kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Syddansk Universitetsforlag

Syddansk Universitetsforlag (eng.: University Press of Southern Denmark), indtil 2002 Odense Universitetsforlag, er Danmarks største uafhængige universitetsforlag. Forlaget omsætter for ca. 5,5 mio. kr. årligt (2013).

Forlaget er en selvejende fond og blev grundlagt i august 1966 – næsten samtidig med Odense Universitet. Forlaget har ifølge sin fundats til formål at udgive lærebøger til de videregående uddannelser og formidle videnskabelige resultater til det bredest mulige publikum. Forlagets forfattere er ikke blot ansatte ved Syddansk Universitet men omfatter medarbejdere ved universiteter og forskningsinstitutioner i ind- og udland. Siden grundlæggelsen har forlaget udgivet mere end 3.300 titler. Som videnskabeligt forlag skal alle udgivelser underkastes faglig bedømmelse inden publicering, og forlaget har derfor fast procedure for indhentning af peer review. Udover videnskabelig litteratur og lærebøger udgiver Syddansk Universitetsforlag endvidere en lang række tidsskrifter.

Martin Lindø Westergaard er siden 2008 forlagets direktør.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Syddansk Universitetsforlags hjemmeside

Forlag fra Danmark
Etableret i 1966
Virksomheder i Odense
Forlag
Forlaget Klematis

Forlaget Klematis er et dansk forlag, der blev grundlagt i 1987. Forlaget specialiserer sig i hobbybøger samt bøger til børn og unge.

Forlaget er grundlagt af Jaume Ferrer og Claus Dalby, der udover at have været vært for flere haveprogrammer på tv også har forfattet bøger om emnet. Udover havebøger udgiver Klematis bøger om bl.a. håndarbejde og litterære bøger som Digtere om Danmark.

Flere af forlagets titler er udgivet på engelsk.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Forlaget Klematis' hjemmeside 

Forlag fra Danmark
Etableret i 1987
Hans Reitzels Forlag

Hans Reitzels Forlag, grundlagt i 1949 af Hans Reitzel, er et dansk forlag, der udgiver fag- og lærebøger inden for psykologi, socialt arbejde, pædagogik, samfundsvidenskab, humaniora, økonomi, jura, kommunikation og organisations- og ledelsesfag. Blandt forlagets forfattere er Sigmund Freud, Zygmunt Bauman, Irvin D. Yalom, Pierre Bourdieu, Anthony Giddens, Max Weber og Axel Honneth.

Hans Reitzels Forlag er et forlag i Gyldendal.

Litteratur 
 Hans Hertel, Vor tids Reitzel : en pionerforlægger og hans samtid 1949-99, Hans Reitzel, 1999. .

Eksterne henvisninger 
 www.hansreitzel.dk

Forlag fra Danmark
Etableret i 1949
Tidligere virksomheder i København
Gyldendal
Sissel Bergfjord

Sissel Bergfjord (født 17. november 1972 i København), dansk forfatter og billedkunstner. BA i kunsthistorie, uddannet fra Forfatterskolen 2003-05, og Forfatterskolen for Børnelitteratur 2010-12. Debuterede med romanen "min morfars stemme" på Gyldendal i 2006. I 2012 kom romanen "Sortedam" på Gyldendal. I april 2013 kom "Ønsketænkning" en tekstkollagesamling (Gyldendal). I 2021 udgav hun sin første novellesamling på eget forlag, forlaget Ombelico. Hun har også bidraget til forskellige antologier med mindre tekster, b.la, tidsskriftet Kulturo.

Sissel Bergfjord har modtaget arbejdslegater fra Statens Kunstfond og Statens Kunstråd, samt arbejdsophold i ind-og udland.

Sissel Bergfjord har i en årrække malet større portrætter af forfatterkolleger i naturlig størrelse. Et portræt af Kim Leine blev i 2021 erhvervet af Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg Slot i Hillerød.

