kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ida Holst

Ida Holst (født 13. juni 1976 i København) er en dansk forfatter og foredragsholder.

Holst har en bachelorgrad i agronomi fra Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole og er Master of Commerce with major in Marketing fra University of Sydney, Australien.
Ida Holst er desuden gymnasielærer, hvor hun underviser i matematik og erhvervsøkonomi. Både hende og hendes søster (fysikeren ) har arvet matematik genet fra bedstemoren Gudrun Brun (1906–1993), den første kvindelige overlæge i København.

I august 2014 udgav Ida Holst Danmarks første sms-roman "Hej Søde" på forlaget SMSpress. Bogen fik massiv medieomtale ikke mindst fordi, indholdet er baseret på private sms'er mellem hende og en daværende kæreste. Bogen fik nul stjerner i Ekstra Bladet, der skrev: "Ny sms-roman er den meste talentløse og pinlige bog, der er udkommet i Danmark i årevis". Alligevel røg "Hej Søde" på bestsellerlisten både hos Arnold Busck og Bog & Idé, og i bogens andet oplag blev Ekstra Bladets anmeldelse bragt på bagsiden.

Samme dag som sms-romanen kom på gaden, udkom Ida Holst også med email-romanen "Friederikesdal" på forlaget Modtryk. "Friederikesdal" blev til i samarbejde med afdøde forfatter Rune T. Kidde. Bogen fik fire hjerter i Politiken, der skrev: "Det er en stor og anderledes oplevelse at læse denne frydefulde bagatel".

I december 2013 udkom Holsts første bog "Pårørende Søges" på forlaget Limbo. Bogen handler om skæbnerne bag nogle af de dødsannoncer, hvor eventuelle pårørende efterlyses. Flere af artiklerne har efterfølgende været bragt i Ekstra Bladet.

Ida Holsts anden sms-roman "Hej Skat" udkom i december 2015, og i september 2018 udgav forlaget Eudor bogen ”Budgetbaby”, der er en praktisk selvhjælpsbog med økonomiske råd til førstegangsforældre, baseret på Ida Holsts egne erfaringer som nybagt mor (siden november 2016).

Bibliografi 
 Pårørende søges, Limbo 2013 ()
 Friederikesdal i samarbejde med Rune T. Kidde, Modtryk 2014 ()
 Hej Søde, SMSpress 2014 ()
 Hej Skat, SMSpress 2015 ()
 Budgetbaby, Eudor 2018 ()

Referencer 

Romanforfattere fra Danmark
Foredragsholdere fra Danmark
Personer fra København
Grønlands kommunalreform

Grønlands kommunal- og strukturreform bestod i en sammenlægning af landets 18 kommuner til fire storkommuner, hvoraf Qaasuitsup er verdens største kommune. De nye storkommuner fik udvidede beføjelser. Der blev i 2008 holdt valg til de nye kommuner, hvis borgmestre tiltrådte 1. januar 2009. Nordøstgrønlands Nationalpark står fortsat uden for den kommunale inddeling.

Kommunalreform
Kommuner i Grønland
Roland Garros

Roland Adrien Georges Garros (født 6. oktober 1888 i Saint-Denis, død 5. oktober 1918 i Vouziers) var en fransk flypioner. Han var den første til at flyve over Middelhavet, hvilket fandt sted i 1913. Han blev skudt ned og døde i slutningen af 1. verdenskrig.

Luftfartspionerer
Franskmænd i 1. verdenskrig
Nyboder Plads

Nyboder Plads er en plads beliggende mellem Suensonsgade, Kronprinsessegade og Hjertensfrydsgade i kvarteret Nyboder i Indre By i København.

Pladsen er brolagt og udstyret med bænke i siderne samt indhegning ud mod de tilstødende gader. Ud mod Hjertensfrydsgade er der desuden opsat et skilt om Nyboder. Der er ingen beplantning, udover hvad der vokser ud fra gården mellem Suensonsgade og Hjertensfrydsgade. Der er ingen, der har adresse på pladsen, for bygningerne omkring pladsen, overvejende klassiske gule Nyboderhuse, har alle adresser til de tilstødende gader. Til gengæld bruges selve pladsen til forskellige aktiviteter så som loppemarkeder.

