kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Softimage XSI

Softimage XSI er et high-end computerprogram til at lave 3D computergrafik med. Programmet er udviklet af firmaet Softimage, der har hovedsæde i Montreal, Canada. Softimage er et datterselskab af Avid, en medievirksomhed, der beskæftiger sig med udvikling og salg, af redigeringsudstyr til film-, tv- og reklamebranchen.

Programmet er derfor også designet til at lave visuelle effekter til film/tv, som hovedformål. Programmet er også serdeles velegnet til fremstilling af statiske 3D miljøer.

Navnet 
Da Softimage stod og skulle til at udvikle en afløser for Softimage|3D, holdt man en konkurrence for at finde et passende navn. Men da vindernavnet allerde var navnet på en anden softwarepakke, besluttede man sig for at kalde det, hvad det var.

Til konstruktion af programmet, havde man brugt en specialskrevet version af Microsofts DirectX, og besluttede derfor at kalde programmet for XSI. XSI er derfor en forkortelse for DirectX SoftImage.

Distributioner 
Programmet findes i tre distributioner, som er tilpasset behov og budget. De tre distributioner er "Foundation", "Essentials" og "Advanced".

Som navnene antyder, er den første distribution, en "basisversion", der kan det mest basale, og sælges for ca. US$ 500,-. "Essentials" er "mellemversionen" som indeholder flere funktioner, og koster ca. US$ 2000,-. "Advanced" er "familiepakken", som indeholder alt. Men denne pakke koster til gengæld også ca. US$ 7000,-.

Mod Tool 
Der findes yderligere en fjerde distribution af programmet. En gratis distribution, designet til spiludviklere, som kan downloades gratis på firmaets hjemmeside. Denne gratis version har dog sine begrænsninger. Der kan maksimalt eksporteres/importeres polygonfigurer op til 7500 trekanter. Yderligere kan der kun renderes med én CPU og med en maksimal opløsning på 400 x 300 pixels.

Rendering 
Softimage XSI er designet med en integreret renderingsmotor, der gør, at det ikke er nødvendigt at installere ekstra software. Mental Ray renderingsmotoren som er fabriksindbygget i XSI, er en af de bedste i verden, og er brugt til adskillige film og TV effekter. I version 5.1 af XSI medfølger den nyeste version af Mental Ray, version 3.4.

Yderligere understøtter XSI andre renderingsmotorer, såsom V-Ray, Renderman og Maxwell

Computerværktøjer til design, modellering og fabrikation
Linux værktøjer til design, modellering og fabrikation
Grafik-relaterede programmer til Windows
Lindesnes kommune

Lindesnes er en kystkommune i Agder fylke i Norge. Kommunen har en kystlinje på omkring 90 km. Selve Lindesnes yderst på Lindesneshalvøen er Norges sydligste fastlandspunkt (57°58'46"N). Kommunecenteret ligger i Vigeland. Mandal og Marnardal kommuner blev lagt sammen med Lindesnes kommune  1. januar 2020, i forbindelse med Kommunereformen i Norge.

Kommunen grænser til Lyngdal i vest, Audnedal i nord og  Søgne i øst.

Historie 
Ved sammenlægning af de tidligere kommuner Spangereid, Vigmostad og Sør-Audnedal i 1964 valgte man det nye navnet Lindesnes kommune.

Spangereid var oprindelig en del af Audnedal formandskabsdistrikt (fra 1837). Fra 1844 udgjorde Spangereid og Valle Sør-Audnedal kommune. Spangereid blev oprettet som selvstændig kommune i 1897. Valle beholdt navnet Sør-Audnedal.

Vigmostad kommune var fra 1837 en del av Audnedal formandskabsdistrikt. I 1844 dannede Vigmostad og Konsmo Nord-Audnedal kommune. Vigmostad blev så selvstændig kommune fra 1910.

Landskabet 
Langs kysten østover mod Mandal er der en fin skjærgård med friluftsområder af national verdi og flere fredede fuglereservater. Den meteorologiske stationen ved Lindesnes fyr har Norges højeste gennemsnitstemperaturtemperatur fo hele året.

Landskabet er småkuperet, og stiger fra havniveau til omkring 350 m.o.h. i nord. Bjerggrunden består stort set av granit og granitgnejs, og aflejringer findes stort st kun i elvdalene.

