kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Aaskov Kommune

Aaskov Kommune i Ringkøbing Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Herning Kommune sammen med Aulum-Haderup Kommune og Trehøje Kommune.

Tidligere kommuner 
Aaskov Kommune blev dannet ved sammenlægning af 3 sognekommuner:

Hertil kom en del af et ejerlav fra Sønder Omme Sogn i Grindsted Kommune.

Kommunen havde 7.022 indbyggere 1. januar 2004.

Sogne                                                 
Aaskov Kommune bestod af følgende sogne:
 Assing Sogn
 Ilderhede Sogn – udskilt fra Sønder Felding, Sønder Omme og Hoven sogne, som kirkedistrikt i 1907 og som selvstændigt sogn i 1980.
 Skarrild Sogn, hvorfra Karstoft Sogn er udskilt i 2010 
 Sønder Felding Sogn

Borgmestre 

Kommunalbestyrelsen bestod af 13 medlemmer, hvor Venstre siden kommunevalget november 2001 havde absolut flertal med 7 ud af de 13 medlemmer.

Geografi 
Aaskov-området var og er hjemsted for en del træindustri med virksomheder indenfor produktion af døre, vinduer og køkkener samt virksomheder der producerer presenninger, tæpper m.v. Herudover er kursuscentret Skarrildhus placeret i området.

Aaskov-området gennemskæres i sin sydlige ende af Skjern Å, der løber gennem Skarrild og Sønder Felding. I områdets nordlige ende findes Momhøje, som Kibæk ligger placeret op ad, hvorved byen på trods af områdets generelt flade topografi er ganske kuperet.

I området findes udover Skjern Å en lang række mindre åer og vandløb. Den næststørste er Karstoft Å, der f.eks. ved Skarrildhus slynger sig malerisk gennem landskabet. Navnet Kibæk menes at betyde 'Tibæk', og der findes da også rigtig mange små bække i byen.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Herning Kommune
Johann Schobert

Johann Schobert (ca. 1740 – 28. august 1767) var en tysk komponist og pianist. 

Hans biografi ved man ikke meget om, men dog at han stammede fra Schlesien og virkede som musiklærer i Strasbourg og fra 1760 som cembalist hos prins Conti i Paris.

Han komponerede klavermusik og kammermusik samt en klaverkoncert. Hans musik fik indflydelse på den yngre Wolfgang Amadeus Mozart. 

I 1767 fik Johann Schobert svampeforgiftning og døde sammen med fire venner, sin franske hustru, et af deres børn og familiens tjenestepige.

Kildeangivelser 

Tjek fødselsår
Komponister fra Tyskland
Voyager

Voyagerrumsonderne er de rumsonder, der er nået længst ud i Solsystemet. Voyager 2 blev opsendt d.20. august 1977, og Voyager 1 blev opsendt d.5. september 1977. Selv om Voyager 2 blev opsendt før Voyager 1, havde sidstnævnte mere fart på, og nåede derfor først frem til de planeter som sonderne besøgte.

Ved 40 års jubilæet i sensommeren 2017 er Voyager 1 kommet ud i det interstellare rum (ca. 140 AE fra Jorden), hvorimod Voyager 2 (ca. 115 AE) stadig bevæger sig i heliopausen – området hvor solvinden bremses op af interstellare gasstrømme.

Voyagers opbygning 
De to Voyagerrumsonder er teknisk set ens, og har de samme instrumenter og andet teknisk udstyr om bord. Midt på billedet til højre ses den store hvide "skålformede" parabolantenne der bruges til radiokommunikationen med kontrolcentret på Jorden, og under den en instrumentsektion sammensat af 10 kasser med sondens elektroniske udstyr.

Til højre ses den "arm" der bærer de instrumenter der har med lys at gøre; kameraer for synligt lys, et fotopolarimeter samt spektrometre for infrarødt og ultraviolet lys. Omtrent midt på denne arm sidder detektorer for kosmisk stråling og elektrisk ladede partikler.

Til venstre på billedet ses de tre radioisotopgeneratorer der udgør sondens energikilde; heri findes radioaktivt plutonium der afgiver varme — denne varme omsættes til elektrisk strøm. Solceller er ikke til megen nytte i de afstande fra Solen som Voyagersonderne færdes i.

Hertil har Voyagersonderne en række piskantenner samt en gitterbom som ikke er vist på billedet. På denne bom sidder et par følsomme magnetometre, og når fartøjet efter opsendelsen er vel uden for Jordens atmosfære, strækkes denne bom ud så de følsomme magnetometre ikke "forstyrres" af de magnetfelter som Voyagers egen elektronik m.v. skaber.

