kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ryomgård Station

Ryomgård Station er en letbanestation og tidligere jernbanestation i byen Ryomgård på Djursland i Østjylland. Stationen ligger på Grenaabanen mellem Aarhus og Grenaa, der nu er en del af Aarhus Letbane. Stationen åbnede i 1876 og var i mange år Djurslands vigtigste jernbaneknudepunkt.

Historie

Østjyske Jernbane 

Østjyske Jernbane åbnede jernbanestrækningen Randers-Ryomgård-Grenaa 26. august 1876 og strækningen Aarhus-Ryomgård 1. december 1877. Begge strækninger blev i 1885 overtaget af DSB.

2. maj 1971 blev Randers-Ryomgård-banen nedlagt, dog med godstrafik Randers-Pindstrup frem til 1993. Grenaabanen (Aarhus-Grenaa) blev drevet videre af DSB indtil 2012, hvor den sammen med Odderbanen indgik i Aarhus Nærbane, så der kom gennemgående tog mellem Grenaa og Odder.

Gjerrildbanen 

5. december 1911 åbnedes privatbanestrækningen Ryomgård-Gjerrild, som 27. juni 1917 blev forlænget fra Gjerrild til Grenaa. Gjerrildbanen benyttede DSB's station og havde sin egen 100 m lange perron ved hovedsporet, som gik videre til en drejeskive på 6½ m. Herfra gik to spor med omløbsmulighed til kulgården og den enkeltsporede remise, der havde overnatningsrum for togpersonalet.

Stationens vandtårn var ikke stort nok til at forsyne både DSB og Gjerrildbanen, så man opførte et nyt, som stadig findes og er byens vartegn. 30. juni 1956 blev Ryomgård-Gjerrild-Grenaa Jernbane (RGGJ) nedlagt.

Aarhus Letbane 

Nærbanen blev lukket for ombygning til letbane 27. august 2016. Det var forventet, at Grenaabanen ville genåbne som en del af Aarhus Letbane i begyndelsen af 2018, men på grund af manglende sikkerhedsgodkendelse blev genåbningen udskudt på ubestemt tid. Godkendelsen forelå 25. april 2019, og genåbningen fandt sted 30. april 2019.

I forbindelse med ombygningen valgte Syddjurs Kommune at renovere stationen og omdanne den til en trafikterminal for busser og letbane. Det medførte udskiftning af alt stationsinventaret og installering af toiletter.

Djurslands Jernbanemuseum 
I 1981 oprettedes Djurslands Jernbanemuseum, som fik til huse i det tidligere postkontor i stationsbygningen. Museet manglede snart plads til de mange effekter, men erhvervede i 1995 med kommunal støtte stationens tidligere lokomotivremise, så der også er plads til rullende materiel foruden togpersonaleuniformer, fotografier, modelbaner m.v. Museet er siden 2007 en afdeling af Dansk Jernbane-Klub.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Djurslands Jernbanemuseum
 Asger Christiansen: Gjerrildbanen – en rejse gennem Norddjurs. Dansk Jernbane-Klub Nr. 60 2017 , s. 169-171

Stationer på Grenaabanen
Station
Brussels Cycling Classic

Brussels Cycling Classic (tidligere Paris-Bruxelles) er et af de ældste eksisterende endagsløb i cykelsporten og regnes som en semi-klassiker.

Frem til 1966 var det et af de vigtigste forårsklassikere, men på grund af konkurrence fra hollandske cykelløb, blandt andet Amstel Gold Race, og øgende trafikproblemer mellem Paris og Bruxelles, blev der efter en seks år lang pause genoptaget i september i 1973. 

Løbet er blevet kortere i løbet af årene: I begyndelsen var det over 400 km langt, i 1987 blev det kortet med til omkring 300 km og køres i dag over ca. 220 km. Starten foregår ikke længere i Paris, men i Soissons 85 km nordøst for byen.

