kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vogternes Råd

Vogternes Råd eller Rådet af Vogtere af Forfatningen eller Formynderskabsrådet (Shora-ye Negahban-e Qanun-e Assassi) er indehaver af centrale politiske beføjelser i Iran.

Rådet består af 12 medlemmer, seks eksperter i islamisk lov og seks jurister, de første seks er udpeget af Irans religiøse leder, de sidste seks er udpeget af retsvæsenet og godkendt af parlamentet.

Rådets fornemste pligt er at sikre den islamiske revolution ved bl.a. at overvåge valg, godkende kandidater til alle valg, samt afgøre, om de love, der bliver vedtaget i parlamentet, er i overensstemmelse med forfatningen og islam.

I de tilfælde, hvor en lov strider mod forfatningen eller mod islamisk lov, kan Vogternes Råd sende den tilbage til en ny behandling i parlamentet. I tilfælde, hvor Vogternes Råd og parlamentet ikke kan blive enige, kan loven sendes til Fremskyndelsesrådet, hvis opgave er at mægle mellem Vogternes Råd og parlamentet.

Vogternes Råd udøver en stærkt konservativ indflydelse på udviklingen i Iran og har på mange områder gjort de reformhåb, som næredes efter valget af Mohammad Khatami til præsident i 1997, til skamme.

Eksterne ressourcer 

 Magtstrukturen i Iran, BBC

Irans regering
Nabolag

Nabolaget er en upræcis betegnelse for det lokale område, man bor i. Ordet 'nabolag' bruges især inden for større byer, hvor det henviser til ens eget kvarter. Hvis man derimod bor i en landsby, vil man ofte ikke skelne imellem denne og nabolaget.

Boskabsrelationer inden for nabolaget 

 Nabo: En nabo er én, der bor ved siden af én selv (både til højre og venstre), dog gerne inden for en rimelig afstand.
 Genbo: En genbo er en person, der bor lige over for én eller skråt over for én på samme vej eller i samme opgang. 
 Underbo: En underbo er en person, der bor under én. At man kan betegne andre som underboere, kræver således, at man selv bor i en etageejendom af en art, hvor der nedenunder befinder sig en anden husstand.
 Overbo: En overbo er en person, der bor over én. At man kan betegne andre som overboere, kræver således, at man selv bor i en etageejendom af en art, hvor der ovenover befinder sig en anden husstand.
 Forbo: En person der bor foran én, men ikke på den anden side af vejen – Oftest parcel foran en koteletgrund.

I daglig tale benyttes betegnelsen genbo om alle ovenstående relationer ligesom personer der bor mere end én husstand væk kan betegnes som naboer.

Se også 
 Bydel
 Kvarter

Kilder 

Menneskers habitater
Palæstra

Palæstra er en brydeplads. Palé er at brydes med åben hånd, og rummet for denne aktivitet er palæstra. Denne plads har vel i den før-klassiske tid i Grækenland været en åben plads, men blev senere omgivet af næsten kvadratisk søjlegange og bagvedliggende rum for fysisk som intellektuel træning samt depotrum. Palæstra findes som 2-3-4 fløjede bygninger. Ved festivaler i Olympia, Delfi, Isthmia og Nemea kan disse træningsanlæg ses bedst i Olympia. Palæstra blev i hellenismen stedet for kampsport. Med tilhørende anlæg for løbediscipliner og kast dannedes et gymnasionkompleks.

Grækenland
Kampsport
Infrastruktur
Pumpehuset

Pumpehuset har flere betydninger:

 Pumpehuset (København) – et spillested i København
 Pumpehuset (Tønder) – et museum i Tønder
Søren og Mette

Søren og Mette er en skolebogsserie anvendt i indskolingen til at lære børn at læse. 1. udgave udkom 1954 og var baseret på fonologiske principper. Det gælder også for senere udgaver, men i takt med samfundets forandringer ændrede Søren og Mettes verden sig også. Forfatterne til 1. udgave var lærer Knud Hermansen og psykolog Ejvind Jensen, mens tegneren Kirsten Jensenius stod for illustrationerne.

