kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gladsaxe Ny Teater

Gladsaxe Ny Teater, der indtil 2006 hed Gladsaxe Teater, var et teater i Buddinge med plads til ca. 600 tilskuere.

Historie 
I 1962 bevilligede Gladsaxe Kommune med borgmester Erhard Jakobsen som primus motor 25.000 kr. til etablering af et lokalt teater. Det første år spillede teateret under navnet Omegnsteateret i aulaen på Stengårdsskolen i Bagsværd, hvor tæppet gik 20. januar 1963 for premieren på Romulus den Store.

Året efter overtog teatret den gamle aula på Gladsaxe Gymnasium. Her spillede man den første forestilling i foråret 1965.

I 1976 blev Gladsaxe Teater sammen med syv andre teatre samlet i Den Storkøbenhavnske Landsdelsscene (det nuværende Københavns Teater).

I 1986 oprettedes Gladsaxe Teaters Folkekor, der gav lokale amatører mulighed for at optræde i teatrets stort anlagte musikforestillinger. Koret har siden starten været tilknyttet teateret men optræder i dag også selvstændigt.

I 1997-98 gennemgik teateret en større ombygning, hvor bl.a. intimscenen Væksthuset med plads til 90 tilskuere blev etableret.

Grundet en årrække med store underskud og lav belægning samt utilfreds med teatrets nedslidte lokaler valgte Københavns Teater i 2006 at indstille sit løbende driftstilskud, hvorfor Gladsaxe Teater spillede sin sidste forestilling 19. marts 2006.

Med støtte fra både Gladsaxe Kommune, lokalt erhvervsliv og en række danske fonde lykkedes det at skaffe midler til at genåbne teateret som egnsteater under navnet Gladsaxe Ny Teater og under ledelse af Kaspar Rostrup. 6. januar 2007 kunne man således holde premiere på en opsætning af Hamlet med skuespilleren Thure Lindhardt i hovedrollen.

I længden kneb det dog med at skaffe de nødvendige private midler, så Gladsaxe Ny Teater måtte 8. januar 2008 gå i betalingsstandsning som følge af et stort underskud. I maj 2010 kom det frem, at teatret ville lukke 1. juni.
Herefter overtog Gladsaxe Gymnasium teatrets lokaler, som i dag bruges til gymnasiets musical, morgensamlinger og koncerter mv.

Direktører 
 1963-1964: Paul Schleisner
 1964-1967: Bent Mejding
 1967-1971: Preben Harris
 1971-1972: Knud Poulsen
 1972-1984: Christoffer Bro
 1984-1992: Kaspar Rostrup
 1992-2006: Flemming Enevold
 2007-2010: Kaspar Rostrup

Referencer

Ekstern henvisning 
 Gladsaxe Ny Teaters hjemmeside

Teatre i København
Buddinge
Lændetatovering

Lændetatovering er en betegnelse for en tatovering på lænden. Denne type tatoveringer blev populær i slutningen af 1990'erne – især på yngre kvinder. Grunden kan være, at huden ved lænden er velegnet til større tatoveringer. Desuden strækkes huden ved lænden mindre ved vægtændringer i forhold til andre steder på kroppen og lænden kan let dækkes til, hvis de yngre kvinder vil fremstå tatoveringsfri.

Som følge af tatoveringens placering og sociale konnotationer har denne type fået øgenavnene røvgevir og Amager''''-nummerplade.

Kropsudsmykning
ABC Teatret

ABC Teatret er et nedlagt morskabsteater på hjørnet af Dr. Priemes Vej og Frederiksberg Alle, Frederiksberg. Teatret blev opført i 1932 under navnet Montmartre, og det lukkede i 1997.

