kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gianni Versace

Gianni Versace (2. december 1946 i Reggio di Calabria – 15. juli 1997 i Miami) var en italiensk modedesigner.

I 1972 flyttede Versace til Milano for at arbejde som modedesigner og i 1978 præsenterede han sin første damekollektion i eget navn ved en modeopvisning i ovennævnte by.

I 1982 modtog han den første af en lang række udmærkelser, nemlig prisen som "bedste modeskaber" for sin vinterkollektion 1982/1983.

Versace samarbejdede på et tidspunkt med Teatro alla Scala, hvor han designede kostumer for balletten.

Han blev myrdet den 15. juli 1997 udenfor sit hjem i Miami Beach, Florida.

Otte dage senere blev den mistænkte gerningsmand fundet død i et bådehus i Miami.

Versaces modeimperium er siden blevet ført videre af hans søster Donatella Versace.

Eksterne henvisninger 

Designere fra Italien
Personer fra Reggio di Calabria
Hotel Hafnia (Tórshavn)

Hotel Hafnia (latin: Hafnia betyder København) er et hotel i Tórshavn, og som udover Hotel Føroyar er Færøernes eneste med fire stjerner.

Hotellet blev bygget i 1950 og åbnede den 1. november 1951. Det har 102 senge. Foruden et internationalt køkken (dansk-fransk) findes her også typisk færøsk mad, hvor fyldte lunder er en særlig specialitet. Hotellet ligger midt i byen og med gåafstand til havnen og byens yderligere attraktioner.

Indtil 2004 var hotellet familieejet af familien Restorff, men drives nu af to tidligere ansatte.

Hotellet i litteraturen 
I romanen Når engle spiller Mozart af Lisbeth Nebelong (2003) er hotellet en central skueplads, hvor den unge Lisa bor i 1967 og kommer tilbage som statsretsekspert i 2000, hvor alle barndomserindringerne dukker op igen.

Litteratur 
 Johan M. Restorff og Arnstein Niclasen: Hotel Hafnia Tórshavn. 1951-1.11.-2001. fimmti ára minningarrit; Dansk sammenfatning ved Steen A. Cold. – Tórshavn: Hotel Hafnia, 2001. (48 s., billeder) 
 Lisbeth Nebelong: Når Engle spiller Mozart. København: Elkjær og Hansen, 2003 (297 s., roman)

Ekstern henvisning 
 Hafnia.fo (på færøsk og engelsk)

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tórshavn
Etableret i 1950
Hafnia (Torshavn)
Fortegn

Et fortegn viser inden for matematikken, om et tal er positivt eller negativt. De mulige fortegn er plustegn (+) og minustegn (-). 

Hvis der ikke er angivet noget fortegn for et tal, er tallet positivt. Som fortegn foran parentetiske udtryk repræsenterer + og – tallene +1 og -1, hvorved fortegnsreglerne for hævning af parenteser ses at være lig med fortegnsreglerne for multiplikation.

Fortegnsfunktionen (sign, for latin signum) er den funktion, der for et argument x returnerer værdien +1, hvis x er positiv, og -1 hvis x er negativ, og 0 hvis x er 0. Uden for x=0 kan dette skrives , hvoraf den naturlige generalisation til komplekse tal fremgår.

Tal
Restorffs Bryggjarí

Restorffs Bryggjarí i Tórshavn var Færøernes ældste bryggeri, og ved siden af Föroya Bjór også landets eneste.

Bryggeriet blev grundlagt af M.C. Restorff, nedstammende fra en tysk slægt, der kom til Færøerne i 1848 som bagerlærling. Alle bryggeriets etiketter var præget med årstallet 1849. Dette henviste ikke til årstallet for bryggeriets etablering, men det år grundlæggeren begyndte at arbejde som bager for den Danske Kongelige Enehandel. Indtil monopolhandelen blev ophævet i 1856, var der totalt alkoholforbud på Færøerne. M.C. Restorff kan derfor kun have etableret sit bryggeri efter 1856. 

