kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kommunikationsmodel

En kommunikationsmodel er en teoretisk model over hvordan en kommunikation mellem afsender og modtager kan forløbe. Der findes en række forskellige kommunikationsmodeller der alle kan anvendes i forskellige situationer. Et eksempel på en kommunikationsmodel kunne være: Hvem siger hvad til hvem gennem hvilket medie med hvilken hensigt.

En beskrivelse af en kommunikationsmodel i sammenhæng med en reklame (eller reklamekampagne) indeholder oftest bl.a.:
 Et budskab
 En afsender
 En modtager
 En form for indkodning (metoden hvormed afsenderen sender sin besked – beskeden bliver indkodet i fx en visuel reklame)
 En form for afkodning (metoden hvormed modtageren modtager beskeden – den indkodede besked bliver afkodet. Det er afsenderens opgave at skabe reklamen på en sådan måde, at modtageren afkoder beskeden til at være det samme som den oprindelige, indkodede besked)
 Støj (elementer som kan påvirke modtageren på en sådan måde, at beskeden bliver afkodet forkert)
 USP-ESP (Unique Selling Proposition og Emotional Selling Proposition – USP anvendes typisk, når afsenderen forsøger at tale til modtagerens kvalitetsbevidsthed, mens ESP typisk anvendes når afsenderen forsøger at tale til modtagerens emotionelle bevidsthed)

En vigtig kommunikationsmodel kan også fx være AIDA-modellen.

Model
Logiske modeller
Tovejskommunikation

Tovejskommunikation er som udgangspunkt kommunikation der går begge veje. Dvs. at begge parter der deltager har mulighed for at svare. En bog er et eksempel på envejskommunikation, for her går kommunikationen kun en vej – læseren kan jo ikke føre en samtale med bogen!

Men der er delvist tale om perfekt tovejskommunkation og delvist tale om noget der er mellem envejs- og tovejskommunikation. Perfekt tovejskommunkation kræver nemlig at begge parter i samtalen har lige rettigheder, ens dominering og identisk viden – derfor er perfekt tovejskommunikation umulig at opnå i praksis.

Kildehenvisning 
 www.sciencenet.dk 

Kommunikation
Men in Black

Men in Black er en amerikansk film fra 1997, instrueret af Barry Sonnenfeld. Filmen er baseret på tegneserien The Men in Black, der er bygget på en populær konspirationsteori om Mænd i sort.

Filmen blev efterfulgt af en animeret TV-serie og senere af filmen Men in Black II. Men in Black 3 havde premiere i Danmark den 25 Maj 2012.

Handling 
Et selskab af agenter der er klar over at rumvæsner allerede har infiltreret vores samfund og lever blandt os.

Medvirkende 
 Tommy Lee Jones i rollen som Agent K (Kay)
 Will Smith i rollen som James Edwards/Agent J (Jay)
 Linda Fiorentino i rollen som Dr. Laurel Weaver/Agent L
 Vincent D'Onofrio i rollen som Edgar/The Bug
 Rip Torn i rollen som Chief Zed

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1997
Science fiction-film fra USA
Film baseret på tegneserier
Film instrueret af Barry Sonnenfeld
Spionfilm
Engelsksprogede film
Van Allen-bælterne

Van Allen-bælterne er navnet på to bælter med ioniserende stråling, der ligger omkring Jorden. Bælterne er opkaldt efter astronomen James Alfred Van Allen.
Bælterne, som er med til at mindske strålingen på Jorden, opstår når ladede partikler fra solvinden rammer ind i Jordens magnetfelt og derved bremses/afbøjes.

Eksistensen af bælter med ladede partikler blev opdaget af den amerikanske satellit Explorer 1, der i 1958 flere gange passerede igennem bælterne. En geigertæller om bord registrerede på disse tidspunkter absolut ingen stråling, hvilket korrekt blev tolket som en så kraftig stråling, at tællerens geiger-müllerrør blev "mættet".