Udgivelser 
 Min morfars stemme, roman, Gyldendal, 2006
 Sortedam, Roman, Gyldendal 2012
 Ønsketænkning, Kollager, Gyldendal 2013
 Midlertidig opvartning, Noveller, Ombelico, 2021
 Fiskelykken, roman, Ombelico, 2023

Børne- og ungdoms litteratur 
 Bidrag til antologien: Skrædder i Helvede, Dansklærernes forlag, 2011
 Blå Vrede, børne-ungdomsroman, Gyldendal, 2014
 Fuck det´nok, rim-rap-billedbog, Jensen & Dalgaard, 2014
 Bidrag med novellen "Nummer 8," til novellesamlingen: Det du ikke ved, Gyldendal, 2016
 På Kanten, kortroman, Alinea 2017
 Dybet, kortroman, Alinea 2018
 I love Louise, roman, Gyldendal 2019

Priser 
 Michael Strunge-prisen 2013 for romanen Sortedam

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Romanforfattere fra Danmark
Kunstnere fra Danmark
Malere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Personer fra København
Edinburgh-aftalen

Edinburgh-aftalen eller Edinburgh-afgørelsen blev vedtaget af EU's stats- og regeringschefer på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh den 11.-12. december 1992 og er en særordning vedrørende Danmarks medlemskab af Den Europæiske Union.

Aftalen indeholder de fire danske forbehold, som de danske politikere var blevet enige i et såkaldt Nationalt Kompromis efter danskernes nej til Maastricht-traktaten den 2. juni 1992. Edinburgh-aftalen var til folkeafstemning i Danmark den 18. maj 1993.

Aftalens punkter 
 Danmark deltager ikke i den fælles forsvarspolitik og i WEU, hvor landet dog har observatørstatus.
 Danmark deltager ikke i møntunionens 3. fase (euroen), bevarer muligheden for at føre selvstændig penge- og valutakurspolitik, men deltager fortsat i EMS-samarbejdet
 Danmark tager forbehold for unionsborgerskabet, der bliver et supplement til dansk statsborgerskab og således ikke erstatter det
 Danmark deltager fuldt ud i politi- og asylsamarbejdet, men udelukkende på mellemstatsligt niveau
 Danmark tager forbehold over for unionsmålsætningen  
 De danske særordninger gælder indtil Danmark selv ønsker at ophæve dele af denne eller alle forbeholdene. Danmark kan tillige opretholde den gældende lovgivning for sommerhuse, samt opretholde sin nationale kulturstøtte. Desuden krav om større åbenhed og demokrati, samt større respekt for nærhedsprincippet (også kaldet subsidiaritetsprincippet).

Litteratur

EU-politik i Danmark
Lost (flertydig)

Lost har flere betydninger:

 Lost – en amerikansk tv-serie fra 2004 omhandlende de overlevende fra styrtet af Oceanic Flight 815.
 Lost: Via Domus
 Lost (2001 tv-serie)
 Lost (Carpark North-album) - album af det danske Electro Rock-band Carpark North.
 Lost (Trentemøller-album) – fjerde studiealbum fra den danske elektroniske producer Trentemøller.
 Lost (film) – dansk kortfilm fra 1999 instrueret af Henning Serritslev
Artmoney

Artmoney er et kunstprojekt skabt i 1997 af Lars Kræmmer. I 1998 blev billedkunstner Flemming Vincent involveret, og projektet tog navnet: "Bank of International Artmoney," eller "B.I.AM." Projektet administreres i 2023 af Lars Kræmmer fra Frederiksberg via selskabet BIAM ApS.  

Artmoney er "pengesedler" på 18x12 cm, der er skabt af registrerede Artmoney-kunstnere. Værdien af en artmoney svarer for tiden til 200 danske kroner, hvilket er fastsat i reglerne "the 7 rules." Det følger af reglerne, at værdien af en artmoney løbende kan justeres i takt med inflationen i det omkringliggende samfund. Artmoney kan bruges som betalingsmiddel ved køb af kunst hos de registrerede Artmoney-kunstnere samt i en række forretninger og virksomheder i forskellige lande.