I 1960'erne og 1970'erne bryggedes flere forskellige lyse pilsnerøl, maltøl og hvidtøl. Efter ændringen af den færøske alkohollov i 1980 påbegyndtes brygning af stærkere øltyper så som Pilsnar og Gull. Indtil 2002 var bryggeriet familieejet. Familien Restorff er en af de mest indflydelsesrige på Færøerne og ejede også Hotel Hafnia. To privatpersoner overtog bryggeriet i 2002, og der påbegyndtes brygning af nye øltyper bl.a. Mungát, – et navn for færøsk øl, som allerede findes i fårebrevet fra 1298, en ny pilsner brygget med bl.a Carlsberg-gær og den mørke guldøl Skarv. Pga. dårlig økonomi indstilledes i 2005 produktionen af sodavand. Der skulle fremover kun fokuseres på ølbrygning. Sodavandsproduktionen var dog hovedårsagen til bryggeriets overlevelse i mange år. Nogle enkelte mærker produceredes på licens i Klaksvík af bryggeriet Föroya Bjór, der senere opkøbte mærkerne. Bryggeriet blev sat til salg i januar 2007, og ved lukningen i august 2007 bryggedes 9 forskellige øltyper. 

Restorffs Bryggjarí var et af de ældste bryggerier i det danske kongerige, og samtidig et af de mindste. Det kunne faktisk betegnes som et mikrobryggeri.

Øl 
 Jóla Gull 5.7% alc. vol.
 Jólatrøllið (2002) 5.7% alc. vol.: Erstattede Jóla Gull. 
 Jóla Øl
 Mungát (2002): 5,7% alc. vol. 
 Ólavsøku Gull 5.7% alc. vol. Brygget til færøernes nationaldag den 29. juli, Ólavsøka, for at mindes Olav Den Hellige (Olav den 2.) af Norge, som døde i kamp den 29. juli 1030. Han kristnede Færøerne i den 11. århundrede. Den 29. juli er samtidig dagen, hvor det det færøske lagting åbner for at begynde et nyt lagtingsår. 
 Páska Bryggj 5.7% alc. vol. 
 Restorffs Gull 5.7% alc. vol. Bryggeriets mest solgte øl. 
 Restorffs Pilsnar (2002) 4,6% alc. vol.: Erstattede Silvur.
 Silvur, 4,6% alc. vol.: Lætt pilsnar øl. 
 Skarv, 5,7% alc. vol.: Hálv myrkt gull øl. 
 Tarvur Nýpilsnar (2002) 4,6% alc. vol.: Erstattede Silvur.
 Skansa Øl, 4,6% alc. vol: Hálv myrkt pilsnar øl. 
 Vargur (2002) 5.7% alc. vol. 
 Víkingur: lys pilsner.

Sodavand 
 Apollinaris. 
 Apollo HAWAII Dream: Ananas
 ASSU: Appelsin
 Club Soda.
 Hindbær.
 Kola. 
 Peru, bliver nu fremstillet af Föroya Bjór. 
 SISU: Citron, bliver nu fremstillet af Föroya Bjór. 
 Sport Vatn.

Restorffs Bryggjarí fremstillede i 1960'erne og 1970'erne Pepsi Cola på licens.

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Eksterne henvisninger 
 Restorffs.fo  (på færøsk)

Virksomheder fra Færøerne
Tórshavn
Tidligere bryggerier i Danmark
Etableret i 1849
Ophørt i 2007
Hotel Hafnia

Hotel Hafnia har flere betydninger:

Hotel Hafnia (København) – et hotel i Danmark.
Hotel Hafnia (Tórshavn) – et hotel på Færøerne.
Hotel Hafnia (Esbjerg) – et hotel i Danmark.
Terts

Tertsen betegner intervallet mellem 1. og 3. trin i den diatoniske skala.

Den store terts (dur) har 4 halvtonetrin. Den lille terts (mol) har 3.

Som eksempel kan nævnes tonerne c og e. Intervallet mellem disse er en stor terts. Afstanden mellem c og es er en lille terts, og det er afstanden mellem cis og e også. Der vil altid være en terts mellem to toner, der enten skrives på nodelinjer eller i mellemrum lige over eller under hinanden.