I nærheden af Vík í Mýrdal, Island, blev der i 1964 og 1965 fra en mobil afskydningsrampe affyret fire franske Dragon raketter med fire små ubemandede rumfartøjer (sonder) med måleinstrumenter. Sondernes formål var at studere Van Allen-bælterne.

Man har opdaget at antiprotoner findes i et bælte mellem det indre Van Allen-bælte og det ydre Van Allen-bælte i jordens magnetosfære.

Kilder/referencer 

 Killer Electrons. NASA 

Rumplasma
Jorden
Ioniserende stråling
Astronomi
Billedmanipulation

Billedmanipulation er som ordet antyder manipulation (ændring) af billeder. Med moderne computerteknologi er det nemt at lave utroligt overbevisende billeder. 

Billedmanipulation kan anvendes til flere formål. Billedmanipulation kan benyttes til eksempelvis at fjerne "røde øjne" på portrætter eller til at få billeder til at fremstå mere skarpt eller fjerne distraherende objekter. Langt de fleste professionelle billeder er i dag manipuleret ved hjælp af et billedbehandlingsprogram som eksempelvis photoshop. 

Billedmanipulation kan dog også anvendes i forsøget på at lade et billede dokumentere en bestemt faktum eller at underbygge en mere eller mindre urigtig opfattelse. Billedmanipulation er fra tidligt i fotografiets historie været en hyppigt benyttet metode til at misininformere om faktiske forhold. Kendte eksempler er Nazi-Tysklands og Sovjetunionens mere eller mindre vellykkede propagandabilleder, men billedmanipulation benyttes den dag i dag ofte til propagandaformål.

Se også 
 Retouchering

Noter

Eksterne henvisninger 
 Filmmagasinet Ekko – Billedmanipulation

Billedbehandling
Aksehældning

Aksehældningen (inklinationen af ækvator på ekliptikas plan) er vinklen mellem et himmellegemes rotationsakse og omløbsplanens normalvektor (den vinkelrette akse til omløbsplanen). Jordens nuværende aksehældning er ca. 23,45°, og er skyld i årstiderne. Indenfor en Milanković-cyklus på 41.000 år ændrer aksehældningen sig mellem 21,8° og 24,4°, kaldet nutation. Nordlige og sydlige breddegrader omkring 65° er meget følsomme overfor ændringer i solindstrålingen, og ændringerne i aksehældningen korrelerer med stadialer (isfremstød) og interstadialer (isretræter) i de pleistocæne istider. 21,8° giver øget vækst af iskapperne, og 24,4° giver øget afsmeltning af iskapperne, forudsat at de to andre Milanković-cykler er gunstige.
.

En mindre nutation har perioden 18,6 år og ændrer aksehældningen 9,6 buesekunder. Det er en faktor der skal tages hensyn til, når der foretages præcise målinger af stjerner (astrometri). Denne nutation skyldes at Månens baneplan hælder 5,2° i forhold til Jordens baneplan.

Andre planeters aksehældninger 
Jupiters aksehældning er kun 3,12°, mens Uranus nærmest ligger ned med en aksehældning på 97,9°
Da Venus' rotation er retrograd, er Venus' aksehældning 177,3°, og ikke 2,6°.

Kilder 

Astronomi
Klimatologi
Buzz Aldrin

Buzz Aldrin (født Edwin Eugene Aldrin den 20. januar 1930) er en amerikansk pilot og astronaut, der i 1969 blev den 2. mand på Månen under samme mission, Apollo 11, som Neil Armstrong. Han var også med på Gemini 12. Pudsigt nok var hans mors pigenavn Marion Moon. 

Navnet Buzz fik han af sin søster, der ikke kunne udtale brother, der i stedet blev til "Buzzer". I 80'erne tog han navnet officielt.  

Han er efterkommer af udvandrere fra Värmland i Sverige.  Aldrins farfar Karl Johan Aldrin, samt hans farmor, kom fra Norra Råda i Värmland. Det var en familie af smede. Karl Johan emigrerede i 1892 og etablerede sig som smed i Massachusetts.