Neden under instrumentsektionen i midten ses et hvidt, firkantet "felt"; kameraerne på armen til højre kan rettes imod dette "velkendte motiv" så man kan kalibrere dem efter lysforholdene. Pladen virker desuden som en "radiator" der tillader fartøjet at komme af med evt. overskudsvarme.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 NASA Voyager projekt hjemmeside

Ubemandede fartøjer
THX

THX er et firma stiftet af George Lucas, der skal sikre standarden for lyd, billede og komfort i biografer. Firmaet blev stiftet fordi George var utilfreds med kvaliteten af biografernes udstyr, da hans Star Wars-film skulle fremvises.

Hvis en biograf godkendes af THX, får den et THX-certifikat.

Eksterne links 
 www.THX.com – officiel website

Film- og videoteknologi
Filmselskaber fra USA
Etableret i 1983
Industrial Light & Magic

Industrial Light & Magic (eller bare ILM) er et firma der laver visuelle special effects til film. ILM blev stiftet i juli 1975 af George Lucas og ejes af Lucasfilm.

Lucas ønskede at den (på den tid) kommende Star Wars-film skulle have special effects der aldrig var set før. Først spurgte Lucas Douglas Trumbull, der bl.a. var kendt for 2001: A Space Odyssey, der dog afslog, men forslog i stedet hans assistent John Dykstra. Dykstra samlede et lille hold af studerende, kunstnere og ingeniører, der blev til Special Visual Effects-afdelingen på Star Wars. Sammen med Dykstra blev det oprindelige ILM-hold også anført af Dennis Muren, Richard Edlund, Joe Johnston og Phil Tippett.

Siden hen har holdet arbejdet med mere end to hundrede film, herunder

 Star Trek
 Harry Potter
 Jurassic Park
 Indiana Jones
 Schindlers liste

ILM iværksatte deres computergenerede billeder og animationer, da de hyrede Ed Catmull i 1979. I de tidlige 80'ere arbejde John Lasseter som computeranimatør.

I året 2003 har ILM modtaget 14 Best Visual Effects-Oscars og været yderligere nomineret til 19. ILM har også fået 22 tekniske Oscars.

Filmselskaber fra USA
Etableret i 1975
ILM

ILM eller Ilm har flere betydninger:

 ILM er en forkortelse inden for chat, for "I lige måde".
 ILM er en forkortelse for firmaet Industrial Light & Magic.
 Ilm er også et beskyttet efternavn.
Floder
 Ilm (Bayern)
 Ilm (Thüringen)
Anton Stepanovitj Arenskij

Anton Stepanovitj Arenskij (12. juni 1861 – 25. februar 1906) var en russisk komponist, konservatorielærer og kordirigent.

Levned 
Arenskij voksede op i en velhavende og musikinteresseret familie. Han var lidt af et musikalsk vidunderbarn, som allerede som 9-årig komponerede sange og små klaverstykker.I 1879 flyttede familien fra Novgorod til Sankt Petersborg, hvor Arenskij kom på konservatoriet. Her fik han Nikolaj Rimskij-Korsakov som lærer i komposition. I 1882 afsluttede han studierne med udmærkelse og allerede året efter fik han en stilling som lærer i komposition ved konservatoriet i Moskva, hvor han i 1889 blev udnævnt til professor. I denne funktion havde Arenskij mange elever, som senere blev kendte komponister, heriblandt Sergej Rachmaninov og Aleksandr Skrjabin. I 1895 opgav han sin professorstilling og blev i stedet kordirigent ved det kejserlige kapel i Sankt Petersborg. Denne stilling havde Arenskij indtil 1901, hvorefter han levede som frit skabende kunstner. Hans sidste år var præget af sygdom. Han døde på et tuberkulosesanatorium i det dengang under Rusland hørende storfyrstendømme Finland.