Intervallet kan kendes på at det har samme interval, som de første to toner i "Du danske sommer, jeg elsker dig" eller "I skovens dybe, stille ro".

En stor terts fra c til e:

Det skal nævnes, at der også findes formindskede tertse (med 2 halvtonetrin) og forstørrede tertse (med 5 halvtonetrin)

Hvis en treklang som udelukkende består af tertsstabler, dvs. at den kun består af en grundtone og to andre toner, der har et interval på en terts(den ene tone har en afstand(interval) på en "ren kvint" fra grundtonen i dur og mol akkorder og formindsket kvint i dim-akkorder og forstørret kvint i aug-akkorder), så vil man kunne danne 4 forskellige treklange.

1. en dur akkord - grundtone, stor terts, lille terts

2. en mol akkord - grundtone, lille terts, stor terts

3. en aug akkord - grundtone, stor terts, stor terts

4. en dim akkord - grundtone, lille terts, lille terts

Toneintervaller
New York Trilogien

New York trilogien (skrevet 1985-1987) er en samling af bøgerne By Af Glas (City of Glass), Genfærd (Ghosts) og Det aflåste Værelse (The Locked Room), skrevet af Paul Auster. Han skrev dem i en alder af 38 til 40 år.

New York Trilogien blev originalt udgivet i tre bind. Den første roman, By Af Glas, blev udgivet i 1985 i USA, og kom på dansk i 1987. By af Glas blev skrevet under pseudonym, som Paul Benjamin.
Historiens hovedperson er Quinn, en ensom forfatter der skriver kriminalromaner under pseudonymet William Wilson. En dag bliver han ringet op af en forvirret person der spørger efter Paul Auster, Quinn afslår og siger, at han har fået forkert nummer, men personen ringer én gang til. Quinn afslår igen, men efter han har lagt røret, tænker han hvad der var sket, hvis han nu havde sagt, at han var Paul Auster. Så da personen ringer for tredje gang, siger Quinn blot: Det er mig, jeg er Paul Auster.
Og på den måde vikles Quinn-Wilson-Auster ind i et kludret net af mærkelige personer, som for eksempel Peter Stillman, der siger de bevingede ord: "Ingen spørgsmål tak. Mit navn er Peter Stillman. Det er ikke mit virkelige navn".

Den anden roman, Genfærd, udkom i år 1986 i USA og 1988 i Danmark. Denne gang blev den til gengæld ikke skrevet under pseudonym.
Denne histories hovedperson er mr. Blue. En tilfældig privatdetektiv der får en opgave af mr. White. En kedelig opgave, der blot handler om at skygge en person ved navn Black. Problemet er bare, at Black er en utrolig kedelig person, han sidder på sit arbejdsværelse og skriver hele dagen lang, der sker aldrig noget. Undervejs i sagen mister Blue næsten alt. Hans kæreste går fra ham, en af de eneste ting han rigtig havde, gik fra ham. Og efter det går alting bare værre og værre...

Den sidste roman, Det aflåste Værelse, blev udgivet år 1987 i USA, og 1989 i Danmark. Den blev heller ikke skrevet under pseudonym.
Historiens hovedperson er en jeg-person. Hans gamle ven, Fanshawe, forsvinder. Hovedpersonen har imidlertid ikke set ham i over 10 år, og husker ham ikke specielt. Fanshawe og personen var bedste venner dengang – helt fra de var babyer. Fanshawes hustru, Sophie, kontakter personen, og beder ham vurdere hendes mands arbejde – Fanshawe var forfatter, men havde aldrig udgivet noget. Fanshawe er blevet væk, og alle regner med at han er død. Personen beslutter sig for at tage imod opgaven, og skal dermed vurdere om Fanshawe skal gå helt i glemmebogen, eller skal udgives. Hovedpersonen bliver bestilt til at skrive en biografi om Fanshawe, da hans bøger bliver et hit. Hovedpersonen begynder sin research til bogen, men da han modtager et brev fra den formodede afdøde Fanshawe, beslutter han sig for i stedet at lede efter ham. Det bliver til en lang jagt...

Alle romanerne er en storbyskildring – et maleri af New York, som Paul Auster selv beskriver det.