Kommunen har en hoveddal – Audnedalen som strækker sig fra syd mod nord. Her løber elven Audna som var Norges første kalkede vandområde . Takket være kalkingen er det nå etableret en ny og livsfrisk lakse- og ørredstamme i elven.

Byer og landsbyer 
 Mandal
 Vigmostad
 Buhølen
 Vigeland
 Snik
 Åvik
 Svennevik
 Reme
 Spangereid
 Ramsland
 Lillehavn

Seværdigheder 
 Lindesnes fyr
 Sjølingstad Uldvarefabrik
 Vikingland Spangereid
 Lindesnes Bygdemuseum
 Galleri Gustav Vigeland
 Barnas Dyrepark - Lindesnes

Kendte folk fra Lindesnes 
 Ansgar Gabrielsen (1954-), ordfører i Lindesnes, stortingsrepræsentant, næringsminister og helseminister.
 Peder Claussøn Friis (1545-1614), norsk gejstlig og historisk-geografisk forfatter.
 Gustav Vigeland (1869-1943), norsk billehugger , voksede op i Vigeland.

Kilder og  henvisninger 

 Kultur i Lindesnes på kort fra Kulturnett.no

 Lindesnes bygdemuseum – Fotoarkiv og billeder af genstande

Kommuner i Agder
Kommuner i Vest-Agder
Pornography

Albummet Pornography blev udgivet i 1982 af gruppen The Cure. Dette album var med til at definere musikstilen goth, ikke helt som de fleste kender stilen i dag, men i en mere oprindelig retning.

Albummet begynder med nummeret "One Hundred Years", hvor Robert Smith synger "It doesn't matter if we all die!".
Denne markering af afmagt og skyldfølelse er typisk for hele albummet, og man fornemmer den dengang kun 23-årige Robert Smiths frustration over livets gang.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Album fra 1982
Laserdiode-projektor

En Laserdiode-projektor eller laser-projektor er et apparat, der ligesom en almindelig halogenpære baseret projektor, kan sende et lysbillede eller lysfilm op på en hvid flade, der kan betragtes af en eller flere mennesker.

Fordelene ved laserdiodebaserede projektorer er typisk:
 Uendelig fokus. Lige meget hvilken afstand billedet projiceres hen til, vil billedet stadig være i fokus. Med andre ord behøver fokus ikke at justeres.
 Ingen bevægelig dele. Dette gælder for de nyeste laserdiode-projektorer. Fordelen er længere levetid.
 Pga. halvlederlaseres høje effektivitet i dag og højere i fremtiden, vil effektforbruget være sammenlignelig eller bedre end plasmaskærme og andre fladskærme.

Praktiske prototyper 
I 2006 blev der fremvist en monokrom grøn laserdiode-projektor med netop disse egenskaber.
 
Den kan anvendes til billedstørrelser omkring 7 tommer.

I nogle nye prototypeapparater er laserdiode-projektoren bygget ind i en kasse og kaldes så et Laser-tv eller laser-monitor. Ifølge en af de første laser-tv innovatorer Novalux og Arasor, giver det en større gamut og derfor et større formidlet farverum. Herudover anvender det aktuelle laser-tv kun 1/4 af den elektriske effekt og en halvering af vægten, i forhold til et plasma-tv.
 
Novalux og Arasor laser-tv er bestykket med højeffektslaserdioder, der samlet kan levere RGB-farver med følgende optiske effekt: Rød 750mW, grøn 3000mW, blå 3000mW.

En anden prototype på laser-tv har Mitsubishi frembragt med deres Laser projected DLP HDTV.
. Mitsubishi har allerede markedsført deres Laser-Tv på det amerikanske marked.

Kilder/referencer

Se også 
 LED-TV

Lasere
Elektroniske apparater
Projektorer
Kommunikation
Billedprojektor

Billedprojektor, eller kortere projektor, er et apparat, der anvendes til at projicere et billede over på en anden flade såsom en væg eller et lærred. Det findes i flere typer, der er beregnet til at håndtere forskellige lagringsmedier:
Filmprojektor
Videoprojektor
LCD-projektor
Laserprojektor
Transparentprojektor
Overhead-projektor
Lysbilledprojektor, laterna magica

Se også
Elif Şafak

Elif Safak (født 25. oktober 1971) er en kvindelig forfatter af tyrkisk afstamning.

Şafak er født i Strasbourg, Frankrig i 1971. Hun skriver på tyrkisk, engelsk samt fransk og er ret anerkendt i Tyrkiet, men er også blevet kritiseret af nationalister for sine værker.