Historie 

Oprindeligt var teatret en del af det frederiksbergske forlystelsessted Sommerlyst, hvor pavilloen Den Mauriske Hal i 1932 blev indrettet som varietéteateret Montmartre. Pavilonen overlevede den nedstyrtede engelske flyver den 21. marts 1945 på resten af de tidligere, nu lukkede forlystelser Sommerlyst og Alléenberg, der var bebygget med Sylvester Hvids garageanlæg og den fransk-katolske pigeskole Jeanne d'Arc-Instituttet, kaldt Den Franske Skole, og det efterfølgende fejlbombardement i forbindelse med RAFs angreb på Shellhuset. Brødrene Stefansen fra Dyrehavsbakken brugte efter WWII Montmartre til deres vintervarieté, hvor også en række jazzmusikere mødtes og dannede en musikforening med navn efter teatret, Jazzklubben Montmartre.

Indtil 1948 præsenterede teatret en blanding af folkeligt morskabsteater og varieté. Året efter blev det overtaget af Stig Lommer i 1949 og omdøbt til ABC Teatret. Hans fornyelser gjorde hurtigt ABC Teatret til byens førende morskabsteater med Osvald Helmuth som hovedkraft.

Med navnet Kellerdirk Bros præsenterede teatret i 1950'erne Dirch Passer og Kjeld Petersen som et komisk par, og samtidig introduceredes crazykomikken i dansk revy. De fulgtes af et andet komisk par, Preben Kaas og Jørgen Ryg. I både revyer og lystspil medvirkede Lommerpigerne, som blev et begreb. Preben Kaas søgte fra 1966 med vekslende held at føre denne linje videre, hvorefter Stig Lommer i 1968 på ny overtog driften. Klaus Pagh baserede 1972-81 sit repertoire på håndfaste farcer og moderne lystspil med førende komikere i hovedrollerne.

Under Helle Virkners ledelse ændredes ABC Teatrets profil som morskabsteater gradvis (i begyndelsen i samarbejde med Erik Breiner). Lars Knutzon ønskede ved sin tiltrædelse som direktør i 1993 at opføre revyer og nyskrevne lystspil. Hans planer fik en kort levetid, idet han pga. en anstrengt økonomi fratrådte som direktør ved udgangen af 1994.

ABC Teatret, der havde mere end 600 tilskuerpladser, blev derefter benyttet som åben scene af bl.a. Dr. Dantes Aveny (i dag Camp X Aveny. I 1998 blev bygningen revet ned, og et boligkompleks blev opført på grunden. I komplekset ligger et fitness dk-center, der er opkaldt efter teatret.

Kilde 
 ABC Teatret  på Den Store Danske

Referencer 

Teatre på Frederiksberg
Teatre i København
Selvtægt

At udøve selvtægt er at tage loven i egen hånd, i stedet for at bruge retssystemet, hvorved udøveren af selvtægt gør sig til både dømmende og udøvende magt.

Ordet bliver ofte brugt til at beskrive folk, der selv (med vold) straffer formodede gerningsmænd i straffesager, hvis de føler, at der er givet en for mild straf, men det er også selvtægt hvis folk begår indbrud for at skaffe sig en stjålen genstand tilbage, frem for at henvende sig til politiet.

Selvtægt er ulovlig i Danmark, da selvtægt ødelægger retssikkerheden ved at en part i sagen tildeler en vilkårlig, og typisk ikke lovlig, straf, i stedet for at lade skyldsspørgsmålet, samt dom og straf afgøre ved en domstol af en uvildig myndighed reguleret af loven.

Straffelovens § 294 regulerer selvtægt, og siger "Den, som ulovligt tager sig selv til rette, straffes med bøde.".  Da selvtægtsmanden dog ofte begår andre strafbare handlinger, såsom vold eller indbrud, er det typisk disse forhold der bliver straffet, og paragraffen er derfor sjælden i brug.

Se også nødværge og nødret.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Straf ikke selv en forbryder - Artikel i Jyllands-Posten den 9. juni 2014

Straffelovsovertrædelser
Frans af Assisis liv i Giottos billeder

Giotto di Bondone og hans værksted malede i årene 1297-1300 en cyklus af billeder til Frans af Assisis helgenlegende, sådan som den var kendt gennem Thomas af Celanos og Bonaventuras værker. 

Der er i alt 28 billeder, som er malet på den nederste del af væggene i overkirken i Basilica di San Francesco i Assisi. Serien begynder forrest på højre sidevæg og strækker sig ned til indgangsdøren og tværs over bagvæggen og op mod alteret igen ad venstre sidevæg.

