kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
MAN

MAN og man har flere forskellige betydninger:

 Isle of Man – ø i det Irske Hav
 Man (Elfenbenskysten) – en by i det vestlige Elfenbenskysten
 MAN AG – tysk lastbilfabrik og industrikoncern
 MAN (datalogi) – begreb i databehandling
 Man page – brugermanual tilknyttet UNIX og UNIX-like systemer.
 MAN B&W Diesel A/S – tidligere Burmeister & Wain, nu dieselmotorfabrik.
 Burmeister & Wain – maskin- og skibsbyggeri.
 Man (manke) – del af en hests manke
 Man – en ubestemt person eller en ubestemt gruppe af personer. Ordet kan dog også bruges spøgefuldt og faktisk betegne en bestemt person, f.eks. "man har nok sovet for længe i dag?"
Marcus Licinius Crassus

Marcus Licinius Crassus (født 115 f.Kr., død 53 f.Kr.) var romersk politiker.

Som sønnesøn af Lucius Licinius Crassus og søn af Publius Licinius Crassus begge konsuler var han af god familie og bestemt for en karriere i det offentlige. Som ung mand måtte han på grund af forkerte politiske tilhørsforhold gemme sig i Spanien for tilhængerne af Marius og Cinna. Under Sulla fik han oprejsning og en militærpost. 

Han gav sig til at handle med fast ejendom og opkøbte besiddelser, der havde tilhørt ofrene for proskriptionerne. Han siges at have benyttet særdeles lyssky metoder som ildspåsættelse, for at presse husejere til at betale for hans private brandvæsen. 

Crassus gjorde sig for alvor kendt for at nedkæmpe det store slaveoprør under Spartacus i 71 f.Kr.. Han gav ordre til at 6.000 oprørske slaver skulle henrettes: de blev  korsfæstet nøgne langs Via Appia. 

I år 70 f.Kr. var Crassus konsul sammen med Gnaeus Pompejus. Mens Pompejus var i Asien for at bekæmpe Mithridates af Pontus, udbyggede Crassus sit eget magtapparat i Rom. Rygtet siger, at Crassus var involveret i Catilinas sammensværgelse, men fik kolde fødder og lækkede oplysninger til Marcus Tullius Cicero.

I år 60 f.Kr. dannede Crassus, Julius Cæsar og Pompejus det første triumvirat. De tre mænds samarbejde var aldrig præget af gensidig sympati.

Cæsars succes med erobringen af Gallien lokkede Crassus til at forsøge noget tilsvarende. Han besluttede han sig for at søge en provins, hvorfra han kunne føre en erobringskrig. I modsætning til Cæsars base i det sydlige Gallien var hans valg af stillingen som prokonsul i Syrien knap så heldig. 

I år 53 f.Kr. indledte han mod senatets vilje en krig mod Partherriget. Skønt hans indledende manøvrer gik godt, blev han med sine legioner lokket i baghold og måtte trække sig tilbage til den lille by Carrhae. Her blev han af sine egne mænd tvunget til at forhandle med parthernes leder. Igen blev Crassus forrådt. Han blev slået ihjel og hans hoved hugget af. Hovedet (og den ene hånd) blev sendt til Armenien, hvor de blev brugt som teaterrekvisitter i en opførelse af Euripides' Bacchae  Bacchanterne til ære for parthernes konge Orodes.

De standarter, som Crassus mistede i Parthien, blev tilbageerobret af kejser Augustus; noget, han regnede for sin største triumf.

Eksterne henvisninger 

Tjek fødselsår
Politikere fra Romerriget
Internet control message protocol

Internet Control Message Protocol (ICMP) er en del af TCP/IP-protokolsuiten og er defineret i RFC 792. ICMP-beskeder bliver typisk genereret som svar på fejl i IP-datagrammer, for at diagnostikere et lokalnet og til "routing"-formål.

