kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Antarktisk sydbøg

 
Antarktisk sydbøg (Nothofagus antarctica) - på mapudungu: Ñire - bliver i sit hjemland et stort, ligestammet skovtræ med en kuplet vækst. Herhjemme bliver det et lille træ med en uregelmæssig vækst. Der er ofte flere stammer, og grenene står næsten vandret ud med lidt opad bøjede spidser. Løvet dufter kraftigt og kanelagtigt.

Beskrivelse 
Barken er først glat og brun. Senere bliver den sort og glat med lyse barkporer på tværs. Knopperne er små og brune. Bladene sidder spredt. De er æg­formede med rundtakket og kruset rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er mat og noget lysere. Høstfarven er gul. Sydbøg blomstrer af og til. Der ses også modne, små bitte "bog" fra den, men de er ikke spiredygtige.

Hovedrødderne går både dybt og langt ud. Smårødderne er tæt forgrenede. Alle arter af Sydbøg har mycorrhiza med svampeslægten Cyttaria.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8 x 4 m (20 x 15 cm/år). I Chile dog ca. 3 gange så meget!

Hjemsted 
Sydbøgen gror i de løvfæl­dende regnskove, som vok­ser i Andesbjergene i det syd­lige Chile og Argentina. I de argentinske departementer Futaleufú og Languiñeo, som ligger i den nordvestlige del af provinsen Chubut findes subantarktiske, løvfældende skove. Her er arten dominerende sammen med en anden sydbøg-art, lenga (Nothofagus pumilio), og her findes den sammen med bl.a. Acaena argentea og Acaena ovalifolia (begge er arter af slægten tornnød), andesceder, Berberis microphylla (en art af berberis), chilejordbær, Chiliotrichum diffusum, Chusquea culeou, darwinberberis, Elymus andinus (en art af kvik), fru heibergs hår, Galium hypocarpium og Galium richardianum (begge er arter af slægten snerre), glat ærenpris, gul inkalilje, Hierochloe redolens (en art af festgræs), hvid eskallonia, Hydrocotyle chamaemorus (en art af frøbid), krybende kambregne, Lathyrus magellanicus (en art af fladbælg), Luzula chilensis (en art af frytle), magellankorsrod, magellannellikerod, Maytenus boaria og Maytenus chubutensis (begge er arter af en slægt i Ananas-familien), Ribes cucullatum og Ribes magellanicum (begge er arter af Ribs-slægten), Schinus patagonicus (en art af pebertræ), Senecio filaginoides og Senecio neaei (begge er arter af slægten brandbæger), Sisyrinchium patagonicum (en art af slægten blåøje), Solidago chilensis (en art af slægten gyldenris), trefliget gummipude, Vicia magellanica (en art af slægten vikke) og Viola maculata (en art af slægten viol).

Galleri

Note 

Træer
Haveplanter
Surbundsplanter
Sydbøg
Chiles flora
Mesencephalon

Mesencephalon, eller midthjernen er en del af hjernen.

Midthjernen regnes normalt for at være den øverste del af hjernestammen.

Den kan deles op i midthjernens tectum og pedunculus cerebri.
Pedunculus cerebri kan deles op i midthjerne tegmentum, substantia nigra (den sorte substans) og crus cerebri.
Videre kan substantia nigra deles op i pars compacta og pars reticulata.
 
Lesioner i midthjernens tegmentum kan føre til delta-bølger i storhjernebarken.

Referencer 

Hjernen
Pons

Pons, på dansk hjernebroen, er den mellemste del af hjernestammen. 
Fortil på pons løber pyramidebanerne, kroppens vigtigste motoriske baner for finmotorik. Bagtil står pons i forbindelse med lillehjernen (cerebellum), hvis to hemisfærer den forbinder som en bro, deraf navnet hjernebroen.
Opad går pons over i mesencephalon. Nedad går den over i den forlængede marv (medulla oblongata).

