kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Inger Gammelgaard Madsen

Inger Gammelgaard Madsen (født 3. januar 1960) er en dansk krimi-forfatter fra Vejlby-Risskov ved Århus.

Hun er uddannet Grafisk Designer og udgav i 2008 sin første krimi "Dukkebarnet" på Forlaget DarkLights.

2009 udkom den anden krimi i serien, "Drab efter begæring", på samme forlag.

Januar 2010 etablerede hun sit eget forlag, Forlaget Farfalla, hvor hun udgav sin tredje krimi "Fremmed indtrængen" august samme år.

Bøgerne tager alle udgangspunkt i aktuelle emner og er en blanding af både fiktion og virkelighed.

Inger Gammelgaard Madsen laver alt grafisk arbejde som bogomslag, opsætning af bøgerne og markedføring i sin grafiske virksomhed.

Udgivelser 
 Dukkebarnet, 2008
 Drab efter begæring, 2009
 Fremmed indtrængen, 2010
 Under skriftesegl, 2011
 Stjålet identitet, 2012
 Lig bløder ikke, 2013
 Slangernes gift, 2014
 Dommer og bøddel, 2015
 Brændende skyld, 2016
 Blodregn, 2016
 Falkejagt, 2017
 Blå iris, 2018
 Gadepræsten, 2019
 Nattelinjen, 2020
 Veganeren, 2021
 Fartdjævlen, 2022

Eksterne henvisninger 
 
 
 www.forlaget-farfalla.dk

Krimiforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra Galten
Højere jægere

Ved højere jægere forstås sådanne samfundskulturer som har jagt som sit altovervejende ernæringsgrundlag. I særdeleshed gælder det, at mændene forstår jagten og har udviklet særlige, specialiserede våben og redskaber til støtte for denne, mens kvinderne bruger al deres tid på forarbejdning af skind, ben og lignende til dækning af alle daglige behov.

Højere jægere forekommer fortrinsvis i sådanne egne, hvor indsamling af planter og/eller agerbrug ikke er mulig men til gengæld forudsætningerne for jagt og fiskeri er gode i form af et mangfoldigt dyre- og fugleliv, således i de arktiske egne. Højere jægere kendes dels fra det nordøstlige Sibiriens kyster mod vest over Nordamerika (med afstikkere sydover til indlandets stepper og prærier) til Grønland mod øst, dels fra stammer på den sydamerikanske pampas.

Blandt de redskaber, som højere jægere har udviklet, kan være bue og pil, kastetræ, harpuner, spyd, men tillige skindbåde (kano, kajak), snesko, slæder og lignende.

Litteratur 

Martin Vahl og Gudmund Hatt: Jorden og Menneskelivet. Geografisk Haandbog; bind 1; København 1922 (s. 105f)

Eksterne henvisninger 
Kaj Birket-Smith: "Om de saakaldte højere og lavere Jægerkulturer. Et antropogeografisk udkast" (Geografisk Tidsskrift, Bind 22; 1913)
Bo Gräslund: "Befolkning — bosättning — miljö. Några synpunkter på det forntida jägarsamhället i Norden" (Fornvännen 1974, 69. årgang, s. 1-13)

Etnografi
Jagt
Halvagerbrug

Ved halvagerbrug forstås en livsform, der forener jagt med agerbrug. I sådanne blandede næringskulturer udgør jagten som regel mandens vigtigste erhverv, agerbruget kvindernes vigtigste erhverv.

Det er sandsynligt, at halvagerbruget er udviklet af samlererhvervet ved kvinderne. Sandsynligvis har man erkendt muligheden for med frø og frugter at kunne få planter til at gro lige ved bostedet. Ofte er hakke, gravestok og spade taget i brug, derimod ikke plov. Afsvidning af arealer til gavn for dyrkningen kendes ligeledes.

Halvagerbrug kendtes før industrialiseringen dels i Afrikas tropiske egne, dels i det østlige Nordamerika, dels i sydamerikanske regnskove. Det er muligt, at halvagerbruget er en overgang til helagerbrug i det mindste i egne, hvor jagten med tiden ikke giver et så fordelagtigt udbytte eller helt svigter.

Referencer 

Etnografi
Landbrugshistorie
Landskabsøkologi

Landskabsøkologi er et tværfagligt felt, som undersøger landskab og landskabsforandringer fra uberørt natur til storbyer med tværfaglige redskaber hentet fra bl.a. biologi og geografi.