Stil 
Arenskij udviklede aldrig en egentlig personlig stil. Til at begynde med var han i sine værker meget præget af sin lærer, Rimskij-Korsakov og senere af vennen og kollegaen Tjajkovskij. Desuden kan man i hans produktion høre påvirkning fra Frederic Chopin og fra Robert Schumann. Også fransk indflydelse gør sig gældende. Selv om Arenskij i nogen grad benytter sig af melodier fra russisk folkemusik, lyder hans musik i sammenligning med de samtidige russiske komponister, Aleksandr Glasunov og Vasilij Kalinnikov, ikke særlig russisk. Generelt undgik Arenskij i sin musik dramatik og stærke konflikter og holdt sig mere til de lyriske elementer. Ofte nærmer han sig – især i sine klaverværker – stærkt til salonmusikken. Han blev også af og til beskyldt for eklekticisme. Alt dette foranledigede Rimskij-Korsakov til udtale den dom, at Arenskij snart ville være glemt. Mange af Arenskijs værker har imidlertid kvaliteter, som gør, at en nærmere beskæftigelse med dem betaler sig. Især hans kammermusik har da også fået en vis renæssance i vor tid.

Værker 
 Operaer
 Drømmen på Volga, opus 16, (1888)
 Rafael, opus 37, (1894)
 Nal og Damajanti, opus 47, (1903)

 Orkesterværker
 Symfoni nr. 1 h-mol, opus 4, (1883)
 Symfoni nr. 2 A-dur, 0pus 22, (1889)
 Suite nr. 1 g-mol, opus 7, (1885)
 Suite nr. 2, opus 23, Silhuetter, (1892)
 Suite nr. 3, C-dur, opus 33, Variationer, (1894)
 Klaverkoncert f-mol, opus 2, (1882)
 Violinkoncert a-mol, opus 54, (1901)

 Kammermusik
 Strygekvartet nr. 1 G-dur, opus 11, (1888)
 Strygekvartet nr. 2 a-mol, opus 35, (1894). For violin, bratsch og to celli. Heri den meget spillede andensats, Variationer over et tema af Tjaikovskij, som også findes i en orkesterversion.
 Klavertrio nr. 1 d-mol, opus 32, (1894)
 Klavertrio nr. 2 f-mol, opus 73, (1905)
 Klaverkvintet D-dur, opus 51, (1900)

 Klavermusik
 Fem suiter for klaver
 Mindre stykker

Eksterne henvisninger 
 

 

Komponister fra Rusland
Daniel-François-Esprit Auber

Daniel François Esprit Auber (29. januar 1782 – 12. maj 1871) var en fransk komponist. 

Han blev fra 1857 kejserlig kapelmester; af hans 49 operaer kendes især La muette de Portici fra 1828, desuden opnåede Fra Diavolo fra 1830 varig succes.

Eksterne henvisninger 

Operakomponister fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Medlemmer af Académie des beaux-arts
Oprør

Et oprør er det at gøre modstand – der er ofte politiske grunde til et oprør. Eksempelvis kan et folk gå i oprør, hvis det er utilfreds med den måde samfundet fungerer på.

Oprørere samler sig ofte i en alliance.

Konflikter
Joseph Canteloube

Joseph Marie Canteloube (21. oktober 1879 – 4. november 1957 i Frankrig). Stor kender og indsamler af fransk folkemusik, hvilket kom tydeligt frem i hans egen musik f.eks i hans meget spillede Chants d'Auvergne.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Frankrig
Ernest Chausson

Ernest Amédée Chausson (21. januar 1855 – 10. juni 1899) var en fransk komponist. Han arbejdede meget langsomt, men huskes i dag især for sine sange. Han har også skrevet 2 symfonier, (hvoraf den anden er ufuldendt) og en opera, Le Roi Arthus, til hvilken han også skrev librettoen, og da han var en stor beundrer af Wagner, er denne opera ment som et fransk modstykke til Tristan og Isolde. Skønt hans liv i det ydre var præget af lys og velstand, er der en grundlæggende tristesse i alle hans værker.

Udvalgte værker  

 Symfoni nr. 1 (1889–90) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (1899) (ufuldendt) - for orkester

Komponister fra Frankrig
Trekantområdet

Trekantområdet er geografisk set området mellem Vejle Fjord, Kolding Fjord og Lillebælt i det tidligere Vejle Amt med byerne Vejle, Fredericia og Kolding som de mest betydningsfulde.

De tre kommuner har siden begyndelsen af 1960'erne samarbejdet om at koordinere en række bymæssige funktioner.

Dette samarbejde har resulteret i et formaliseret samarbejde uden for Trekantområdet blandt kommunerne:  

De syv kommuner har tilsammen  indbyggere ().

