kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brahesborg

Brahesborg er fra slutningen af middelalderen, da en af Odense Stifts regnskabsprovster havde sin bolig i Assens. Her lå også en hovedgård, som kaldtes Bisbo eller Bispestolgaard, og formodentlig må have tilhørt Odense bispestol. Gården ligger i Gamtofte Sogn, Båg Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1638-1656 og ombygget i 1756.

Brahesborg Gods er på 1113 hektar med Wilhelmsborg.

Ejere af Brahesborg 

 (1400-1530) Odense Bispestol
 (1530-1560) Verner Bertelsen Svale
 (1560-1591) Christen Vernersen Svale / Gabriel Vernersen Svale / Niels Vernersen Svale / Ermegaard Vernersdatter Svale / Birgitte Vernersdatter Svale
 (1591-1600) Sara von Deden gift Svale / Gabriel Vernersen Svale 
 (1600-1615) Johannes Christiansen Macchabæus
 (1615-1618) Ove Bille
 (1618-1638) Elsebe Skram gift Bille / Karen Ovesdatter Bille / Hilleborg Ovesdatter Bille
 (1638-1667) Jørgen Steensen Brahe
 (1667-1677) Anne Gyldenstierne gift Brahe
 (1677) Sophie Steensdatter Brahe gift Thott / Anne Steensdatter Brahe gift Rosenkrantz
 (1677-1687) Anne Steensdatter Brahe gift Rosenkrantz / Anne Helvig Knudsdatter Thott / Sophie Knudsdatter Thott / Jytte Dorothea Knudsdatter Thott gift Gjøe
 (1687-1692) Marcus Falksen Gjøe / Holger Rosenkrantz
 (1692-1698) Marcus Falksen Gjøe
 (1698-1708) Charlotte Amalie Marcusdatter Gjøe gift (1) Due (2) Rantzau
 (1708-1716) Manderup Due
 (1716-1771) Christian lensgreve Rantzau 
 (1771-1814) Carl Adolph Christiansen lensgreve Rantzau
 (1814-1822) Christian Adolph Frederiksen lensgreve Rantzau 
 (1822-1828) Den Danske Stat
 (1828) Willum Frederik Treschow / Frederik Christian Berg
 (1828-1854) Willum Frederik Treschow
 (1854-1869) Frederik Wilhelm Rosenkilde Treschow (stedsøn) 
 (1869-1870) Andrea Bjørn Rothe gift Treschow
 (1870-1911) Carl Adolph Frederiksen Rothe Treschow (søn)
 (1911-1951) Frederik Wilhelm Carlsen Treschow (søn)
 (1951-1963) Bror Carl Adolf Cederfeld de Simonsen (søsters søn)
 (1963-1980) Ivar Cederfeld de Simonsen (søn)
 (1980- ) Peter Cederfeld de Simonsen (søn)

Eksterne henvininger 
 Brahesborg Gods
  Brahesborg - fra Dansk Center for Herregårdsforskning

Kilder 

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Slægten Brahe
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Assens Kommune
Vilhelmsborg (Gamtofte Sogn)

Vilhelmsborg er dannet i 1840 af Frederik Vilhelm Treschow til Brahesborg. Vilhelmsborg er nu en avlsgård under Brahesborg Gods. Gården ligger i Gamtofte Sogn, Båg Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1842-1844.

Vilhelmsborg er på 288 hektar

Ejere af Vilhelmsborg 

 (1840-1854) Willum Frederik Treschow 
 (1854-1869) Frederik Vilhelm Rosenkilde Treschow (stedsøn) 
 (1869-1870) Andrea Bjørn Rothe gift Treschow
 (1870-1911) Carl Adolf Frederiksen Rothe Treschow (søn)
 (1911-1951) Frederik Vilhelm Carlsen Treschow (søn)
 (1951-1963) Bror Carl Adolf Cederfeld de Simonsen (søsters søn)
 (1963-1981) Ivar Brorsen Cederfeld de Simonsen (søn)
 (1981-) Peter Ivarsen Cederfeld de Simonsen (søn)

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Den nordiske sædelighedsfejde

Den nordiske sædelighedsfejde var en debat om kønsmoralen, der prægede Danmark og de nordiske lande i 1880'erne, og som var et af det moderne gennembruds mest markante udtryk. Fejden involverede flertallet af Nordens toneangivende forfattere og kulturskribenter i 1880'erne. Det centrale stridspunkt var, om synet på mænds og kvinders kønsdrift var ens, eller om der gjaldt forskellige normer for kønnene.