Flere jævnligt brugte netværkshjælpeværktøjer fungerer ved hjælp af ICMP-beskeder. Mest kendt er nok hjælpeværktøjet "ping", med hvilket man kan "pinge" en anden TCP/IP-node. Ping benytter ICMP's "echo"- og "echo reply"-beskeder. En relateret kommando er "traceroute" (på Microsoft Windows-platforme "tracert") der fungerer ved at sende UDP-datagrammer med et manipuleret IP-time-to-live (TTL)-felt og derpå forventer ICMP's "time to live exceeded in transit"- og "destination unreachable"-beskeder som svar.

ICMP-beskeder er kapslet ind i et IP-datagram og modtagelse er derfor ikke garanteret.

Ekstern henvisning 
 RFC792 (på engelsk)

Internetteknologi
Anders W. Berthelsen

Anders W. Berthelsen (født 28. september 1969 i Rødovre) er en dansk skuespiller og filminstruktør. Han blev uddannet fra Statens Teaterskole i 1994. Han spillefilmdebuterede i Portland (1996) af Niels Arden Oplev og fik sit folkelige gennembrud i DR's populære tv-serie TAXA (1997-1999). Berthelsen medvirkede sideløbende i de to Dogme-film Mifunes sidste sang (1999) og Italiensk for begyndere (2000), der sikrede ham to Robert- og to Bodil-nomineringer.

Berthelsen var en meget brugt skuespiller i 2000'erne. Han spillede den idealistiske Palle From i DR's stortanlagte periodeserie Krøniken (2004-2006), som sikrede ham TV Prisen for bedste skuespiller i 2004. Derudover have han roller i blandt andet Kongekabale (2004), Drømmen (2006), Kærlighed på film (2007), Det som ingen ved (2008) og Dansen (2008). Han modtog en Robert-nominering for sin præstation i både Kærlighed på film og Det som ingen ved. I 2010'erne medvirkede han i de tre folkekære Klassefesten-film (2011-2016). Han spillede desuden hovedrollen i Rosa Morena (2011) og Superclásico (2011), der begge sikrede ham en Robert-nominering. Han havde også markante biroller i komedierne Ditte & Louise (2018) og Mødregruppen (2019).

Berthelsen debuterede som spillefilminstruktør med Ser du månen, Daniel i 2019, som han instruerede med sin mangeårige samarbejdspartner Niels Arden Oplev. Filmen vandt prisen for Årets danske film ved Svendprisen i 2020.

Hæder 
Bodilprisen

Robertprisen

TV Prisen

Privat liv
Han blev i foråret 1999 gift med produktionsleder Christina Pind Rasmussen i Sankt Lukas Kirke på Frederiksberg. Han blev far for første gang den 24. marts 2008 (2. påskedag) til en pige.

Filmografi

Film

Tv-serier

Tegnefilm – har lagt stemme til 
 2000 – Dinosaurerne
 2002 – Spirit - Hingsten fra Cimorron
 2003 – Bjørne Brødre

Teaterstykker 
 1998 – Naboerne
 1999 – 2000 – Popcorn
 2000 – Ildansigt
 2000 – En sjælges død
 2000 – Manden der bad om lov...
 2001 – Hellig 3 kongers aften
 2001 – Joker er trumf
 2001 – 2003 – Enigma variationer 
 2004 – De ubekendte
 2004 – Kopier
 2005 – Noren
 2005 – Forlad os vor skyld
 2006 – Kat på varmt bliktag
 2007 – Hedwig and the angry inch
 2008 – Panik

Referencer

Eksterne henvisninger/kilder 
 
 Skuespillerens officielle hjemmeside  

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Rødovre
Tegnefilmsdubbere fra Danmark
Reumertprisen for årets mandlige birolle
Personer i Kraks Blå Bog
Ivan 5. af Rusland

Ivan 5. (på russisk: Иван V Алексеевич Романов) (født 6. september 1666, død 8. februar 1696) var søn af Aleksej Mikhajlovitj af Rusland og zar sammen med Peter den Store 1682-1696. Hans regentskab var kun formelt, da han var både fysisk og psykisk handicappet.

Referencer

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

Eksterne henvisninger 

Regenter af Rusland
Huset Romanov
Ann Eleonora Jørgensen

Ann Eleonora Jørgensen (født 16. oktober 1965 i Hjørring) er en dansk skuespiller.