I 2013 blev navnet ændret til Brussels Cycling Classic, og løbet begrænset til Belgiens grænser.

Vindere

Eksterne henvisninger

 
Etableret i 1893
Kolind Station

Kolind Station er en letbanestation og tidligere jernbanestation i byen Kolind på Djursland i Østjylland. Stationen ligger på Grenaabanen mellem Aarhus og Grenaa, der siden 2019 har været en del af Aarhus Letbane.

Historie 
Grenaabanen blev lukket for ombygning til letbane 27. august 2016. Det var forventet, at den ville genåbne som en del af Aarhus Letbane i begyndelsen af 2018, men på grund af manglende sikkerhedsgodkendelse blev genåbningen udskudt på ubestemt tid. Godkendelsen forelå 25. april 2019, og genåbningen fandt sted 30. april 2019.

I forbindelse med ombygningen gennemgik stationen en omfattende renovering med udskiftning af alt stationsinventaret. Desuden blev der installeret toiletter.

Noter 

Stationer på Grenaabanen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Syddjurs Kommune
Klippehelligdommen

Klippehelligdommen (arabisk: Qubbat as-Sakhrah) eller Omar-helligdommen er en muslimsk helligdom i Øst-Jerusalem, der er bygget på det sted, hvor det jødiske tempel tidligere lå.

Helligdommen omtales undertiden som en moské, hvilket er fejlagtigt. Helligdommen er bygget på det sted, hvor Muhammed ifølge islamisk tradition steg til himmels for at tale med Gud, inden han vendte tilbage til jorden for at udbrede islam. Den blev opført 687-691 af Abd al-Malik under det niende kalifat.

Bygningens kuppel er af træ og beklædt med forgyldt aluminium. Inskriptionerne på bygningens inderside består af vers fra Koranen, der afviser, at Jesus var Gud Søn, og fordømmer den kristne lære om den treenige Gud.

Referencer 

Islam
Jerusalem
At komme ind i himlen levende
Trustrup Station

Trustrup Station er en letbanestation og tidligere jernbanestation, der ligger i byen Trustrup på Djursland i Østjylland. Stationen ligger på Grenaabanen mellem Aarhus og Grenaa, der siden 2019 har været en del af Aarhus Letbane.

Historie 
Trustrup var oprindeligt station på Randers-Ryomgård-Grenaa banen, som blev åbnet af Østjyske Jernbane 26. august 1876. Året efter blev strækningen Aarhus-Ryomgård oprettet. Aarhus-Grenaa (Grenaabanen) blev snart hovedstrækningen. Den indgik fra 2012 til 2016 i Aarhus Nærbane.

Randers-Ryomgård blev nedlagt 2. maj 1971.

I starten af 2016 fik ventehuset en gennemgribende renovering, så der er opvarmet venterum med toilet. Ved huset er der aflåst cykelparkeringsområde med en "luftpost", så cyklen kan pumpes.

Ebeltoftbanen 
Trustrup blev knudepunkt, da Ebeltoft-Trustrup Jernbane (ETJ) startede 27. marts 1901.

Banens hovedkontor var i Ebeltoft, men i 1902 anlagde ETJ depotspor, drejeskive og remise i Trustrup. Den ophørte dog reelt med at være endestation i 1932, hvor alle banens tog kørte videre til Grenaa. Fra 1934 kørte de helt til Grenaa Havn, da der kom færge til Hundested.

Ebeltoftbanen blev nedlagt 31. marts 1968.

Århus Letbane 
Grenaabanen blev lukket for ombygning til letbane 27. august 2016. Det var forventet, at den ville genåbne som en del af Aarhus Letbane i begyndelsen af 2018, men på grund af manglende sikkerhedsgodkendelse blev genåbningen udskudt på ubestemt tid. Godkendelsen forelå 25. april 2019, og genåbningen fandt sted 30. april 2019.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Erland Egefors: Ebeltoftbanen, Motorploven marts 2008

Stationer på Grenaabanen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Norddjurs Kommune
Taulov Station

Taulov Station er en dansk jernbanestation i stationsbyen Taulov i Østjylland.