Faget 
Landskabsøkologi er et tværfagligt felt, som inddrager teorier og metoder fra humaniora, biologi, geografi og andre fag. Faget undersøger landskaber som helheder med fokus på at kortlægge forholdet mellem naturlige og samfundsmæssige processers betydning for landskabet.

Relaterede fag og emner 
 Biologi
 Geografi
 Økologi

Landskabsøkologiens historie 
Selve begrebet og mange af de første teorier og grundsten blev opfundet af Carl Troll i 1939 i værket Luftbildplan und Ökologische Bodenforschung. I 1982 blev organisationen IALE (International Association for Landscape Ecology) stiftet og holdt sin første konference på Roskilde Universitet (dengang, Roskilde Universitetscenter).

Fremtrædende personer i dansk landskabsøkologi 
 Jesper Brandt, Roskilde Universitet
 Jørn Primdahl, Center for Skov- og Landskabsøkologi, Faculty of Life Sciences, Københavns Universitet
 Lone Kristensen, Center for Skov- og Landskabsøkologi, Faculty of Life Sciences, Københavns Universitet
 Ole Hjorth Caspersen, Center for Skov- og Landskabsøkologi, Faculty of Life Sciences, Københavns Universitet
 Søren Bech Pilgaard Kristensen, Institut for Geografi og Geologi, Københavns Universitet
 Gregor Levin, Danmarks Miljøundersøgelser
 Bernt Münier, Danmarks Miljøundersøgelser

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Geografi, Københavns Universitet 
 Biologi, Københavns Universitet
 Geografi, Roskilde Universitet Center 
 Biologi, Roskilde Universitet Center 
 LIFE, Faculty of Life Sciences, Den Kongelige Veterenær- og Landbrughøjskole (KVL) 
 Dansk Landskabsøkologisk Forening 

Humaniora
Biologi
Geografi
Nørresundby Gymnasium & HF

Nørresundby Gymnasium & HF (forkortet: NGHF) er et Gymnasium og Højere forberedelseseksamen i Aalborgbydelen Nørresundby. Gymnasiet har adresse på studievej 14, 9400 Nørresundby. Det blev indviet i 1965 under navnet Sundby Hvorup Gymnasium. Gymnasiet har bl.a. idrætshal, idrætssale og kantine.

På YouTube kan man se NGHFs videoer om matematik.

Studieretninger 
Nørresundby Gymnasium tilbyder 12 studieretninger og Nørresundby HF tilbyder tre studieretninger.

Kendte dimittender 
 Joachim B. Olsen
 Ole Bornedal
 Uwe Max Jensen
Henning G. Jensen

Kilder

Links 
  Nørresundby Gymnasium

Gymnasier i Danmark
Uddannelse i Aalborg
Etableret i 1965
Gymnasium & HF
Demineraliseret vand

Demineraliseret vand eller totalt afsaltet vand er almindeligt postevand, hvor alle mineraler er blevet fjernet, så man står tilbage med rent vand.

Man laver ofte demineraliseret vand ved at bruge ion-byttere så som zeolitter, som findes i naturen. I demineraliseret vand, er alle mineralerne fjernet, hvor at postevand stadig har alle de mineraler, det har optaget på vej ned gennem jord. Man kan også vælge at bruge demineraliseret vand til kaffemaskinen, så undgår man, at den skal afkalkes.

Demineraliseret vand kaldes blandt andet også totalt afsaltet vand og deioniseret vand. Postevand kan blandt andet også kaldes drikkevand, hanevand og vandværksvand.

Referencer 

Vand
Drikkevand
Drikkevand på væskebeholder
Ludvig 3. af Hessen og ved Rhinen

Storhertug Ludvig 3. af Hessen og ved Rhinen (; 9 juni 1806, Darmstadt - 13 juni 1877, Seeheim) var storhertug af Hessen og ved Rhinen fra 1848 til sin død i 1877.

Biografi 
Han var søn af Storhertug Ludvig 2. af Hessen og ved Rhinen og Wilhelmine af Baden. Han blev storhertug i 1848, da hans far måtte abdicere i forbindelse med Martsrevolutionen i Tyskland. Han blev efterfulgt af sin nevø, storhertug Ludvig 4..