For at blive registreret Artmoney-kunstner skulle man oprindeligt man indsende en artmoney til BIAM ApS på Frederiksberg, hvor den blev godkendt, og kunstnerens profil på web sitet blev aktiveret. Denne fremgangsmåde blev dog senere fraveget, således at kunstnere ikke længere skal indsende artmoney. Kunstnere kan efter ansøgning blive registrede artmoney-kunstnere gennem medlemskab på artmoney.org.

Projektet er internationalt med deltagelse af kunstnere fra hele verden. Artmoney er blevet udstillet i en lang række nationale og internationale sammenhænge.

Artmoney kom i 2008 i Finanstilsynets søgelys. Grunden var, at projektet benyttede ordet "Bank," hvilket var i strid med loven. Finanstilsynet vandt sagen i byretten og projektet kan ikke længere benytte ordet "Bank." Artmoney hedder derfor blot "Artmoney."

Eksterne henvisninger 
 artmoney – projektets officielle hjemmeside

Kunst
Betalingssystemer
Adrift (Lost)

"Adrift" (da. titel Overladt til sig selv) er det 26. afsnit af tv-serien Lost. Episoden blev instrueret af Stephen Williams og skrevet af Steven Maeda & Leonard Dick. Det blev første gang udsendt 28. september 2005, og karakteren Michael Dawson vises i afsnittets flashbacks.

Handling 

Sawyer og Michael er fanget midt ude på havet på det der er tilbage af tømmerflåden med intet spor af Walt og Jin. Claire konfronterer Charlie med nogle af hans ting. Locke og Kate møder manden i lugen og opdager tallenes betydning. Tilbage på havet, Michael og Sawyer diskutere deres forskelligheder indtil de når øen, hvor der venter flere problemer.

Bipersoner 
 Calloway – Jeanetta Arnette
 Susan Lloyd – Tamara Taylor

Eksterne henvisninger 
 

Afsnit af Lost (sæson 2)
Gimli Glider

Gimli Glider (engelsk, Gimli-svæveflyet) er øgenavnet for et Air Canada-fly, der var involveret i en berømt luftfartshændelse. Den 23. juli 1983 løb Boeing 767-200-flyet, Air Canada Flight 143, helt tør for brændstof i 12.000 meters højde (41.000 fod), ca. halvvejs mellem Montréal og Edmonton. Besætningen var i stand til at lade flyet svæveflyve til en sikker nødlanding på Gimli Industrial Park Airport, en tidligere flyvestation ved Gimli, Manitoba. 

Den efterfølgende undersøgelse afslørede firmafejl og en kæde af mindre menneskelige fejl, der kombineret førte til, at de indbyggede sikkerhedsmekanismer blev slået fra. Luftkaptajn Robert Pearson blev derfor forledt til at tro, at der intet var galt med flyet, selvom det aldrig skulle have været i luften. Derudover var brændstofpåfyldningen fejlberegnet, da de, der skulle tanke, havde misforstået SI-systemet, som selskabet netop var gået over til.

Brændstof udvider sig i varme, så brændværdien af en liter flybrændstof er afhængig af opbevaringstemperaturen. Derfor beregner piloter altid, hvor mange kg de skal bruge. Tankbiler pumper brændstof over i flyene og måler det i liter. Under tankningen måler tankfolkene massefylden af brændstoffet i tankbilen og omregner masse til volumen. I Nordamerika bruger man pounds (0,454 kg) og US gallons (3,79 liter). I Montréal havde tankfolkene dog tabeller til at omregne fra pounds (lb) til liter, men ikke fra kilogram. 

Piloterne beregnede, at flyveturen ville kræve 22.300 kg brændstof. Der var i forvejen 7.682 liter i flyets tanke, så ved at måle brændstoffets massefylde (0,803 kg/liter) kunne det beregnes, hvor meget brændstof der skulle suppleres med. Massefylden blev korrekt angivet til 1,77 lb/liter, men de ombordværende 7.682 liter blev fejlagtigt omregnet til 13.597 kg (13.597 lb er det korrekte). Da 13.597 lb kun er 6.167 kg, kom der til at mangle 7.430 kg i tankene (en tredjedel). Ifølge de fejlagtige beregninger skulle der påfyldes 8.703 kg, men da 1,77 lb/liter blev brugt til at omregne til volumen blev kg til lb igen, og der blev kun påfyldt 4.917 liter (3.948 kg). Ved starten havde flyet i alt 10.115 kg (22.300 lb) eller 45 procent af det beregnede.