Eksterne henvisninger 
 Taulov Station på dsb.dk

Stationer på Fredericia-Padborg-banen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Fredericia Kommune
Kolding Station

Kolding Station er en dansk jernbanestation i Kolding. Foruden persontrafik har Kolding Station betydelig godstrafik, da den ligger på en af de vigtigste tilbageværende jernbanegodstrafikruter i Danmark, den elektrificerede transitrute mellem Sverige og Tyskland.

Historie 
Den første banegård i Kolding blev indviet 1. november 1866 sammen med statsbanen fra Fredericia til Vamdrup, der var blevet grænsestation efter krigen i 1864.

Den nuværende banegård blev opført i 1882-83 og indviet i 1884. Den er tegnet i historicistisk stil med træk fra renæssance og barok af en af Statsbanernes egne arkitekter, Thomas Arboe, som har tegnet en lang række andre stationer.

Senere fik Kolding tre privatbaner, der alle er nedlagt.

Egtvedbanen 
Kolding-Egtved Jernbane (1898-1930) havde sin egen hovedstation, Kolding Nordbanegård eller Kolding Nord, hvorfra der var et forbindelsesspor til Kolding Station. Her fik banen 3 spor nordvest for DSB's. Da banen var smalsporet, måtte man også have nogle specielle spor med smalspor i den ene ende og normalspor i den anden, så man kunne trille såkaldte fadinger, en slags containere, mellem de smalsporede godsvogne og enkelte normalsporede godsvogne, som banen også havde for at kunne sende gods rundt i landet med DSB.

Kolding Sydbaner 
Kolding Sydbaner (1911-48) havde også sin egen hovedstation, Kolding Sydbanegård eller Kolding Syd. Der blev anlagt et spor via havnen, så man kunne udveksle godsvogne med DSB, men DSB's stationsforstander mente, at det ville give for store gener at lade persontog køre den vej. Først i 1922 blev der etableret et forbindelsesspor, så sydbanernes persontog kunne køre videre til statsbanestationen. Dette spor gik over Kolding Å på en bro, der er bevaret som gangbro vest for Kongebrogade.

Troldhedebanen 
Troldhede-Kolding-Vejen Jernbane (1917-68) havde ikke egen hovedstation, men havde fuld optagelse på Kolding Station, hvor DSB også varetog banens godsekspedition. Dens 3 spor blev placeret mellem DSB's og Egtvedbanens. Troldhedebanen havde sit eget remise- og værkstedsområde nordøst for stationen.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Kolding Station på dsb.dk
 Signalposten 1989/2 s. 66-79
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Stationer på Fredericia-Padborg-banen
Station
Thomas Arboe
Station
Vejen Station

Vejen Station er en jernbanestation i Vejen på Lunderskov-Esbjerg-banen. Stationen har to spor, 1 og 2. Det gamle spor 1 nærmest ved stationsbygningen er nedlagt, men der er plads til, at der igen kan anlægges et spor med togtrafik. Der er en tunnel under banen med trapper og elevator til stationens to spor, hvorfra InterCity- og Regionaltog afgår flere gange i timen. Der er to skærme med informationer om afgange og togtrafikken på strækningen.

Vejen rutebilstation ligger klos op ad jernbanestationen med direkte adgang til det nedlagte spor 1. Fra rutebilstationen udgår flere ruter til Syd- og Sønderjylland samt Vejen Bybus.

Historie 
Stationen blev åbnet 3. oktober 1874 sammen med strækningen Lunderskov-Esbjerg-Varde. 25. august 1917 blev Vejen Station knudepunkt, da Troldhede-Kolding-Vejen Jernbane (TKVJ) blev åbnet med hovedstrækningen Troldhede-Kolding og sidebanen Gesten-Vejen. Ved den lejlighed blev den oprindelige stationsbygning fra 1874 erstattet af den nuværende, tegnet af Heinrich Wenck. Troldhedebanens spor endte blindt øst for stationsbygningen, og her opførte banen et mindre maskindepot med remise og kulgård.