Pladsen blev navngivet 1. maj 2015 og er opkaldt efter kvarteret, som den ligger i, og som blev grundlagt af Christian 4. i 1631. Baggrunden for navngivningen var en henvendelse fra Nyboder Beboerforening om, at den hidtil navnløse plads blev kaldt for Nyboder Plads eller Nyboder Torv. Foreningen begrundede det med, at pladsen benyttes til en række lokale aktiviteter, og at en navngivning ville styrke det lokale engagement. Vejnavnenævnet fandt, at navnet Nyboder Plads passede naturligt ind i området, og indstillede det derfor til Københavns Kommunes Teknik- og Miljøudvalg. Ingen adresser ville berørt af ændringer, og de økonomiske konsekvenser var begrænset til nye vejnavneskilte. Under en høring var der kommet svar fra beboerforeningen og Indre By Lokaludvalg, der ikke havde nogen indvendinger. På den baggrund godkendte Teknik- og Miljøudvalget det nye navn på sit møde 16. marts 2015 uden afstemning.

Eksterne henvisninger

Kilder 
 27. Navngivning af plads ved Nyboder , Referat af Teknik og Miljøudvalgets møde 16. marts 2015. Københavns Kommune.

Gader i Indre By (København)
Torve og pladser i København
Mit Danmark

Mit Danmark er en dansk dokumentarserie i 10 afsnit fra 2006.

Danmark blev en lille smule koldere, da tolv tegninger af profeten Muhammed satte sindene i brand. "Mit Danmark" er instrueret af ti danske filminstruktører. I filmen fortæller 10 danskere med arabiske rødder om deres Danmark. Vi møder den professionelle soldat Amjad Adnan Kanaan, der har meldt sig til tjeneste under dansk flag i Afghanistan. Nada Hawa, der er spejderleder, men som snart rejser til Libanon for at blive gift. Og vi møder skuespilleren Janus Bakrawi, der trods en polsk mor, en palæstinensisk far og utallige dumsmarte bemærkninger fra 'etniske danskere' er Københavner af hele sit hjerte. Alle kalder de Danmark for deres hjem, trods dårlig kaffe og skæve blikke. Forfatteren Muniam Alfaker fra Bagdad forfølges af Irakkrigens døde børn. De er nogle af de tusindvis af nydanskere, der forsøger at få hverdagen til at fungere i Danmark.

Afsnit

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske tv-serier fra 2000'erne

Dokumentarserier fra Danmark
Politiet i virkeligheden

Politiet i virkeligheden er en dansk dokumentarserie i tre afsnit fra 1986 med instruktion og manuskript af Dola Bonfils.

Afsnit

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske tv-serier fra 1980'erne

Dokumentarserier fra Danmark
På sporet af den hellige krig

På sporet af den hellige krig er en dansk dokumentarserie i tre afsnit fra 2008 instrueret af Jakob Gottschau og Øjvind Hesselager.

På sporet af den hellige krig følger i tre afsnit sporerne fra Al Quedas terrorhandlinger tilbage til Egypten i 1940'erne. Her begyndte bevægelsen, som senere spredte sig til resten af Mellemøsten. Og i sidste ende til det meste af verden. Den hellige krig blev global.

Afsnit

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske tv-serier fra 2000'erne

Dokumentarserier fra Danmark
William Montagu Douglas Scott, 6. hertug af Buccleuch

William Henry Walter Montagu Douglas Scott, 6. hertug af Buccleuch og 8. hertug af Queensberry KG KT PC JP DL  (født 9. september 1831, død 5. november 1914) var et skotsk medlem af Underhuset og senere af Overhuset. Han tilhørte den skotske adel.

Han var farfar til prinsesse Alice, hertuginde af Gloucester og oldefar til prins William af Gloucester og prins Richard, hertug af Gloucester.

Han var også tipoldefar til Sarah, hertuginde af York og tiptipoldefar til prinsesserne Beatrice og Eugenie af York.