(Til hvert billede er en kort forklaring, som bygger på de gamle helgenlegender.)

Giotto: Legenden om Frans

Henvisninger 

Franciskansk
Helgener
Kunst
Pontoppidan

Pontoppidan (latin, ordret "fra den lille bro-by") er en latiniseret form af efternavnet Broby og navnet på en dansk præste- og officersslægt.

Simplificeret stamtræ 

NOTER

Nulevende personer med efternavnet Pontoppidan 
 Hans Henrik Pontoppidan (f.1960) - tipoldebarn af Hendrik Pontoppidan
 David Pontoppidan (f.1985)
 Julie Pontoppidan (f.1996)

Øvrige medlemmer 
 Jens Kraft Peter Ludvig Pontoppidan (1841-1938), Oberst, Kammerherre, Bataljonschef for Den Kongelige Livgarde, Chef for 6. Regiment i Odense, bror til Henrik Pontoppidan og Knud Pontoppidan, far til Rasmus Oluf Pontoppidan og Svend Erik Pontoppidan.
 Rasmus Oluf Pontoppidan (1874-1950), Oberst, Kammerherre, Regimentschef for Garderhusarregimentet, far til Svend Erik Pontoppidan
 Svend Harald Pontoppidan (1877-1968, Oberstløjtnant (Fodfolket), Kammerherre
 Børge Dines Pontoppidan, Ritmester i Gardehusarregimentet, Kammerjunker
 Axel Erik Pontoppidan, Kaptajn i Den Kongelige Livgarde og Oberstløjtnant af Reserven, Kammerjunker, Hærarkivar, (R*) (D.M.) (B.L.5.) (Fi.H.R.3l) (F.S.S.4.) (R.Stan.3.) (S.Sv.32) (N.St.O.32) (M.Gr.4.) (F.B.4.) (Gr.Fr.5.) (N.O.N.4.) (S.H.E.4.).
 Ove Odin Pontoppidan, (1887-1916), Premierløjtnant i Rytteriet hos 3. Dragonregiment, Adjudant for Rytteriets Generalmajor H. Castenschiold
 Svend Erik Pontoppidan (1900-1987), Viceadmiral, Chef for Søværnet, Storkors af Dannebrog, Assistant Chief of Staff HQ Allied Forces Northern Europe

Eksterne Henvisninger
Skydevåben

Skydevåben er en fællesbetegnelse for følgende våbentyper

 harpun, bue og pil
 gevær, karabin, riffel, maskinpistol, maskingevær, stormgevær, haglgevær, repetérriffel, snigskytteriffel, let maskingevær, automatriffel, forladegevær og musket
 pistol og revolver
 kanoner og maskinkanoner

Også mere moderne og langtrækkende våben som missiler, raketter, granater og bomber indgår i begrebet.

Fælles for alle disse våbentyper er at de virker ved at et projektil affyres på afstand.

 
Fremdrift
Kilden (Frederikshavn Kommune)

Kilden er en by i Vendsyssel med  én kilometer fra udkanten af Frederikshavn og fire kilometer fra Frederikshavn centrum. Byen ligger i Frederikshavn Kommune og hører til Region Nordjylland.

Kilden deles i Nye Kilden og Gammel Kilden af Brønderslevvejen. Mange af villaerne i Kilden har udsigt over Kattegat, mens en stor del af ejendomme i Gammel Kilden desuden støder op til de rekreative områder i Vandværksskoven.

Kilder 

Byer i Frederikshavn Kommune
Brattingsborg

Brattingsborg er en herregård som ligger på Samsø. Gården, hvis historie går helt tilbage til 1216, hed oprindeligt Søllemarksgård, men Griffenfeld, som ejede Samsø i 1600-tallet, ændrede dens navn til Brattingsborg.

Gården ligger i Tranebjerg Sogn, Samsø Herred, Samsø Kommune. Hovedbygningen er opført i 1870 af arkitekt Knud Borring og er udvidet i 1897-1898 ved arkitekt Martin Borch. I haven ligger et voldsted.