Referencer 

Astronauter fra USA
Hollywood Walk of Fame
Månevandrere
Frimurere fra USA
Alumni fra Massachusetts Institute of Technology
Aldi

Aldi (også stavet ALDI) er en discountsupermarkedskæde med butikker i lande over det meste af verden.

Historie 
Karl Albrecht Senior (1886–1943) var en bager i Schonnebeck, en forstad til Essen, hvis kone 10. april 1913 åbnede en såkaldt Tante-Emma-Laden (lille dagligvarebutik) i Essen-Schonnebeck. Efter anden verdenskrig overtog sønnerne Karl og Theo Albrecht forretningen, og allerede tre år senere påbegyndte de udvidelse til filialdrift og fastlagde ved samme lejlighed deres koncept til at omfatte et produktudvalg af god kvalitet, lave priser og beskedne omkostninger. Det første Aldi-discountmarked åbnede i Dinslaken i 1962. Navnet Aldi er en forkortelse for Albrecht-Diskont.

Opsplitning af Aldi Nord og Aldi Süd 
Da brødrene ikke kunne blive enige om at optage tobaksvarer i sortimentet, opdelte de i 1960 Aldi i de to selvstændige koncerner Aldi Nord (under Theo Albrecht) og Aldi Süd (under Karl Albrecht), der opererer i hver sin del af Tyskland. Aldi Süd begyndte først at forhandle tobaksvarer i 2003. Trods samarbejde om f.eks. varemærker er de to koncerner retsligt, organisatorisk og finansielt uafhængige af hinanden. Grænsen mellem de tyske Aldi Nord- og Aldi Süd-butikker, for sjov betegnet som Aldi-ækvatoren, går gennem Nordrhein-Westfalen og Hessen og langs grænsen mellem Thüringen og Bayern.

Begge Aldi-koncerner er også etableret uden for Tyskland, men ikke i samme lande.

Udbredelse 
Aldi er pr. 2017 repræsenteret i 19 lande, primært i Europa, men også i Australien, Kina og USA. Antal filialer stammer hovedsageligt fra 2015. Aldi lukkede i Danmark i 2023.

Tyskland 
Aldis sortiment består i overvejende grad af private label-produkter.

Siden 2005 har Aldi-koncernerne i samarbejde udnyttet gode erfaringer med lavprismobiltelefoni fra datterselskabet Hofer i Østrig til at drive ALDI Talk der er et lavprismobiltelefonikoncept, hvor kunderne køber taletid i Aldis butikker.

Aldi er blandt de største discountkæder i sit hjemland.

Danmark 

I 1977 åbnede Aldi den første discountbutik i Danmark. Aldi var den første rigtige discountkæde i Danmark og introducerede derved discount-konceptet i landet. I de seneste år har Aldi haft fokus på at udvide sortimentet af mærkevarer, økologiske, danske og veganske varer. Siden begyndelsen af 2017 har Aldi desuden været i gang med en omfattende renovering af butikkerne, som fortsætter ind i 2018 og 2019.

I 2021 havde Aldi opsat solcelleanlæg og ladestandere ved flere butikker.

9. december 2022 udsendte Aldi Nord en pressemeddelse, hvor det blev fastslået at Aldi trækker sig ud af Danmark. 114 af kædens i alt 188 butikker vil blive overtaget af Rema 1000. Butikkernes udstyr doneres til lokale fordelere af restmad.

Prisvinder 
Den 10. oktober 2020 blev Aldi kåret som vinder af Politikens pristjek af økologiske varer blandt 13 danske supermarkeder.

I 2022 blev Aldi kåret som vinder af B.T.'s pristjek som den billigste

Ekstern henvisning 

 Fælles hjemmeside for begge kæder
 ALDI Danmark

Noter 

Detailvirksomheder fra Tyskland
Supermarkedskæder i Danmark
Anvendt matematik

Anvendt matematik er matematik anvendt på andre fagområder, såsom bioinformatik, datalogi, ingeniørkunst, kryptografi, landmåling, økonomi m.fl. Det står i modsætning til ren matematik, som ikke har noget praktisk mål, omend der er ikke en klar grænse mellem de to. Ud over de velkendte matematiske emner som differential- og integralregning benytter den anvendte matematik ofte teknikker fra numerisk analyse, talteori, statistik, grafteori m.fl.

