Bov Sogn – (Bov Kommune)
 Ensted Sogn – (Aabenraa Kommune)
 Felsted Sogn – (Lundtoft Kommune)
 Gråsten-Adsbøl Sogn – (Gråsten Kommune)
 Holbøl Sogn – (Bov Kommune)
 Kliplev Sogn – (Lundtoft Kommune)
 Kværs Sogn – (Gråsten Kommune)
 Rinkenæs Sogn – (Gråsten Kommune)
 Uge Sogn – (Tinglev Kommune)
 Varnæs Sogn – (Lundtoft Kommune)

Herreder i Aabenraa Amt
Rise Herred

Rise Herred hørte i middelalderen til Ellumsyssel. Senere kom det under Aabenraa Amt.

Rise Herred nævnes i Kong Valdemars Jordebog fra 1231 som Risæhæreth.

I herredet ligger følgende sogne:
 Bjolderup Sogn – (tidl. Tinglev Kommune)
 Hjordkær Sogn – (tidl. Rødekro Kommune)
 Løjt Sogn – (Aabenraa Kommune)
 Rise Sogn – (tidl. Rødekro Kommune)
 Aabenraa Sogn – (Aabenraa Kommune)

Noter

Litteratur 
 O. Nielsen: Liber Census Daniæ. Kong Valdemar den Andens Jordebog; G.E.C. Gads forlag, København 1873
 

Herreder i Aabenraa Amt
Celle (Tyskland)

Celle er en by med cirka 69.561 indbyggere, der er hovedbyen i Landkreis Celle i delstaten Niedersachsen i Tyskland. Byen ligger ved floden Aller der løber ud i Weserfloden. Byen ligger syd for Lüneburger Heide omkring Celle Slot bygget i renæssance- og barokstil. Den gamle bydel i Celle er meget smuk med over 400 bygninger i bindingsværk. Fra 1378 til 1705 var Celle den officielle residens for den lüneburgske del af den tyske fyrsteslægt Welf. Medlemmerne boede her, da de blev udvist af deres oprindelige lande af borgerne.

Forbindelse til Danmark og Storbritannien 
Christian 7.s dronning, Caroline Mathilde, blev forvist til byen i 1772 og levede her til sin død i 1775 sammen med sin veninde, tidligere overhofmesterinde Louise von Plessen, der ligeledes var forvist. Hendes sarkofag kan ses i krypten i Stadtkirche, hvor den står sammen med sarkofager med andre medlemmer af hertugfamilien Hannover. Hendes bror George 3. af Storbritannien var hertug og efter Napoleonskrigene konge af Hannover, og slottet anvendtes som en af familiens sommerresidenser pga. den fine jagt.

2. verdenskrig 
Det eneste allierede luftangreb på Celle under Anden Verdenskrig fandt sted den 8. April 1945, hvor målet var jernbanestationen. Holdende tog med omkring 4.000 koncentrationslejrfanger på vej mod den nærliggende KZ-lejr Bergen-Belsen blev ramt, og hundredvis af mennesker blev dræbt. En del af fangerne fra togene formåede at flygte. I løbet af de næste to dage jagtede og skød SS-vagter og borgere fra Celle de fleste af flygtningene. Dødstallet antages at være mindst 170 mennesker. Af gerningsmændene blev denne episode benævnt "Harejagten i Celle".

Byen undgik en større ødelæggelse, da den uden kamp overgav sig til de allierede tropper den 12. april 1945.

Eksterne kilder/henvisninger 

Byer i Niedersachsen
Sønder-Rangstrup Herred

Sønder-Rangstrup Herred hørte i middelalderen til Barvid Syssel. Senere kom det under Aabenraa Amt.

I herredet ligger følgend sogne:
 Bedsted Sogn – (Løgumkloster Kommune)
 Egvad Sogn – (Rødekro Kommune)
 Hellevad Sogn – (Rødekro Kommune)
 Øster Løgum Sogn – (Rødekro Kommune)
 

Herreder i Aabenraa Amt
Erik den Røde

Erik den Røde (født ca. 950 på Jæren i Vestlandet, død ca. 1003 på Grønland) var en vikingehøvding, der blev leder af nordboerne på Grønland. En saga fortæller om Erik Torvaldson af Øksne-Torers slægten (kaldet Erik den Røde). På islandsk kaldtes han: "Eiríkur rauði Þorvaldsson" og på norsk: "Eirik Raude". 