Lærebøger
Biskop Gunner

Biskop Gunner har flere betydninger:
 Biskop Gunner i Ribe – dansk biskop i 1200-tallet.
 Biskop Gunner i Viborg – dansk biskop i 1200-tallet.
Sct. Georgs Gilderne

Sct. Georgs Gilderne i Danmark er en sammenslutning af voksne spejdere og spejderinteresserede, der ønsker at bibeholde kontakten til spejderlivet. Sct. Georgs Gilderne er korpsneutrale - der optages medlemmer af alle spejderkorps. 

Formålet er at give den enkelte gildebroder mulighed for at udvikle sig i et netværk af ligesindede spejdere, og både internt i det enkelte gilde og på tværs af gilderne arbejdes der med støtte til spejderarbejdet (i form af arrangementer og økonomisk støtte) samt almene humanitære hjælpeopgaver både nationalt og internationalt. Gildebevægelsen står bag oprettelsen og driften af flere børnehaver og institutioner, enten under enkelte gilder eller under Sct. Georgs Fonden. Organisationen blev stiftet i København den 24. april 1933, og er siden blevet spiren til en nu global bevægelse, The International Scout and Guide Fellowship.

Spejderideen for voksne

 Sct. Georgs Gildernes mål er at sikre det enkelte medlems mulighed for personlig udvikling.
 
 I fællesskab med andre medlemmer at påtage sig humanistiske opgaver i lokalsamfundet - nationalt og globalt.
 
 Sct. Georgs Gilderne tager ikke stilling i partipolitiske anliggender. Derimod forventes det, at medlemmerne tager stilling i samfundsmæssige, etiske og religiøse spørgsmål

Eksterne henvisninger 
 Sct. Georgs Gilderne i Danmark
 ISGF The International Scout and Guide Fellowship
 ISGF partnership hos WAGGGS

Referencer 

Humanitær organisation
Spejder
Adventistspejderne

Adventistspejderne er en del af den Syvende Dags Adventistkirken Kirke (SDA) under kirkens børne- og ungdomsorganisation SABUS, og arbejder med den kulturelle, sociale og religiøse uddannelse af børn og unge fra 6 år og op.

Ligner i flere henseender andre fra Spejderbevægelsen, men adskiller sig fra dette ved den religiøse vægt, der gives til de udviklede aktiviteter. Det har været en del af Adventistkirkenes officielle program siden 1950. Verdensomspændende er Adventistspejderne en del af Adventistkirkens ungdomsarbejde.

I 2017 var der ca. 1,5 millioner adventistspejdere og næsten 40.000 troppe (lokale grupper), spredt ud over mere end 150 lande.

Organisation i Danmark 

Adventistspejderne i Danmark er et spejderkorps med hovedkontor i Nærum. I begyndelsen af 1999 var der omkring 660 medlemmer. Korpset er ideologisk knyttet til Syvende Dags Adventistkirken, men er økonomisk uafhængigt.

Korpset bruger mørkegrønne uniformer med gule tørklæder og består af 16 kredse, kaldet troppe, fordelt over hele landet. Desuden er der tilknyttet spejderhytterne Finderuphytten, ved Viborg, Egehytten i Fakse samt Himmerlandsgården nær Hadsund.

Spejderne begynder oftest fra børnehaveklassen med at gå til spejder en gang om ugen. De første fire år kaldes de for tumlinge, hvorefter der er tre år som spejder, så et til to år som rover før man bliver tildelt førergraden.

Adventistspejderne afholder hvert år en landsdækkende spejderlejr, med forholdsvist højt aktivitetstilbud i forhold til deltagerantallet. Hvert fjerde år holder den internationale moderorganisation en camporee, som i 2006 blev afholdt i Danmark, på Stevninghus Spejdercenter.