Eksterne links 

 Trekantområdet

Kilder 

Geografiske områder i Syd- og Sønderjylland
Billund
Fredericia
Haderslev
Kolding
Middelfart
Vejen
Vejle
Margrethe

Margrethe er et pigenavn. Det er afledt af Margareta (fra omkring 11. århundrede), der er græsk-latinsk form af det persiske ord for 'perle'

Varianter på dansk af navnet omfatter blandt andet Margrete, Margretha, Margreta, Margret, Margrit, Margaret, Margarethe, Margaretha, Margarete, Margarita, Maggie, Maggi samt Margareta. Flere af disse navne indgår også i sammensatte navne som Karen-Margrethe og lignende.

Desuden er navne som Margit, Margot, Marguerite, Merete, Mette og Grethe udledt af Margareta.

Dansk navnedag er 13. juli.

Kendte personer med navnet 
 Margareta fra Antiochia: helgeninde fra det 3. århundrede
 Margrethe af Højelse ved Køge er en dansk helgeninde fra det 11. århundrede
 Margrete Asbjørnsdatter
 Margrete Fredkulla
 Markéta (Margrete) Přemyslovna (dronning Dagmar)
 Margrete Sambiria
 Dronning Margrete 1. af Danmark
 Dronning Margrethe 2. af Danmark
 Ann-Margret, svensk født, amerikansk skuespiller
 Margaret Atwood, canadisk forfatter
 Margrete Auken, dansk politiker fra SF
 Margrethe Koytu, dansk skuespiller
 Margaret Mead, amerikansk antropolog
 Margaret Mitchell, amerikansk forfatter
 Maggie Reilly, engelsk sanger
 Maggie Smith, engelsk skuespiller
 Margaret Thatcher, engelsk tidligere premierminister
 Margarethe von Trotta, tysk skuespiller og instruktør
 Margrethe Vestager, dansk politiker fra det Radikale Venstre

Navnet i fiktion 
 Maggie Simpson er babyen i titelfamilien i The Simpsons.
 Mig og Margrethe er en sang af John Mogensen.

Diverse 
 Margretheskålen er et design af en køkkenskål (opkaldt efter Margrethe 2.)
 Margretheskolen (flere forekomster)
 Isla Margarita er en kendt ferieø i Caribien
 Margarita er navnet på en kendt drink
 Maggi er et varemærke, der især dækker over produkter til suppe og bouillon

Pigenavne
Henrik

Henrik er et drengenavn, der omkring det 11. århundrede er kommet til Norden som variant af det tyske Heinrich, der har en usikker betydning, men muligvis betyder "den i hjemmet rige".

Fra ældre plattysk Hinric, oldhøjtysk Haimirich, af heim hjem, og rîchi mægtig. Beslægtet med hersker.

Varianter af navnet omfatter blandt andet Henrich, Hendrik og Heinrich. Over 44.000 danskere bærer et af disse navnene ifølge Danmarks Statistik. Den engelsksprogede variant Henry benyttes også i et vist omfang i Danmark.

Dansk navnedag: 12. juli.

Kendte personer med navnet 
 Henrik, dansk prinsgemal.
 Prins Henrik, dansk prins (søn af Prins Joachim).
 Henrik 1., Henrik 2., Henrik 3., Henrik 4., Henrik 5., Henrik 6., Henrik 7., Henrik 8., engelske konger.
 Henrik 1., Henrik 2., Henrik 3., Henrik 4., franske konger.
 Niels Henrik Abel, norsk matematiker.
 Henrik Andersen, dansk fodboldspiller.
 Henrik Bentzon, dansk skuespiller.
 Heinrich Böll, tysk forfatter.
 Henrich Callisen, dansk læge.
 Henrik Cavling, dansk redaktør og forfatter. 
 Henrik Dahl, dansk sociolog og forfatter.
 Henrik Djernis, dansk cykelrytter.
 Henrik Fuglefænger, østfrankisk konge.
 Heinrich Heine, tysk forfatter.
 Heinrich Rudolf Hertz, tysk fysiker.
 Henrik Hertz, dansk forfatter.
 Heinrich Himmler, tysk nazist.
 Henrik Ibsen, norsk forfatter.
 Heinrich von Kleist, tysk forfatter.
 Henrik Koefoed, dansk skuespiller.
 Henrik Dam Kristensen, dansk politiker og tidligere minister.
 Henrik Larsen, dansk fodboldspiller.
 Henrik Larsson, svensk fodboldspiller.
 Ole Henrik Laub, dansk forfatter.
 Pablo Henrik Llambias, dansk forfatter.
 Henrik Lundgaard, dansk rallykører.
 Henrik Lykkegaard, dansk skuespiller.
 Henrik Nordbrandt, dansk digter.
 Henrik Pontoppidan, dansk forfatter.
 Henrik V. Ringsted, dansk historiker og forfatter.
 Henrik Qvortrup, dansk journalist og chefredaktør.
 Henrik Stangerup, dansk forfatter.
 Heinrich (Henrich) Steffens, tysk-norsk naturvidenskabsmand.
 Henrik Strube, dansk musiker.
 Henrik Wiehe, dansk skuespiller.