Eriks far blev gjort fredløs, så familien flygtede til Island. Her byggede den en gård og etablerede et nyt liv. Da de bedste landområder allerede var optaget, slog den sig ned på Islands nordvestkyst ved Bredefjord.

Efter faderen Thorvalds død giftede Erik sig med Tjodhild, som var af gammel velhavende islandsk slægt, og byggede gården Eriksstad ved Bredefjord.

Erik var meget stridslysten, og han kom i klammeri med naboerne i Bredefjord. Han slog to mænd ihjel og blev derefter forvist fra egnen. Han byggede en ny gård, men inden han var færdig, var han igen i strid. Denne gang med bonden Thorgest. Det udviklede sig til et større slag med mange dræbte, deriblandt Thorgests to sønner. Erik kom omkring 982 for et nævningeting og blev dømt fredløs, formodentlig i tre år.

Han var derved også nødt til at forlade Island og søge lykken andetsteds. Sagnene fortalte, at der var et fjeldland vest på, som Gunnbjørn (søn af Ulf Krake) havde set små hundrede år tidligere mod nordøst.

Erik drog mod vest mod Gunnbjørns fjeld. Østgrønland var pga. storisen umulig at lande på med træskib, og Erik rejste mod syd og gik i land i Sydgrønlands isfrie fjorde. Landet langs fjordene var grønt og frodigt med gode græsningsmuligheder i modsætning til det nordøstlige Island, hvor han kom fra. Derfor gav han landet navnet Grønland.

I resten af sin fredløse tid udforskede han det nye land, inden han vendte tilbage til Island, hvor han samlede en flok, de første af Nordboerne, som udvandrede til det nye Grønland. I 986 sejlede han med 25 skibe, 700 personer og husgeråd tilbage til Grønland. Kun 14 skibe nåede frem.

Erik bosatte sig på Eriks Fjord (Tunulliarfik fjorden) og byggede Brattahlið i Østerbygden (det nuværende Qassiarsuk lige over for landingsbanen Narsarsuaq i Sydgrønland). Andre sejlede nordpå og grundlagde Vesterbygden (ved det nuværende Nuuk) i Godthåbsfjorden.

Eriks søn Leif den Lykkelige var blevet kristnet, og han bragte nogle munke hjem til forældrene i Grønland. Thjodhilde lod sig kristne og byggede den første kristne kirke i Grønland opført af tørv og træ på Brattahlíð omkring år 1000.

Se også 
 Eiríks saga rauða
 Vikingernes ekspansion

Eksterne henvisninger 
 Eiríks saga rauða fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad» 
 Erik den Rødes Saga fra Heimskringla
 SILA – Nationalmuseets Center for Grønlandsforskning 
 
 
 

Opdagelsesrejsende fra Norge
Koloniseringen af Amerika
Personer fra vikingetiden
Sven Holm

Sven Holm (født 13. april 1940, død 11. maj 2019) var en dansk forfatter. Holm var student fra Herlufsholm, 1958. Han debuterede i 1961 med novellesamlingen Den store fjende. Siden 2001 var Sven Holm medlem af Det Danske Akademi.

Værker af Sven Holm (udvalg) 
 Syg og munter
 Den anden side af Krista X
 Hr. Henrys begravelse og andre fortællinger
 Nedstyrtningen (Noveller) 1963

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Forfatterweb
 

Det Danske Akademi
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Novelleforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Det Danske Akademis Store Pris
Herlovianere
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Holbergmedaljen
Syg og munter

Syg og munter er titlen på en roman fra 1972 af Sven Holm. Romanen var forlæg for et tv-spil med samme titel fra 1974. Tv-spillet havde Jørgen Ryg og Sigrid Horne Rasmussen i hovedrollerne.

Eksterne henvisninger 
 TV-filmen kan ses på dr.dk/bonanza
  
 

Romaner fra Danmark
DR-programmer
Litteratur i 1972
Final Fantasy X-2

er udviklet og udgivet af Square til Sony PlayStation 2. Det er det første spil i Final Fantasy spilserien, som er en direkte efterfølger til et foregående spil – Final Fantasy X.