Referencer 

Hjernen
Afstand

Afstand kan betyde flere ting:
Tid/længde
Afstanden mellem 2 punkter, afstandsformel til brug i et koordinatsystem
Forskel eller ulighed: ”Afstanden mellem rig og fattig i Sverige er ikke så stor som i USA”.
Tage afstand fra noget: ”Jeg tager skarpt afstand fra dine synspunkter”.
Afstand inden typografi: Se afstand (typografi)
Judas

Judas er den danske translitteration af det græske navn Ιούδας (Iúdas), der er en græsk form af det hebraiske navn יְהוּדָה (Jehudah), som også kan fordanskes til Judah eller Juda. Navnet er bl.a. blevet båret af flere personer i det Nye Testamente.

Nytestamentlige personer med navnet Judas
Judas Iskariot – den af Jesu apostle som forrådte ham
Judas Thaddæus – en anden af Jesu tolv apostle
Judas, Jesu bror – en bror til Jesus (Mark 6,3 )
Judas, Jakobs bror – forfatteren til Judasbrevet angiver dette som sit navn; han kan muligvis være identisk med Judas Thaddæus eller Jesu bror
Judas Barsabbas – udsending fra Jerusalem til Antiokia (ApG 15,22)

Andre
Judas Makkabæeren – jødisk oprørsleder i 2. århundrede f.Kr.
Judas fra Galilæa – jødisk oprørsleder i 1. århundrede e.Kr.
Juda – denne søn af Jakob og hans stamme kaldes i den græske oversættelse af det Gamle Testamente (Septuaginta) for Judas (Ιούδας)
Judas kan også bruges som betegnelse for en forræder (efter Judas Iskariot)

Andet 
 Judas (sang) – single fra den amerikanske sangerinde Lady Gagas

Se også
Judasbrevet
Judasevangeliet
Judas O
Judas Priest
Judastræ
Judasøre
Rygmarv

Rygmarven (medulla spinalis ) findes i hvirvelkanalen i rygsøjlen. Rygmarven afgiver nerver til muskler i kroppen, og modtager nerver fra hud, led og muskler.
Opad går rygmarven over i den forlængede marv (medulla oblongata)

Her dannes der bl.a. prostaglandiner.

Referencer

se også 
 Lumbalpunktur

Centralnervesystemets anatomi
EM i håndbold 2000 (kvinder)

Europamesterskabet i håndbold for damer i 2000 var den fjerde EM-slutrunde for kvinder, og den blev afholdt i Rumænien i perioden 8. – 17. december 2000.

De 12 deltagende lande spillede først en indledende runde med 2 grupper a 6 hold. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til semifinalerne, mens de øvrige hold spillede placeringskampe.

Indledende runde

Placeringskampe

Finaler

Semifinaler 
 Ungarn – Rumænien 25-24
 Ukraine – Rusland 28-24

Bronzekamp 
 Rusland – Rumænien 21-16

Finale 
 Ungarn – Ukraine 32-30

Slutstilling

Danmarks kampe i den indledende gruppe

Kilde 
 EHF, EM-2000 

2000 (kvinder)
Håndbold i 2000
Kvindehåndbold
Medulla oblongata

Den forlængede marv, eller medulla oblongata, er den nederste del af hjernestammen.
Den går nedadtil over i rygmarven (fra foramen magnum i kraniet) og opadtil i Pons.

I medulla oblongata findes livsvigtige reguleringscentre, idet åndedrætscenter og kredsløbscenter er placeret her.
Der er i alt 12 hjernenerver, den 9., 10., 11. og 12. udgår fra den forlængede marv. Disse hjernenerver kan indeholde både sensoriske, motoriske og autonome nerver.

9. (n. glossopharyngeus) og 10. (n. vagus) hjernenerve indgår bl.a. i vigtige kredsløbs- og åndedrætsreflekser.

Spytsekretion i mundhulen og synkningen i spiserøret (oesophagus) er også styret af reflekscentre i Medulla oblongata.