Eksterne henvisninger 

 Hjemmeside 
 International PEN  om sigtelser mod Elif Shafak, hendes forlægger og oversætter for “insulting Turkishness”

Kilder 

Romanforfattere fra Frankrig
Essayister fra Frankrig
Engelsksprogede forfattere
Fransksprogede forfattere
Tyrkisksprogede forfattere
Fyldepen

En fyldepen er et skriveredskab, som skriver med blæk, der fyldes ind i et kammer i pennen. Deraf kommer ordet fyldepen. I dag er fyldepennens plads som skriveredskab ved at blive overtaget af moderne kuglepenne, og især engangskuglepenne har gjort fyldepennen mindre almindelig.

Tegne- og skriveudstyr
Statistikbanken

Statistikbanken er en database tilgængelig online over internettet. Den er oprettet og vedligeholdes daglig som en del af Danmarks Statistiks formidling af offentlig statistik.

Danmark er gennem denne service en førende nation i spredning af statistik i elektronisk form. Databasen er tilgængelig gratis for alle brugere. Brugerne laver ca. 2 millioner tabeller årligt på baggrund af Statistikbanken (2006). Opdatering med de allerseneste oplysninger i detaljeret form sker hver dag kl 8.00. Statistikken kan præsenteres på forskellige måder (tabeller, diagrammer, landkort). Overføring kan ske til andre programmer for videre bearbejdning.

Referencer, henvisninger og eksterne links 

 Danmarks Statistiks officielle hjemmeside
 Statistikbanken, dansk version
 Statistikbanken, engelsk version
 Gratis publikationer

Banken
Netdatabaser fra Danmark
Danmarks Statistik
Margård

Margård er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1310. Margård ligger i Vigerslev Sogn, Skovby Herred, Søndersø Kommune. Hovedbygningen er opført i 1745 ved J.G. Rosenberg.

Margård Gods er på 427 hektar med Vigerslevgård

Ejere af Margård 

 (1310-1340) Timme Lauridsen Abildgaard / Niels Jensen
 (1340-1340) Cecilie Timmesdatter Abildgaard gift Hvide
 (1340-1359) Peder Andersen Hvide
 (1359-1370) Cecilie Timmesdatter Abildgaard gift Hvide
 (1370-1448) Ukendte ejere
 (1448-1467) Peder Hogenskind
 (1467-1467) Cecilie Pedersdatter Hogenskind gift Bryske
 (1467-1499) Iven Gertsen Bryske
 (1499-1505) Knud Ivensen Bryske
 (1505-1545) Claus Daa
 (1545-1551) Karen Gyldenstierne gift Bryske
 (1551-1551) Sidsel Eilersdatter Bryske gift Gjøe
 (1551-1555) Eskild Gjøe
 (1555-1580) Axel Urne
 (1580-1613) Carl Bryske
 (1613-1615) Truid Carlsen Bryske / Gert Carlsen Bryske
 (1615-1623) Gert Carlsen Bryske
 (1623-1626) Henrik von der Wisch
 (1626-1659) Ingeborg Jørgensdatter Friis
 (1659-1662) Slægten Friis
 (1662-1674) Mette Andersdatter Friis
 (1674-1680) Mette Iversdatter Friis gift Sandberg
 (1680-1690) Jacob Jørgensen Seemann
 (1690-1694) Anders Jacobsen Lindberg
 (1694-1708) Jens Christensen Schouboe
 (1708-1723) Jørgen Tyge Seefeld
 (1723-1725) Margrethe Jørgensdatter Due gift (1) Seefeld (2) Grüner
 (1725-1763) Gustav Grüner 
 (1763-1763) Ebba Ovidia Grüner gift Schøller
 (1763-1778) Christian Schøller
 (1778-1810) Gustav Grüner Schøller
 (1810-1821) Vibeke Charlotte Trolle gift Schøller
 (1821-1858) Christian Schøller 
 (1858-1884) Emma Juliane Reimers gift Schøller
 (1884-1921) Christian Emil August Schøller 
 (1921-1951) Kai Christian Carl Schøller
 (1951-1981) Carl-Gustav Grüner Schøller
 (1981-1982) Boet efter Carl-Gustav Grüner Schøller
 (1982-2000) Hans Flemming Hansen
 (2000-) Per Bo Hansen

Kilder 

Herregårde i Nordfyns Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Nordfyns Kommune
Strike

Strike kan henvise til flere artikler:

 Strike (baseball) – et pitch i baseball, der rammer inden for strikezonen
 Strike (bowling) – et kast i bowling, der vælter alle 10 kegler i første forsøg

Sport
Hjerteflimmer

Hjerteflimren er en situation, hvor hjertet "flimrer". Denne flimren optræder i to former: Atrieflimren (forkammerflimren) og ventrikelflimren (hjertekammerflimren).