Handling 

Handlingen finder sted to år efter Yuna besejrede Sin. Alt ser fredeligt ud, og dette keder Yuna, hun beslutter sig derfor at tilslutte sig Sphere-hunter gruppen, 'Gullwings'. Gullwings består af nogle gamle bekendte, som også var med i Final Fantasy X. Hertil kan nævnes Rikku, hendes bror, Brother, Buddy, Shinra, og senere hen Rikkus og Brothers far, Cid. Men Gullwings har også fået en hidtil ukendt person, Paine.

Resten af Gullwings kender ikke så meget til hende, men man får mere og mere at vide om Paine og hendes baggrund, efterhånden som spillet udvikler sig. Det hele forløber fint, men Yuna har holdt fast i en gammel vane: Hun leder simpelthen efter problemerne.

Det ender med at Yuna bliver trukket ud i at skulle binde Spira sammen igen, og besejre en ny fjende, og igen bringe fred til Spira.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Computerspil fra 2004
10-2
PlayStation 2-spil
Square Enix-spil
Als Nørre Herred

Als Nørre Herred hørte hørte oprindeligt under Nordborg Amt, men efter 1864 blev det overført til Sønderborg Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Egen Sogn – (tidl. Nordborg Kommune)
 Havnbjerg Sogn – (tidl. Nordborg Kommune)
 Nordborg Sogn – (tidl. Nordborg Kommune)
 Oksbøl Sogn – (tidl. Nordborg Kommune)
 Svenstrup Sogn – (tidl. Nordborg Kommune)
 Alle ovennævnte kommuner samlet i  Sønderborg kommune efter kommunalreformen i 2007.
 

Nørre Herred
Herreder i Sønderborg Amt
Als Sønder Herred

En del af Als Sønder Herred hørte oprindeligt under Augustenborg Amt, men efter 1864 blev det samlet under Sønderborg Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Asserballe Sogn – (Augustenborg Kommune)
 Augustenborg Sogn – (Augustenborg Kommune)
 Christians Sogn – (Sønderborg Kommune)
 Hørup Sogn – (Sydals Kommune)
 Kegnæs Sogn – (Sydals Kommune)
 Ketting Sogn – (Augustenborg Kommune)
 Lysabild Sogn – (Sydals Kommune)
 Notmark Sogn – (Augustenborg Kommune)
 Sankt Marie Sogn – (Sønderborg Kommune)
 Tandslet Sogn – (Sydals Kommune)
 Ulkebøl Sogn – (Sønderborg Kommune)
Alle ovennævnte kommuner blev samlet i Sønderborg Kommune efter kommunalreformen i 2007.

Se også 
 Als

Sønder Herred
Herreder i Sønderborg Amt
Nybøl Herred

Nybøl Herred hørte i middelalderen til Ellumsyssel. Senere kom det under Sønderborg Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Broager Sogn – (Broager Kommune)
 Dybbøl Sogn – (Sønderborg Kommune)
 Egernsund Sogn – (Broager Kommune)
 Nybøl Sogn – (Sundeved Kommune)
 Sottrup Sogn – (Sundeved Kommune)
 Ullerup Sogn – (Sundeved Kommune)
 

Herreder i Sønderborg Amt
Mistelten-slægten

Slægten Mistelten (Viscum) er udbredt i Europa, Nordafrika og Asien og omfatter ca. 100 arter. Alm. Mistelten er den eneste hjemmehørende art i Danmark og det meste af Europa.

 Mistelten (Viscum album)

Se også 
Misteltenkaktus
Solsikke-slægten

Solsikke-slægten (Helianthus) rummer ca. 60 arter, der alle er udbredt i Nordamerika. Det er én- eller flerårige, urteagtige planter, hvoraf nogle enkelte danner rodknolde. Stænglen er opret til opstigende, men nedliggende og krybende former findes også. Hvis stænglen overhovedet er forgrenet, sker det først i den yderste del. Bladene kan være grundstillede eller sidde op langs stænglen. Der findes både arter med spredte, modsatte og spredte/modsatte blade. Bladpladen er oftest trekantet og lancetformet til ægformet med hel eller tandet (eller sjældent: lappet) rand. Blomsterkurvene sidder enkeltvis eller flere sammen i grupper. Kurven består af både tungeformede randkroner og rørformede skivekroner. Hylsterbladet er mere eller mindre halvkugleformet, klokkeformet eller kileformet. Frugterne er nødder, der er nærmer sig pyramideform.