Noter 

Sexologi
Danmark i 1800-tallet
Sædelighedsfejde
Seksualitet
Køn
Bo

Bo er et drengenavn, der stammer fra oldnordisk. Det var oprindeligt et tilnavn dannet ud fra verbet "bo" og betyder derfor "den bosiddende". Navnet Bue svarer til Bo. På dansk kendes endvidere formen Boe, ligesom navnet anvendes i kombination med andre navne, for eksempel Lars Bo eller Niels-Bo. Fra svensk kendes intimformen Bosse. Bo anvendes også undertiden som pigenavn. Uden at medregne kombinationerne bærer omkring 11.500 danske mænd/drenge navnet i 2017, mens 23 piger/kvinder bærer det. Navnet har været faldende i popularitet i nogle årtier.

Navnet anvendes desuden som efternavn. Omkring 450 danskere bærer navnet som efternavn.

Kendte personer med navnet

Fornavn 
 Danske Bo, dansk filosof.
 Bo Derek, amerikansk skuespillerinde.
 Erik Bo Andersen, dansk fodboldspiller.
 Bo Balderson, svensk forfatter (pseudonym).
 Bo Bech, dansk kok.
 Bo Christensen, dansk filmproducent.
 Bosse Hall Christensen, dansk musiker.
 Reimer Bo Christensen, dansk tv-journalist.
 Bo Diddley, amerikansk guitarist.
 Bo Giertz, svensk biskop og forfatter.
 Bo Hamburger, dansk cykelrytter.
 Bo hr. Hansen, dansk forfatter.
 Bo Holten, dansk dirigent og komponist
 Bo Johansson, svensk fodboldtræner
 Nicolaj Bo Larsen, dansk cykelrytter.
 Thomas Bo Larsen, dansk skuespiller.
 Bo Lidegaard, dansk historiker.
 Hjalte Bo Nørregaard, dansk fodboldspiller.
 Bo Spellerberg, dansk håndboldspiller.
 Bo Svensson, dansk fodboldspiller.
 Bue Wandahl, dansk skuespiller.
 Bo Widerberg, svensk filminstruktør.

Efternavn 
 Abraham Bosse, fransk billedkunstner.
 Richard A. Bosse, kendt som Bosse, amerikansk musiker.
 Stine Bosse, dansk erhvervsleder og debattør.

Navnet anvendt i fiktion 
 Bosse er en af børnene fra Astrid Lindgrens bøger fra "Bulderby".
 Bo er en af hovedpersonerne i Christian Kampmanns Gregersen-sagaen.
 Bo er navnet på en person i den danske tv-serie Huset på Christianshavn.

Referencer 

Drengenavne
Dansk Undergrunds Consortium

Dansk Undergrunds Consortium eller DUC er et joint venture mellem Total (43,2 %), Noreco (36,8 %) og den danske stats olie- og gasselskab Nordsøfonden (20 %).

DUC blev grundlagt i 1962 med det formål at assistere A.P. Møller-Mærsk A/S til i bedst muligt omfang at kunne udnytte den koncession, selskabet havde opnået 8. juli 1962 til at udforske og udnytte af olie- og naturgasforekomster i den danske undergrund.

Total E&P udfører opgaver for DUC og varetager efterforskning, udvikling og produktion fra de danske olie- og gas-felter i det område, som koncessionen omfatter.

I 2005 nåede Maersk Oil op på en daglig olieproduktion på omkring 310.000 tønder råolie samt en daglig gasproduktion på omkring 28 mio. kubikmeter naturgas.

Mærsk Oil blev den 21. August 2017 solgt til franske Total for 47 milliarder kroner.

Eksterne henvisninger 
 DUC's officielle website
 Mærsks Olie og Gas A/S 

Energivirksomheder i Danmark
A.P. Møller - Mærsk
Shell
Litra J

DSB's Litra J. Dansk Damplokomotiv.