Atrieflimren 

Atrieflimren er den hyppigste hjerterytmeforstyrrelse i den vestlige verden.
Normalt starter et hjerteslag i sinusknuden. Fra denne udbredes en elektrisk puls over forkamrene og via AV-knuden til hjertets hovedkamre (ventriklerne). Ved Atrieflimren er impulsen i hjertets forkamre uregelmæssig. Dette medfører en række hurtige sammentrækninger af forkamrene, hvoraf nogle ledes til selve hjertekamrene. Typisk får man en uregelmæssig og oftest øget frekvens i sammentrækningen af hjertekamrene, som så giver en hurtig og uregelmæssig puls. Atrieflimren medfører, at hjertet ikke pumper blodet optimalt rundt i kroppen.
 
Årsagen til atrieflimren kan være sygdomme i hjertets klapper, følgetilstande efter en blodprop, men også levevis forhold som et stort alkoholforbrug eller en overdosis af amfetamin, kan give atrieflimren.  Yderligere ses atrieflimren ofte ved højt stofskifte. Det er dog kun hos en mindre del af alle patienter man finder en forklaring på atrieflimren.

Sygdommens hyppighed er stigende, og atrieflimren er forbundet med en række symptomer og alvorlige komplikationer, der medfører en fordoblet dødelighed uanset udløsende årsag. De hyppigste komplikationer er hjertesvigt og blodprop i hjernen.

Trods dette er forståelsen af mekanismerne bag atrieflimren dårlig og udvikling af diagnostik og behandling af sygdommen har været langsom sammenlignet med andre områder inden for hjertesygdomme.

Behandling af atrieflimren 
I Danmark behandles atrieflimren oftest med pulsnedsættende medicin og betablokkere. Nogle har behov for blodfortyndende medicin da længerevarende anfald (over 2 døgn) øger faren for blodpropper da forkamrene ikke tømmes 100 % under flimren og herved opstår muligheden for at blodet klumper sig sammen.
Oftest vil man først prøve at støde hjertet tilbage i normal sinusrytme med en såkaldt DC-konvertering (DC = direct current) der foregår under fuld bedøvelse. Efter proceduren kan der i nogle tilfælde være førstegradsforbrændinger hvor elektroderne har siddet, især hvis der har været flere stød.

Hvis man har mange tilbagefald og atrieflimren bliver persistent (vedvarende) kan man få foretaget en såkaldt ablation. Dette er et indgreb hvor man via et kateter indsat i lysken forsøger, med lav-frekvente radiobølger, at brænde udvalgte ledningsbundter over i hjertemusklen. Dette er en forholdsvis ny metode der har en god succesrate.

Ventrikelflimren 
Ventrikelflimren er en dødelig tilstand hvor hjertekamrene (ventriklerne) flimrer, så de ikke pumper blod ud (dvs. hjertestop). På et elektrokardiogram vises dette som en flimrende grundlinje. For at behandle denne rytme stødes med en defibrillator.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hjerteforeningen – Atrieflimren
 Sundhedstyrelsen Kateterbaseret overbrændings-behandling
 En personlig beretning om ablation 

Kardiologi
Hjertesygdomme
Scrap (hobby)

Scrap (scrapbooking/scrapping) er en hobby, hvis formål er at bevare billeder, avisartikler og gamle minder ved at indsætte dem dekorativt i en blanksidet bog (scrapbog).
At lave scrapbog(scrapbooking) er et fænomen, som er meget udbredt i USA.

Historie 
I begyndelsen blev scrapbøger lavet uden billeder, men efter billedet er et medie, der er tilgængeligt for enhver, har det været en del af scrapbøger.
I 1981 startede den første scrapbog-butik i USA.
Efter scannerens fremkommen er digital scrapbookning også blevet et kendt fænomen.

Metode 
Med scrapbooking bruger man sine billeder på en sjov og kreativ måde. Man tager en blanksidet bog, som man klistrer billeder og andet materiale ind i og skriver tekster til. Eventuelt pynter man med mere farve, glimmer eller andet pynt.