Hun har spillet med i en lang række teaterforestillinger på nogle af Danmarks førende scener bl.a. Mungo Park, Aveny-T og Grønnegårds Teatret. I den brede befolkning er hun dog bedst kendt for sin deltagelse i tv-serien TAXA (1997-1999) og sine filmroller i Forbrydelser og Italiensk for begyndere, for hvilken hun vandt en Robert for årets kvindelige birolle.

I 2005 medvirkede hun i Jul i Valhal som Tove og fortsættelsen Guldhornene, og i Tørklædemonologerne.

Ved Robert-prisen 2018 vandt
Ann Eleonora Jørgensen i kategorien Årets kvindelige hovedrolle - tv-serie, for sin rolle i Herrens Veje.

Filmografi

Spillefilm

Tv-fiktion

Familie 
Ann Eleonora Jørgensen er gift og har to børn.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Hjørring
Skuespillere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Robertprisen for årets kvindelige birolle
Robert for årets kvindelige hovedrolle – tv-serie
Bodil Jørgensen

Bodil Jørgensen (født 3. marts 1961 i Vejle) er en dansk skuespiller opvokset i Vejen. Hun har modtaget en række priser herunder en  Robert og en Bodil i 1999 for sin hovedrolle i Idioterne .

Liv og karriere 
Under sine studier i engelsk litteratur på Aarhus Universitet begyndte hun en uddannelse til skuespiller, som hun siden afsluttede fra Statens Teaterskole i 1990. Hun har hovedsageligt slået sine folder på forskellige teatre, bl.a. Jomfru Ane Teatret og siden 1996 på Det Kongelige Teater, men hun har også haft markante roller på film, heriblandt store roller i Lars von Triers Idioterne og Fruen på Hamre. Hun medvirkede i 2005 i Jul I Valhal.

Da Jørgensen var 27 år gammel, befandt hun sig i toget, der blev afsporet i Sorø-ulykken den 25. april 1988, en af Danmarkshistoriens værste togulykker, der endte med at koste 8 mennesker livet. Jørgensen slap fra ulykken med en hudafskrabning.

Under optagelserne til filmen Far til fires vilde ferie i juni 2014 på Mandø, faldt Jørgensen af en traktor uden førerhus, og pådrog sig omfattende skader efter at være blevet ramt af denne. Filmselskabet ASA Film blev sigtet for overtrædelse af Arbejdsmiljøloven og betalte en bøde på 70.000.

Filmografi

Film

Tv-serier

Kabaret 
 Den sidste turist i Europa - en Lulu Ziegler cabaret (2013) - opfører viser som Lulu Ziegler optrådte med.

Revy

 2015: Tam Tam i Glassalen (Tivolirevyen)
 2016: Tam Tam i Glassalen (Tivolirevyen)
 2023: Cirkusrevyen

Privatliv 
Bodil Jørgensen har været gift med instruktøren Henrik Sartou, som hun har sønnen Johannes med. Siden har hun dannet par med filmfotografen Morten Søborg, med hvem hun har sønnen Østen og datteren Rigmor.

Hædersbevisninger 
 1999 – Robert for bedste kvindelige hovedrolle for Idioterne.
 1999 – Bodil for bedste kvindelige hovedrolle for Idioterne.
 2000 – Robertnomineret for bedste kvindelige birolle for Klinkevals.
 2001 – Robertnomineret for bedste kvindelige hovedrolle for Fruen på Hamre.
 2010 – Ridder af Dannebrog 
 2011 – Robert for bedste kvindelige birolle for Smukke mennesker.
 2011 – Olaf Poulsens Mindelegat
 2011 – Teaterpokalen.
 2013 – Robert for bedste kvindelige hovedrolle for Hvidsten Gruppen.
 2014 – Årets Dirch ved Revyernes Revy.
 2015 – Robert for bedste kvindelige hovedrolle for All Inclusive.
 2017 - Robert for årets kvindelige birolle – tv-serie for Rytteriets jul
 2019 - Rødekro Kulturpris
 2020 – Niels Ebbesen Medaljen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste kvindelige hovedrolle
Robertprisen for årets kvindelige hovedrolle
Skuespillere uddannet på Statens Teaterskole
Personer fra Vejle
Robertprisen for årets kvindelige birolle
Personer i Kraks Blå Bog
Robert for årets kvindelige birolle - tv-serie
Modtagere af Teaterpokalen
Kuglespil

Kuglespil er et spil, hvor man kaster en eller flere kugler – enten efter et fast mål eller efter andre kugler.