I årene 1886 til 1893 blev der bygget 20 stk. af dette lokomotiv. Litra nr er (J 1 til J 20).

Længde over pufferne (lop) inkl. tenderen 12,21 m. Lokomotivet vejer i køreklar stand. 43,8 tons og må max køre 70 km/t. Det kunne trække et persontog på 120 tons eller et godstog på 330 tons.

Hjulstillingen 0B1 T2

Damplokomotiver
J
Brobygård

Brobygård har sin oprindelse som landsbyhovedgård i det 14. århundrede, men det er først i slutningen af det 16. århundrede at Brobygård kom frem i historien igen. Gården er nu en avlsgård under Arreskov Gods. Brobygård ligger i Sønder Broby Sogn, Sallinge Herred, Broby Kommune. Hovedbygningen er opført i 1662-1673, tilbygget i 1769 og er igen tilbygget i 1905 ved Martin Borch.

Indtil 1918 var Brobygård ejer af Brobyværk Kro.

Brobygård er på 271 hektar

Ejere af Brobygård 

 (1568-1572) Bild Nielsen Kruckow
 (1572-1575) Ida Jacobsdatter Norby gift Kruckow
 (1575) Maren Bildsdatter Kruckow gift Venstermand
 (1575-1581) Henning Venstermand
 (1581-1589) Maren Bildsdatter Kruckow gift Venstermand
 (1589-1612) Frantz Rantzau
 (1612-1635) Henrik Rantzau
 (1635-1645) Anne Jacobsdatter Rosenkrantz
 (1645-1657) Anders Bille
 (1657-1662) Pernille Andersdatter Bille gift Trolle
 (1662-1676) Børge Nielsen Trolle
 (1676-1688) Pernille Andersdatter Bille gift Trolle
 (1688-1697) Niels Børgesen Trolle / Anders Børgesen Trolle
 (1697-1701) Niels Børgesen Trolle
 (1701-1716) Christian Nielsen Fogh
 (1716-1736) Birgitte Rasmusdatter Fugl gift Fogh
 (1736-1747) Niels Christiansen Fogh
 (1747-1762) Marcus Christiansen Fogh
 (1762-1764) Christiane Sophie Ernst gift (1) Fogh (2) Windtz
 (1764-1765) Hans Frederik Windtz
 (1765-1769) Christiane Sophie Ernst gift (1) Fogh (2) Windtz
 (1769-1797) Albrecht Christopher lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1797-1823) Erik Skeel lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1823-1858) Albrecht Christopher lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1858-1905) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1905-1939) Albrecht Christopher Carl Ludvig lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1939-1941) Albrecht Christopher Carl Ludvig lensgreve Schaffalitzky de Muckadells dødsbo
 (1939-1963) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1963-1980) Michael baron Schaffalitzky de Muckadell
 (1980-) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell / Jacob baron Schaffalitzky de Muckadell

Eksterne henvisninger 
  Brobygård - fra Dansk Center for Herregårdsforskning

Kilder 

Herregårde i Faaborg-Midtfyn Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Erik Bruhn

Erik Belton Evers Bruhn (3. oktober 1928 i København – 1. april 1986 i Toronto) var en verdenskendt dansk balletdanser, koreograf og balletmester.

Biografi 
Erik Bruhn var søn af Ellen Evers og Ernst Bruhn. Moderen var indehaver af en frisørsalon, og faderen var ingeniør. I hjemmet var desuden fire storesøstre og mosteren, Minna, der fulgte Erik Bruhn til optagelsesprøve på Det Kongelige Teaters balletskole, idet hun motiverede ham med en belønning på 50 øre. Her blev han optaget som niårig, og fik senere sin uofficielle debut på denne scene i 1946, da han dansede rollen som Adonis i Harald Landers ballet Thorvaldsen. I 1947 aflagde han aspiranteksamen og blev optaget som korpsdanser i Den Kongelige Ballet. Bruhn søgte dog samme år orlov, hvor han rejste til England og dansede en tid ved Metropolitan Balletten. I foråret 1948 vendte han hjem, og i 1949 blev han udnævnt til solodanser. Her fik han sit egentlige gennembrud i Bournonvilleana (hyldest til August Bournonville). Forestillingen blev overværet af den legendariske danser Hans Beck, der spåede Bruhn en stor karriere. Senere i 1949 tog han igen orlov for at danse ved American Ballet Theatre i New York. I de næste ni år dansede han regelmæssigt i New York, men havde stadig Den Kongelige Ballet i Danmark som hjemmekompagni.
I 1961, da han var blevet internationalt berømt som et fænomen, trak han sig formelt tilbage fra Den Kongelige Ballet. I de følgende 10 år optrådte han som gæstesolist ved de fleste store balletkompagnier i Europa og Nordamerika. Det var bl.a. New York City Ballet, Joffrey Ballet i Chicago, National Ballet of Canada, Pariseroperæn og Royal Ballet i London.