Referencer

Henvisninger 
 Korpsets hjemmeside
 Kort over Adventistspejdernes troppe og hytter i Danmark
 Adventistspejderne i Danmark
 Adventistkirkens Ungdomsafdeling

Spejderkorps fra Danmark
Prinz Eugen

Prinz Eugen var en svær tysk krydser bygget på Germania-værftet i Kiel. Kølstrakt 1936 og færdigbygget 1940. Deltog i operation "Rheinübung" (Bismarcks togt), som endte med sænkningen af dette slagskib i 1941. Overgav sig i Københavns havn maj 1945. Blev sejlet til USA og sænket i a-bombetest i 1946 på Kwajalein-atollen.

Foruden Prinz Eugen bestod Admiral Hipper-klassen af 4 skibe:
 Admiral Hipper.
 Blücher, sænket i Oslofjorden d. 9. april 1940.
 Lützow afleveret under bygning til Stalin inden angrebet på Sovjetunionen, men blev her aldrig færdigbygget.
 Seydlitz forsøgt ombygget til hangarskib, men blev aldrig færdigbygget.
                                                   

Krigsskibe fra 2. verdenskrig fra Tyskland
Krydsere
Kæmner

Kæmner, kæmmerer, kæmmer etc. er en ældre stillingsbetegnelse for den daglige leder af en kommunes administration. Titlen betegnede også den regnskabsansvarlige ved Øresunds Toldkammer.

Kæmner svarer omtrent til det nutidige kommunaldirektør, men da den kommunale administration tidligere var mindre, havde kæmneren i en del tilfælde ingen underordnede og var derfor den person, de fleste beboere i kommunerne kom i kontakt med, når de havde ærinde hos kommunen.

Betegnelsen stammer fra det latinske camerarius, kammermester (eller kassemester) og har været brugt synonymt med denne betegnelse, især om regnskabsføreren ved et hof. Formodentlig er udtrykket kommet via det tyske Kämmerer. Oprindeligt blev det på dansk brugt om de ansvarlige for købstædernes kassebeholdninger, men da sognekommuner blev oprettet på landet i midten af 1800-tallet, blev der også behov for kæmnere der. I forbindelsen med kommunalreformen (1970) forsvandt stillingen, men på Grønland var den i brug til indførelsen af hjemmestyret i 1979. I Sindal Kommune anvendtes titlen til 1996.

Titlen er stadig beskyttet.

Eksterne henvisninger 
 Ordbog over det danske Sprog

Titler
Kommuner i Danmark
Objective-C

Objective-C, ofte kaldet ObjC, Objective C og Obj-C, er et objektorienteret programmeringssprog implementeret som en udvidelse til C

Det er primært brugt i Mac OS X og GNUStep, to miljøer baseret på OpenStep-standarden, og er det primære sprog brugt i NeXTSTEP, OPENSTEP og Cocoa programmeringsbibliotekerne. Almindelig objektorienterede programmer, som ikke anvender disse biblioteker, kan også kompileres på ethvert system understøttet af gcc – gcc omfatter en Objective-C compiler.

Historie 
I 1980'erne var struktureret programmering begyndt at være for begrænset til større softwareprojekter, som krævede en stor grad af genbrug af generiske elementer. Xerox havde implementeret Smalltalk, men da det kørte i en virtuel maskine, var det alt for langsomt til praktisk anvendelse.

Det satte Brad Cox sig for at ændre, og begyndte at udvikle et objektorienteret sprog, som byggede videre på det allerede på det tidspunkt kendte sprog C. Han udgav i 1986 bogen "Object-oriented Programming – An evolutionary approach".

Sprogets grundlag 
Sproget er implementeret på et meget tyndt lag oven på C, og Objective-C bruger både C og Smalltalk's syntaks. OpenStep er implementeret i Cocoa og GNUStep.