Referencer

Passagerfly
Flyulykker og -hændelser i 1983
Flyulykker og -hændelser i Canada
Hartmann

Hartmann er et almindeligt forekommende tysk efternavn. Det forekommer også som fornavn, se Hartmann (fornavn). Det er også navnet på en tysk-dansk kunstnerslægt, se Hartmann (slægt) for medlemmer af denne. Dertil kommer en række andre betydninger, se nedenfor.

Steder 
 Hartmann (Aitrang) – del af kommunen Aitrang, Landkreis Ostallgäu, Bayern
 Hartmann (Nussdorf) – del af kommunen Nußdorf (Chiemgau), Landkreis Traunstein, Bayern

Andre betydninger 
 Hartmannbund – lægeorganisation
 Hartmann-operation – operationsteknik
 Hartmann Gruppe – fremstiller af hygiejneprodukter
 Hartmann (bilmærke) – en tysk bil (1905)
 Hartmann-Shack-sensor (efter Johannes Hartmann) – bølgefrontsensor til måling af optiske bølger
 Hartmann-tal – dimensionsløs størrelse
 Villa Hartmann (Dresden) – en bygning i Dresden
 Sächsische Maschinenfabrik (Sächsische Maschinenfabrik vormals Richard Hartmann) – en tysk maskinfabrik

Personer med efternavnet Hartmann 

 August Wilhelm Hartmann (1775-1850) – dansk musiker og organist.
 Emil Hartmann (1836-1898) – dansk komponist.
 Godfred Hartmann (1913-2001) – dansk forfatter og forlægger.
 J.P.E. Hartmann (1805-1900) – dansk komponist, organist og professor.
 Johann Hartmann (1726-1793) – tysk/dansk violinist og komponist.
 Karl Amadeus Hartmann (1905-1963) – tysk komponist.
 Nicolas Hartmann (født 1985) – fransk cykelrytter.
 Oluf Hartmann (1879-1910) – dansk maler og grafiker.
 Søren Weiss Hartmann (født 1962) – dansk ingeniør.
 Thomas Hartmann (født 1969) – dansk stand-up-komiker.
 Uwe Hartmann – lektor.

Sammensatte navne 
 Hemming Hartmann-Petersen (1923-2004) – dansk forfatter, musiker og radiomand.
 Jørgen Hartmann-Petersen (Habakuk, 1920-2012) – dansk arkitekt, journalist og forfatter.

Fiktive personer 
 Troels Hartmann – fiktiv person i tv-serien Forbrydelsen

Se også 
 Hartman
 Hartmanni
 Hartmannus Hartmanni
Christian Andersen

Christian Andersen er navnet på flere personer:

 Christian Andersen (modstandsmand) – dansk frihedskæmper
 Christian Andersen (fodboldtræner) – dansk fodboldspiller og -træner
 Christian Andersen (journalist) – dansk journalist
 Christian Andersen (cykling) – sportsdirektør for det danske cykelhold, Team Designa Køkken
 Christian Andersen (livstidsdømt) - dansk drabsmand, som i 2017 blev idømt fængsel på livstid

Se også 
Kristian Andersen (flertydig)
Dessau

Dessau er den tredjestørste by i den tyske delstat Sachsen-Anhalt og har omkring 80.000 indbyggere. Dessau ligger omkring 60 km nord for Leipzig ved floden Muldes udløb i Elben.

Dessau er historisk en del af Anhalt og var residens for fyrsterne og siden hertugerne af Anhalt-Dessau. Byen blev i 1920'erne kendt i forbindelse med kunst- og designskolen – Bauhaus.

Historie 
Ved Dessau stod under Trediveårskrigen «slaget ved Dessau bro» den 25. april 1626.