Bruhn var bedst kendt for hovedpartierne i Sylfiden, Giselle, Frederick Ashtons Romeo og Julie og Svanesøen. John Cranko skabte Daphnis and Chlöe til ham i 1962 på Stuttgart Ballet. Denne rolle betragtede Bruhn selv som den bedste blandt de balletter der var lavet specielt til ham. Han var også berømt for sin udførelse af dramatiske roller som f.eks. Jean i Birgit Cullbergs Frøken Julie, Moren i José Limóns Morens Pavane og Don José i Roland Petits Carmen.

Bruhn dannede dansepartnerskab med et stort antal ballerinaer, blandt andet amerikanerne: Cynthia Gregory, Nora Kaye, Allegra Kent og Maria Tallchief; desuden russeren Natalia Makarova, danskeren Kirsten Simone og den britiske Nadia Nerina; det mest berømte partnerskab var med den italienske Carla Fracci.

Han var leder af Den Kongelige Svenske Ballet i årene 1967-73 og af National Ballet of Canada i årene 1983-86.

I 1963 blev Bruhn udnævnt til ridder af Dannebrog. Samme år modtog han Nijinskyprisen i Paris.

Erik Bruhn havde gennem mange år et meget nært venskab og forhold til den russiske danser Rudolf Nurejev.

Erik Bruhn døde som 57-årig i 1986 som følge af lungekræft.

Fodnoter

Litteratur 
 Gruen, John: Erik Bruhn: Danseur Noble. 1979 – (oversat til dansk i 1981)
 Meinertz, Alexander: Erik Bruhn – Billedet indeni. Schønberg, 2008

Eksterne henvisninger 
 Erik Bruhn i Ballet Encyclopedia 
 

Personer fra København
Riddere af Dannebrog
Balletdansere fra Danmark
Modtagere af Teaterpokalen
Litra K

Litra K

I årene 1894 til 1902 blev der bygget 100 eksemplarer af dette danske damplokomotiv.

Lokomotivet har litra nr. K 501 til K 600 og er 14,82 meter langt over pufferne inkl. tender.

nr. 501-505  	leveret 1894 af Neilson med fabr. nr. 4742-4746.
nr. 506-520 	leveret 1896 af Hartmann med fabr. nr. 2117-2124, 2148-2150 og 2183-2186.
nr. 541-551 	leveret 1898 af Hartmann med fabr. nr. 2324-2334.
nr. 552-565 	leveret 1898/99 af Esslingen med fabr. nr. 2989-3002.
nr. 566-585 	leveret 1900/01 af Breda med fabr. nr. 494-513.
nr. 586-595 	leveret 1901 af Hanomag med fabr. nr. 3573-3582.
nr. 596-600	leveret 1902 af Maffei med fabr. nr. 2251-2255.

Lokomotivet vejer i køreklar stand 69,3 tons. Det må køre 100 km/t og kan trække et eksprestog på 180 tons, et persontog på 300 tons eller et godstog på 480 tons.

Hjulstillingen er 2B0 T3.

Eksterne henvisninger 

K
Damplokomotiver
Christoffer Johansen Urne

Christoffer Johansen Urne til Rygård (død 1566) var en dansk adelsmand.

Han var søn af Johan Jørgensen Urne (død 1537) og dennes anden hustru Anne Marqvardsdatter Rønnov.

Han blev hofsinde i 1546, men giftede sig formentligt samme år med Kirsten Pedersdatter Lykke til Nørlund, siden 1537 enke efter Ludvig Munk til Palsgård, og tog så bolig på Rygård.