Se også 
 Petanque

Spil og lege
Kastesport
Heisenbergs ubestemthedsrelation

Heisenbergs ubestemthedsrelationer eller usikkerhedsrelationer siger, at visse par af fysiske størrelser  ikke kan bestemmes med vilkårlig nøjagtighed. Relationerne er opkaldt efter Werner Heisenberg, som var en af kvantemekanikkens grundlæggere.

En af Heisenbergs ubestemthedsrelationer udtaler sig om position og impuls. Hvis det om en partikel vides, at den befinder sig "her" nøjagtigt, er partiklens bevægelsesmængde til gengæld fuldstændig ubestemt. Hvis omvendt partiklens bevægelsesmængde er meget nøjagtigt bestemt (f.eks. fordi partiklen ligger stille), er dens position tilsvarende ubestemt. Ubestemthed er en uomgængelig del af naturen, og altså ikke blot et udtryk for menneskelig uformåen eller uvidenhed.

Udtrykt matematisk antager ubestemthedsrelationen for position () og impuls () form af en ulighed: , hvor  er givet ud fra Plancks konstant, : , og hvor  og  betegner ubestemtheden for hhv. sted og impuls i -retningen. Tilsvarende relationer gælder for  og  hhv.  og . Andre ubestemthedsrelationer er pålagt de fysiske variable energi og tid hhv. impulsmoment og vinkel. Relationen mellem disse ubestemhedsrelationer er alle givet ved en fouriertransformation.

Plancks konstant angiver grænsen for, hvornår den klassiske mekanik må erstattes af en kvantemekanisk naturbeskrivelse, nemlig når den virkning som knytter sig til et fænomen er af samme størrelsesorden som  eller mindre. Dette skift falder almindeligvis sammen med overgangen mellem makroskopisk og mikroskopisk, og det er forklaringen på at ubestemthed ikke observeres i hverdagen. Ubestemthed er nemlig en direkte konsekvens af den grundlæggende partikel-bølge dualitet som ytrer sig på (sub)atomart niveau.

Det er f.eks. ubestemthed, som tillader eksistensen af de virtuelle partikler, som formidler den stærke kernekraft og på den måde binder nukleonerne til hinanden i atomkerner. De kraftbærende partikler opstår ud af intet, men repræsenterer som ifølge Einsteins masse-energi-ækvivalensprincip en vis energi; energien "lånes" i et kort tidsrum, kortere jo større energien er, hvilket også er forklaringen på kraftens korte rækkevidde. En anden konsekvens er, at al bevægelse ikke er ophørt ved 0 K i strid med den gængse definition af det absolutte nulpunkt for temperatur. I så fald ville nemlig både sted og bevægelsesmængde være kendt med vilkårlig nøjagtighed. Den resulterende nulpunktsbevægelse kan ignoreres ved stuetemperatur, men spiller en voksende rolle jo mere man nærmer sig 0 K.

Eksterne henvisninger 
 Video fra Veritasium 
 Video fra MinutePhysics 

Kvantemekanik
Principper
Damptromle

En damptromle er en gammel vejtromle, der havde en dampmaskine som drivkraft.

Kilder/henvisninger 

 Damptromleklubben
 Road Roller Association, UK 

Entreprenørmaskiner
Dampkraft
Virtuel partikel

En virtuel partikel, eller mere præcist en virtuel kvantemekanisk partikel, er en kvantemekanisk partikel, der opstår tilsyneladende "ud af ingenting" og eksisterer i et ekstremt kort tidsrum. Årsagen hertil ligger i Heisenbergs usikkerhedsprincip: Da partiklens "position" i tiden kun kan ligge indenfor det ganske korte tidsrum den eksisterer, er usikkerheden omkring energimængden tilsvarende stor – tilpas stor til, at der kan være energi nok til at skabe en partikel.