 
Matematiske discipliner
Videregående uddannelser i Danmark
Matematisk analyse
Antioxidant

En antioxidant er et naturligt forekommende eller syntetisk fremstillet stof, som forhindrer eller svækker ødelæggende iltning (oxidation). Det kan være et enzym eller et andet organisk molekyle, der modvirker de skadelige virkninger af ilt i levende væv. Ordet bruges mest om de molekyler, der beskytter mod virkningen af "frie radikaler" (molekyler med en uparret elektron).

Virkning 
I levende organismer skaber de normale iltningsprocesser (sammen med en vis mængde baggrundsstråling) de såkaldt "frie radikaler", der er yderst aktive, kemiske brudstykker af stoffer, og som altså er naturlige biprodukter af cellernes stofskifte.

Antioxidanter beskytter de afgørende dele af cellerne ved at neutralisere disse "frie radikaler". Det gør de ved at afgive en elektron, som gør en ende på radikalernes kemiske aktivitet. Antioxidanter bliver ikke selv til frie radikaler, for de er stabile både med og uden den elektron, de frigiver.

Særligt sårbare dele af cellerne er DNA, RNA, andre proteiner og lipider (fedtstoffer). Når antioxidanten reagerer med oxidanten (det frie radikal), beskytter den disse vigtige molekyler mod ødelæggelse.

En ny række undersøgelser viser, at antioxidanter i kaffe er med til at forebygge en række kræftformer. Flere befolkningsstudier finder, at kaffedrikkere har lavere risiko for at få kræft i mundhule, svælg, spiserør og tyktarm.

Primære antioxidanter 
Disse stoffer hæmmer dannelsen af nye radikaler. Eksempler herpå er enzymerne superoxid dismutase (SOD) og Glutathion peroxidase [GPx]). Det er proteiner, der binder metaller (f.eks. caeruloplasmin). Det begrænser tilgængeligheden af Fe+2, hvad der nedsætter dannelsen af den meget reaktive hydroxyradikal (OH).

Sekundære antioxidanter 
De opfanger radikaler og forebygger dermed skadevirkninger samt reducerer koncentrationen af de fri radikaler. Ved reaktionen dannes ofte et "antioxidant-radikal", hvis reaktivitet er betydeligt lavere end udgangs-radikalet. De omfatter Alfa-tokoferol, Vitamin E, askorbinsyre, Vitamin C, beta-karoten, urinsyre, bilirubin og albumin.

Tertiære antioxidanter 
Molekylære reparationsmekanismer, heriblandt DNA-reparationsenzymer og metionin-sulfoxid-reduktase.

Eksempler 
 Glutathion
 Vitaminer
 A (retinol eller beta-karoten)
 C (askorbinsyre)
 E (alfa-tokoferol)
 B1 Tiamin
 B5
 B6
 Karotenoider
 Beta-karoten
 Astaxanthin
 Lutein
 Zeaxanthin
 lycopen
 Anthocyaniner, blå-røde farvestoffer i bær og frugter
 Aminosyren cystein
 Antioxidanter
 Chlorogensyre
 BHT
 BHA
 Enzymer
 Katalase
 Superoxid dismutase (SOD)
 Coenzym Q10
 Indoler
 Tioallyl-derivater
 Fenoliske stoffer

Kunstige antioxidanter

Referencer

Eksterne henvisninger 
 2004-06-17, Sciencedaily: Largest USDA Study Of Food Antioxidants Reveals Best Sources Citat: "...Cranberries, blueberries, and blackberries ranked highest among the fruits studied. Beans, artichokes and Russet potatoes were tops among the vegetables. Pecans, walnuts and hazelnuts ranked highest in the nut category...On the basis of antioxidant concentration, ground cloves, ground cinnamon and oregano were the highest among the spices studied..."
Polske Arvefølgekrig

Den Polske Arvefølgekrig  eller Polske Tronfølgekrig (, 1733-1735) var en større europæisk konflikt, der havde sit udspring i en polsk borgerkrig, der opstod, da August 2. af Polen, kurfyrste af Sachsen og konge af Polen, døde, gjorde Stanislav Leczczinski krav på tronen, støttet af Spanien, Frankrig og Sardinien (Savoyen), mens Rusland og Østrig støttede August 2.s søn, August 3. Krigen brød ud i Polen og spredte sig derefter til Italien og Rhin-omåderne i Tyskland. 