Her lå han fra 1548 i strid med Jørgen Clausen Urne til Hindemae, søn af fætteren Claus Jørgensen Urne og Margrethe Eriksdatter Ravensberg. De nærmere omstændigheder kendes ikke, men det synes, som om kongen tog parti for Christoffer Urne. Men året efter vendte vinden sig.

I forbitrelse over at have fået afslag på en ansøgning om egen sognepræst til sin sognekirke Langå var Urne så uforsigtig i et drikkelag på Gudme Herredsting, at han beskyldte den kongelige kansler Johan Friis til Hesselagergård for at have ladet Urnes morbror, Roskildebispen Joachim Rønnov, forgive i fængslet. Da dette kom kansleren for øre, kom det til at koste Urne dyrt. Han blev tiltalt og dømt af rigsrådet for at være en løgner og blev ført til Gulland (Gotland) og holdt fanget i i Visby over 10 år.

Efter Christian 3.'s død søgte han om frigivelse og blev da forflyttet til Kalundborg; men først i 1562 blev han på sin hustrus og sin mors forbøn løsladt. Han måtte dog forpligte sig til herefter at opføre sig som en lydig undersåt og ikke klage over sin fængsling, og for denne forpligtelse måtte 20 af hans slægt og venner stille kongen en kaution på 10.000 jochimsdalere.

Men han var ikke tæmmet, og kort efter overfusede han på Viborg Landsting landsdommeren Axel Juul til Villestrup i Himmerland, der i sin tid som kongelig sekretær efter kongelig ordre havde fængslet ham. På grund af Den Nordiske Syvårskrig slap Urne imidlertid for fængsel, og kongen havde da også meget mere brug for de 10.000 jochimsdalere, som kautionisterne i 1564 dømtes til at betale, skønt de gjorde gældende, at der kun var vekslet ord.

Urne straffedes ikke yderligere, idet han blev fanget i et slag ved Axtorna og måtte gå med i et fangeindtog i Stockholm den 29. januar 1566. Han er antagelig død kort efter i et svensk fangehul. Hans enke levede indtil den 17. august 1570.

Danskere i 1500-tallet
Christoffer Johansen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Godsejere fra Danmark
Gelskov

Gelskov er en gammel sædegård, som første gang nævnes i 1440'erne. Gelskov er nu en avlsgård under Arreskov Gods. Gården ligger i Hillerslev Sogn, Sallinge Herred, Ringe Kommune. Hovedbygningen er opført i 1917 ved Viggo Dahl.

Gelskov er på 263 hektar.

Ejere af Gelskov 

 (1440-1475) Johan Rantzau
 (1475-1480) Sophie Johansdatter Rantzau gift Flemming
 (1480-1515) Anders Flemming
 (1515-1517) Tale Andersdatter Flemming gift Emmiksen
 (1517-1530) Emmike Emmiksen
 (1530) Magdalene Emmikesdatter Emmiksen gift Viffert
 (1530-1550) Albert Viffert
 (1550) Anne Emmikesdatter Emmiksen gift Kaas
 (1550-1570) Erik Kaas
 (1570-1584) Emmike Eriksen Kaas / Jørgen Eriksen Kaas 
 (1584-1594) Hilleborg Hansdatter Lindenov gift Kaas
 (1594-1608) Jørgen Emmiksen Kaas 
 (1608-1619) Jørgen Eriksen Kaas 
 (1619-1620) Ellen Marsvin
 (1620-1622) Niels Gyldenstierne
 (1622-1626) Marqvard Bille
 (1626-1630) Mette Ahlefeldt
 (1630-1638) Anna Mogensdatter Krabbe gift Qvistzow / Lisbet Mogensdatter Krabbe gift Bille
 (1638-1647) Erik Qvistzow / Lisbet Mogensdatter Krabbe gift Bille / Rønnow Bille
 (1647) Margrethe Mogensdatter Pax gift Qvistzow / Rønnow Bille
 (1647-1648) Henrik Bille
 (1648) Mogens Henriksen Bille / Eiler Henriksen Bille
 (1648-1649) Margrethe Jørgensdatter Lunge gift (1) Bille (2) Skeel
 (1649-1651) Christen Skeel
 (1651-1656) Kirsten Munk
 (1656-1662) Kaj Lykke
 (1662-1664) Peder Hansen
 (1664-1667) Peder Børting
 (1667-1694) Adolph Hans Clausen von Holsten
 (1694-1698) Ide Rathlou gift von Holsten
 (1698-1713) Wulf Siegfried Hansen von Holsten
 (1713-1742) Ide Skeel gift von Holsten
 (1742-1772) Erik Skeel von Holsten
 (1772-1773) Berthe Kirstine Juel Reedtz gift (1) von Holsten (2) Schaffalitzky de Muckadell
 (1773-1797) Albrecht Christopher lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1797-1833) Erik Skeel lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1833-1858) Albrecht Christopher lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1858-1905) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1905-1939) Albrecht Christopher Carl Ludvig lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1939-1941) Albrecht Christopher Carl Ludvig lensgreve Schaffalitzky de Muckadells dødsbo
 (1941-1963) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell 
 (1963-1980) Michael baron Schaffalitzky de Muckadell
 (1980-) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell / Jacob baron Schaffalitzky de Muckadell