For eksempel er de udvekslingspartikler, der formidler den stærke kernekraft, (som er ansvarlig for at holde sammen på atomkerner,) virtuelle partikler: De eksisterer lige akkurat længe nok til at vandre fra én nukleon (proton eller neutron) i atomkernen til den næste, og skaber derved bindingen imellem nukleonerne.

Virtuelle partikler dukker op overalt, inkl. i vakuum. Man kan godt omdanne virtuelle partikler til "almindelige" kvantemekaniske partikler. Måske kan fx kvantemekaniske antipartikler, som indgår i antistof, laves økonomisk på denne måde.

Kilder/referencer

Se også 
 Casimir-effekten
 Kvasipartikel
 Kvante vakuum plasma thruster

Kvantemekanik
Sigismund 3. Vasa af Polen

Sigismund 3. af Polen-Litauen også kendt som Kong Sigismund af Sverige (, ; født 20. juni 1566, død 19. april 1632) var søn af kong Johan 3. af Sverige (1537-1592) af Vasa-slægten og dennes første kone Katarina Jagellonica (1526-1583). Han var konge i den polsk-litauiske realunion fra 1587 til 1632 og konge af Sverige fra 1592, til han blev afsat i 1599.

Den polsk-litauiske arvefølgekrig (1587–1588) 

Sigismund Vasa blev valgt til konge af Sejm (~ underhuset) i den polsk-litauiske realunion den 19. august 1587 og anerkendt af interrex, primas ærkebiskop Karnkowski og støttet af kansler, hétman Jan Zamoyski og Stefan Báthorys hustru, Anna Jagiellon, . Maximilians tilhængere bestred valgresultatet og gennemførte en ny afstemning i Senatet (~ overhuset) den 22. august, der faldt ud til Maximilians fordel. Zborowski familien, der støttede Maximilian, opfordrede til rokosz (~ oprør), og valget sluttede i kaos med flere dræbte og mange sårede. For hverken Zamoyski eller Zborowski familien var nederlag en mulighed. Den tabende side ville sandsynligvis komme til at betale en alvorlig pris: fra beslaglæggelse af godser og tab af prestige til en dødsdom for forræderi.

Anetavle 
Sigismund Vasas anetavle

Kilder

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

Eksterne henvisninger 

Regenter fra Sverige
Konger af Polen
Storfyrster fra Litauen
Huset Vasa
Katolske monarker
Svenskere i 1500-tallet
Svenskere i 1600-tallet
Den ingermanlandske krig
Personer knyttet til de urolige tider
Sigismund

Sigismund er et mandligt fornavn, der ligesom Sigmund er en afart af navnet Siegmund.

Liste over herskere med navnet Sigismund 
 Sigismund af Burgund (død 524) – en burgundisk konge (516-524)
 Sigismund (Tysk-romerske rige) (også Siegmund) (1368-1437) – en tysk-romersk kejser (1433-1437)
 Sigismund Báthory (1572-1613) – en transsylvansk fyrste

Sigismund 1. 
 Sigismund 1. Kejstutavicz – en litauisk storfyrste (1432–1440)
 Sigismund 1. af Polen (1467-1548) – en polsk konge (1506-1548)
 Sigismund 1. af Anhalt – en fyrste af Anhalt (1382-1405)
 Sigismund 1. Rákóczi (1544-1608) – en transsylvansk fyrste (1607-1608)
 Sigismund 1. von Volkersdorf (ca. 1391-1461)- ærkebiskop af Salzburg (1452-1461)

Sigismund 2. 
 Sigismund 2. August af Polen (1520-1572) – en polsk konge (1548-1572)
 Sigismund 2. af Anhalt – en fyrste af Anhalt (1405-1448)
 Sigismund 2. af Litauen, se Sigismund 1. af Polen
 Sigismund 2. von Hollenegg (død 1495) – ærkebiskop af Salzburg (1494-1495)

Sigismund 3. 
 Sigismund 3. Vasa af Polen (1566-1632) – en polsk og (1587-1632) og svensk (1592-1599) konge
 Sigismund 3. af Anhalt – en fyrste af Anhalt (1474-1487)
 Sigismund 3. af Litauen, se Sigismund 2. August af Polen