Kilder 
 Schibye og Klausen - Menneskets fysiologi, 3. udgave

Referencer 

Hjernen
Tyge J. Rothe

Tyge Jesper Rothe (2. december 1877 i Malmø – 28. januar 1970 i København) var en dansk politiker, minister og erhvervsmand.

Han blev født i Malmø som søn af Christian Ewald Rothe og Anna Elizabeth Jutta Skram. 

Han var uddannet som søofficer, men trådte i 1905 ind i sin fars vinhandel, Chr.E. Rothe & Co.

I 1907 blev han gift med Karen Marie Olesen, datter af etatsråd C.A. Olesen, De Danske Spritfabrikker.

Ved 1. Verdenskrigs udbrud i 1914 var Rothe højremand. Både i 1918 og i 1920 opstillede han forgæves som folketingskandidat for Venstre. To uger efter valget i april 1920 blev handelsminister i Ministeriet Neergaard II. 

Efter Landmandsbankens endelige krak i 1922 blev der rejst skarp kritik af regeringen, og specielt mod Rothe, men også mod statsminister Niels Neergaard. Dette førte til Rothes og regeringens afgang. Det lykedes dog Neergaard at rekonstruere regeringen, mens Rothe ikke vendte tilbage til politik.

Rothe var Dannebrogsmand. Få dage før folketingsvalget i september 1920 fik han Dannebrogordenens Kommandørkors af 2. grad.

Kilde 
 Thorsen, Svend De danske ministerier 1901-1929, Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 1972.
 "HVEM-HVAD-HVOR 1971", Politikens Forlag, København 1970.

Danske ministre fra Venstre
Handelsministre fra Danmark
Tyge J.
Personer fra Malmø
Søofficerer fra Danmark
Erhvervsfolk fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Politikere fra Højre (1881-1915)
Tidligere folketingskandidater fra Venstre
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere født i Sverige
EM i håndbold 2002 (kvinder)

Europamesterskabet i håndbold for kvinder i 2002 var den femte EM-slutrunde for kvinder, og den blev afholdt i Danmark i perioden 6. – 15. december 2002. Kampene blev spillet i Farum, Helsinge og Århus.

For første gang deltog 16 lande, som først spillede en indledende runde med 4 grupper á 4 hold. De tre bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-12, hvor der blev spillet i 2 grupper á 6 hold. De to bedste hold i hver gruppe gik videre til semifinalerne, mens nr. 3 og 4 spillede placeringskampe.

 vandt EM-turneringen, efter finalesejren over  med cifrene 25-22. Det danske hold gik ubesejret igennem hele turneringen, med i alt 8 sejre i 8 kampe.

Indledende runde

Hovedrunde

Slutspil

Oversigt

Semifinaler

7. plads kamp

5. plads kamp

Bronzekamp

Finalekamp

Rangering og All-Star hold

Rangering 

Link: EHF-Euro.com

All-Star Hold
Målvogter:  Karin Mortensen 
Venstre fløj:  Line Daugaard 
Venstre back:  Ausra Fridrikas 
Stregspiller:  Ljudmila Bodnijeva 
Playmaker:  Kristine Andersen 
Højre back:  Lina Olsson Rosenberg 
Højre wing:   Stéphanie Cano 
Bedste spiller:  Karin Mortensen 
Chosen by team officials and EHF experts: EHF

Kilder / eksterne henvisninger 
 EHF, EM-2002  
 EM Handball Women | Denmark   

2002 (kvinder)
Håndbold i 2002
Kvindehåndbold
Viktor Rubow

Viktor Rubow (30. marts 1871 i København – 21. oktober 1929 sammesteds) var en dansk politiker, sundhedsminister og læge, bror til Axel Rubow.

Han blev født i København som søn af grosserer W.R.L. Rubow og hustru Charlotte f. Jørgensen. Rubow blev student fra Metropolitanskolen 1889, cand.med. i 1896 og dr.med. i 1903, hvorefter han blev reservelæge ved Frederiksberg Hospital og Frederiks Hospital, inden han i 1907 blev overlæge ved Finseninstituttet.