Ægteskab 
Han giftede sig den 26. december 1833 i München med Mathilde af Bayern, der var ældste datter af Kong Ludwig 1. af Bayern. Ægteskab gav ingen børn, og storhertugen giftede sig igen i 1868 i et morganatisk ægteskab med Magdalene Appel, der fik titlen Freifrau von Hochstädten.

Se også 
 Liste over regenter over Hessen

Eksterne henvisninger 

Storhertuger af Hessen
Ludvig 03 af Hessen og ved Rhinen
Personer fra Darmstadt
Klavsholm (Hellevad Sogn)

Klausholm eller Klavsholm er en herregård beliggende i Hellevad Sogn.

Ejere 

 før 1661 Corfitz Ulfeldt og Leonora Christine 
 1661 kronen 
 1664 Jacob Eilersen 
 1683 Eiler Jacobsen 
 1693 Henrik Bornemann 
 Jens Hansen til Boller 
 1699 Henrik Bille 
 1703 Kirsten Beck 
 Jørgen Bille 
 Schack Vietinghof greve Holck 
 1751 Peder Mathiasen Stenfeldt 
 1764 Carl fr. Hagstrøm 
 1781 Jørgen Gleerup 
 1784 Christoffer Qvist 
 1806 Thomas Wissing 
 1809 Poul Mortensen 
 1809 J.L. Schubarth 
 1815 Chr. F. Wichmann 
 1823 Løgstør fattigkommission 
 1823 Laurids Nielsen 
 1838 Knud Johan Rudolf Nielsen 
 1856 Hans Chr. Pape 
 1859 Chr. Fr. Ingerslev 
 1867 Hans Mortensen Holst 
 1882 N. S. G. Petersen 
 1883 A.C. M. Henningsen 
 Lars Mikkelsen 
 Kreditfore. af Jyske Landejendomsbesid. 
 1896 Jens Johansen 
 Jesper Johansen

Referencer 

Herregårde i Brønderslev Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Valletta FC

Valletta FC er en fodboldklub hjemmehørende i den maltesiske hovedstad Valletta. Klubben startede som Valletta United i perioden 1904-1932. Klubbens storhedstid var i 1990'erne, hvorefter den løb ind i en finansiel krise omkring årtusindskiftet. Efter årsindeskiftet har klubben dog fortsat som en af de dominerende klubber på øen.

Titler 
 Maltesiske mesterskaber (25): 1915, 1932, 1945, 1946, 1948, 1959, 1960, 1963, 1974, 1978, 1980, 1984, 1990, 1992, 1997, 1998, 1999, 2000-01, 2007-08, 2010-11, 2011–12,  2013-14, 2015-16, 2017-18, 2018-19

 Maltesiske pokalturnering (13): 1960, 1964, 1975, 1977, 1978, 1991, 1995, 1996, 1997, 1999, 2001, 2009-10 og 2013-14

Europæisk deltagelse 

Fodboldklubber fra Malta
Etableret i 1943
Carl Otto Løvenskiold

Carl Otto Løvenskiold (23. december 1839 i Christiania – 1. oktober 1916 på Vækerø) var en norsk søofficer, godsejer og politiker. Han var Norges statsminister i Stockholm i 1884.

Han var søn af Otto Joachim Løvenskiold og Julie Caroline Helene Wedel-Jarlsberg, og efterkommer efter tre eidsvollsmænd: Oldefaderen Peder Anker og bedstefædrene Severin Løvenskiold og Herman Wedel-Jarlsberg. Han er tipoldefar til erhvervsmanden af samme navn. Han giftede sig i 1865 med sin kusine Elise Wedel-Jarlsberg (1844–1923), datter af godsejer Harald Wedel Jarlsberg (1811–1897).

Gennem egen familie og svigerfamilie var Løvenskiold udset til at beklæde store embeder, men drog som ung til søs. Han blev sekondløjtnant i den norske marine 20 år gammel. Han tjenstgjorde i den norske og britiske marine indtil 1875, efter at han var blevet inddraget i driften af godset Vækerø fem år tidligere. Han lod herregårdens hovedbygning opføre i 1881.

Han deltog i offentlig debat fra 1883, og blev inddraget i norsk politik som statsminister i Stockholm i regeringen Schweigaard i foråret 1884. Senere var han stortingsrepræsentant i tre perioder 1888–1896. På sine ældre dage var han en aktiv mæcen.