Sidebanen Gesten-Vejen blev nedlagt allerede 1. april 1951, resten af Troldhedebanen først 31. marts 1968. I 1962 fik FDB's centrallager et firmaspor, der stort set fulgte Troldhedebanens tracé. Dette spor er nu taget op, men tracéet er bevaret på de 1½ km til centrallageret, der nu hedder Coop Region Syd, Vejen Tørvarecenter.

I 1992 blev stationsbygningen og signalhuset i stationens vestlige ende fredet, så der ikke kan foretages ændringer på bygningen udvendigt. Fredningen omfatter også det gamle centralapparat fra 1918.

Eksterne envisninger 

 Vejen Station på dsb.dk
 blokposten.dk: Vejen Station sporplaner

Stationer på Lunderskov-Esbjerg-banen
Station
Heinrich Wenck
Brørup Station

Brørup Station er en jernbanestation i Brørup.

Eksterne henvisninger 

 Brørup Station på dsb.dk

Stationer på Lunderskov-Esbjerg-banen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vejen Kommune
Grand Prix des Nations

Grand Prix des Nations var et individuelt enkeltstartsløb for Europas ledende professionelle landevejscykelryttere. Det blev afholdt årligt i Frankrig fra 1932 til og med 2004, med undtagelse af årene 1939 og 1995. Løbet blev anset som et uofficielt verdensmesterskab i enkeltstart og som en klassiker.

Da UCI indførte det officielle verdensmesterskab i enkeltstart i 1994, og øvelsen også blev en egen OL-gren i 1996, mistede Grand Prix des Nations sin betydning. Løbet blev til slut fjernet fra kalenderen da man indførte UCI ProTour i 2005.

Vindere 

Klassiske cykelløb
Etableret i 1932
Cykelløb i Frankrig
Ophørt i 2004

pl:Grand Prix des Nations
Holsted Station

Holsted Station er en jernbanestation i Holsted.

Eksterne henvisninger 
 Holsted Station på dsb.dk

Stationer på Lunderskov-Esbjerg-banen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vejen Kommune
François Bayrou

François Bayrou (født 25. maj 1951 i Bordères, Pyrénées-Atlantiques, Frankrig) er en fransk politiker.

I 1998 blev han formand for midterpartiet Union pour la Démocratie Française (UDF), og han var i 2007 partiets præsidentkandidat. I første valgrunde fik han 18,6% af stemmerne og endte på en tredjeplads. Bayrou er tidligere europaparlamentsmedlem og var desuden uddannelsesminister i de konservative regeringer under Édouard Balladur og Alain Juppé fra 1993-1997. I april 2007 offentliggjorde Bayrou, at han dannede et nyt parti, Mouvement démocrate, som han siden har været formand for.

Bayrou har udgivet mange bøger, bl.a. en biografi om Henrik 4. af Frankrig i 1994, som blev en kæmpe bestseller.

Politikere fra Frankrig
Præsidentkandidater fra Frankrig
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Frankrig
Justitsministre fra Frankrig
Gørding Station

Gørding Station er en jernbanestation i Gørding på strækningen mellem Lunderskov og Esbjerg. Den blev indviet den 3. oktober 1874, samme dag som jernbanen. Den er betjent af DSBs regionaltoge mellem Esbjerg og Aarhus, mens togene mellem Esbjerg og København er gennemgående.

Oprindeligt havde Gørding station tilhørende stationsbygninger, ligesom alle andre stationer på strækningen, men disse blev revet ned i august 2013.