Herregårde i Faaborg-Midtfyn Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Dum og dummere

Dum og dummere er en amerikansk komediefilm fra 1994 instrueret af Peter Farrelly.
Den er om to mindre intelligente personer, Harry (Jeff Daniels) og Lloyd (Jim Carrey).

Medvirkende
 Jeff Daniels som Harry Dunne
 Jim Carrey som Lloyd Christmas
 Lauren Holly som Mary Swanson

Eksterne Henvisninger 

Amerikanske film fra 1994
Komediefilm fra USA
Engelsksprogede film
DUC

DUC har flere betydninger:
 Dansk Undergrunds Consortium
 Digital Up Converter - en elektronisk blander
 Halliburton Field (lufthavn) - IATA / FAA lufthavnskode
Sidesting

Sidesting eller sidestik er en stikkende smerte, der kan ramme i begge sider af kroppen nedenfor ribbenene, og som opstår ved fysisk udfoldelse så som løb, hop, svømning og ridning.

Følgende sammenhænge gør sig gældende ved sidesting:
 Utrænede personer får sidesting oftere end trænede. 
 Der er større tendens til sidesting i op til 3 timer efter at man har spist.

Man ved ikke præcis hvorfor sidesting opstår, men flere teorier oplistes på den engelsksprogede Wikipedia under Side stitch. Man mener i dag, at det er mellemgulvet som er årsagen til smerterne. Utrænede personer har generelt mindre vejrtrækningsevne end trænende personer, så nogle mener at der er en sammenhæng mellem vejrtrækning og sidesting.

Tidligere troede man at det havde med ilt og maven eller tarmene at gøre. Problemet var og er, at man ikke kan undersøge det, da man ikke kan bede folk om at få sidesting på kommando. Det er derfor svært at finde frem til årsagen. 

Ved meget hård træning kan man endvidere føle en smerte ved venstre armhule evt. op ad halsen. Dette kan skyldes hjertets kraftige pumpeaktivitet. (Det må endelig ikke forveksles med angina pectoris, der er smerter i hjertet. Disse kan dog også forplante sig ud i armen, men er mere stikkende.) Dette er forklaringen på at nogen siger at sidesting kun forekommer i venstre side.

Man troede tidligere at sidesting eller sidestik forekommer, når kroppen stiller krav til ekstra ilt, og hermed om ekstra erytrocytter, her kontrahere milten sig og pumper blod ud fra sit depot, denne kontraktion kan mærkes som sidesting. Dog er denne teori blevet afvist, da folk, der har fået fjernet milten, stadig kan opleve sidestik.

Referencer 

Fysiologi
C-værdi

C-værdi er mængden, i pikogram, af DNA i en haploid cellekerne (for eksempel en gamet) eller halvdelen af mængden i en diploid kropscelle i en eukaryotisk organisme. I nogle tilfælde (særligt blandt diploide organismer) bruges begreberne C-værdi og genomstørrelse om det samme; i polyploider kan C-værdien dog repræsentere to eller flere genomer i den samme kerne.

Genetik
Paradokser
DNA
Kirker i Aabenraa Amt

Aabenraa Amt var et amt før Kommunalreformen i 1970.