 Almindelig solsikke (Helianthus annuus)
 Mørkøjet solsikke (Helianthus atrorubens)
 Blød solsikke (Helianthus mollis)
 Staudesolsikke (Helianthus pauciflorus)
 Purpursolsikke (Helianthus petiolaris)
 Pilebladet solsikke (Helianthus salicifolius)
 Jordskok (Helianthus tuberosus)
Friedrich Paulus

Friedrich Wilhelm Ernst Paulus (23. september 1890 - 1. februar 1957) var en tysk officer som opnåede rang af Generalfeltmarskal under belejringen af Stalingrad i 1943

 
Paulus, der var søn af en lærer, tjente i den tyske hær fra 1910 til 1943. Han gjorde tjeneste forskellige steder under 1. Verdenskrig og opnåede rang af kaptajn. Efter krigsafslutningen blev han én af 4.000 tyske officerer, der fortsatte i den kun 100.000 store forsvarshær, som Tyskland fik lov at beholde ifølge Versaillestraktaten. I 1938 blev han udnævnt til generalstabschef i Guderians XVI armekorps. Han endte sin karriere som chef for den tyske 6. armé, som næsten erobrede Stalingrad, og som blev omringet af den Røde Hær, som den måtte overgive sig til efter slaget om Stalingrad. Umiddelbart før overgivelsen udnævnte Hitler Paulus til generalfeltmarskal. Hitler forventede, at Paulus ikke ville være den første tyske feltmarskal, som lod sig tage til fange. Men Paulus overgav sig og kom i sovjetisk krigsfangenskab og tilsluttede sig senere den anti-nazistiske komité Nationalkomitee Freies Deutschland, der var aktiv fra 1943 og indtil krigens afslutning. 

Paulus optrådte som vidne ved krigsforbryderprocessen i Nürnberg i 1946, hvad der gav anledning til megen kritik. Hans vidneudsagn belastede især Hermann Göring, Wilhelm Keitel og Alfred Jodl.

Han sad i krigsfangenskab i Sovjetunionen til 1953. Derefter bosatte han sig i  DDR (DDR – Deutsche Demokratische Republik). I 1956 blev han diagnostiseret med ALS, som han døde af i februar 1957. Paulus blev begravet i Baden-Baden i Vesttyskland ved siden af sin kone siden 1912, Elena, som han ikke havde set siden han tog til fronten i 1942.

Eksterne henvisninger 

Tysklands militære personel i 1. verdenskrig
Tysklands militære personel i 2. verdenskrig
Feltmarskaller fra Tyskland
Modtagere af Jernkorset
Tyskere i 1900-tallet
Christina Scherwin

Christina Illum Scherwin (født 11. juli 1976 i Viborg) er en tidligere dansk spydkaster og lejlighedsvis også kuglestøder. 

Scherwin var medlem af Aarhus 1900 og Sparta. Hun har fem gange vundet DM i spydkast mellem 2000-2005. Derudover har hun vundet DM i kuglestød 4 gange, samt en enkelt DM-sejr i kastefirkamp. Scherwin modtog en sølvmedalje i spydkast under Universiaden i 2003 i Daegu, Sydkorea.  Hun fik sit internationale gennembrud i spydkast ved VM i Helsingfors i 2005, da hun blev nummer fire i finalen med et kast på 63,43 m, hvilket på det tidspunkt var en forbedring af hendes egen danske rekord. Den 6. juli 2006 forbedrede hun yderligere rekorden i forbindelse med atletikstævnet Aarhus Games til 64,06 m. Den 9. september 2006 forbedrede hun i World Athletics Final endnu en gang sin egen danske rekord, så den nu lyder på 64,83 m. 

I 2007-08 var Scherwin plaget af skader, og hun afsluttede sin karriere ved OL i Beijing, hvor hun blot fik noteret et kast på 53,95 m og endte på en 24.-plads. Hun deltog også ved OL 2004 med en slutplacering som nummer 29 (56,86 m). 