Navnet anvendt i fiktion 
 "Henrik og Pernille" er et skuespil af Ludvig Holberg.
 Henrik Solgaard er en figur fra Drengene fra Angora.
 En af børnene, der omtales i Peter Fabers julesang "Højt fra træets grønne top", er Henrik, der skal være fændrik.

Noter 

Drengenavne
Alexandra

Alexandra er et pigenavn, der er afledt af drengenavnet Alexander med betydningen "forsvarer". Varianter af navnet omfatter Alexandrine, Alexandrina, Alessandra og Aleksandra. Omkring 1.350 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

Dansk navnedag for Alexandrine: 24. december (Christian 10.s gemalinde, Dronning Alexandrines, fødselsdag).

Kendte personer med navnet 
Dronning Alexandra, gift med Edvard 7. af Det Forenede Kongerige.
Dronning Alexandrine, gift med Christian 10. af Danmark.
Grevinde Alexandra, tidligere gift med prins Joachim.
Prinsesse Alexandra af Berleburg, prinsesse Benediktes datter.
Alexandra do Nascimento, brasiliansk håndboldspiller
Aleksandra Wozniak, canadisk tennisspiller.
Alexandra Botez, amerikansk-canadisk skakspiller.

Noter 

Pigenavne
Carl Czerny

Carl Czerny (født 21. februar 1791, død 15. juni 1857) var en østrigsk komponist og pianist. 

Czerny var elev af Beethoven, og allerede som 15-årig var han en af Wiens bedste pianister. Han foretog i sine yngre år koncertrejser til Italien, Paris og London. Som komponist var han især produktiv som etudeskaber. Det blev til over 1000 opusnumre. Foruden de mange tekniske øvelsessamlinger komponerede han orkester-, kammermusik og kirkemusik.

Eksterne henvisninger 
 
 

Komponister fra Østrig
Kirkemusikkomponister
Pianister fra Østrig
Østrigere i 1800-tallet
Personer fra Wien
Reinhold Gliere

Reingold Moritsevitj Glier født Reinhold Ernest Glier senere ændret til Glière (  ,  , født 11. januar 1875 i Kyiv, Russiske Kejserrige, død 23. juni 1956 i Moskva, Russiske SFSR) var en russisk og sovjetisk komponist med ukrainske,  tyske og polske rødder. Han har skrevet 3 symfonier og han bør nok nævnes for den ejendommelige koncert for kolotursopran fra 1943, hvor sangstemmen behandles instrumentalt.

Udvalgte værker  

 Symfoni nr. 1 i (i Eb-dur) (1900) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (i C-mol) (1907) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (i Bb-mol) " Ilja Muromets" (1911) - for orkester
 "Sirenerne" (1908) (Symfonisk digtning) - for orkester
 Cellokoncert (1946) - for cello og orkester
 Harpekoncert (1938) - for harpe og orkester

Komponister fra Rusland
Tågekammer

Et tågekammer er et instrument inden for fysikken, der synliggør atomare partiklers bevægelser.

Tågekammeret blev opfundet af Charles Thomson Rees Wilson og kaldes derfor ofte Wilsons tågekammer eller Wilson-kammer. Det er fyldt med en overmættet damp, f.eks. vand- eller alkoholdampe. Når en ladet partikel passerer gennem gassen, ioniseres denne i partiklens bane, hvilket viser sig som et synligt kondensspor. Tågekammeret var især i atomfysikkens barndom meget brugt til at vise forekomsten og banerne af forskellige partikler, f.eks. ved sammenstød og kernespaltninger.

Eksterne henvisninger 

Atomfysik
Ioniserende stråling
Eksperimentalfysik
VHDL

VHDL er en forkortelse for Very high speed integrated circuit Hardware Description Language (hardwarebeskrivelsessprog for meget hurtige integrerede kredsløb).

VHDL er et sprog, der anvendes til beskrivelse af et digitalt systems funktionalitet. I praksis er sproget meget anvendt ved design af systemer, der gør brug af modificerbare integrerede kredsløb af typerne ASIC (programmerbar ved fabrikation) og FPGA (programmerbar ved hver opstart), idet producenterne af disse kredsløb ofte medleverer udviklingsværktøjer, der er baseret på VHDL.