Det er sådan det begynder. Stedet er New York, tiden er nutiden og ingen af delene vil nogensinde forandres.- Genfærd

Romaner fra USA
Fermatprimtal

Et Fermatprimtal (opkaldt efter Pierre de Fermat) er et primtal af formen . Fermat bemærkede at  var et primtal for m lig med 0, 1, 2, 3 og 4. Han påstod derfor at det samme gjaldt for alle værdier af m. Men i 1732 viste Euler at det ikke er tilfældet: Med m=5 får vi at 232+1 er deleligt med 641. Med m=6 får vi 264+1; at dette tal er sammensat, eftervistes i 1854 af den danske matematiker Thomas Clausen der fandt at dets mindste primfaktor er 274 177.

Til dato er der ikke fundet flere værdier af m der gør  til et primtal, og det forekommer usandsynligt at der skulle eksistere nogen. I skrivende stund kendes der 277 specifikke værdier af m for hvilke det vides med sikkerhed at  er sammensat. Den mindste værdi af m for hvilken man ikke kender statussen af , er m=33.

Man kan let indse at hvis et tal af typen 2k+1 skal være et primtal, så må k selv være en potens af 2, altså k=2m. Thi hvis k havde en ulige divisor d forskellig fra 1, så ville 2k+1 være et sammensat tal fordi det var deleligt med 2k/d+1. Bemærk at hvis k er et ulige tal så er 2k+1 deleligt med 2k/k+1 = 3.

Konstruerbare regulære polygoner 
Lad n være et ulige tal. Gauss beviste at den regulære n-kant kan konstrueres med passer og lineal (efter samme regler som er beskrevet under konstruerbare tal) hvis og kun hvis n er et Fermatprimtal eller et produkt af (parvis forskellige) Fermatprimtal. I så fald kan også (2j·n)-kanten konstrueres (for alle j>0) da det er let at halvere en vinkel.

Man kan således konstruere en regulær 3-, 4-, 5-, 6-, 8-, 10-, 12-, 15-, 16-kant (osv.), men derimod ikke en regulær 7-, 9-, 11-, 13-, 14-kant.

Generalisation 
Man taler også om generaliserede Fermatprimtal. Det simpleste eksempel er tal af formen  hvor b er et lige tal der ikke behøver at være 2. Man bør se bort fra de tilfælde hvor b er et potenstal da det så er mere naturligt at bruge grundtallet i denne potens.

Se også 
 Mersennetal

Ekstern henvisning 
 Fermat factoring status 

Talteori
Heltalsfølger
Primtal
Uløste problemer indenfor matematik
Potenstal

Et potenstal er et naturligt tal n der kan skrives som en potens n=ba hvor b og a>1 også er naturlige tal.

For eksempel er 20736 et potenstal fordi det kan skrives 124.

Særlige eksempler på potenstal er kvadrattal (a=2) og kubiktal (a=3).

Tal
Hotel Hafnia (København)

Hotel Hafnia i Vester Voldgade 23 i København blev bygget i 1899 ved arkitekt Philip Smidth og udbrændte ved en katastrofal brand 1. september 1973. 35 mennesker omkom, heriblandt den verdenskendte danske plakattegner Ib Antoni. Hotellet, der blev overtaget af naboen Hotel Kong Frederik, blev siden genopført frem til 1976 i let ændret skikkelse, bl.a. uden spir.

Erik Solbakke Hansen, blev fanget og kendt skyldig som stifter af branden i 1986. Han blev efterfølgede dømt til forvaring. Der er dog senere opstået tvivl om Hansens domfældelse, grundet adskillige kritisable forhold under efterforskningen.

En konsekvens af branden var, at der blev indført skrappere brandregler, også for allerede eksisterende byggeri.

Eksterne kilder/henvisninger

 

Hoteller i København
Påsatte brande
Begivenheder i 1973
Etableret i 1900
Ophørt i 1973
Københavns historie
Mord i Danmark
Indre By (København)
Polarkreds

De to polarkredse er betegnelsen for de to breddekredse (nordlige polarcirkel og sydlige polarcirkel), der danner grænsen for fænomenet midnatssol. Nord for grænsen går solen på en eller flere dage om sommeren aldrig ned. Jo længere nordpå, man kommer, desto flere dage med midnatssol. Mest udtalt er dette på Nordpolen, hvor solen konstant er på himlen halvdelen af året. Polarkredsen ligger på 66,56 grader nord, omkring 2.600 kilometer fra Nordpolen.