Digital scrapbooking 
Digital scrapping er de sidste år blevet meget udbredt. Metoden er den samme, men i stedet for at "klippe-klistre"-metoden scanner man sit materiale ind og justerer det i layout-programmer.
Man kan herefter lægge sit scrap ud på nettet.

Eksterne henvisninger 

 Digital Scrapbooking med multi medie muligheder 

Hobby
Tyrsted-Uth Pastorat

Tyrsted-Uth pastorat består af sognene Tyrsted (Hatting Herred) og Uth (Bjerre Herred).

Eksterne henvisninger 

Se www.tyrsted-uth.dk

Pastorater i Århus Stift
BBS

BBS står for Bulletin Board System hvilket direkte kan oversættes til "opslagstavle-system". BBS'er kan betegnes som en tidlig form for websted eller ftp-sted, der typisk blev tilgået via modem over telefonnettet. BBS'er tillod både upload og download af filer, udveksling af beskeder og meget mere. Modsat nutidens websites kunne man ikke hyperlinke fra BBS til BBS; man var nødt til at afbryde forbindelsen og ringe op til det andet BBS.

I BBS'ernes storhedstid (fra de tidlige 1980'ere til midten af 1990'erne), var mange BBSer en gratis tjeneste, som "SysOp'en" (system operatøren) havde som hobby, mens andre krævede en abonnementsafgift for at få adgang. Andre blev drevet af Internetudbydere som en del af deres service til kunderne.

Nu om dage bliver udtrykket BBS hovedsageligt brugt til online forums og besked boards.

Internetkultur
Softwaredistribution
Gothien

Gothien (lat. Gothia el. Gotia) er en betegnelse brugt om flere forskellige områder, der i middelalderen var beboet af goterne under deres vandringer:

 Götaland, goternes traditionelle hjemland i det sydlige Sverige
 Et område i den sydøstlige del af Frankrig og noget af den nordøstlige del af Spanien, hvor der i en periode boede visigoter. Området strakte sig fra Pyrenæerne til floden Ebro og omfattede således dele af nutidens område Languedoc og størstedelen af Catalonien. I området findes (i Frankrig) byerne Carcassonne, Montpellier, Narbonne, Perpignan og Toulouse og (i Spanien) kystbyerne Barcelona, Barcino og Tarraco. Samme sted "Gothia Land" (lat. Gathia Launia) – det hypotetiske ophav til betegnelsen Catalonien, som udviklede sig fra den Spanske Mark ved den spanske grænse.
 Gotisk Krim
 Jylland (muligvis). I 87o ankom nordmanden Ottar til kong Alfred den stores hof i England. Han var handelsmand fra Hålogaland i Nordnorge og han fortalte i detaljer om sine sejladser i de nordlige have. En af hans rejser begyndte ved handelspladsen Skiringssal i den sydlige del af Norge og derfra tog det ham fem dage at sejle til Hedeby, der lå mellem venderne, sakserne og anglerne og tilhørte danskerne. Undervejs på sejladsen til Hedeby (ved Slien) havde han i tre dage Danmark om bagbord side, mens det åbne hav var til styrbord side. I løbet af de to dage inden han kom til Hedeby, havde han til styrbord Gotland og Sillende og mange øer. I disse egne boede anglerne, inden de drog til England, skrev han. Bemærk, at hans Gotland har var Jylland – Sillende er Sønderjylland.

Nyere forskning 

Historikeren dr. phil. Arne Søby Christensen, der er lektor ved Københavns Universitet fik i 2002 udgivet sin doktordisputats "Cassiodorus, Jordanes, and the History of the Goths. Studies in a Migration Myth" på forlaget Tusculanum. Heri viser Søby Christensen, at de traditionelle kilder til vores viden om Gothien, Cassiodor og Jordanes, ikke skrev deres fremstillinger på en levende gotisk tradition, men at de hentede deres informationer fra den græsk-romerske litteratur, der ikke kendte til goterne før midten af det 3. årh. e.Kr. De skabte en gotisk historie ud fra et navnemateriale med tilføjelse af beretninger om andre folks historie. Hvad der ligger før år 300 i ovenstående må derfor – som meget andet fra den tid – læses med skepsis i behold. ASC mener, at vores forståelse af folkevandringernes historie må revideres, sådan som også vores tolkning af Saxos Gesta Danorum er blevet det gennem årene.