Gørding station havde i 2022 et påstigningstal på 21.731, hvoraf 45% af rejsende gik til Esbjerg, 20% til Bramming og 6% til Vejen. Dette var fordelt på 14.336 afgange, alle foretaget af DSB.

Ved stationen kan i dag findes billetautomat, venteskur, cykelparkering og bilparkering med ca. 11 pladser.

Eksterne henvisninger 
 Gørding Station på dsb.dk

Stationer på Lunderskov-Esbjerg-banen
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Esbjerg Kommune
Bramming Station

Bramming Station er en jernbanestation i Bramming. Stationen ligger på strækningen Esbjerg-Fredericia. Strækningen Lunderskov-Esbjerg blev indviet 3. oktober 1874. 1. maj 1875 blev stationen knudepunkt, da man indviede strækningen Bramming-Ribe.

I 1913 skete en alvorlig jernbaneulykke – Bramminge-ulykken – vest for Bramming.

Diagonalbanen 
1. december 1916 åbnedes strækningen Bramming-Grindsted, en etape af Diagonalbanen, som i 1920 blev fuldt udbygget mellem Randers og Esbjerg. Diagonalbanen blev nedlagt 23. maj 1971, men godstrafikken fortsatte fra Bramming til Grindsted indtil maj 2012 - indtil 1977 helt til Filskov. Godsbanens formål var primært at betjene Grindstedværket. Veterantog Vest under Dansk Jernbane-Klub kørte veterantog Bramming-Grindsted indtil 2012, hvor sporet blev lukket. Skinnerne ligger der endnu.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Bramming Station på dsb.dk

Stationer på Lunderskov-Esbjerg-banen
Stationer på Tønderbanen
Station
Esbjerg Station

Esbjerg Station er en jernbanestation i Esbjerg. Stationen er åbnet i 1874 samtidig med anlægget af Esbjerg Havn. Den nuværende bygning er tegnet af Heinrich Wenck og blev indviet i 1904. Stationen er endestation for Lunderskov-Esbjerg-banen og den vestjyske længdebane.

Stationen betjenes med persontog fra DSB og Arriva:
 På Lunderskov-Esbjerg-banen kører DSB regionaltog mod vest via Fredericia til Aarhus H og InterCity til København.
 Mod syd kører Arriva via Bramming til Tønder.
 Mod nord kører Arriva via Varde til Skjern og Aarhus H. Desuden køres der via Varde til Nørre Nebel.
 Indtil 1971 var station endestation for tog fra Randers via den jyske diagonalbane.

Stationen har tidligere været en stor godsstation og har haft en havnebane, hvor der tidligere blev ført tog til/fra forbindelserne til DFDS ruter til England.

I 2014 gik et omfattende renoveringsprojekt af Esbjerg Station i gang. Spor 1 og 2 blev forkortet så de ikke længere gik op til stationsbygningen og i stedet blev der lagt asfalt fra stationsbygningen og ud til Spor 3 hvor DSB's tog oftest har sine afgange fra. på samme tid blev stationens forplads også renoveret, hele renoveringen løb op i en pris på 16 millioner kroner.

Den 18 December 2018 begyndte der atter at trille Godstog igennem Esbjerg station på sin vej til Esbjerg Havn

Esbjerg Busterminal 
Foruden Esbjerg Banegård så har Esbjerg også en større Busterminal. Busterminalen er inddelt imellem bybusperroner også perroner hvor de Regionale ruter de kører fra til resten af oplandet samt andre byer i Sydtrafiks dækningsområde de kører fra. Alle Esbjergs bybusruter på nær en enkelt rute kommer forbi byens Busterminal

Statistik 
Esbjerg station er Esbjerg kommunes mest brugte station med 753.060 påstigere i 2022, efterfulgt af Bramming station og Ribe station med henholdsvis 252.685 og 127.894 påstigere. 

I alt afgik der i 2021 32.736 tog fra Esbjerg station i 2021. Heraf var 12.767 opereret af DSB, mens 19.969 var opereret af Arriva.