Krigen endte med et ret indviklet resultat, fordi begge parter havde sejret i hver deres ende af Europa. Det blev udmøntet i Wien-traktaten, som blev underskrevet i 1735. Den indebar, at August 3. blev konge, mens Stanislav Leczczinski fik Hertugdømmet Lothringen; Østrig fik Hertugdømmet Parma mod at afstå Kongeriget Napoli og Kongeriget Sicilien til Spanien. Man har kaldt freden et typisk eksempel på den form for storpolitik, hvor fyrster byttede lande og folkeslag herskere.

Se også 
 Polens regenter
 Litauens regenter
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Arvefølgekrige
Arvefølgekrig
Litauens historie
Arvefølgekrig
Bombastium

Bombastium er et fiktivt grundstof som ikke findes i det periodiske system. Bombastiums atomnummer er ukendt. Stoffet blev første gang omtalt af Carl Barks i 1957 i en Onkel Joakim-historie i bladet Uncle Scrooge No. 17. Her kan man bl.a. læse om stoffet, at det skulle være det mest sjældne stof i verden. Selvom det derfor er utroligt eftertragtet, er der dog ingen, der ved, hvad det kan anvendes til. Eneste kendte egenskab ved stoffet (som skal holdes konstant dybfrosset og minder mistænkeligt meget om sodavandsis) er, at det har en ny smag, hver gang man smager på det. 

Det sidst kendte eksisterende stykke bombastium var i 1957 i Joakim von Ands besiddelse, som han købte for en trillion og seks badekar, og derved kom hans pengemåler ned under 75 meter. På daværende tidspunkt var det ekstremt efterstræbt af agenter fra landet Brutopia.

Bombastiummet optrådte også i et afsnit af Rip, Rap og Rup på eventyr hvor det virkede som kraftkilde til en tidsmaskine, opfundet af Georg Gearløs

 Læs om historien, hvor Bombastium første gang blev nævnt, på Inducks 

Anders And-universet
Fiktive materialer
Kiwi-slægten

Kiwi-slægten (Actinidia) er en ret lille slægt, som er udbredt i Østasien. Det er løvfældende lianer med med hårede stængler og bladstilke. Bladene sidder spredstillet, og de er stilkede med brede bladplader og hel, tandet eller savtakket rand. Blomsterne sidder sammen i små stande eller enkeltvis. De er oftest 5-tallige, men i de fleste tilfælde uregelmæssige sådan at forstå, at individerne oftest er enten rent hanlige eller rent hunlige. Individer med både hanlige og hunlige blomster ses dog også. Kronbladene er hvide eller rosafarvede. Frugterne er glatte eller behårede bær med talrige frø.

 Stikkelsbærkiwi (Actinidia arguta)
 Almindelig kiwi (Actinidia chinensis)
 Kamæleonbusk (Actinidia kolomikta)

Nytteplanter fra Asien
Vallensbæk Kommune

Vallensbæk Kommune er en forstadskommune til København i Region Hovedstaden.

I forbindelse med Kommunalreformen i 2007 forblev kommunen selvstændig, men med en samarbejdsaftale med Ishøj Kommune.

Vallensbæk Kommune blev dannet ved kommunalreformen i 1970 af Vallensbæk Sogn (Smørum Herred).

Ved kommunalvalget i 2005 blev der konservativt flertal; tilmed absolut flertal idet partiet har 10 af 15 pladser i kommunalbestyrelsen. Der har været konservativt styre i kommunen siden 1962.