Politiker 
William Montagu Douglas Scott var et konservativt medlem af Underhuset i 1853–1868 og i 1874–1880. Han var valgt for Midlothian. Desuden var han medlem af Overhuset fra 1884 og frem til sin død i 1914.

Han blev optaget i statsrådet i 1901.

Familie 
William Montagu Douglas Scott var gift med lady Louisa Jane Hamilton. Hun var datter af James Hamilton, 1. hertug af Abercorn og datterdatter af John Russell, 6. hertug af Bedford.

Parret fik to døtre og seks sønner, deriblandt: 
 John Montagu Douglas Scott, 7. hertug af Buccleuch, far til prinsesse Alice, hertuginde af Gloucester. 
 Lord Andrew Montagu Douglas Scott, oldefar til Sarah, hertuginde af York.

Hertuger fra Skotland
Britiske konservative politikere

Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Klaksvíkar kommuna

Klaksvíkar kommuna er en kommune på Færøerne. Kommunen omfatter hovedparten af øen Borðoy, hele Svínoy og Kalsoy. Kommunen omfatter bebyggelserne Klaksvík, Árnafjørður, Norðoyri, Ánir, Strond, Svínoy, Húsar, Syðradalur, Trøllanes og Mikladalur med i alt 5 341 indbyggere den 1. januar 2021.

Ved indførelsen af det kommunale selvstyre i 1872 var hele området en del af Norðoya præstegælds kommune, der blev delt i 1908. Klaksvík blev udskilt som egen kommune dette år. Efter grænseændringer i de øvrige kommuner blev Mikladals kommuna og Svínoyar kommuna indlemmet i Klaksvík i henholdsvis 2005 og 2009.

Historie 
Klaksvík har minder helt tilbage fra vikingetiden. Oprindeligt var der i området fire bondegårde, (gårde eller husklynger). På Borðoyarvíks østlige bred findes der ruiner af en gård der 12. marts 1745 og samme dato 1765 blev begravet af sneskred. Længere ude ligger Íslendingatoftir med nogle udgravede vikinge-tomter. I 1801 var der kun 88 indbyggere, men først fra 1838 kom der gang i udviklingen, efter at den kongelige monopolhandel oprettede en filial i Klaksvík. Byen ligger ved en særdeles velbeskyttet bugt, og blev derfor godkendt som vinterhavn for havgående skibe. Det førte til, at mange søfolk flyttede til bygden. Dette blev starten på den udvikling, der har gjort Klaksvík til Færøernes vigtigste fiskerihavn. Læs mere...

Politik 

Resultatet fra kommunalbestyrelsesvalget i 2020

Borgmester: Karl H. Johansen (B)

Viseborgmester: Atli S. Justinussen (A)

Resultatet fra kommunalbestyrelsesvalget i 2016

Borgmester: Jógvan Skorheim (D)

Viseborgmester: Signhild Johannesen (C)

Ved kommunalbestyrelsesvalg den 13. november 2012, og valgte kommunestyre for perioden fra 1. januar 2013 til 31. december 2017. Sjálstýrisflokkurin, Tjóðveldi og Javnaðarflokkurin havde et valgteknisk samarbejde ved konstitueringen. Valgresultat for kommunen i sin helhed:

Kommunestyrevalget den 11. november 2008 valgte et kommunestyre for perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2012:

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Officiel netside

Kommuner i Færøerne
Borðoy
Kalsoy
Svínoy
John Montagu Douglas Scott, 7. hertug af Buccleuch

John Charles Montagu Douglas Scott, 7. hertug af Buccleuch og 9. hertug af Queensberry KT GCVO JP DL (født 30. marts 1864, død 19. oktober 1935) var et skotsk medlem af Underhuset og senere af Overhuset. Han tilhørte den skotske adel.

Han var far til prinsesse Alice, hertuginde af Gloucester samt morfar til prins William af Gloucester og prins Richard, hertug af Gloucester.

Han var også en fjernere slægtning til Sarah, hertuginde af York og til prinsesserne Beatrice og Eugenie af York.