Beskeder og eksempel 
Objective-C anvender beskeder mellem objekter. Beskedsyntaksen er:

  [objekt metode: parametre]

Et simpelt eksempel på et basalt objekt, som anvender OpenStep-bibliotekerne ser sådan ud:

eksempel.m
  #import <Foundation/Foundation.h>
  #import <stdio.h>
  
  @interface Messenger : NSObject {
    char message[50];
  }
  
  – (void) setMessage: (char *)Message;
  – (char*) getMessage;
  @end
  
  @implementation Messenger
   – (void) setMessage: (char*)Message {
    strcpy( message, Message );
  }
  
  – (char*) getMessage {
    return message;
  }
  @end
  

  int main() {
    Messenger * message = [[Messenger alloc] init];
    [message setMessage: "Hello, World"];
    printf( "%s\n", [message getMessage] );
    [message release];
  }

I eksemplet ses, hvorledes der kommunikeres med den nye instans af Messenger objektet, der nedarver NSObjekt-klassen.

Programmet kan kompileres på Mac OS X i en terminal med syntaksen:

  gcc eksempel.m -framework Foundation -o eksempel

Se Også 
 C++, et andet objekt-orienteret programmeringssprog baseret på C

Eksterne henvisninger 
Da sproget ikke er så vidtbredt som C og C++, er de fleste bøger og tutorials på engelsk.
 Cocoa Dev Central (Objective-C tutorials) 

Programmeringssprog
Mac OS X
Cocoa

Cocoa er Apples implementation af OpenStep-standarden for programudvikling, og er fuldt kompatibel med eksisterende NeXTSTEP-kode.

Rolle i Mac OS X 
Cocoa er i Mac OS X ligestillet med Carbon for udvikling af programmer og præsentation af grafiske brugerflader, men de to API'er er vidt forskellige – Carbon er proceduralt opbygget, mens Cocoa er objektorienteret og anvender primært Objective-C (men har også interfaces til mange andre programmeringssprog, blandt andet Java, Ruby, Python og Perl. Udover grafiske brugerflade indeholder Cocoa også array-objekter, såkaldte dictionaries (som hurtigt kan opbygge struktureret data), multithreading, filhåndtering, tekstmanipulation mm.

Standarder og dokumenter 
Apple har udgivet et dokument, Human Interface Guidelines, som udstikker, hvorledes programmer bør se ud: Apple HIG

Programmeringssprog
Mac OS X
DAB

DAB eller dab kan betyde flere ting, bl.a.:

 Dansk Automobil Byggeri – tidligere busfabrik i Silkeborg
 Dansk Almennyttigt Boligselskab
 Danske Andelskassers Bank – stiftet den 11. september 1942 af en kreds af socialt interesserede personer, deriblandt en række landspolitikere
 Det Administrative Bibliotek – den danske centraladministrations forvaltnings- og samfundsfaglige videncenter. DAB er den væsentligste informations- og dokumentationsleverandør til ansatte i centraladministrationen og bidrager til at øge kvaliteten og effektiviteten af centraladministrationens arbejde
 Digital Audio Broadcasting – digital radio
 Dab (dans) – en dansebevægelse
Dansk Automobil Byggeri

Dansk Automobil Byggeri A/S (forkortet DAB) var en dansk fabrikant af busser og lastbiler med sæde i Silkeborg. Den eksisterede fra 1912 til 2002.

DAB blev oprettet i 1912 i Silkeborg af tyskeren J.W. Darr. De startede med at bygge lastbiler, men gik siden over til at montere buskarrosserier på lastbilchassiser, som f.eks. Audi, Krupp og Büssing-NAG. DAB blev busfabrikant under verdenskrigene.

