Tidslinje for livets evolutionshistorie

Tidslinjen for livets evolutionshistorie skitserer de væsentligste begivenheder i udviklingen af liv på Jorden. I biologien beskrives evolution som en ændring i de arvelige egenskaber fra den ene generation til den anden, hvor de evolutionære molekylære processer giver anledning til en mangfoldighed af DNA og proteiner reflekteret i en mangfoldighed af biologiske organismer på alle niveauer systematiseret fra riger til arter. Lighederne mellem alle nutidens organismer indikerer tilstedeværelsen af en fælles forfader, som alle kendte arter, levende såvel som uddøde nedstammer fra.

Mere end 99 procent af alle arter, svarende til over fem milliarder arter, der nogensinde har levet på Jorden, anslås at være uddøde. Det skønnes at der er fra 10 til 14 millioner nulevende arter på Jorden, hvoraf omkring 1,2 millioner er blevet dokumenteret og over 86 procent endnu ikke er blevet beskrevet.

Det grundlæggende mønster for livet på Jorden har været en afveksling mellen udslettelse og diversificering, og at der i nogle perioder så f.eks. under den Kambriske eksplosion var stor mangfoldighed og i perioder efter en massedød var lille mangfoldighed.

Massedød 

Arter uddør løbende som miljøer ændres, og organismer konkurrerer om miljømæssige nicher, men lejlighedsvis falder biodiversiteten drastisk i form af en masseudryddelse.

Iltkatastrofen som fandt sted for 2,4-3 milliarder år siden regnes ikke normalt som en masseudryddelse, selv om denne begivenhed førte til tabet af de fleste af planetens obligate anaerobe organismer. De fem største masseudryddelser i Jordens historie er disse:

 Ordovicium-Silur massedøden for 440 millioner år siden gik 86% af alle arter tabt, herunder graptolitter
 Sendevon-masseuddøden for 375 millioner år siden gik 75% af alle arter tabt, herunder trilobitter
 Perm–Trias udslettelsen, "Den store massedød" for 251 millioner år siden gik 96% af alle arter tabt, herunder tabulata (tidlige koraller), tidlige træer og synapsida (pattedyrlignende krybdyr)
 Trias-Jura massedøden for 200 millioner år siden gik 80% af arter tabt, herunder archosaurer, therapsider og padder.
 Kridt-Palæogen-grænsen for 66 millioner år siden gik 76% af alle arter tabt, herunder alle ammonitter, dinosaurer og mange marine krybdyr 

Mindre omfattende uddøen har fundet sted i perioderne mellem de større katastrofer. 

Faktorer med betydning for massedød omfatter vulkanske superudbrud og meteoritnedslag,kontinentaldriften, ændringer i atmosfærens og havenes kemi, istidernes ændring og ændringer i havniveau.

Tidslinje 

I løbet af langt størstedelen af 4,6 milliarder år i bane rundt om Solen har Jorden rummet livsformer under udvikling.

 de sidste 3,77 milliarder år, enkeltcellede organismer (prokaryoter)
 de sidste 3,4 milliarder år, cyanobakterier som har fotosyntese
 de sidste 2 milliarder år, eukaryoter
 de sidste 1 milliard år, flercellede organismer
 de sidste 600 millioner år, dyr med enkel oppbygning
 de sidste 550 millioner år, bilateria, dyr med for- og bagside
 de sidste 500 millioner år, fisk og proto-amfibier
 de sidste 475 millioner år, landplanter
 de sidste 400 millioner år, insekter og frøer
 de sidste 360 millioner år, amfibier
 de sidste 300 millioner år, krybdyr
 de sidste 200 millioner år, pattedyr
 de sidste 150 millioner år, fugle
 de sidste 130 millioner år, blomster
 de sidste 60 millioner år, primater
 de sidste 20 millioner år, familien Hominidae, 'store menneskeaber'
 de sidste 2,5 millioner år, Homo-slægten
 de sidste 200.000 år, Homo sapiens sapiens, moderne mennesker

Se også 

 Tidslinje for miljømæssige begivenheder der har påvirket mennesker

Henvisninger og eksterne links 

Biologisk evolution