Politiker 
John Montagu Douglas Scott var et konservativt medlem af Underhuset i 1895–1906. Han var også medlem af Overhuset fra 1914 og frem til sin død i 1935.

Forældre 
Han var søn af William Montagu Douglas Scott, 6. hertug af Buccleuch og lady Louisa Jane Hamilton. Hun var datter af James Hamilton, 1. hertug af Abercorn og datterdatter af John Russell, 6. hertug af Bedford.

Familie 
John Montagu Douglas Scott var gift med lady Margaret Alice "Molly" Bridgeman, datter af George Bridgeman, 4. jarl af Bradford og datterdatter af Richard Lumley, 9. jarl af Scarbrough.

Parret fik otte børn, deriblandt:
 Walter Montagu Douglas Scott, 8. hertug af Buccleuch
 Lord William Montagu Douglas Scott, gift med lady Rachel Douglas Home (1910–1996), datter af Charles Douglas-Home, 13. jarl af Home og søster til premierminister Alec Douglas-Home. 
 Lady Alice Christabel Montagu Douglas Scott, senere prinsesse Alice, hertuginde af Gloucester samt mor til prins William af Gloucester og prins Richard, hertug af Gloucester, svigermor til den dansk fødte Birgitte Eva Henriksen (Birgitte, hertuginde af Gloucester).

Hertuger fra Skotland
Britiske konservative politikere
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Strond

Strond er en nedlagt bygd på Færøerne. Den ligger i Klaksvíkar kommuna på Borðoy, og er forbundet med Haraldssund på Kunoy via en vejdæmning. Strond var tidligere en beboet bygd, der første gang er nævnt i skriftlige kilder i 1584. Omkring 1930 blev bygden affolket, og siden har ingen boet der. I dag er stedet mest kendt for at huse et vigtigt kraftværk, Strond kraftværk.

Referencer 

Fraflyttede bygder på Færøerne
Borðoy
Hørby Station

Hørby Station er en nedlagt dansk jernbanestation i landsbyen Hørby i Vendsyssel. Hørby var 1899-1968 station på Sæbybanen og 1913-1953 endestation på Hjørring-Hørby Jernbane (Hjørring Privatbaner).

Historie 
Hørby Station åbnede den 18. september 1899 som station på Sæbybanen mellem Nørresundby og Frederikshavn (Fjerritslev-Frederikshavn Jernbane). I 1913 blev den endvidere endestation for Hjørring-Hørby Jernbane (Hjørring Privatbaner), der blev nedlagt 15. marts 1953. I 1968 lukkede stationen, da Sæbybanen blev nedlagt.

Eksterne henvisninger 

 Nordjyllands Jernbaner

Stationer på Fjerritslev-Frederikshavn Jernbane
Nedlagte jernbanestationer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederikshavn Kommune
Runavíkar kommuna

Runavíkar kommuna er en kommune på Færøerne. Den blev udskilt fra Skála kommuna i 1967. Kommunen omfatter i dag Rituvík, Æðuvík, Runavík, Saltangará, Glyvrar, Lamba, Lambareiði, Søldarfjørður, Skipanes, Skálabotnur, Skála, Oyndarfjørður, Funningur, Funningsfjørður og Elduvík. Disse ligger hovedsagelig som et over 10 km langt bælte langs Skálafjørður på Eysturoy. 1. januar 2009 havde Runavíkar kommuna 3 796 indbyggere.

Politik 

Ved kommunalvalget 13. november 2012 konsoliderede Folkeflokken sit flertal, og Magnus Rasmussen kunne fortsætte som borgmester. Valgdeltagelsen var 79,4%.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel netside 

Kommuner i Færøerne
Eysturoy
Kjællinghøl-broen

Kjællinghølbroen er en bro over Gudenå ved Kjællinghøl.

Ved Kjællinghøl udgør Gudenåen grænsen mellem Viborg Kommune og Favrskov Kommune, og broen rækker over denne grænse med fæste på et areal tilhørende Naturstyrelsen Kronjylland på den nordlige Viborg-side, hvor der er oprettet en teltplads til kano-folket, og et privatejet areal på den sydlige Favrskov-side.