Sigismund ... 
 Sigismund (Žigmund) – en biskop af Zagreb (1102)
 Sigismund von Kollonitz (også: Kollonitsch, Kollonich, Collonicz; 1677–1751) – ærkebiskop af Wien og kardinal
 Sigismund af Lamberg (død 1488) – første biskop af Laibach (Ljubljana)
 Sigismund af Sachsen (1416-1471) – hertug og biskop af Würzburg
 Sigismund Franz af Tyrol (1630-1665) – hertug (1662-1665) og biskop af Tyrol
 Sigismund Waitz (1864–1941) – fra 1934 til 1941 ærkebiskop af Salzburg

Andre personer med fornavnet Sigismund 
 Sigismund Finckelthaus (1579–1644) – tysk jurist og rektor for Universität Leipzig samt borgmester i Leipzig
 Sigismund Ludvig Schulin (1777-1826) – dansk lensgreve og amtmand
 Sigismund von Neukomm (1778–1858) – tysk komponist, pianist og diplomat
 Sigismund Ludvig Schulin (1846-1929) – dansk lensgreve
 Sigismund Thalberg (1812-1871) – tysk komponist og pianist

Sigismund som familienavn 
 Berthold Sigismund (1819–1864) – tysk læge, pædagog, digter og politiker

Drengenavne
Kvalkved-slægten

Kvalkved-slægten (Viburnum) er en planteslægt med 150-175 arter af buske eller (nogle få arter) træer. Slægten blev tidligere henregnet til gedeblad-familien, men genetiske undersøgelser under Angiosperm Phylogeny Group har vist, at den rettelig hører hjemme i desmerurt-familien.

Arterne er udbredt over hele den tempererede del af den nordlige halvkugle med nogle få forposter i Sydamerikas og Sydøstasiens bjerge. I Afrika når slægten kun frem til Atlasbjergene.

Bladene er modsatte og hele med tandede eller lappede rande. Arter fra køligt tempererede områder er løvfældende, mens arter fra varmt tempererede egne er stedsegrønne. Visse arter er dækket af et tæt lag af stjernehår på skud og blade.

Blomsterne bæres i 5-15 brede halvskærme, hvor de enkelte blomster er cremefarvede, hvide eller lyserøde og ganske små. Blomsterne er 5-tallige, og hos nogle arter er de stærkt duftende. Frugtanlægget har tre frugtblade med nektarkirtlerne oven på frugtknuden. Hos nogle arter findes der en bræmme af store, meget synlige, men sterile blomster langs yderkanten af halvskærmen, hvor de skal tiltrække bestøvende insekter.

Frugterne er kuglerunde, ovale eller lidt fladtrykte stenfrugter, der er røde, violette, blå eller sorte ved modenhed. Frugterne indeholder hver ét enkelt frø. De ædes af bl.a. af fugle, og visse af dem er spiselige for mennesker, selv om mange er mildt giftige. Bladene ædes ofte af sommerfuglelarver.

 Arter
 Almindelig kvalkved (Viburnum opulus) – Ulvsrøn
 Dværgsnebolle (Viburnum davidii)
 Japansk snebolle (Viburnum plicatum)
 Kejserbusk (Viburnum farreri)
 Pibekvalkved (Viburnum lantana)
 Rynkeblad (Viburnum rhytidophyllum)

 Hybrider
 Velduftende snebolle (Viburnum x carlcephalum)
 Viburnum x burkwoodii

Fodnoter

Eksternt link 
 Slægten Viburnums  systematik, målt på grønkorn-DNA.
Vladislav 4. Vasa af Polen

Vladislav 4. Vasa af Polen (, ) (9. juni 1595 – 20. maj 1648) var søn af Sigismund 3. Vasa af Polen (1566-1632) af Vasa-slægten og hans kone Anna af Steiermark (1573 – 1598). Han var konge i den polsk-litauiske realunion fra 8. november 1632 til sin død i 1648.

Han var kortvarigt udnævnt til Zar i Rusland i 1610-1612, men kom aldrig til at regere dér pga. de omskiftelige politiske omstændigheder under de urolige tider i Rusland. 