Han var medlem af Borgerrepræsentationen fra 1921 indtil 1926 og var derefter folketingskandidat for Venstre med interesse for især social- og sundhedspolitik og som følge deraf blev han sundhedsminister i Ministeriet Madsen-Mygdal 1926-1929. Efter sin afgang levede han kun et halvt år, inden han døde af en hjerneblødning.

Han var Kommandør af 2. grad af Dannebrog, medredaktør ved Hospitalstidende 1908-18 samt formand for Foreningen af Læger ansatte ved private Sygehuse og Klinikker 1915-27, for Selskabet for experimentel og anvendt Terapi 1923-25.

Hans sønner var litteraturhistorikeren professor Paul V. Rubow og kunsthistorikeren Jørn Rubow.

Kilde 
 Thorsen, Svend De danske ministerier 1901-1929, Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 1972.

Danske ministre fra Venstre
Sundhedsministre fra Danmark
Læger fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Foreningsformænd fra Danmark
Personer fra København
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Tidligere folketingskandidater fra Venstre
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Viktor
Studenter fra Metropolitanskolen
Hårlinje

Hårlinje er i typografiske sammenhænge ikke nødvendigvis tykkelsen af et hår, men normalt blot den mindste tilgængelige størrelse i et givet målesystem. Er ofte f.eks. det tyndeste printeren kan udskrive. Er egentlig defineret ved at være et ½ punkt bred.

Kilder/Henvisninger
Typografisk leksikon 

Typografi
GB

GB har flere betydninger:

 Gigabyte.
 Kendingsbogstaver for biler fra Storbritannien.
 GB Glace – en svensk isfabrik ("GB" for "Glace-Bolaget"), i dag et af Unilevers binavne.
 GourmetBryggeriet
 Gredstedbro Boldklub – en dansk fodboldklub under Jydsk Boldspil-Union
Krybbespil

Et krybbespil eller julekrybbespil er et mindre skuespil, der gengiver juleevangeliets beretning om Jesu Fødsel.

Skuespillet fremføres ofte af børnehavebørn eller skolebørn som en del af undervisningen i kristendom op til jul.

Ordet benyttes lejlighedsvis også til at beskrive en tableau-opstilling, der viser den stald i Bethlehem, hvor Jesus blev født. En sådan tableau-opstilling omtales dog oftest som julekrybbe.

Se også 
 Frans af Assisis julefejring i Greccio

Eksterne henvsininger 

Jul

es:Belén (escena del nacimiento de Jesús)
nap:'O presebbio
Electronica

Electronica er en betegnelse for visse former for nyere elektronisk musik. Den defineres som forskellig fra den konservatoriebaserede elektroakustiske musik såvel som fra den mere danseorienterede scene (fx house). Der er altså tale om en genre af lytteorienteret elektronisk musik ofte skabt i computerprogrammer. Musikalsk dækker electronica over mange forskellige udtryk, der dog har en musikalsk legende, mildt eksperimenterende tilgang til fælles. Betegnelsen opstod i den britiske musikpresse i midten af 1990'erne.

Eksterne henvisninger 

Musikgenrer
Nationalliberal

Nationalliberale har flere betydninger:

 De Nationalliberale – dansk politisk parti 1842-1882, samt i Tyskland  og Storbritannien.
 Nationalliberale Partei – tysk politisk parti 1867-1918 
 De Nationalliberale (Storbritannien) – britisk politisk parti 1931-1947
Essex

Essex er et grevskab (county) i det østlige England. Hovedbyen er Chelmsford. Området er på 3670 kvadratkilometer, og befolkningen er på 1.688.400. Amtet er opdelt i en række lokale forvaltningsdistrikter. Det drejer sig om Harlow, Epping Forest, Brentwood, Basildon, Castle Point, Rochford, Maldon, Chelmsford, Uttlesford, Braintree, Colchester, Tendring, Thurrock, og Southend-on-Sea.