Broen er en del af et stisystem mellem Bjerringbro og Kjællinghøl-området, denne sti inddrager også Trækstien, der blev brugt til pramfarten på Gudenåen.

Træbroen 
Ideen til broen kom frem omkring 2003 i forbindelse med den daværende Bjerringbro Kommunes Gudenå-projekt. Der blev i 2005 lavet et skitseforslag til en træbro i rundtømmer, med et frit spænd over åen. Den endelige bro lignede meget det oprindelige forslag. I marts 2011 godkendte Viborg Byråd det endelige projekt, og anlægsarbejdet startede den 8. august 2011. Selve broen blev samlet på nordsiden af Gudenå og hovedkonstruktionen blev løftet på plads 24. august 2011 med en stor mobilkran. Derefter blev der monteret rækværk, dæk og ramper udført i oversøisk hårdttræ. Den var Danmarks længste bro udført i rundtømmer og havde et frit spænd på 35 meter.

Udførelsen af broen blev gennemført ved entreprenørfirmaet Wood-ways.com i et samarbejde mellem Naturstyrelsen Kronjylland, Favrskov Kommune og Viborg Kommune med Viborg Kommune som bygherre. Broen blev færdigbygget i oktober 2011. Alt anvendt træ var fra bæredygtigt skovbrug med bærende dele i douglas-rundtømmer fra Borridsø Skov i Midtjylland. Det var anslået at den kunne holde i 20 år, men efter blot 7 år var den så rådden, at den stod til nedrivning.

Broen var præget af problemer helt fra åbningen. Fra midten af september 2016 til slutningen af november 2016 var broen spærret for færdsel, fordi der var opstået en alvorlig skade på en af de primære bærende træstammer. Den 19. december 2018 blev der spærret for både færdsel på broen og for sejlads under broen pga. råd i konstruktionen og fare for sammenstyrtning. I april 2019 blev det atter muligt at sejle under broen, mens færdsel over broen fortsat ikke var muligt. I weekenden 7-8. december 2019 styrtede broen sammen og faldt i Gudenåen.

Stålbroen 
Et år efter den gamle bro styrtede sammen, den 18. december 2020 - blev en ny stålbro indviet. Selve brospændet er en 39 meter lang og 13,5 tons tung stålkonstruktion, der i løbet af en enkelt dag - 2. december 2020 - blev løftet på plads af en stor mobilkran. Derefter blev trapper og ramper installeret. Belægningen på broen er azobé-træ. Den nye bro er beregnet til at holde i 100 år.

Noter 

Gudenå
Broer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Favrskov Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Viborg Kommune
Tingakrossur

Tingakrossur var en færøsk avis. Først nummer af avisen udkom 1. januar 1901, og gik ind i 1990. Den blev heller ikke udgivet i årene 1955–1959.

Selv om avisen i begyndelsen blev skrevet hovedsagelig på dansk var den selvstyreorienteret, og blev senere partiavis for Sjálvstýrisflokkurin fra dettes dannelse i 1906. Det udtalte formålet med avisen var at fremme oplysning og kæmpe mod undertrykkelse. Lyrik og prosa fik en central rolle i avisen, og Færøernes første roman, Babelstornið (1909) af Rikard Long, gik som føljeton i bladet.

Avisens navn kommer fra færøsk tingakrossur, budstikke: En korsformet budstikke bar traditionelt bud om tingsamling på Tinganes.

Flere af avisens redaktører har været centrale politikere for partiet.

Redaktører 
Kristin í Geil 1901–1911
Sverri Patursson 1911–1912
Petur Alberg 1912–1914
Kristin í Geil 1914–1935
Eivind Isholm 1935–1939 
S.E. Matras 1940–1943 
Louis Zachariasen 1943–1954 
Hans David Matras 1960–1963
Tummas Lenvig 1963–1966 
Marius Johannesen 1967–1978 
Hanna Absalonsen 1979–1985 
Johan Petur Petersen 1985–1987 
Petur Martin Rasmussen 1988–1989 
Bergur Jacobsen 1990

Litteratur 
Jette D. Søllinge og Niels Thomsen: De Danske aviser 1634–1989, 2. bind (1989), s. 692.
Niels Thomsen og Jette D. Søllinge: De Danske aviser 1634–1991, 3. bind (1991), s. 694–695.
Arnbjørn Ó. Dalsgarð: Føroysk blaðsøga 1852–2002 (2002)

Aviser fra Færøerne
Etableret i 1901
Ophørt i 1990
Aviser på færøsk
Aviser på dansk
Vága kommuna

Må ikke forveksles med Vágs kommuna.