Udmærkelser 
Løvenskiold blev i 1889 udnævnt til ridder af Sankt Olavs Orden, forfremmet til Kommandør i 1899 og udnævnt til Storkors 13. december 1912 «for almennyttig virksomhed». Løvenskiold var en kortere periode i 1884 kansler for St. Olavs Orden. Han var også Storkors af den svenske Vasaorden.

Litteratur 
 Den Kongelige norske Sankt Olavs orden 1847-1947,  udgivet af Ordenskancelliet ved O. Delphin Amundsen, Oslo: Grøndahl & Søns Forlag, 1947.

Eksterne henvisninger 

 regjeringen.no: biografi

Personer fra Oslo
Carl Otto 1
Norges statsministre i Stockholm
Godsejere fra Norge
Søofficerer fra Norge
Riddere af Vasaordenen
Stortingsrepræsentanter fra Høyre
Storkors af Sankt Olavs Orden
Kølskegård

Kølskegård eller Kjølskegaard er en herregård beliggende i Hallund Sogn.

Ejere 
 1465 Børglum bispestol 
 1536 Kronen 
 1574 Sidsel Clausdatter Bille gift Høg Banner 
 1587 Stygge Høg 
 1630 - 1639 Anne Styggesdatter Høg gift Rosenkrantz 
 1639 - 1651 Johanne Styggesdatter Høg gift Kaas og Mogens Jensen Kaas 
 1651 - 1665 Laurids Below 
 1665 - 1683 Claus Lauridsen Below/ Sofie Lauridsdatter Below/ Ellen Lauridsdatter Below gift Arenfeldt 
 1683 Jørgen Arenfeldt 
 1683 Hans Mogensen Arenfeldt 
 1689 - 1701 Peder Benzon 
 1701 - 1715 Peder Benzon (søn) 
 1715 - 1716 Frederik Christian. Rantzau 
 1716 - 1725 Jacob Frandsen Hjort 
 1725 - 1745 Jesper Pedersen Lykke (Lyche) 
 1745 - 1775 Peder Markvard Rodsteen Lykke (Lyche) 
 1775 - 1800 Birgitte Johanne Hauch gift Lykke (Lyche) 
 1800 - 1827 Claus Pedersen Lykke (Lyche) 
 1827 - 1828 Ane Kirstine Dorothea Drewsen 
 1828 - 1836 Morten Leth Hastrup 
 1836 - 1839 Christian Thielemann 
 1839 - 1840 Staten 
 1840 - 1891 Georg Ludvig Nyholm 
 1891 - 1895 Vallø stift 
 1895 1907 Lars Larsen 
 1907 - 1920 konsortium (C. Stougaard-L.Høm-P.L.Holst-Hansen) 
 1920 - 1941 S. Thomsen 
 1941 Hans Chr. Nielsen 
 1941 Harald Vangsgård 
 1941 - 1948 L. K. Emmersen 
 1948 - 1954 forskellige ejere bl.a. Peter Lunden 
 1954 - 1981K. V. Krabbe 
 1981 - 1987 Henning og Gunhild Sloth (svigersøn)
 1987 - 2008 Per Larsen Andersen (svigersøn)
 2008 Thomas Sejlund
 2008 - nu 2016 Poul Due

Referencer 

Herregårde i Brønderslev Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Kædelinje

En kædelinje (også kaldet en katenær kurve, latin:catena = kæde) er den form som antages af et frithængende kæde ophængt mellem to punkter. Kæden er kun påvirket af tyngdekraften og trækkraften fra de to ophængningspunkter. Længden af kæden kan ikke ændres, kædens masse er fordelt jævnt over hele kæden, og kæden er fuldstændig fleksibel. Den  kurve, en sådan kæde vil danne, er en hyperbolsk cosinus-funktion, , som er gennemsnittet af en eksponentiel stigning og et eksponentiel fald:
 

I realiteten vil de enkelte led i kæden dog have en endelig størrelse.
Hvis kæden i stedet belastes ensartet, f.eks. ved at hænge brofag under kæden, vil kurven i stedet være en parabel.

Eksempler fra hverdagen: Fra hverdagen kendes højspændingskabler (luftledninger), som danner cosh-kurver mellem masterne. Bærekablerne på en hængebro danner en parabel mellem pylonerne.