Tilsvarende gælder for den sydlige halvkugle.

Geografiske betegnelser
Breddekredse
Polarområderne
Vært (flertydig)

Vært har flere betydninger:
 Vært – en person der har gæster
 Tv-vært – vært i et tv-studie
 Radiovært - vært i et radio-program
 Datavært eller datanet-vært – enheder, som genererer data eller er sidste modtagere af data
 Vært (symbiose) - passive partner i en symbiose kaldes værten

Se også
 Værtsorganisme – en organisme, der rummer en anden organisme, eksempelvis en virus eller en parasit
Rudolph Bergh

Ludvig Sophus Rudolph Bergh (født 15. oktober 1824 i København, død 20. juni 1909 sammesteds) var en dansk læge og zoolog. Han var far til Rudolph Sophus Bergh. 

Rudolph Bergh var en søn af overlæge i Armeen Ludvig Anton Berg (død 1853 af kolera) og Anne Sophie Kirstine, født Pedersen. Han dimitteredes 1842 fra det von Westenske Institut og fik lægeeksamen 1849. I 1863 blev Rudolph Bergh overlæge på det daværende Almindeligt Hospital i Amaliegade, København, hvor han arbejdede på afdelingen for hud- og kønssygdomme. Flyttede i 1886 til Vestre Hospital, hvor han arbejdede indtil 1903. Et år efter hans død blev Vestre Hospital omdøbt til Rudolph Berghs Hospital. Her kunne alle, gratis og anonymt, blive undersøgt for kønssygdomme samt få rådgivning om sikker sex. Hospitalet blev af sparehensyn nedlagt i 2000 og nogle af funktionerne overflyttet til Bispebjerg Hospital.

Blandt de mange tekster som Rudolph Bergh skrev, kan nævnes Om Tatoveringer hos de offentlige Fruentimmer, som i 1891 blev udgivet i Hospitalstidende. Her kan man læse hvorledes prostitution, kriminalitet og tatoveringer lader til at gå fint i spænd. Artiklen virker antikveret i dag og bør ikke tages som eneste udtryk for Rudolph Berghs store indsats for at forbedre folkesundheden og i særdeleshed begrænse de skadelige virkninger af kønssygdomme.

Ud over sit virke som læge, interesserede han sig glødende for zoologi. Han blev således kendt som "verdens førende ekspert inden for nøgne, gællebærende havsnegles vanskelige anatomi og systematik", som det så smukt er formuleret hvis man slår ham op i Den Store Danske Encyklopædi.

Han var Ridder af Dannebrog. Foran Rudolph Berghs Hospital, Tietgensgade, København, står Rudolph Berghs buste, af P.S. Krøyer (1894). Busten var en gave fra kolleger og stod i en årrække i hans hjem. Efter hans død skænkede Berghs enke den til Vestre Hospital.

På Ydre Østerbro i København findes en gade opkaldt efter overlægen. Den hedder Rudolph Berghs Gade og er en sidegade til Haraldsgade i Lyngbyvejskvarteret.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

 Om Tatoveringer hos de offentlige Fruentimmer i Hospitalstidende fra Det Kongelige Bibliotek
 Oplysninger om busten af Rudolph Bergh  fra Københavns Kommune, Vej & Park

Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Læger fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Zoologer fra Danmark
Personer fra København
Madras

En madras er den centrale del af en seng. Der findes mange slags madrasser.

Ordet madras stammer fra oldfransk materas, der har det fra arabisk (al-)matrah, der egentlig betyder "pude" eller "sted, hvor noget kastes".