Brattingsborg Gods er på 2376 hektar med Bisgård, Hjalmersgård og Sannholm, hvilket er henved en fjerdedel af Samsøs areal. Landbrug udgør 1.100 hektar, 700 hektar er skov, og 3-400 hektar er natur. Der er bassiner med 250 tusind kubikmeter drænvand til kunstvanding. Godset har 77 udlejningsboliger.

Brattingsborg Gods var en del af Grevskabet Samsøe – der bl.a. også hørte under Gisselfeld på Sydsjælland. Grevskaberne i Danmark opløstes på baggrund af lensafløsningsloven af 1919. Grevskabet Samsøe blev afløst i 1921. Flere af Brattingsborgs ejere var også overdirektører for Gisselfeld Kloster. Sidste overdirektør var lensgreve Aage Danneskiold-Samsøe, der døde i 1945. Da Brattingsborg på det tidspunkt var afløst efter lensafløsningsloven, fulgte det ikke med den næste overdirektør på Gisselfeld, og blev efter Aage Danneskiold-Samsøes død privatejet og arvet af hans datter komtesse Elisabeth Henriette Danneskiold-Samsøe, gift Lassen.

Godset har navn efter voldstedet Gammel Brattingsborg, som ligger i udkanten af Tranebjerg – mellem Marsk Stigsvej og Tingvej.

Brattingsborg  er også navnet på et voldsted ved Hald Hovedgård.

Ejere af Brattingsborg 
 (1216-1660) Kronen
 (1660-1661) Joachim von Gersdorff
 (1661) Magdalene Sybille Joachimsdatter von Gersdorff gift Bielke
 (1661-1674) Jørgen Bielke
 (1674-1676) Peder Schumacher Griffenfeld
 (1676) Christian 5.
 (1676-1719) Sophie Amalie Poulsdatter Moth lensgrevinde af Samsøe
 (1719-1728) Christian lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1728-1740) ?
 (1740-1778) Frederik Christian lensgreve Danneskiold-Samsøe
 (1778-1823) Christian Conrad Sophus lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1823-1869) Frederik Christian lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1869-1886) Christian Conrad Sophus lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1886-1914) Christian Frederik lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1914-1945) Aage Conrad lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1945-1985) Elisabeth Henriette Aagesdatter komtesse af Danneskiold-Samsøe, gift Lassen
 (1985-) Anders Aage Schau Danneskiold Lassen

Se også 
 Bisgård (Onsbjerg Sogn)
 Hald Hovedgård

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Brattingsborg Gods' hjemmeside

Bygninger, konstruktioner og anlæg på Samsø
Herregårde i Holbæk Amt
Slaget om København

Slaget om København er en betegnelse for fodboldopgørene mellem FC København og Brøndby IF, som hovedsageligt bruges i København. Opgørene har her også andre navne, bl.a. Nyklassikeren og The New Firm (efter the Old Firm i Skotland). Dog bliver kampen af de fleste blot omtalt som "Derby," da opgøret ikket har noget officielt navn. 

Navnet Slaget om København kommer fra bogen Slaget om København hvor forfatterne Jens Jam Rasmussen (Brøndbyfan) og Michael Rachlin (FCK-fan) ville prøve at finde ud af hvordan rivaliseringen begyndte mellem de to klubber. De forklarer valget af navnet således ”…Slaget om København beskriver bedre end noget andet fodboldkampen som den begivenhed, det er, når det er derbydag, og hele storbyen – indre by som forstæder – iklædes hvidt, gult og blåt." (Jens Jam Rasmussen og Michael Rachlin, 2005).

Fanklubberne 
Udover de to officielle fanklubber har de to klubber flere uofficielle fanklubber og fraktioner.