I Dessau lå flyfabrikken Junkers-Werke, hvilket medførte massive bombeangreb under Anden Verdenskrig. Udover fabriksanlæggene blev omkring 80% af bykernen ødelagt.

Kendte personer fra Dessau 
 Gernot Böhme
 Walter Gropius
 Kurt Weill
 Moses Mendelsohn
 Hugo Junkers

Eksterne henvisninger 

Byer i Sachsen-Anhalt
Bror

Bror eller broder (i flertal brødre) er betegnelsen på en person af hankøn, der har samme forældre som en anden person. En lillebror er en yngre bror, mens en storebror er en ældre bror.

I Sverige, Norge og Danmark kan Bror også bruges som fornavn. Det er et olddansk drengenavn især brugt i Sønderjylland. Kan også staves Broder.

Bror ses også anvendt som et familiært/venskabeligt tiltaleord mellem mennesker i samme interessefællesskab (f.eks. logebror).

En tvillingebror er en bror, der er født ved samme fødsel som personen. En halvbror har enten faderen eller moderen til fælles med den person, han er bror til. En stedbror (også kaldet plastikbror, bonusbror) er barn af en af forældrenes partner. En adoptivbror er forældrenes adoptivbarn, og endelig er en fosterbror forældrenes fosterbarn.

Se også 
 Far
 Mor
 Søskende
 Søster
 Familie

Formering
Biologi
Dagligliv
Familierelationer
Familie
Søster

Søster (i flertal søstre) er betegnelsen på en person af hunkøn, der har samme forældre som en anden person. En lillesøster er en yngre søster, mens en storesøster er en ældre søster. 

I ældre tid fik den første datter i en familie ofte øgenavnet Søs. 
Søster ses også brugt som et familiært tiltaleord imellem kvinder.

En tvillingesøster er en søster, der er født ved samme fødsel som personen. En halvsøster har enten faderen eller moderen til fælles med den person, hun er søster til. En stedsøster (også kaldet plastiksøster, bonussøster) er barn af en af forældrenes partner. En adoptivsøster er forældrenes adoptivbarn, og endelig er en fostersøster forældrenes fosterbarn.

Ordet søster bruges også om nonner og sygeplejersker.

Se også 
 Bror
 Datter
 Familie
 Mor
 Søn

Formering
Biologi
Dagligliv
Familierelationer
Mathieu Orfila

Mathieu Joseph Bonaventure Orfila (på katalansk Mateu Josep Bonaventura Orfila i Rotger) (født 24. april 1787, død 12. marts 1853) var en spanskfødt fransk toksikolog og kemiker, der grundlagde videnskaben toksikologi.



Historie 
Orfila blev født i Mahon på Menorca, Spanien. Han var søn af en købmand. Han ville først følge farens fodspor og tage til søs for at livnære sig, men en sørejse som femtenårig til Sardinien, Sicilien og Egypten var ikke godt nok.

Han begyndte efterfølgende med medicinstudier ved universiteterne i Valencia og Barcelona. Der gjorde han sucsess, og myndighederne i Barcelona gav ham derfor et stipend så at han kunne fortsætte studiene i Madrid og Paris før de planlagde at udnævne ham til professor.

Han havde så vidt flyttet til Paris da udbruddet af en væbnet konflikt i 1807 truet med at ødelægge hans mål. Imidlertid fandt han en læremester i kemikeren Louis Nicolas Vauquelin, som tog ham ind som elev og reddede ham fra at blive kastet ud af Paris.

Han tog eksamen fire år senere og begyndte ganske umiddelbart at give private forelæsninger om kemi i den franske hovedstad. Han blev udnævnt til professor i 1819 og etterfulgte Vauquelin som professor i kemi ved Det medicinske fakultet i 1823. Han blev udnævnt til dekan på samme fakultet i 1830.

Eksterne henvisninger 
 

Kemikere fra Frankrig
Kemikere fra Spanien
Kevin Stuhr Ellegaard

Kevin Stuhr-Ellegaard (født 23. maj 1983 i København) er en dansk tidligere fodboldspiller, der senest spillede som målmand i AaB. Han har spillet på ungdomslandsholdene (U16, U17, U19, U20 og U21), men kom aldrig til at få debut på A-landsholdet.