Kilder 
 Tysk Wikipedia. 
 Christensen, Arne Søby: Cassiodorus, Jordanes, and the History of the Goths. Studies in a Migration Myth.

Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Lyngdal

Lyngdal er en kommune i Agder fylke i Norge, en af landets sydligste kommuner. Lyngdal grænser til Farsund i vest, Kvinesdal og Hægebostad i nord , og Audnedal og Lindesnes i øst.

Fra 1. januar 2020 bliver Lyngdal  og  Audnedal  kommuner lagt sammen.

Kommunen har berøring med flere fjorde, Åptafjorden (Oftefjorden) (hovedsagelig beliggende i Farsund kommune), Lyngdalsfjorden (ofte fejlagtig kaldt Kvavikfjorden), Spindsfjorden (hovedsagelig beliggende i Farsund kommune, Rosfjorden (som pga. sit høye saltindhold sjældent fryser), og Grønsfjorden, som i det trange Jåsund forbindes med Lenefjorden. Højeste punkt er Kalåskniben på 504 moh.

Kommunens nuværende grænser fik den efter sammenlægningen af Lyngdal, Austad, Kvås og dele af Spangereid (vest for Lenefjorden) i 1963.

Bygninger og anlæg i Lyngdal 
 Lyngdal Stadion, fritidsanlægg
 Lyngdal kirke

Steder i kommunen 
 Alléen, administrativt sentrum
 Austad
 Kvavik, landbrugs- og industriområde
 Hamran, boligområde
 Kvås, landbrug

Seværdigheder 
 Skreli, naturområde
 Sælør

Personer fra Lyngdal (lyngdøler) 

 Abraham Berge, politiker, statsminister († 1936)
 Peder Ramsland, felemaker og kunstner († 1938)
 Trygve Haugeland, politiker, miljøvernminister , stortingsmand († 1998)
 Bjøro Håland, sanger, countrysanger fra Håland i Audnedal

Eksterne henvisninger 

 Lyngdal snl.no

Kommuner i Agder
 
Byer i Norge
Kommuner i Vest-Agder
Lundegård (Nørre Broby Sogn)

Lundegård er en Hovedgård, som er dannet i 1577 af Erik Venstermand. Gården er helt i 
egebindingsværk og ligger i Nørre Broby Sogn, Sallinge Herred, Broby Kommune. Hovedbygningen er opført i 1702 og parken er på 5,5 hektar.

Ejere af Lundegård 

(1577-1590) Erik Venstermand
(1590-1602) Ludvig Munk
(1602-1607) Ellen Marsvin gift (1) Munk (2) Rud
(1607-1611) Knud Rud
(1611-1649) Ellen Marsvin gift (1) Munk (2) Rud
(1649-1658) Kirsten Ludvigsdatter Munk
(1658) Christiane Munk gift Sehested
(1658-1664) Hannibal Sehested
(1664-1702) Christian Urne
(1702-1711) Peder Nielsen Smidt
(1711-1740) Else Cathrine Nielsdatter Smidt gift Petersen
(1740-17XX) Annike Petersen gift von Neuberg
(17XX-1749) Adolph von Neuberg
(1749-1752) Annike Petersen gift von Neuberg
(1752-1964) Lundegaard Stiftelse
(1964-2002) Jørgen Christensen
(2002-2003) Claus Christensen
(2003-) Christian Pilegaard Hansen

Kilder og eksterne henvisninger 
Lundegård
  Lundegård (Nørre Broby Sogn) - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 

Herregårde i Faaborg-Midtfyn Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Lian Hearn

Lian Hearn er et pseudonym for den australske børnebogsforfatter i fantasygenren Gillian Magaret Rubinstein (født 29. august 1942 i Berkhamstead, England). Hun har skrevet mere end 35 bøger Hendes serie Otoriklanens fortællinger udgør foreløbig fire bøger: "Nattergalens Sang", "I månens skygge", "Hejrens Tegn" og "Tempelfuglens Fjer" ("Acroos the Nightingale Floor", "Grass For His Pillow", "Brilliance of the Moon" og "The Harsh Cry of the Heron").
Hun er i øjeblikket i gang med den femte bog i serien. 
Hun har sin egen hjemmeside www.lianhearn.com, hvor hun har skrevet, hvordan hun fandt på Otoriklanens fortællinger og hendes andre bøger. 

Lian Hearn bor nu i Australien.

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside

Fantasyforfattere fra Australien
Børnebogsforfattere