På figuren er vist en cosh-kurve og en parabel. Den orange kurve (parablen) kan f.eks. repræsentere et bærekabel på en hængebro, hvor kablet hænger fast på toppen af de to bropyloner, og hvor kablet er belastet med brofag (brofagene er dog ikke tegnet på figuren). Den blå kurve (cosh-kurven) repræsenterer så den kurve som et løst og ubelastet kabel vil have, hvis det er hængt op i pylonerne således, at det tangerer brodækket på midten. For at kunne nå helt ned til brodækket må det frithængende kabel være lidt længere end bærekablet, da de to kabler følger lidt forskellige kurver.
Analytisk geometri
Mekanik
Half-Life 2: Deathmatch

Half-Life 2: Deathmatch er et firstperson skydespil, der er udviklet af Valve Corporation i 2004. Spillet går ud på at skyde hinanden ned på en brugerbestemt tidsperiode. Den spiller der har flest drab, vinder. Man kan både spille hold mod hold og alle mod alle. Våbnene man bruger i spillet, er magen til dem, man bruger i Half-Life 2.

2: Deathmatch
Windows-spil
Macintosh-spil
Linux-spil
Computerspil fra 2004
First-person shooter
Nørre Ravnstrup

Nørre Ravnstrup var/er en herregård i Ørum Sogn, Dronninglund Herred, Brønderslev Kommune med godsskifteprotokol G29.

Ejere 

 1500 Hundslund kloster 
 1536 Kronen 
 1578 Peder Munk Lange 
 1623 Malthe Sehested 
 1647 ca. Lave Bille 
 1678 ca. Albert Bille 
 1682 Maren Mortensdatter Kjærulf 
 1689 Thomas Stephansen Brøndum 
 1704 Henrik Sørensen Kjærulf 
 1711 Anne Nielsdatter Kjærulf 
 1713 Morten Clausen Kjærulf 
 1717 Otte Arenfeldt 
 1720 Jesper Pedersen Lykke 
 1725 Jakob Frandsen Hjort 
 1730 Jakob Christensen Rind 
 1757 Helmike Margrethe Lassen 
 1758 Jes Poulsen Dytschou 
 1766 Carl Fr. Hagstrøm 
 1772 Wulf Eliasen 
 1775 Andreas Skeel 
 1777 Johs Meller Valeur 
 1777 Carl Fr. Hagstrøm 
 1782 Jørgen Gleerup 
 1783 Peder Mikkelsen Rold 
 1800 Jens Mogensen Lundbye
 1847 Peder Rold Lundbye
 1864 Ida Kirstine Ilum, gift 1) Lundbye, 2) Bredstrup
 1867 Hans Holm Bredstrup
 1878 Jens Christian Bredstrup
 1901 Frederik Hasselbalch
 1907 Jørgen R. Nielsen 
 Holger Nielsen 
 Erik Larsen
 1982 Christian Larsen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Dansk Center for Herregårdsforskning: Nørre Ravnstrup , hentet 17. juni 2016

Herregårde i Hjørring Amt
Herregårde i Brønderslev Kommune
Årslev Kirke (Faaborg-Midtfyn Kommune)

Årslev Kirke ligger i landsbyen Årslev ca. 12 km SSØ for Odense (Region Syddanmark).

Eksterne kilder og henvisninger 
 Årslev Kirke hos KortTilKirken.dk
 Hjemmeside: http://aarslev-sdrhojrup-kirker.dk/

Kirker i Faaborg-Midtfyn Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Fabian Boll

Fabian Boll (født 16. juni 1979 i Bad Bramstedt) er en tysk tidligere fodboldspiller, der det meste af sin karriere spillede i FC St. Pauli.

Noter 

Fodboldspillere fra Tyskland
Carl Otto Løvenskiold (erhvervsmand)

Carl Otto Løvenskiold (født 18. oktober 1953) er en norsk godsejer og skovejer. Han er koncernchef og eneejer af  Løvenskiold-Vækerø AS, som igen ejer byggevarekæden Maxbo og bedriften Bærums Verk. Han er Norges største skovejer med totalt 430 000 dekar udmark, og 3 500 dekar dyrket mark. Løvenskiold ejer næsten hele Nordmarka og det store Sørkedalsgods. 

Løvenskiold er for tiden præsident i Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon. Løvenskiold har graden Master of Business Administration fra INSEAD, Fontainebleau, Frankrig.

Carl Otto Løvenskiold tilhører Løvenskiold-slægten og er opkaldt efter tidligere statsminister Carl Otto Løvenskiold.