 Greg West fra det tidligere boyband, kaldet District3 er herfra.
 Sam Callahan fra X factor UK 2013 er også fra området

 
Angelsaksiske kongeriger
Susse Wold

Susse Wold (navngivet Lise Wold) (født 17. november 1938 på Frederiksberg) er en dansk skuespillerinde.

Karriere 
Susse Wold blev uddannet som skuespiller ved Privatteatrenes Elevskole i 1958-60.
Hun spillede i DR TV-teatrets optagelse af Jean Genets Stuepigerne fra 1962 i hvad der er blevet kaldt "en seriøs gennembrudspræstation". 
I perioden 1964-71 var hun ansat ved Det kongelige Teater.

I 1999 gik hun til fordel for AIDS-Fondet med til at deltage i Casper & Mandrilaftalens føljeton Skøjtearven, hvor hun spillede den altoverskyggende og eneste rolle.

Hun har modtaget flere priser, bl.a. Johanne Luise Heibergs Legat 1962, Poul Reumerts Legat 1966, Tagea Brandts Rejselegat 1969, Henkel-Prisen 1979 og Jeppe-Prisen 1984. 1978 udnævntes hun til ridder af Dannebrogordenen og i 1996 til ridder af 1. grad.

Susse Wold er en aktiv foredragsholder og oplæser, og hun har skrevet selvbiografien Fremkaldt, der udkom i 2008. I 2014 blev hun tildelt en Robert for årets kvindelige birolle for Jagten.

Privatliv 
Hun er datter af Knud Wold og Marguerite Viby. I en årrække dannede hun par med skuespilleren Erik Mørk, med hvem hun fik sønnen Christian Mørk i 1966. Den 21. maj 1983 blev hun gift med skuespilleren Bent Mejding.

Filmografi i udvalg

Spillefilm

Serier

Stemme til tegnefilm

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Dansk Kvindebiografisk leksikon

Skuespillere fra Danmark
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Robertprisen for årets kvindelige birolle
Modtagere af Modersmål-Prisen
Marathon

Marathon, eller Maraton, (nygræsk: Marathónas,  Μαραθώνας; gammelgræsk: Marathṓn, Μαραθών = "Fennikelstedet" af μάραθο = fennikel) er en lille by i Grækenland, mest kendt for slaget ved Marathon i 490 f.Kr., hvor en athensk hær slog de persiske tropper, der blev landsat her.

Det legendariske løb 
Legenden forlyder, at budbringeren Pheidippides løb de 42 km til Athen for at fortælle om sejren. Ved ankomsten råbte han nenikikamen! - "vi vandt!", og faldt død om. Da traditionen med olympiske lege blev genoptaget i 1896, iscenesatte man et tilsvarende løb, der blev vundet af Spyridon Louis. 

Navnet på atletikdisciplinen maratonløb, samt begrebet maraton (der begge staves uden h), henviser til denne legende.

Det blev bygget en stor gravhøj over de faldne athenere. Højen er bevaret og omgivet af en park.

Kommunen 
Marathon kommune blev oprettet ved lokalstyrereformen af 2011 ved at slå de følgende fire tidligere kommuner sammen til en kommunal enhed:
 Grammatiko
 Marathon
 Nea Makri
 Varnavas
Der var i 2001 8.883 indbyggere i kommunen.

De andre landsbyer i den kommunale enhed er Agios Panteleimonas (1 489 beboere), Kato Souli (1 477 beboere), Vrana (731 beboere), Avra (235 beboere), Votho (207 beboere), Ano Souli (188 beboere) og Schinia (156 beboere).

Kato Souli skibskommunikationsmast er en 250 meter høj radiomast, Grækenlands højeste konstruktion.

Noter 

Byer i Grækenland
Den augsburgske religionsfred

Den augsburgske religionsfred var en fredsaftale, der blev indgået mellem på den ene side tilhængerne af katoliscismen og på den anden side tilhængerne af protestantismen. Freden havde gyldighed i det Tysk-romerske rige med undtagelse af det burgundiske retsområde, og den blev vedtaget af Rigsdagen i Augsburg den 25. september 1555.