Typer
Grundlæggende findes der tre typer madrasser;
 Faste madrasser, der i dag typisk består af en firkant af skumgummi med stofbetræk, selvom mange andre typer ensformigt fyld findes, blandt andet uld eller halm.
 Springmadrasser, der består af to eller tre metalrammer med fjedre imellem.
 Boxmadrasser, der oftest er en afart af springmadrassen, men som er opbygget i en træramme, der enten kan stå direkte på gulvet, eller direkte monteres med ben, i modsætning til de ovennævnte, der alle kræver en løs sengebund hvis de skal hæves over gulvet.

Eksterne henvisninger 

Søvn
Senge
Chennai

Chennai, tidligere Madras, er hovedstad i den indiske delstat Tamil Nadu. Byen har en befolkning på .

Referencer 

 
Byer i Tamil Nadu
Havnebyer i Indien
Delstatshovedstæder i Indien
Madras (flertydig)

Madras har flere betydninger:

 Madras – en del af en seng.
 Chennai – en indisk by, der tidligere kaldtes Madras.
Landnam

Landnam er at bosætte sig på ubeboet land og bruges især om nordboernes bosættelse af Island i tidlig vikingetid. Det norrøne ord landnám betyder ordret "landtagelse" – idet sidsteleddet nám er fra verbet nema "at tage", jf. tysk nehmen ("tage").

Generelt betegner landnam de norske nordboers bosættelse og kolonisering af Hebriderne, Orkneyøerne, Shetland, Færøerne og Island i tiden fra omkring 870 (den første vedvarende beboelse) til omkring 930 (grundlæggelsen af Altinget). Man kalder perioden for "landnamstiden", mens bosætterne kaldes "landnamsmænd". Den senere bosættelse på Grønland (fra 985) kaldes på norsk "landnåmstiden".

Det var skik at kaste højsædestolperne overbord, når man nærmede sig land, for så at bosætte sig, hvor de drev i land. Harald Hårfager sad på magten i Norge, og omkring 30 af de udvandrede sagdes at have forladt landet efter konflikt med ham, hans mænd eller hans "øvrighed". Are Frode, som tidligt i 1100-tallet var den første til at skrive om landnammet, beretter, at, da Harald Hårfager syntes, hans land forekom noget øde med al den fraflytning, forlangte han en afgift på fem øre (dvs. omkring 1/8 kg sølv) for hver udvandrer. Ifølge Landnamsbogen optrådte kongen dog som mægler, da der opstod uenighed om, hvor meget land hver udvandrer kunne lægge beslag på. I øvrigt havde nordmænd, der satte bo på Island, stadig fuld borgerret i Norge.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Landnámabók fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad».
 Andrew J. Dugmore et al.: "The Norse landnam on the North Atlantic islands: an environmental impact assessment" (Polar Record 41 (216): 21–37 (2005)  (engelsk)

Vikingetogter
Færøsk landbrug
Bonitet

Bonitet er et mål for en agerjords ydeevne. Bonitet er mængden af korn, træ eller andet, der kan dyrkes på en given jord.

Begrebet hartkorn, som brugtes ved beskatning af jord, er et eksempel på brug af bonitet.

Planteavlsbrug
Hygrometer

Et hygrometer bruges til at måle relativ luftfugtighed.

Se også 

Måleinstrumenter
Ildlandet

Ildlandet () er en arkipelag (skærgård eller øgruppe) i den sydlige spids af Sydamerika med et areal på 73.753km². Ildlandet blev 1881 delt mellem Argentina og Chile. Ildlandet er adskilt fra det sydamerikanske fastland af Magellanstrædet.

Den nordøstlige del, Tierra del Fuego med 251.000 indbyggere (2006,) udgør ca. 1/3 af øgruppens areal og tilhører Argentina, og den sydvestlige del Región de Magallanes y de la Antártica Chilena med ca. 151.000 indbyggere udgør ca.2/3 af Ildlandet og tilhører Chile

Geografi 
Den chilenske del er en fortsættelse af Andesbjergene og er bjergrigt med mange gletsjere. Højeste punkt er bjergkæden Cordillera Darwin, der med næsten 2.500 meter høje bjerge er den sydligste del af Andesbjergene.
Den argentinske del af øerne er et forholdsvis fladt lavland med steppe. Den største ø hedder Isla Grande. Dertil kommer mange mindre øer, blandt andet Isla Hornes hvor Sydamerikas sydligste punkt Kap Horn ligger.