Karriere

Klubkarriere 
Kevin Stuhr Ellegaard begyndte fodboldkarrieren i Brøndby IF, en tur til Hvidovre IF og så videre til BK Søllerød-Vedbæk,KB og Farum BK; men kom tidligt til udlandet. Først et længere ophold i Manchester City 2002-2005, det første år stod han fire hele kampe, men fik derefter reelt ingen spilletid, resulterende i en måneds udlån til Blackpool F.C. i januar 2005.

Grundet manglende spilletid valgte han at fortsætte sin karriere i Bundesligaklubben Hertha Berlin men det blev hårdere end ventet at komme på banen. Han valgte derfor i 2007 at skifte til Randers FC på fri transfer. I juni 2010 udløb kontrakten med Randers, og han skrev i august samme år under på en ny et-årig kontrakt med hollandske SC Heerenveen. Klubben valgte ikke at forlænge aftalen da den udløb i sommeren 2011. Samme sæson skiftede han til IF Elfsborg. Han fik senere korte ophold i Helsingør IF og AaB, inden han i 2022 indstillede karrieren.

Landsholdskarriere 
I sine unge år var Kevin Stuhr-Ellegaard fast mand på ungdomslandsholdene, og han har også været udtaget til A-landsholdet, dog uden at få debut.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra København
Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Kjøbenhavns Boldklub
Fodboldspillere fra Farum Boldklub
Fodboldspillere fra Hertha BSC Berlin
Fodboldspillere fra Manchester City F.C.
Fodboldspillere fra Randers FC
Fodboldspillere fra SC Heerenveen
Fodboldspillere fra IF Elfsborg
Majster Kat

Majster Kat er et slovakisk Thrash metal band, blev dannet i 2001.

Medlemmer 
Slymák – Vokal
Los – Guitar
Lukáš – Guitar
Tapyr – Bass
Bubonix – Trommer

Diskografi 
 Svätá Zvrhlosť (2007)

Ekstern henvisning 
Officiel hjemmeside 

Thrash metal-grupper
Metalgrupper fra Slovakiet
Musikgrupper fra 2001
Diemen

Diemen er en kommune og en by i Holland, i provinsen Nordholland. Kommunen har ca. 24.000 indbyggere. Kommunen er en del af byområdet omkring Amsterdam.

Noter og referencer 
 Statistikker er fra SDU Staatscourant

Eksterne links 

 Diemen  (hollandsk)
  (engelsk)
 Virksomheder i Diemen  (engelsk)

Kommuner i Nordholland
Byer i Nord-Holland
Trossö

Trossö er en ø i Karlskronas skærgård i Sverige og udgør Karlskronas centrum..Trossö ligger i Karslkronas sydlige del, hvor flere andre øer indgår i nærområdet, Stumholmen, Saltö og Långö. I det nutidige Trossö indgår flere forhenværende øer, der er blevet tillagt Trossö ved udfyldninger.

Seværdigheder på Trossö er Sveriges størsta torv, Stortorget, Marinbasen, Amiralitetskyrkan og Karlskronavarvet.

Referencer 

Karlskrona
Øer i Sverige
Stumholmen

Stumholmen i Karlskrona i Blekinge län i Sverige er en ø øst for øen Trossö. Med befæstningsplanen for Flådehavnen Karlskrona i 1683 blev øen produktions- og provianteringsområde med værksteder og forråd. Området opleves i dag som én sammenhængende ø som følge af udfyldninger mellem Stumholmen, Laboratorieholmen og Bastion Kungshall. På øen er der militære bygninger fra 1700-tallet til 1950'erne.

Stumholmen var en stor flådearbejdsplads til 1970'erne, men er nu civilt område. I begyndelsen af 1990'erne blev der opført etageejendomme på øen. På øen ligger også det nye Marinmuseum, som åbnede i 1997 med samlinger og udstillinger om orlogsflåden og værftet. Desuden er der en verdensarvsportal, da flådebyen siden 1998 har været på UNESCOs Verdensarvsliste.