Hun vejer 67 kg og er 176 cm høj.

Scherwin er gift med sin tidligere træner Mark Fletcher; hendes fysiske træner var islændingen Vesteinn Hafsteinnson. I 2009 blev hun mor til en datter, og sideløbende har hun på rekordtid skabt resultater som træner for flere store spydkasttalenter i Eugene i staten Oregon, hvor hun har slået sig ned sammen med sin mand.

Scherwin er uddannet som eksportelev fra Harman Consumer International og har en bachelor i økonomi.

Eksterne henvisninger 
 Christina Scherwins hjemmeside
 Statletik-profil

Kildehenvisniger 

Danske OL-deltagere i atletik
Atleter ved sommer-OL 2004
Atleter ved sommer-OL 2008
Atleter fra Aarhus 1900
Atleter fra Sparta Atletik
Personer fra Viborg
Kuglestødere fra Danmark
Spydkastere fra Danmark
Kirkegård

En kirkegård er en begravelsesplads med tilknytning til en kirke.

I Danmark hører næsten alle begravelsespladser under Folkekirken. Resten drives af kommunernes park- og vejafdelinger. I de fleste tilfælde er kirkegården placeret rundt om kirken, men i større byer er det ikke altid tilfældet; her kan kirkegården godt være placeret for sig selv. I disse tilfælde vil der dog ofte være et kirkegårdskapel.

Assistenskirkegårde 
Hvis kirkegården er blevet for lille og ikke kan udbygges, har man oprettet "assistenskirkegårde"  (latin assistens = assisterende). Assistens Kirkegård i København og Assistens Kirkegård i Odense er således begge oprettet, fordi der var for lidt plads på de eksisterende kirkegårde.
Andre assistenskirkegårde findes bl.a i  Fredericia, Haderslev, Køge, Nykøbing Sjælland, Skagen, Svendborg, Dianalund, Lyngby, Skibby, Horns Herred, Terslev, Haslev og på den lille nordjyske ø Hirsholmene. Assistens Kirkegård i København er særlig kendt, fordi en række kendte personer ligger begravet her.

Galleri

Se også 
 Gravsten 
 Lapidarium

Eksterne henvisninger 

Folkekirken
Gjerlev Herred

Gjerlev Herred var et herred i det tidligere Randers Amt. Herredet hed i Kong Valdemars Jordebog  Herlefhæreth og lå i middelalderen  i Ommersyssel, og efter 1660 hørte det til Dronningborg Amt.

Gjerlev Herred er  det nordøstligste i amtet og er den yderste del af halvøen mellem Mariager- og Randers Fjord, og grænser mod vest til Onsild Herred, fra hvilket det skilles ved Kastbjerg Å mod sydvest til Nørhald Herred, i øvrigt mod sydøst, øst og nord til Randers Fjord, Kattegat og Mariager Fjord. 

Der har været omkring 400 jordfaste forhistoriske monumenter (deraf 8 lang-og runddysser), men over 2/3 er sløjfet eller ødelagt; Langs fjorden er fundet flere køkkenmøddinger. 

Indtil 2007 var herredet dele af Nørhald Kommune og Mariager Kommune, og i dag er området i Randers Kommune og Mariagerfjord Kommune.

Sogne i Gjerlev Herred 
Dalbyneder Sogn
Dalbyover Sogn
Enslev Sogn
Gjerlev Sogn
Kastbjerg Sogn
Kærby Sogn
Råby Sogn 
Sødring Sogn
Udbyneder Sogn
Vindblæs Sogn
Øster Tørslev Sogn

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Randers Amt
Skibet Kirke

Skibet Kirke er sognekirke i Skibet Sogn. Kirken ligger på sydsiden af landevejen fra Vejle til Grindsted med Skibet by liggende på nordsiden.

Skibet Kirke er romansk, men har gotiske ombygninger. Den har kalkmalerier fra ca. 1200 og en romansk døbefont af granit.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Skibet Kirke  hos nordenskirker.dk
 Skibet Kirke hos denstoredanske.dk
 Skibet Kirke hos KortTilKirken.dk
 Skibet Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Vejle Kommune
Kirker i Haderslev Stift
Kirker i Vejle Amt
Kirke