Baggrund 
Freden blev erklæret af den rigsdag i Augsburg, som kong Ferdinand åbnede den 5. februar 1555. Afslutningen af Den schmalkaldiske krig med forliget i Passau 1552 havde tilintetgjort Kejser Karl 5.s forhåbninger om at kunne føre protestanterne tilbage til den romersk-katolske kirkes enhed. For det tyske rige var fred dog en bydende nødvendighed, også selvom man kun kunne nå den ved at ofre den religiøse enhed. Rigsdagen i Augsburg arbejdede i dette lys, så gammelt nag måtte holdes nede og mange fordomme overvindes, før man nåede til en endelig overenskomst den 25. september.

Problemer 
På to punkter var forhandlingerne nær ved at blive resultatløse, og der blev ikke truffet nogen afgørelse. Det første gjaldt de gejstlige fyrstendømmer. Man var enige om, at de ikke skulle sekulariseres og heller ikke gøres arvelige, men protestanterne hævdede, at de havde lige så megen ret til disse stater som de erklæret romersk-katolske, hvorimod disse på deres side hævdede, at hvis en gejstlig fyrste sluttede sig til Den augsburgske bekendelse, måtte han opgive alle de rettigheder og indtægter, der var knyttet til hans stilling som gejstlig (reservatum ecclesiasticum). Det sidste satte kejser Ferdinand 1. igennem trods protestanternes indsigelse.

Det andet spørgsmål gjaldt forholdene for undersåtter under gejstlige fyrster. Mod de romersk-katolskes protest satte kejser Ferdinand igennem, at hvis undersåtterne tidligere havde sluttet sig til Den augsburgske bekendelse, skulle de også i fremtiden have lov til at forblive protestanter. Det, at disse punkter ikke blev afgjort med fredsslutningen, skabte grundlaget for Trediveårskrigen.

Beslutninger 
De romersk-katolske og de evangelisk-lutherske, rigsumiddelbare stænder skulle være ligeberettigede i hele riget, mens undersåtterne i hvert land skulle følge deresfyrstes tro (cujus regio, ejus religio), dog med ret til at udvandre. Fredsbestemmelserne gjaldt kun for de protestanter, der sluttede sig til Den augsburgske bekendelse (altså lutheranere), mens de reformerte, gendøbere og andre, mindre protestantiske retninger måtte stå uden for bestemmelserne.

Litteratur 
 Rosemarie Aulinger, Erwein Eltz og Ursula Machoczek (udg.): Deutsche Reichstagsakten: Der Reichstag zu Augsburg 1555, 2009, 
 Leif Grane: Confessio Augustana, 2014, 
 Kjell Olav Sannes: Hvad er luthersk tro - Hovedpunkter i Den augsburgske Bekendelse, 1900, .
 Heinz Schilling og Heribert Smolinsky (udg.): Der Augsburger Religionsfrieden 1555. Wissenschaftliches Symposium aus Anlass des 450. Jahrestages des Friedensschlusses, Augsburg 21. bis 25. September 2005, 2007, .

Eksterne links 
 Den fuldstændige tekst til fredsaftalen  .

Reformationen
Religionskrigene
Tysk-romerske rige
Bølgeligningen

Bølgeligningen er en partiel andenordens differentialligning, der beskriver en bølges afhængighed af tid og sted.
I dens simpleste form er der tale om ligningen
 
hvor  er bølgens amplitude, og  er dens udbredelseshastighed. Dette er en såkaldt hyperbolsk partiel differentialligning af anden orden, eftersom der er tale om andenafledte i forhold til hhv.  (tid) og  (sted).

Bølgeligningen beskriver amplitudens rum- og tidsudvikling, dvs. hvordan bølgens form ændres efterhånden som den udbredes. Løsningens konkrete form vil afhænge af randbetingelserne i problemet, som fx kan være bølgens form ved .