Oversigt over største rejserelationer i 2017:

 Bramming med 14%
 Odense med 8% 
 Ribe med 8%
 Varde med 8%
 Kolding med 7%
 København H med 7%
 Tjæreborg med 4%
 Aarhus H med 3%
 Fredericia med 2%
 Ribe Nørremark med 2%

Galleri

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

 Esbjerg Station  på dsb.dk

Fredede jernbanestationer i Danmark
Stationer på Lunderskov-Esbjerg-banen
Stationer på Den vestjyske længdebane
Heinrich Wenck
Station
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Esbjerg Kommune
Station
Vamdrup Station

Vamdrup Station er en jernbanestation i Vamdrup.

Fredericia-Padborg-banen 
Rigsdagen besluttede i 1861 at anlægge jernbane mellem Fredericia og Flensborg. Anlægget blev forsinket af krigen i 1864, så banen var først færdig 1. november 1866. Da var grænsen mellem Danmark og Tyskland flyttet til et par km syd for Vamdrup, så den blev dansk toldstation og grænsestation, hvor både de danske og tyske tog havde endestation. Så det var en vigtig station med mange statstjenestemænd, både jernbanepersonel og toldere. Og der var mange spor, hvoraf en del dog kunne tages op efter Genforeningen i 1920, hvor den danske grænsestation flyttede til Padborg.

Vamdrupbanen 
Vamdrup fik også station på privatbanen Kolding Sydbaner (KS) (1911-48). Selskabet havde to linjer: Kolding-Hejlsminde og Kolding-Vamdrup. Vamdrupbanen var 29,8 km lang og endte ved Sydbanernes egen Vamdrup Østbanegård. Sydbanerne var altså ikke optaget på DSB-stationen, men havde et meget krumt forbindelsesspor til udveksling af godsvogne.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Svend Erik Brodersen: Kolding Sydbaner. KLK april 2009  - med sporplan og billeder s. 136-138
 Vamdrup Station på dsb.dk

Stationer på Fredericia-Padborg-banen
Vamdrup
Vojens Station

Vojens Station er en dansk jernbanestation i Vojens på Den Sønderjyske Længdebane. Den har også været udgangspunkt for længdebanens sidebane til Haderslev, men her kører nu kun veterantog.

Der er fodgængertunnel under sporterrænet med forbindelse fra både Rosenalle vest for banen og Odinsplads øst for stationsbygningen.

Historie 
Konsortiet Peto, Brassey and Betts, der anlagde Den Sønderjyske Længdebane, havde betinget sig at den pga. det kuperede terræn ikke skulle gå gennem Haderslev, som i stedet skulle have en sidebane fra længdebanen. Strækningen Padborg-Vojens blev åbnet 1. oktober 1864, sidebanen Vojens-Haderslev blev åbnet 2. maj 1866, og den næste strækning Vojens-Vamdrup blev åbnet 1. november 1866.

Den nuværende stationsbygning er fra 1966, hvor den gamle umiddelbart syd for blev revet ned. I 1990 blev Vojens fadderby for IC3-togsættet "Hans Gram".

Haderslevbanen 

2. januar 1974 blev persontrafikken på Haderslevbanen indstillet "midlertidigt" pga. oliekrisen, men aldrig genoptaget. Godstrafikken fortsatte til 1999. Kolding Lokomotivklub (KLK) kørte med eget veterantog på banen 1972-2004, hvorefter den blev lukket. 13. juli 2011 blev den genåbnet for veterantogskørsel, som Sydjyllands Veterantog (SJVT) foretager.