Vága kommuna er en kommune på Færøerne. Den ligger på den østlige del af øen Vágar, som også har givet den navn. Vága kommuna blev oprettet 1. januar 2009, efter at Miðvágs og Sandavágs kommuna blev slået sammen. Den nye kommunen havde da 1 950 indbyggere. Vága kommuna indbefatter bygderne Miðvágur, Sandavágur og Vatnsoyrar.

Politik 
Sidste kommunevalg blev gennemført 13. november 2012, og valgte kommunestyre med virkning fra 1. januar 2013. Rosa Samuelsen fra Sambandspartiet blev ny borgmester.

Tidligere kommune 
Der har tidligere været en anden kommunen, der også bar navnet Vága kommuna. Den blev udskilt fra Vága præstegælds kommune i 1911, og opddeltes i Miðvágs, Sandavágs, Sørvágs og Bíggjar kommuna i 1915.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Offisiell nettside 

Kommuner i Færøerne
Vágar
Tvøroyrar kommuna

Tvøroyrar kommuna er en kommune på Færøerne. Den omfatter Tvøroyri, Trongisvágur, Froðba, Øravík og Øravíkarlíð på Suðuroy. Tvøroyrar kommuna blev udskilt fra Suðuroyar præstegælds kommune som Froðbiar kommuna i 1879. 1. januar 2009 havde Tvøroyrar kommuna 1 768 indbyggere.

Politik 
Kristin Michelsen fra Javnaðarflokkurin har været borgmester siden 2001. Sidste kommunalvalg blev afholdt 13. november 2012 og følgende kom i kommunalbestyrelsen:

Referencer

Eksterne  henvisninger 
Kommunens netside

Kommuner i Færøerne
Suðuroy
Eysturkommuna

Eysturkommuna er en kommune på Færøerne som ligger på østkysten af Eysturoy. Kommunen blev oprettet den 1. januar 2009, da Leirvík og Gøta kommuner slog sig sammen. Rådhuset ligger i den største bygd Norðragøta. Øvrige bygder er Syðrugøta, Gøtugjógv, Gøtueiði og Leirvík. Den 1. januar 2014 havde Eysturkommuna 1 933 indyggere, hvilket gør den til Færøernes femtestørste kommune.

Politik 
Seneste kommunalvalg blev afholdt den 13. november 2012, og valgte kommunestyre for perioden 2013–2016:

Referencer

Eksterne henvisninger 
Officiell netside  

Kommuner i Færøerne
Eysturoy
Sundini

Sundini (Sundene) er et 40 km langt sund mellem Streymoy og Eysturoy på Færøerne. Ved bygden Oyrarbakki er sundet kun 150 meter bredt, og her forbinder en bro de to øer. Sundini har givet navn til Sunda kommuna. Sundini har stærke tidevandsstrømme og har givet navn til Streymoy (Strømøy). Sundinis smalleste punkt hedder desuden Streymin (Strømmen). Regionen langs Sundini kaldes Sundalagið, men er ikke identisk med Sunda kommuna, som kun omfatter den nordlige del. 

En 220 meter lang bro, Streyminbrua, har siden 1973 forbundet de to bredder med hinanden, og kaldes spøgefuldt "den eneste bro over Atlanterhavet". Mod syd bliver sundet bredere og kaldes Tangafjørður. 
 
Ved folkeafstemningen om kommunesammenlægning i 2012 blev Sundini foreslået som en af de syv nye storkommuner, men forslaget blev forkastet af områdets vælgere.