Bygninger markeret på kortet over Stumholmen:
 Kronobageriet
 Corps de Garde, vagthuset
 Slup- och barkasskjulet
 Västra Villan (Hvite krog)
 Beklädnadsverkstaden
 Båtsmanskasernen
 Bageribostället
 Kronohäktet, fængslet
 Epidemisjukhuset
 Marinflygets hangar
 Bastion Kungshall

Karlskrona
Øer i Sverige
Flådehavnen Karlskrona

Flådehavnen Karlskrona (Karlskrona flådebase) i Blekinge län i Sverige har siden Karlskronas grundlæggelse været hjemsted for Svenska marinen.

Historie 
Flådehavnen ligger ideelt: mellem halvøerne Almö og Möcklö er der en stor bugt med flere større og mindre øer.  I midten ligger øen Trossö adskilt fra fastlandet af Vämö og et sund.  Dermed er øen både fra havet og fra fastlandet beskyttet mod fjendtlige angreb.

Kong Karl XI besluttede i 1679, at der skulle anlægges en hovedstation for den svenske flåde i Blekinges skærgård.  Karlskrona by fik den 10. august 1680 sine stadsprivilegier.  En plan for havnens anlæggelse udfærdiget af generalkvartersmester Erik Dahlbergh blev fastlagt i 1683.  To år senere påbegyndtes arbejdet under Dahlberghs ledelse; senere blev han afløst af Carl Magnus Stuart.

Verdensarv 
I 1998 blev flådebyen (Världsarvet örlogsstaden Karlskrona) optaget på UNESCOs Verdensarvsliste.

Begrundelsen for optagelsen:

 "Kriterium II: Karlskrona er et ekseptionelt velbevaret eksempel på en europæisk planlagt flådeby, som har elementer fra ældre etableringer i andre lande og som på sin tid var model for byer med lignende funktioner."

 "Kriterium IV: Flådebaser spillede en vigtig rolle i århundrederne, hvor orlogsflåder var en betydende faktor i europæisk realpolitik, og Karlskrona er den bedst bevarede og mest komplette af de tilbageværende."

Bygningsværker, der indgår i verdensarven 
 Karlskrona flådebase og Karlskronavarvet (værftet)
 Karlskrona og øen Trossö
 Fredrikskyrkan
 Trefaldighetskyrkan (Tyska kyrkan)
 Amiralitetskyrkan (Ulrica Pia) ved Kungsbron
 Amiralitetsklockstapeln i Amiralitesparken
 Vattenborgen og Rådhuset ved Stortorget
 Grevagården med Blekinge museum ved Fiskbron
 Stumholmen med 
 Kronobageriet
 Kungshall
 Befæstningsværkerne ved indløbet til Karlskrona
 Kungsholms fort lige ved Tjurkö
 Drottningskärs kastell på Aspö
 Kurrholmen og Godnatt
 Kruthusen Koholmen, Ljungskär og Mjölnareholmen  på tre småøer ved Trossö
 Kronokvarnen i bydelen Lyckeby
 Skärva herregård lige uden for byen Nättraby

Eksterne henvisninger 

 Flådebasen i Karlskrona
 Karlskrona kommune om Örlogsstaden Karlskrona  (på svensk og engelsk)
 Riksantikvarieämbetet: Örlogsstaden Karlskrona  (på svensk)
 UNESCO: Naval Port of Karlskrona  (på engelsk)

Karlskrona
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Blekinge län
Flådebaser
Verdensarvsområder i Sverige
Björkholmen

Björkholmen er en ø i Blekinges skærgård i Sverige. Den er også en bydel, og sammen med øerne Trossö og Pottholmen, udgør den størstedelen af Karlskronas centrum.

På Björkholmen boede tidligere værftsarbejderne fra det den svenske flådes skibsværft Karlskronavarvet. Arbejderne boede i små, lave træhuse, hvoraf nogle få fra 1700-tallet er bevaret.

Karlskrona
Øer i Sverige