Se også 
 Løvenskiold
 Bærums Værk
 Vækerø
 Nordmarka

Noter 

Carl Otto 2
Godsejere fra Norge
Erhvervsfolk fra Norge
Sdr. Nærå Valgmenighedskirke

Sønder Nærå Valgmenighedskirke (Betaniakirken) ligger ved landsbyen Sønder Nærå ca. 12 km SSØ for Odense (Region Syddanmark).

Initiativet til at etablere en grundtvigsk valgmenighed i Sønder Nærå opstod, efter sognets præst Jakob Kofoeds afgang 1873. I første omgang tilbød man stillingen som valgmenighedspræst til Vilhelm Birkedal, der allerede var valgpræst ved Nazarethkirken i Ryslinge. I stedet besluttedes det at lade den ny kirke i Sønder Nærå fungere som filial for Nazarethkirken. Båndene til Ryslinge blev løsnet 1882, da Sønder Nærå blev en selvstændig valgmenighed. I årene 1883-1905 havde den Odense Valgmenighedskirke som filial.

Bygning 
Kirken er oprindelig tegnet som en korskirke hvis østre arm tjente som kor. Den stod færdig i slutningen af 1874 og kunne indvies 10. januar 1875 med navnet Betania. Dens nuværende udseende skyldes tilføjelsen af et tårn i vest 1891, og en større ombygning 1930-31 efter tegninger af arkitekt Ejner Mindedal Rasmussen, Ollerup, der også omfattede tilføjelsen af et kor. Herefter fremstod kirken som en traditionel landsbykirke i nyromansk stil.

Inventar 
Af kirkens oprindelige inventar er bevaret alterbordet, gipskopien efter Thorvaldsens Kristusstatue, altersættet, de ældste alterstager, døbefonten og prædikestolen.

Det nuværende altermaleri forestiller Fremstillingen i Templet og er malet af Christen Dalsgaard, der udførte flere altertavler til grundtvigske valgmenigheder. Det blev anskaffet 1886. Siden er inventaret ikke mindst blevet suppleret med flere arbejder af kunstsmed Hans Rasmussen og hans Hudevad Smedje, hvis hustru, Alfrede Rasmussen, i årtier var kirkens organist. Hans arbejder tæller den fornemme alterskranke, en syvstage, et dåbsfad, gelænderet til prædikestolsopgangen og flere lysekroner. Omkring 2010 udførte Kirsten Aaes fire malerier til prædikestolens fag med fremstillinger af livet i menigheden; et centralt aspekt af den grundtvigske kristendomsopfattelse.

Litteratur

Noter

Eksterne kilder og henvisninger 
 Sønder Nærå Valgmenighedskirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Faaborg-Midtfyn Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Odense Amt
Harald Løvenskiold

Harald Løvenskiold (1868 – 1934) var en norsk godsejer og skovejer. Han var Norges største skovejer med totalt 430 000 dekar udmark, og 3 500 dekar dyrket mark. Løvenskiold ejede næsten hele Nordmarka og det store Sørkedalsgods.  Ejendommene er gået i arv og tilhører fortsat Løvenskiold-slægten.

Eftermæle 
Han har fået opkaldt en gade i Oslo efter sig, Harald Løvenskiolds vei i bydel Vestre Aker. Desuden er der opstillet en mindesten i Nordmarka til erindring om Harald Løvenskiold. Det er en obelisk placeret ved stien til Kikut, ca. 100 meter nord for Kikutstua.

Noter 

Harald
Godsejere fra Norge
Erhvervsfolk fra Norge
Herman Leopoldus Løvenskiold (ornitolog)

Herman Leopoldus Løvenskiold (født 4. februar 1897 på Rafnes, død 16. juli 1982 på Nesodden) var en norsk heraldiker, fotograf, ornitolog og statsstipendiat. 

Han var odelsarving til herregården Rafnes, som havde været i denne gren af slægten Løvenskiolds eje siden 1782, men den blev solgt af familien. Han uddannede sig i Tyskland og tog der en doktorgrad i kemi. Men hans store interesse var fugle og deres liv, så han fik kælenavnet Fugle-Herman eller også Herman fuglefangeren (til forskel fra flere andre i slægten med fornavnet Herman). I moden alder tog han en norsk doktorgrad på Avifauna Svalbardensis – fuglelivet på Svalbard (1964). Han skrev flere bøger om fugle og naturfredning og var fotograf på Carl Schøyens klassiske bog Fuglefjell (1931).