Vallensbæk kommunes Konservative daværende borgmester Kurt Hockerup døde 29. marts 2010. Nu overtog den Konservative Henrik Rasmussen borgmesterembedet.

Byer

Politik

Nuværende byråd

Byråd 2018-2022

Borgmestre

Kilder 

 

 
Kommuner i Region Hovedstaden
Kommuner med Gentofte-status
Kamæleonbusk

 
Kamæleonbusken (Actinidia kolomikta) er en lian i kiwi-slægten med en ret kraftig vækstform.

Beskrivelse 
Barken er først rødbrun og fint håret, senere brun med lyse korkporer. Det her beskrevne farveskift ses kun på hanlige planter.

Knopperne sidder spredt og skjult under bladfoden, som bliver siddende ved løvfald. Bladene er ægformede med savtakket rand og lang spids. Ved løvspring er de grønne, senere farves spidserne hvide, og til sidst bliver spidserne røde. Høstfarven er gul. 

Blomsterne sidder samlet 2-3 i hvert bladhjørne. De er hvide og dufter behageligt. Hvis der er planter med hanblomster i nærheden, vil hunplanterne bære stikkelsbærformede, små "kiwi"-frugter. Frøene modner ikke i Danmark. 
 
Rodnettet er stærkt forgrenet og når langt ud og ned. 
Højde x bredde og årlig tilvækst: 7 × ? m (35 × ? cm/år).

Voksested 
Denne lian hører hjemme i monsun-regnskovene i Japan, Korea og Nordøst-Kina, hvor de findes i skovlysninger og skovbryn. I det russiske naturreservat på øerne i det Japanske Hav vokser planten i løvskove, domineret af Amur-Lind, sammen med bl.a. Abies holophylla, Acer mono, Carpinus cordata, Fraxinus rhynchophylla, Japansk Taks, Quercus mongolica, Rhododendron mucronulatum, Viburnum sargentii og Vitis amurensis .

Anvendelse
Bærrene er spiselige, og kan bruges frisk eller som marmelade. 

Lianer
Hvide blomster
Kiwi-slægten
Langline

En langline er en line hvorpå der vha. forfang monteres mange kroge med madding. Krogene anbringes med jævne mellemrum. Der findes to grundlæggende typer langliner, pelagisk langline og demersal langline, hvor der er forskel på anvendt udstyr og hvilke arter der fanges.

Fiskeri med langline kan foregå med alle størrelser af fiskefartøjer, fra en jolle til store industrielle langlineskibe LPP <40 m med 14 mand stor besætning. Fælles for disse er måden der fiskes på. Linen agnes, sættes i søen, og hives op igen i fartøjet, hvor fangsten bliver behandlet.
På industrielle fartøjer passer denne cyklus med et døgn, og kan de mest effektive skibe sætte over 40.000 kroge i søen pr. cyklus. Før agneprocessen blev automatiseret i 1978 (Mustad Autoline system) blev al madding agnet med hånd, og besætningen var meget større på lineskibene, op til 23 mand, og antal kroge sat i søen kun ca 25000/døgn. Linefiskeriet er blevet yderligere effektiviseret op gennem årene, da der foruden nye computerbaserede nautiske instrumenter også er er udviklet nye krogtyper og langliner (svirvel-liner).

Fiskegrej
Aias

Aias (, ) den Store, var ifølge Iliaden konge af Salamis og søn af Telamon. Han var som de fleste græske helte trænet af kentauren Cheiron. Aias deltog også i den trojanske krig, hvor han var i tvekamp med Hektor som varede en hel dag. Det lykkes under kampen at såre Hektor, men den blev dømt uafgjort af Zeus' budbringer Idaios og de skiltes med gensidig respekt.

Aias var af gode grunde ikke med i den trojanske hest, han havde nemlig taget sit eget liv forinden. Det skete, da Aias var gået amok på en flok får, efter det var blevet bestemt, at Odysseus skulle arve Achilleus' brynje i stedet for Aias. Aias kommer til sanserne efter sin vildskab og mener at han ikke kan leve med skammen, han lige har bragt over sig selv, og tager derfor sit eget liv.