Han efterfulgtes af Johan 2. Kasimir Vasa af Polen

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

Eksterne henvisninger 

 

Konger af Polen
Storfyrster fra Litauen
Huset Vasa
Regenter af Rusland
Den ingermanlandske krig
Personer knyttet til de urolige tider
Huset Vasa

Vasa-slægten er en gammel adelsslægt, der regerede Sverige fra 1523 til 1654 og Polen fra 1587 til 1668.

Den stammer fra Nils Kettilsson (Vasa), der var foged på Stockholms slot i 1300-tallet, men Vasa-navnet brugtes først i slutningen af 1500-tallet

Væsentlige personer af slægten 

Svenske monarker
 Gustav Eriksson (Gustav Vasa, Gustav I), konge af Sverige 1523–1560.
 Erik XIV, konge af Sverige 1560–1568, søn af Gustav Vasa.
 Johan III, konge af Sverige 1568–1592, søn af Gustav Vasa.
 Sigismund, konge af Polen og storfyrste af Litauen 1587–1632, konge af Sverige 1592–1599, søn af Johan III.
 Karl IX, konge af Sverige 1604–1611 (Rigsforstander fra 1599), søn af Gustav Vasa.
 Gustav II Adolf, konge af Sverige 1611–1632, søn af Karl IX.
 Kristina, regerende dronning af Sverige 1632–1654 (myndig 1644), datter til Gustav II Adolf.

Polske monarker
 Sigismund (se ovenfor)
 Vladislav IV, konge af Polen og storfyrste af Litauen 1632–1648, søn af Sigismund.
 Johan II Kasimir, konge af Polen og storfyrste af Litauen 1648–1668, søn af Sigismund.'

Andre
 Krister Nilsson, rikshövitsman 1436, sandsynligvis begravet i Riddarholmskyrkan.
 Kettil Karlsson, biskop i Linköping og Sveriges Rigsforstander 1465.
 Erik Johansson, far til Gustav I, henrettet i Stockholms blodbad 1520.
 Gustav Eriksson Vasa, søn af Erik XIV og Karin Månsdotter, svensk tronfølger 1568.

Stamtræ 
Mange undladelser er gjort i alle led, svenske monarker i fed, polske i kursiv.

 
Sveriges kongehuse
Polens kongehuse
Timian

Timian (Thymus) er en slægt med mere end 350 forskellige arter i Europa, Mellemøsten og Nordafrika. Det er aromatisk duftende stauder eller halvbuske med spinkle eller trådagtige stængler, som er firkantede i tværsnit og fint behårede. De ovale blade sidder modsat og er hele, helrandede og ofte stedsegrønne. Blomsterne er samlet i kompakte, endestillede hoveder. De enkelte blomster er uregelmæssige med hvide, lyserøde eller purpurrøde kronblade, som kan spises. Frugterne er nødder.
Thymus

Thymus har flere betydninger:
 Timian – også kaldet thymus, er aromatisk duftende stauder eller halvbuske.
 Brissel – også kaldet thymus, er et lymfatisk organ der ligger med størstedelen bag brystbenet, sternum.
Lagos

Lagos er den største by i Nigeria og er også Afrikas største by, og med anslået  14,9 mill. indbyggere i selve byen (2015), og knap 23,5 mill. i storbyområdet et af verdens største byområder (2018).

Lagos er ca. 40 km i udstrækning, hvilket gør den til et af Afrikas geografisk største storbysområder. Lagos var Nigerias hovedstad indtil 1991, hvor hovedstaden blev flyttet til Abuja i det centrale Nigeria.

Lagos er en havneby ved Guineabugten; byen har en af de få gode naturhavne ved Afrikas atlantershavskyst.

Transport 

Lagos har et af Vestafrikas største vejnet; flere motorveje gennemskærer Stor-Lagos og og tre broer forbinder øen Victoria Island med fastlandet. Lagos har også en lufthavn kaldt Murtala Muhammed International Airport som ligger på fastlandet i forstaden Ikeja og som forbinder Lagos med hele verden.

Galleri

Se også 
 Lagos (delstat)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Havnebyer