Eksterne henvisninger 

Farvande i Færøerne
Danmark indefra

Danmark indefra er en dansk dokumentarserie i fem afsnit fra 1989-1990 af forskellige instruktører. I serien ser indvandrere på Danmark og danskere.

Afsnit 
Obs! Afsnittene er oplistet i alfabetisk rækkefølge. Tilføj gerne afsnitsnumre og første sendedage.

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske tv-serier fra 1980'erne
Indefra
Danske tv-serier fra 1990'erne
Nes kommuna

Nes kommuna er en kommune på Færøerne. Den omfatter bygderne Toftir, Saltnes og Nes på Eysturoy. Kommunen blev udskilt fra Skála kommuna i 1967. Til trods for sit beskedne areal på bare 14 km², er Nes kommuna folkerig, og er en af de færøske kommuner, der har den højeste befolkningstæthed.

1. januar 2016 havde Nes kommuna 1.237 indbyggere.

Politik 

Ved kommunalvalget 13. november 2012 var valgdeltagelsen 84,2%. Folkeflokken bevarede sine 5 mandater, og da Jóhannus Danielsen fik en enkelt stemme mere end sin næstmest populære partifælle, kunne han overtage borgmesterposten efter Símun Johannesen, der ikke genopstillede.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Officiel netside

Kommuner i Færøerne
Eysturoy
Sådan er søskende

Sådan er søskende er en dansk dokumentarserie i fire afsnit fra 2011 af forskellige instruktører.

Afsnit 
Obs! Afsnittene er oplistet i alfabetisk rækkefølge. Tilføj gerne afsnitsnumre og første sendedage.

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske tv-serier fra 2010'erne

Dokumentarserier fra Danmark
Nólsoy bygd

Nólsoy er den eneste bygd på øen Nólsoy i Færøerne. Bygden havde i 2002 i alt 268 indbyggere. Fra Nólsoy går der færge over til Færøernes hovedstad Thorshavn. Turen tager ca. 20 minutter. Nólsoy var tidligere en selvstændig kommune, Nólsoys kommuna men efter en kommunesammenlægning i begyndelsen af 2005 tilhører Nólsoy Tórshavnar kommuna.

Bygder på Færøerne
Sumbiar kommuna

Sumbiar kommuna omfatter den sydligste del af Suðuroy på Færøerne og er øernes sydligste kommune. Den omfatter bygderne Akraberg, Akrar, Lopra, Víkarbyrgi og Sumba, hvorfra den administreres. Kommunen blev oprettet af Suðuroyar præstegælds kommune i 1908. 1. januar 2009 havde Sumbiar kommuna 379 indbyggere, en markant tilbagegang fra 661 i 1960.

Samfund 
Den største næringsvej i kommunen er fiskeri, efterfulgt af landbrug. I slutningen af 1990'erne havde kommunen blandt andet tre forretninger, to kiosker, gæstehus i Lopra og postkontor i Sumba.
Sumbiar skole er bygget til 50 elever i 1966, og Skúlin á Leiti til 24 elever i 1954. I skoleåret 2009/2010 går ingen elever på Leiti, men da skolen havde elever var dette fra 1. til 5. klasse, og 6. og 7. klasse ved Sumbiar skúli. Her er der 13 elever i skoleåret 2009/2010, mens elevene på overbygningen går i skole i Vágs kommuna.

Demografi

Politik 

Kommunalbestyrelsen består af fem medlemmer. Jacob Vestergaard var borgmester i kommunen fra 1993 til 2004, og støttede en sammenlægning af alle kommuner på Suðuroy. Hans bror Hildur Vestergaard var borgmester 2004-08.

Sidste kommunalvalg blev gennemført 13. november 2008, og valgte kommunestyre med virkning fra 1. januar 2013. Stemmeprocenten var 89,2. Kun Folkeflokken og Sambandspartiet stillede op, og fårebonden og oliearbejderen Eyðbjørn Thomsen (FF) blev ny borgmester, efter Folkeflokken fik 4 af 5 pladser i byrådet.

Referencer 

Kommuner i Færøerne
Suðuroy