FCKFC
Stiftet: 24. oktober 1991

Brøndby Support
Stiftet: 30. september 1993

Kampene

Superligaen

Pokalturneringen

Royal League

Statistik

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Superstats hjemmeside
 Nipserstat – Komplet FCK-statistik
 Brøndby's hjemmeside
 FCK's hjemmeside

Litteratur 
Slaget om København : den store bog om Brøndby-FCK / Jens Jam Rasmussen, Michael Rachlin. – 1. udgave, 1. oplag. – Kbh. : People's Press, 2005. – 263 sider : ill. (nogle i farver)

Brøndby IF
F.C. København
Fodbold-lokalderbys
Andreas Laudrup

Andreas Retz Laudrup (født 10. november 1990) er en tidligere professionel fodboldspiller fra Danmark, der senest spillede for AGF. Andreas Laudrup scorede 2-0 målet for FC Nordsjælland mod AC Horsens i mesterskabssæson i den sidste kamp i sæsonen.
 
I 2007 flyttede han med familien til Madrid og blev indmeldt som spiller på Real Madrids talenthold, da Michael Laudrup overtog trænerposten i Madridklubben Getafe CF. Tidligere har han været til prøvetræning i Ajax Amsterdam.

Efteråret 2008 var han tilbage i Lyngby BK som amatørspiller.

I januar 2009 underskrev Andreas en 3-årig aftale med FC Nordsjælland.

Den 10. januar 2013 skrev han under på en lejekontrakt med den franske klub AS Saint-Étienne som spiller i Ligue 1. Kontrakten gjaldt for et halvt år. Tiden i den franske klub blev dog ikke en succes for Laudrup, der fik opholdet spoleret af en lyskeskade.

Efter hans kontrakt den 30. juni 2014 udløb, forlod Andreas FCN. Han blev umiddelbart herefter præsenteret som ny spiller i AGF.

Andreas har en del fodboldspillere i den nærmeste familie. Han er søn af norske Siw Retz Laudrup og Michael Laudrup, barnebarn af Finn Laudrup, nevø til Brian Laudrup og halvbror til Mads Laudrup og fætter til Nicolai Laudrup.

Den 4. maj 2015 blev det offentliggjort at han stoppede sin aktive karriere grundet gigtsygdommen reaktiv artrit, som han på daværende tidspunkt havde kæmpet med i tre år.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Andreas Laudrup, all-time Superstats.dk
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra FC Nordsjælland
Fodboldspillere fra Lyngby Boldklub
Personer fra Barcelona
Fodboldspillere fra Real Madrid CF
Fodboldspillere fra AS Saint-Étienne
Fodboldspillere fra AGF
Hjalmarsgård

Hjalmarsgård er en avlsgård under Brattingsborg Gods. Gården er opført i 1884 og ligger i Tranebjerg Sogn i Samsø Kommune.

Hjalmarsgård er på 390 hektar agerjord

Ejere af Hjalmarsgård 
 (1884-1886) Christian Conrad Sophus lensgreve af Danneskiold-Samsøe nr3
 (1886-1914) Christian Frederik lensgreve af Danneskiold-Samsøe nr4
 (1914-1945) Aage Conrad lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1945-1985) Elisabeth Henriette Aagesdatter komtesse af Danneskiold-Samsøe gift Lassen
 (1985-) Anders Aage Schou Danneskiold Lassen

Eksterne henvisninger 
 Svineproduktion på Hjalmarsgård  på Brattingsborg Gods' hjemmeside.

Herregårde i Holbæk Amt
Etableret i 1884
Bygninger, konstruktioner og anlæg på Samsø
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Samsø Kommune
Bul (tøj)

En bul er den ærmeløse kjoleoverdel i den danske folkedragt og er uden stiver. Den er af farvet uld med for af groft vævet hør, og snøres med hægter på forsiden. De bevarede buller er ofte øget i underkanten, fordi moden ændrer sig.

En finere bul lukkes foran med sølvringe og kæde. Bullen menes at være udviklet som en kortere udgave af snørelivet. Et livstykke er som regel længere end en bul og bruges kun som undertøj.

Moderne strikning 
Ved strikning efter norske mønstre anvendes betegnelsen bul for det strikkede rør hvor ærmegab og eventuelt forside-åbning senere skal klippes op. Navnet skyldes muligvis, at strikning efter denne modeltype opstod, mens bullen stadig var i brug i den norske hverdagsdragt.