Bølgeligningen er generel og beskriver alle bølgefænomener i fysikken. Bølgen kan være 1-dimensionel, som fx en simpel planbølge, 2-dimensionel som fx en membran, 3-dimensionel som fx et elektromagnetisk felt, eller højeredimensionel i mere komplicerede sammenhænge.

Flere dimensioner
Hvis rummet bølgen befinder sig i har højere dimension end et, vil dens amplitude afhænge af flere stedkoordinater, hvis tilhørende afledte alle er med i differentialligningen. De stedafledte erstattes af Laplace-operatoren, og bølgeligningen bliver fx i 3 dimensioner

Stående bølger

Dispersion

Elektromagnetiske felter

Kovariant notation

Se også
Dispersionsrelationen

Differentialligninger
Bølger
Francis Rogallo

Francis Melwin Rogallo (27. januar 1912 – 1. september 2009) var en amerikansk aeronautisk ingeniør og opfinder.
I 1948 søgte Francis Rogallo og Gertrude Rogallo om at få patent på en fleksibel, vinget drage.  I 1960'erne og 1970'erne videreudviklede Francis Rogallo hos NASA dette design til Rogallo vingen, som skulle bruges ved månelandinger. Selv om faldskærme blev valgt i stedet for denne, blev Rogallo vingen starten på moderne hanggliding. Pr. 2003 har Rogallo haft nye designs til drageflyvning.

Francis Rogallo boede i sin sidste tid i Southern Shores, North Carolina, i nærheden af Kitty Hawk, hvor moderne luftfart blev 'født'.

Henvisninger 

 

Opfindere fra USA
Synoptiske evangelier

De synoptiske evangelier er Matthæusevangeliet, Markusevangeliet og Lukasevangeliet. De tre evangelier udviser en stor grad af litterær afhængighed både i fortællingerne, rækkefølgen og ordlyden. Evangelierne kan læses synoptisk, hvor de er stillet op ved siden af hinanden.

Etymologi 
Begrebet de synoptiske (fra græsk συν, sammen og οψις, se, dvs. sammenskuede) blev første gang brugt af J.J. Griesbach i 1774 om de tre første evangelier i Det Nye Testamente.

Forskellige hypoteser 
Det har længe været diskuteret, hvad lighederne i evangelierne skyldes. Traditionelt har kristne hævdet, at evangelierne er nedskrevet af øjenvidner. Men da ingen af evangelisterne hævder at være øjenvidner (se Lukas 1, 1-5), må lighederne skyldes, at forfatterne har samme litterære tradition og har benyttet de samme kilder til deres evangelier. 

Nu er der almindelig enighed om at Markus-evangeliet er ældst, og at forfatterne til Matthæus- og Lukas-evangelierne har kendt Markus-evangeliet. Og der er enighed om, at Lukasevangeliet er yngre end Matthæus-evangeliet. 

Den simpleste hypotese går ud på at forfatteren til Lukas-evangeliet har læst både Markus-evangeliet og Matthæus-evangeliet. Det blev foreslået af Austin Farrer i 1955 og er senere forsvaret af Michael D. Goulder. Hypotesen er ikke særligt populær blandt kristne, idet den giver Matthæus-evangeliet og Lukas-evangeliet betydeligt mindre kildeværdi end det korte Markus-evangelium. 

En af de mest udbredte hypoteser i dag er tokildehypotesen. Ifølge denne hypotese beror ligheden i evangelierne på, at Matthæus og Lukas har benyttet sig af Markusevangeliet og en nu tabt kilde, Q, til skabelsen af deres evangelier.  

Problemet med denne tese er, at den ikke tager højde for det respektive særstof, der findes hos Matthæus og Lukas som  lignelsen om den fortabte søn (Luk. 15,11-32). For at forklare det har forskere udvidet tokildehypotesen til firekildehypotesen, der har særstoffet fra yderligere to tabte kilder, hendholdsvis M (Matthæus) og L (Lukas). Særstoffet kan dog sagtens tilskrives forfatternes egen kreativitet.

Bøger i Det Nye Testamente