Skrydstrupsporet 
Da tyskerne anlagde Flyvestation Skrydstrup i 1943, anlagde de samtidig et jernbanespor fra Vojens Station til flyvepladsen. Sporet fulgte delvis Haderslev Amts Jernbaners gamle tracé mellem Vojens og Skrydstrup, hvor strækningen var nedlagt i 1938. Omkring 1949 blev dette spor taget op, men i 1952 blev det anlagt igen i forbindelse med at flyvestationen skulle udvides. Skinnerne ligger der endnu, men er tilgroede på flyvestationens område.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Haderslevbanen 
 Vojens Station på dsb.dk

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Vojens-Flyvestation Skrydstrup
 Danske jernbaner

Stationer på Fredericia-Padborg-banen
Station
Stationer i Sønderjylland (i Danmark)
Rødekro Station

Rødekro Station er en dansk jernbanestation i Rødekro på Fredericia-Padborg-banen.

I 1996 blev der lagt dobbeltspor mellem Vojens og Tinglev, strækningen fik ATC og blev elektrificeret. El-driften startede i 1997.

Historie 
Strækningen Padborg-Vojens blev åbnet 1. oktober 1864. Rødekro blev jernbaneknudepunkt 12. september 1868, da sidebanen Rødekro-Aabenraa blev indviet. Persontrafikken på denne strækning blev indstillet 23. maj 1971, men godstrafikken fortsatte til begyndelsen af 1990'erne.

Rødekro Station fik også en kortvarig forbindelse mod vest, da Rødekro-Løgumkloster-Bredebro Jernbane blev indviet 2. oktober 1927. Det gav mulighed for at køre gennemgående tog Aabenraa-Bredebro, men de blev ikke benyttet meget, så "Klosterbanen" blev nedlagt allerede 15. maj 1936.

Eksterne kilder/henvisninger
 Rødekro Station på dsb.dk

Station
Stationer på Fredericia-Padborg-banen
Stationer i Sønderjylland (i Danmark)
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Aabenraa Kommune
Tinglev Station

Tinglev Station er en dansk jernbanestation i Tinglev.

Historie

Anlæggelse 
Bygningen af Tinglev Station begyndte allerede i 1862 og åbnede for trafik den 15. april 1864, da strækningen fra Flensborg til Rødekro indviedes. Dette var samtidig med 2. Slesvigske Krig, hvor Kampene ved Dybbøl foregik. Preussiske soldater var dermed allerede i området ved indvielsen og i oktober samme år blev Slesvig-Holsten overgivet til tyskerne.

Allerede efter tre år indviedes Tønder-Tinglev-banen den 26. juni 1867 og den lille station var herefter et knudepunkt. I 1901 åbnede Sønderborgbanen og den lille by havde nu forbindelse mod alle fire verdenshjørner. I 1907 skete større ændringer på sporarealerne da det tyske militær ønskede at opgradere aktiviteterne i grænselandet. Dette medførte bl.a. anlæggelse af et andet spor til Flensborg. Imidlertid fjernede DSB dette spor igen i perioden 1938-1941. Der er dog planer om at reetablere det igen for at muliggøre højhastighedstog på strækningen.

Luftangreb 
Under 2. Verdenskrig blev stationen hele tre gange angrebet af britiske fly. Det værste angreb fandt sted den 16. april 1945. Der kom betydelige skader på både stationsbygningen og det nærliggende posthus. Kort før afslutningen af krigen foregik der sabotage i hver ende af stationen, hvilket medførte at sikringsanlægget brød sammen. Først i 1957 kørte anlægget igen og passagererne havde i mellemtiden haft adskillige problemer med at finde frem til den rette perron.

Stationsbygningen 
Den første stationsbygning i Tinglev blev bygget i 1862 på en åben mark ca. halvanden km fra landsbyen. Efterhånden rykkede byen i retning mod stationen, hvorimod udviklingen i den gamle bydel stod stille. Efter skaderne under 2. Verdenskrig måtte man nedrive bygningen og en ny blev indviet i 1957.

Eksterne henvisninger
Tinglev Station på dsb.dk

Stationer på Fredericia-Padborg-banen
Stationer på Sønderborgbanen
Stationer i Sønderjylland (i Danmark)
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Aabenraa Kommune