Aabenraa Amt bestod af tre herreder:

Lundtoft Herred 
 Adsbøl Kirke i Adsbøl Sogn
 Bov Kirke 
 Kollund Kirke – Bov Sogn
 Ensted Kirke 
 Felsted Kirke 
 Gråsten Slotskirke 
 Holbøl Kirke 
 Kliplev Kirke 
 Kværs Kirke 
 Rinkenæs Korskirke
 Rinkenæs gamle kirke 
 Uge Kirke
 Sankt Petri Kirke – Varnæs Sogn

Rise Herred 
 Bjolderup Kirke 
 Hjordkær Kirke 
 Løjt Kirke 
 Rise Kirke 
 Aabenraa – Sankt Jørgens Kirke – Aabenraa Sogn
 Aabenraa – Sankt Nicolai Kirke – Aabenraa Sogn
 Aabenraa – Høje Kolstrup Kirke – Aabenraa Sogn

Sønder-Rangstrup Herred 
 Bedsted Kirke 
 Egvad Kirke (Aabenraa Kommune) i Egvad Sogn (Aabenraa Kommune)
 Genner Kirke i Genner Sogn
 Hellevad Kirke 
 Øster Løgum Kirke

Efter Kommunalreformen i 1970 blev Aabenraa Amt en del af det nye Sønderjyllands Amt.

Kirker i Danmark
Melpomene

Melpomene er muse for tragediedigtning i den græske mytologi. Datter af Zeus – gudernes konge – og Mnemosyne – hukommelsens eller erindringens gudinde.

Eksterne henvisninger 

 

Græske guder
Muser
Larry Richert

Larry Richert (født i Millvale, Pennsylvania) har været vært for KDKA Morning News siden 2001. Richert voksede op i McCandless Township og dimitterede fra North Allegheny High School og Clarion University. Larry og hans kone Cindi har tre børn. Han er også svoger til den tidligere Miami Dolphins quarterback Dan Marino.

Eksterne henvisninger 
 

Radioværter fra Danmark
Tjek fødselsår
A Night at the Opera (dvd)

A Night At The Opera er en dvd af den engelske gruppe Queen.
Denne DVD indeholder alt muligt materiale om og til Queen cd'en A Night At The Opera.

Nummerliste 

 Death on two legs
 Lazing on a sunday afternoon
 I'm in love with my car
 You're my best friend
 '39
 Sweet lady
 Seaside rendezvous
 The prophet's song
 Love of my life
 Good company
 Bohemian rhapsody
 God save the queen

Special Features 
 How the album got its name
 '39 – Brian May
 Half a sonic vulcano
 Sweet lady – Hyde Park 1976
 The prophet's song
 Love of my life – May and Mercury
 Bohemian rhapsody
 God save the queen

Queen
Musikvideoer og DVD-er
Millisekund

Et millisekund (fra præfixet milli og sekund som stammen) er en tidsenhed. Ét millisekund er en tusindedel (10−3 eller 1/1,000) sekund. Der går altså 1000 millisekunder på ét sekund og derfor, 60.000 millisekunder på et minut, og 3.600.000 på en time. Milliskunder forkortes ms. 

Milisekunder bruges bl.a. i forbindelse med computerprogrammering, hvor varigheder for handlinger angives i millisekunder.

10 millisekunder (en hundrededel sekund) kaldes centisekunder og findes på mange stopure, men bliver ofte forvekslet med millisekunder.

Tid
Tidsenheder
SI-enheder
Terrazzo

Terrazzo (fra italiensk) er et materiale fremstillet af skærver af marmor, der blandes med et bindemiddel som for eksempel hvid, grå eller indfarvet cement. Terrazzo er et fleksibelt materiale, som trods sin hårde overflade rummer muligheder for at lade fantasien få frit spil. Materialet er traditionelt blevet anvendt til gulvebelægning, hvor man udlægger en grødet blanding af marmorskærver og cement på et betongulv. Efter nogle dages hærdning, våd- eller tørslibes belægningen, hvorefter man har et holdbart og fugefrit gulv,

Terazzo kan også anvendes til fremstilling af bordplader, håndvaske, badekar, havemøbler, krukker og fontæner.

Eksterne henvisninger 

Byggematerialer