Løvenskiold havde også stor interesse for slægtshistorie (genealogi) og heraldik. I flere år arbejdede han med seglkonservering i Riksarkivet samt med kopiering af segl fra middelalderen og nyere tid. Han skrev og udgav bogen Heraldisk nøkkel, som er et alfabetisk opslagsværk til de heraldiske figurer i våbenseglene, som indgår i Riksarkivets omfattende seglsamlinger. Han var i 1969 medstifter af Norsk Heraldisk Forening og dens formand i årene 1969-1973.

Han samlede segl fra slægten Løvenskiold og var sammen med godsejer Axel Løvenskiold, Ask, forfatter til en jubilæumsbog om slægten og til et malet og trykt stamtræ for den. Han blev udnævnt til statsstipendiat i 1952.

Han var en efterkommer efter Frederik Løvenskiold og Maren Fransisca Paus, som han ejede malede originalportrætter af. Han ejede også hendes dagbog, der siden er blevet udgivet.

Litteratur 
 Sambok 23 bøker av ham. 

Herman Leopoldus 02
Ornitologer
Heraldikere
Faglitterære forfattere fra Norge
Nordmænd i 1900-tallet
Norsksprogede forfattere fra Norge
Frank Whittle

Frank Whittle (født 1. juni 1907 i Coventry, død 9. august 1996 i Columbia, Maryland) var en engelsk pilot, forretningsmand og opfinder af jetmotoren, der revolutionerede flyindustrien. Han må dog dele æren med dr. Hans von Ohain, der ganske vist var et par år bagefter med sin opfindelse, men på grund af bedre økonomisk opbakning var den første der fik et fly på vingerne. De blev venner efter krigen og endte begge deres dage i USA.

Frank Whittle var søn af en værktøjsmager og lærte håndværket fra barnsben på sin fars fabrik.

Eksterne henvisninger 

Opfindere fra Storbritannien
Ingeniører fra Storbritannien
Personer fra Coventry
Æresdoktorer ved NTNU
Ungdomssommer-OL 2010

Ungdomssommer-OL 2010 var den første udgave af de ungdomsolympiske lege, en særlig udgave af de olympiske lege for 14-18 årige sportsfolk. Legene blev afholdt i Singapore i perioden 14.-26. august 2010 og havde deltagelse af 3.531 sportsfolk. De deltog i 184 konkurrencer i 26 sportsgrene.

Danmark ved ungdoms-OL 2010 
Fra Danmark deltog 30 sportsfolk i 11 sportsgrene. Det kvindelige U-18 håndboldlandshold fik størst sportslig succes, idet holdet vandt guld efter at have besejret Rusland i finalen med 28-26. Det blev til yderligere to danske medaljer ved legene: Stina Troest vandt sølv i 400 m hækkeløb (atletik), og Phuc Hong Cai vandt bronze i 66 kg klassen i judo for drenge.

Noter 

2010
Sport i 2010
Världsungdomsspelen

For de internationale multi-sportsbegivenheder, se World Youth Games og Ungdomsolympiske lege

Världsungdomsspelen er Europas største ungdomsstævne i atletik.

Stævnet er åbne for alle fra 12 år til seniorer, har været afholdt hvert år siden 1996, og holdes på Ullevi i Gøteborg i juli måned. I løbet af tre dage gør omkring 3500 deltagere 7500 starter. De fleste deltagere er fra Sverige, men der er også mange deltagere fra andre nordiske lande og Europa. Næsten alle de svenske internationale stjerner har deltaget i dette stævne hvilket ses i rekordlisterne, hvor der findes navne som Carolina Klüft, Stefan Holm, Robert Kronberg, Alhaji Jeng, Patrick Kristiansson, Johan Wissman, Henrik Ingebrigtsen, Mustafa Mohamed, Susanna Kallur, Emma Green og Gerd Kanter. Otte danskere findes i rekordlisterne: Nicklas Hyde, Morten Jensen, Kim Juhl Christensen, Anders Møller, Andreas Martinsen, Andreas Trajkovski, Christina Scherwin og Stina Troest.

Ekstern henvisning 
 Världsungdomsspelen webbplads

Atletikstævner
Sport i Sverige
Göteborg