De mest kendte byer er den argentinske Ushuaia og den chilenske Porvenir.

Historie 
Mellem 9800 f. kr. og 8280 f. kr. bosatte der sig for første gang jægergrupper fra det amerikanske fastland på øgruppen. Man antager, at ankomsten af disse Paläo-indianere skyldes, at der stadig var landfaste områder mellem fastlandet og øerne.

Ildlandet er navngivet af den portugisiske søfarer Ferdinand Magellan, der i oktober 1520 fra sit skib så lys fra bål på mange af øerne. Bålene var tændt af den indianske urbefolkning, som var jægere og samlere.

Klima 

Ildlandets klima er meget fugtigt, men der vokser en del skov på øerne. De ofte voldsomme storme har gennem tiderne fået sømændene til at frygte farvandene omkring Ildlandet.

Ildlandet ligger i den kølig-temperede zone med et maritimt klima på den sydligste del. Det lokale klima er karateriseret af store ændringer. I den vestlige del måles der nedbørsmængder på op til 6.000 mm/år, mens der i den østlige del af øgruppen kun måles ca. 250 mm/år. Nedbørsforskellene bevirker, at der både er regnskov og stepper.

Temperaturen viser kun små årstidsændringer og ligger i Ushuaia på omkring de 5,6 °C. Ildlandets gennemsnitlige årstemperatur er 4,4 °C, og den årlige nedbørsmængde er på 575 millimeter. Det kan sammenlignes med, at nedbørsmængden på den nordlige halvkugle om sommeren i juli er 74 millimeter) og i februar 28 millimeter.

Ekstern henvisning 
 Galatheaekspeditionens hjemmeside

Øer i Argentina
Øer i Chile
Øer som er delt mellem to lande
Másin

M/S Másin (færøsk for sølvmåge – Larus argentus) vr en lille, færøsk personfærge af træ og stål, som sejlede mellem Hvannasund på Viðoy, Svínoy og Kirkja og Hattarvík på Fugloy. I dag sejler Ritan M/F i stedet på denne rute. Másin hørte til Strandfaraskip Landsins, som har Færøernes landsstyre som ejer. Másins hjemmehavn var officielt Klaksvík, men den lå i Hvannasund, når den ikke var i sejlads. Den nuværende maskine fra 1985, har 200 hk, 4 cylindre og blev fremstillet i Grenå. Rejsefarten er 7,5 knob.

Historie 
Másin blev bygget i 1959 på Tórshavnar Skipasmiðja i Tórshavn, den forlod skibsværftet den 7. november 1959. Den er på knapt 39 bruttotons, er 15,60 m lang, 5,06 m bred og kan tage 65 passagerer. Másin blev bygget til sejladsen fra Klaksvík til bygderne på Nordøerne, men i årene 1967-1972 besørgede den sejladsen til Sandoy. Másin var den ældste personfærge i rutefart på Færøerne i flere år, inden den blev taget ud af drift i 2010.

Foruden passagerer transporterede skibet varer og post til øboerne på Svínoy og Fugloy.

I forbindelse med færgens afgang (som nu er Ritan) kører bus 500 fra Klaksvík til Hvannasund. Fra 1. april til 31. august sejler båden to gange alle ugens dage. Ændringer i bus- og færgeplan kan forekomme.

Fartstiden for anløbsstedene er (efter at Ritan begyndte at sejle ruten):
 Hvannasund–Svínoy: 30 min
 Svínoy–Kirkja: 15 min
 Kirkja–Hattarvík: 10 min
 Hattarvík–Svínoy: 30 min

Det tog lidt længere tid med Másin end med Ritan.

I juli 2010 blev Másin solgt til en privat forening i Klaksvík. Den lå ved kaj i Klaksvík i nogle år, indtil den sank og blev ophugget et par år senere.

Billeder

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sejlplan for Ritan (før Másin)
 Skipalistin.fo – Másin A 221 
 Faroestamps.fo – Gamle postskibe 

Skibe fra Færøerne
Færger fra Færøerne