Litteratur 
 C. Fleischer: Aias i Wilhelm Heinrich Roscher, Ausführliches Lexikon der griechischen und römischen Mythologie. (Band 1,1, Leipzig 1886, s. 115–133 på archive.org. )

Referencer

Eksterne henvisninger

Se også 
 Aias den Lille; søn af Oileus, konge af Lokris og del af argonauterne

Personer i græsk mytologi
Uligefinnet

Et blad er uligefinnet, når det er sammensat af et ulige antal småblade. Der er flere, velkendte eksempler på planter med uligefinnede blade:
Almindelig Ask (Fraxinus excelsior)
Rynket Rose  (Rosa rugosa)
Almindelig Røn (Sorbus aucuparia)

Botanik
Neillia-slægten

Slægten Neillia er udbredt med ca. 10 arter i bjergene fra Himalaya til Korea. Det er løvfældende buske med en overhængende vækstform. Bladene er ægformede, dobbelt savtakkede med tendens til lapper. De mangler akselblade, hvad der adskiller dem fra slægten Kranstop. Blomstringen sker i endestillede klaser, som består af forholdsvist få, hvide-lyserøde, regelmæssige blomster. Bemærk, at de to arter i den tidligere slægt Stephanandra er overført hertil.

 Fliget kranstop (Neillia incisa) – synonym: Stephanandra incisa
 Bleg neillia (Neillia sinensis) – eller Kinesisk Neillia
 Stor kranstop (Neillia tanakae) – synonym: Stephanandra tanakae
 Himalayaneillia (Neillia thyrsiflora)

 Neillia affinis
 Neillia hanceana
 Neillia ribesioides
 Neillia thibetica
 Neillia uekii

Noter 

Rosen-familien
Overhængende

Når vækstformen er overhængende, vil grenene danne opadbuede forløb med hængende spidser. I mange sammenhænge er det en elegant og efterstræbt voksemåde, som f.eks. kan ses hos buske som
Berberis (Berberis aggregata)
Vår-Gyvel (Cytisus x praecox)
Dronningebusk (Kolkwitzia amabilis)
Myrte-Gedeblad (Lonicera nitida)

Botanik
Måneformørkelse

En måneformørkelse er et fænomen der opstår når Månens bane bringer denne ind i skyggen bag Jordens natside. Disse formørkelser inddeles i totale formørkelser, hvor hele Månen ligger i skygge, og partielle ("delvise") formørkelser, hvor Månen blot "strejfer" skyggezonen så kun en del af måneskiven henligger i mørke.

Månen "forsvinder" ikke helt under en formørkelse; på grund af Jordens atmosfære afbøjes det sollys der strejfer igennem atmosfæren, ind i skyggezonen. Da lys med kort bølgelængde spredes mest i atmosfæren (se Rayleigh-spredning), er det primært rødt lys der "får lov" til at fortsætte ud mod den formørkede måne. Af den grund kan man, givet gunstige vejrforhold, se den formørkede Måne som en mørk, nærmest kobberrød skive, også kaldet blodmåne.

Tilsvarende astronomiske naturfænomener er en solformørkelse, hvor det er Månen, der skygger for Solen, og en Astronomisk passage, eksempelvis en Venuspassage eller en Merkurpassage, hvor det er henholdsvis Venus og Merkur, der går imellem Jorden og Solen og således "skygger" for solen.

Eksterne henvisninger 

 Måneformørkelse Læs om måneformørkelse og folketro på Dansk Folkemindesamlings hjemmeside

Topologiske begreber i astronomi
Tidsbestemmelse
Spundingshøvl

Spundingshøvl eller Spunningshøvl bruges af bådebyggere. Spundingen er en fure i et fartøjs køl, hvor bordklædningen skal passes ind. Spundingshøvlen er en stor (tomands-)høvl med et land der styrer høvlen, forsynet med et trekantet (retvinklet?) høvljern, der udformer selve spundingen.

Ekstern Henvisning
http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 

Træhøvle