Overkropsbeklædning
Nome

Nome er en kommune i Vestfold og Telemark i Norge. Kommunen har et areal på 434 km² og en
befolkning på 6.571 indbyggere (2006). Det administrative center ligger i Ulefoss. Den grænser i nord til Sauherad og Bø, i sydøst til Skien, i syd til Drangedal og i vest til Kviteseid. Højeste punkt er Knarren der er 749 moh. 

Kommunen ligger på vestsiden af Nordsø- og Telemarkskanalen. Ulefoss er et af landets ældste industristeder med savværksdrift fra 1500-tallet og minedrift fra 1600-tallet. Her findes blandt andet de nedlagte Søve gruber. Ulefos Jernværk, som fortsat er i drift, blev grundlagt i 1657. Det ejes af en gren af familien Cappelen, som fra 1835 har holdt til på Ulefoss, i Holden hovedgård.

På en bakke nord for Ulefoss sluse ligger Ulefos Hovedgaard, et fremragende arkitektonisk bygningsværk i empirestil. Ejendommen har fra 1700-tallet været ejet af en gren af familien Aall.

Personer fra Nome
 Niels Aall († 1854), regeringsmedlem, grosserer og eier av Ulefos Hovedgaard
 Diderik von Cappelen († 1866)
 August Cappelen († 1852)
 Gisle Straume († 1988), skuespiller
 Martin Gunnar Knutsen († 2001) politiker, modstandsmand, formand i NKP 1975–1982, voksede op i Ulefoss
 Alf Haugland († 2012), digter
 Atle Skårdal (1966-), alpinist
 Magne Sturød (1975-)
 Linn-Jeanethe Kyed (1981-), manusforfatter

Se også 
 Ulefoss

Eksterne henvisninger 

 Nome Kommune
 Kort 

Kommuner i Vestfold og Telemark
Kommuner i Telemark
Nissedal

Nissedal er en kommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Den har et areal på 902 km² og en
befolkning på 	1.443 indbyggere (1. januar 2016). Den grænser i nord til Kviteseid, i øst til Drangedal og Gjerstad, i syd til Vegårshei og Åmli, og i vest til Fyresdal. Højeste punkt er Førheinutane 1.041 moh.

Kommunen omkranser søen Nisser. Bygden har 1.750 større og mindre søer. Hovederhvervene i Nissedal er industri, energiudvinding og smålandbrug.

Treungen er hovedbyen i kommunen og har ca. 500 indbyggere.

Eksterne henvisninger 

 Nissedal Kommune
 Kort  fra Kulturnett.no 

Kommuner i Vestfold og Telemark
Kommuner i Telemark
International Press Telecommunications Council

International Press Telecommunications Council (IPTC), en sammenslutning hjemhørende i London, England, er en organisation bestående deltagere/ medlemmer fra den internationale presse og nyhedsbureauer, som blev oprettet i 1965.

Organisationen udvikler og vedligeholder tekniske standarder til forbedring af nyhedsformidling mellem og til brug for internationale nyhedsorganisationer.

I øjeblikket, (2006), er 55 firmaer og organisationer, fra alle kontinenter undtaget Sydamerika, tilknyttet IPTC.

Specielt har IPTC defineret et sæt metadata (IPTC-data) i (1991), således pressefotografer kan tilføje digitale fotografier tekstinformationer, før aktuelle billeder anbringes i relevante databaser.

Nævnte informationer følger med når billederne bliver overført elektronisk.

Aviser
Fotografi
Etableret i 1965
Internationale organisationer
Aarhus Universitet Herning

Aarhus Universitet, Institut for Forretningsudvikling og Teknologi (forkortet BTECH) er en handels- og ingeniørhøjskole i Herning med ca. 1.750 studerende fordelt med ca. 1.250 fuldtidsstuderende og 500 deltidsstuderende.