VHDL er en officiel IEEE standard (IEEE standard nummer 1076), som blev udgivet første gang i 1987 (benævnes VHDL'87, men ofte menes denne revision når blot VHDL anvendes) og opdateret i 1993 (benævnes VHDL'93).

VHDL er specielt udviklet til, udover at kunne repræsentere den booleske algebra, der er kernen i digitale systemer, at kunne beskrive den digitale hardwares parallelitet, og giver samtidig mulighed for at beskrive sekventialitet.

VHDL baserede værktøjer giver ofte mulighed for at kunne simulere funktionaliteten i det programmerede system, før det overføres til det egentlige fysiske system.

VHDL forveksles ofte med Verilog HDL (benævnes ofte blot Verilog), som er et oprindeligt proprietært (men nu åbent) sprog, der minder mere om det meget udbredte programmeringssprog C.

Programmeringssprog
Peter Holm (museumsdirektør)

Peter Holm (14. maj 1873 i Aarhus – 1. februar 1950 smst.) var en dansk museumsdirektør og hoveddrivkraften i købstadsmuseet Den Gamle By i Aarhus 1914–45.

Han var oprindeligt lærer (eksamen fra Jonstrup Seminarium 1891) og translatør. Sideløbende havde han stor interesse for historie. Arbejdet med Den Gamle By blev hans livsopgave.

Peter Holm deltog i opbygningen af en historisk udstilling på Landsudstillingen 1909 i Aarhus. Dele af denne udstilling, herunder købmandsgården Den gamle Borgmestergård, blev i 1914 genopbygget i Den Gamle By.

I sit godt 30-årige virke i Den Gamle By lykkedes det Peter Holm at redde et halvt hundrede historiske købstadshuse fra nedrivning og skaffe midler til at genrejse dem i Den Gamle By. Hans metode var ofte at kontakte repræsentanter for det pågældende fag og gøre dem interesserede i, at fagets redskaber og metoder blev bevaret.

I 1946 blev han udnævnt til æresdoktor ved Aarhus Universitet.

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 Gejl, Ib (red.), Århus. Byens borgere 1165-2000, Aarhus Byhistoriske Udvalg, 2000.
 Den Gamle By: Grundlæggeren Peter Holm 

Personer fra Aarhus
Museumsfolk fra Danmark
Museumsdirektører fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Æresdoktorer ved Aarhus Universitet
Den Gamle By
144 (tal)

{| border=1 style="float: right; border-collapse: collapse;"
|colspan="2" align=center|
|-
|Kardinaltalhundredeogfireogfyrre
|-
|Ordinaltalhundredeogfireogfyrretyvende
|-
|Faktorer
|-
|Divisorer1,2,3,4,6,8,9,12,16,18,24,36,48,72,144 
|-
|RomertalCXLIV
|-
|Binær værdi10010000
|-
|Oktal værdi220
|-
| Hexadecimal værdi90
|}

144 (Ethundredeogfireogfyrre) er:
 Det naturlige tal efter 143, derefter følger 145
 Et heltal
 Kvadrattallet af 12
 Et harshad tal

Andet 
 144 er 12 dusin som også kaldes et gros.
 144 er et Fibonacci-tal (det tolvte).

Bestemte tal
485

Se også 485 (tal)

Begivenheder 
 Det siges at det var dette år Kong Arthur Pendragon blev født.

85
Skruetvinge

En skruetvinge er et værktøj, der er i stand til at holde ting sammen, hvilket gøres ved at rotere et håndtag placeret i forlængelse af et gevind, således at de pinde, hvoraf den ene er placeret på gevindet, og den anden er placeret på det rummelige gevindleje, nærmes eller fjernes fra hverandre. På grund af det meget faste greb mellem gevindet og gevindlejet, er det svært at flytte de to pinde i forhold til hinanden på andre måder end ved at rotere håndtaget.

Andre former

Førhen var skruetvinger fortrinsvis fremstillet af ved, sat sammen af en ramme med tre sider og i den ene side forsynet med et drejeligt håndtag med gevind, ligelede af træ.

Desuden fremstilles der faste skruetvinger, såkaldte C-tvinger, der ligner et stort C, og som ikke kan reguleres i "gabet".

En skruetvinge kan for det utrænede øje umiddelbart let forveksles med en såkaldt quick-grib (også kendt som trykklemmer).

Ekstern Henvisning
http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 

Værktøj med holdefunktion