Uddannelsesinstitutionen blev etableret som selvejende institution 1. januar 1995 under navnet Handels- og IngeniørHøjskolen (HIH) ved en fusion mellem Vestjysk Teknikum og Midtjysk Handelshøjskolecenter. Uddannelsesinstitutionen flyttede samtidig ind i nye bygninger tegnet af arkitekten Henning Larsen i Herning forstaden Birk. Den 1. august 2006 fusionerede skolen med Aarhus Universitet og blev derved et center under universitetets samfundsvidenskabelige fakultet, kaldet BSS. I dag er instituttet er organisatorisk placeret under hovedområdet School of Business and Social Sciences, der har de anerkendte internationale akkrediteringer AACSB, AMBA og EQUIS særligt tildelt fakultetets business-portefølje.

Institut for Forretningsudvikling og Teknologi (BTECH) udbyder fire bacheloruddannelser, en specialisering i forretningsudvikling for diplomingeniører, to kandidatuddannelser samt HD, Diplom i ledelse og en erhvervskandidat i teknologibaseret forretningsudvikling. Yderligere er der mulighed for at læse diplomingeniør i elektronik, elektrisk energiteknologi, maskinteknik og adgangskursus til ingeniøruddannelserne, disse uddannelse udbydes af Ingeniørhøjskolen Aarhus Universitet.

Uddannelserne er baseret på et tæt samspil med det omkringliggende erhvervsliv, ligesom studerende lærer at arbejde sammen på tværs af faggrænser i løbet af deres uddannelse. Alle studerende på BTECH undervises i innovation, ligesom alle uddannelser har et internationalt perspektiv.

BTECH har en årlig omsætning på ca. 85 mio. DKK, hvoraf de ca. 10 mio. er eksterne forskningsmidler. Som noget unikt i det danske universitetssystem modtager BTECH midler fra syv omkringliggende kommuner, der bl.a. støtter arbejdet med iværksætteri og virksomhedssamarbejdet, der bliver kaldt Company Connect Programme.

Uddannelsesoversigt 

 Erhvervsøkonomi, HA
 Economics and Business Administration
 Cand.merc. i Marketing and Business Innovation
 Cand.it i IT, Kommunikation og Organisation

 Business Development Engineer
 Forretningsingeniør
 Global Management and Manufacturing Engineer
 Elektronikingeniør
 Elektrisk energiteknologi
 Maskinteknik
 Civilingeniør i teknologibaseret forretningsudvikling
 Adgangskurser til ingeniøruddannelser

 HD 1. og 2. del
 Diplom i ledelse
 Erhvervskandidat i teknologibaseret forretningsudvikling

 Enkeltfag
 Efter- og videreuddannelse

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside

Reference 

Herning
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Herning
Uddannelse i Herning
Etableret i 1995

Universiteter i Danmark
Bisgård (Onsbjerg Sogn)

Bisgård er en gammel hovedgård, som nu er avlsgård under Brattingsborg Gods. Den ligger ca. 700 meter øst for landevejen Nordby–Tranebjerg. 

Gården ligger i Onsbjerg Sogn, Samsø Herred, Samsø Kommune og er på 153 hektar agerjord.

Ved Bisgård er fundet rester af en kongeborg fra Erik Menveds tid, som blev udgravet i 2010. 

Et solcelleanlæg på markerne syd for hovedbygningen var under planlægning i 2020.

Ejere af Bisgård 
 (1400–1536) Århus Bispestol
 (1536–1681) Kronen
 (1681–1688) Peder Krog
 (1688–1719) Sophie Amalie Moth grevinde af Samsøe
 (1719–1740) Christian lensgreve af Danneskiold-Samsøe nr1
 (1740–1778) Frederik Christian lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1778–1823) Christian Conrad Sophus lensgreve af Danneskiold-Samsøe nr2
 (1823–1869) Frederik Christian lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1869–1886) Christian Conrad Sophus lensgreve af Danneskiold-Samsøe nr3
 (1886–1914) Christian Frederik lensgreve af Danneskiold-Samsøe nr4
 (1914–1945) Aage Conrad lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1945–1985) Elisabeth Henriette Aagesdatter komtesse af Danneskiold-Samsøe gift Lassen
 (1985– ) Anders Aage Schou Danneskiold Lassen

Henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Samsø Kommune
Herregårde i Holbæk Amt