I 1953 startede DAB et samarbejde med den britiske fabrikant Leyland Motors, hvilket resulterede i at DAB brugte Leyland-komponenter til mange af deres busser, som blev bygget på Leyland-chassiser. Dog byggede de stadigvæk busser på forskellige andre chassiser efter behov. I 1970'erne købte Leyland aktiemajoriteten i DAB, hvorefter navnet blev ændret til Leyland-DAB. DAB byggede også busser på Leyland-undervogne, nogle for import til Storbritannien, som f.eks. Lion og Guy Arab.

Fra 1964 byggede DAB en standardiseret bus, hovedsageligt for København. Disse busser fandtes i 7 forskellige modeller og blev solgt til forskellige private virksomherder i Danmark frem til 1990'erne, hvor model VII kom på markedet. DAB's busser havde aluminiumskarrosseri og var opbyggede i moduler. I 1980'erne begyndte DAB også at bygge ledbusser, hvilket resulterede i Leyland-DAB ledbussen. De blev både brugt i Danmark, og var de første ledbusser i Storbritannien, men med begrænsede, gentagne ordrer.

Da Leyland gik konkurs, blev Leyland-DAB divisionen inkluderet i salget af Leyland Bus til Volvo. I 1990 indgik DAB i samarbejdet United Bus sammen med DAF Bus, VDL Bova, Den Oudsten og Optare. United Bus havde 70% af aktierne i DAB. Dette fungerede imidlertid ikke, og DAB blev igen et fuldt dansk ejet selskab.

Da DAB i 1990'erne gik over til at bygge lavtgulvsbusser, udviklede de et nyt koncept, Travolator, som senere blev solgt som servicebus. Dette var en kort bus med lavt gulv og dørene placeret bagved forhjulene, ligesom den senere Optare Solo. Usædvanligt nok var baghjulene de eneste styrende hjul. Denne model blev populær, og DAB fik flere ordrer fra udlandet.

Scania overtog fabrikken i 1995, mens DAB's modeller fortsatte. Navnet blev i 1997 ændret til Scania A/B, Silkeborg. Produktionen af DAB's egne modeller på fabrikken blev indstillet i 1999, da de herefter skulle til at bygge to af Scanias modeller, OmniLink og OmniCity. Disse blev også bygget på Scanias fabrik i Katrineholm i Sverige. På grund af lave salgstal solgte Scania fabrikken til det norske Vest-buss i 2002, og hermed udgik navnet DAB.

Automobil Byggeri
Etableret i 1912
Ophørt i 2002
Busproducenter
Virksomheder i Silkeborg
Marcellus de Niveriis

Marcellus de Niveriis (? – 1462) var tysk franciskanermunk og eventyrer; var blandt andet biskop af Skálholt på Island og rådgiver for Christian 1. 

Han blev født i nærheden af Koblenz, og var i sin ungdom franciskanermunk. Han begyndte dog snart at ernære sig ved forskellige bedragerier; han handlede blandt andet med forfalskede pantebreve, og han skulle have indsamlet penge til at løskøbe Kongen af Cypern fra tyrkisk fangenskab. Han prøvede også at være spion for husitterne i Böhmen samtidig med at han prædkede imod dem, men hans bedrageri blev opdaget og at han blev fængslet i Køln. Her var han tæt på en dødsstraf, men han blev frikendt ved at foregive at kunne helbrede ærkebispen for en alvorlig sygdom.

Herefter kom han til Rom og i 1448 udnævnte paven ham til biskop i Skálholt Stift og samtidig til nuntius og indsamler af pavens indtægter i Norden. 

Marcellus kom til Danmark i 1449 Nu kaldte han sig pavelig legat, indsmigrede sig hos kong
Christian 1. og drog med ham til Norge til kroningen i Trondheims Domkirke i 1450. Marcellus fik kongen til at støtte sig i valget til det da ledige embede som 
ærkebiskop med løfter om at sørge for at paven kunne skaffe kongen forskellige 
begunstigelser. Marcellus drog tilbage til Rom, men her havde stemningen vendt sig imod ham, og han var lyst i band, så han måtte flygte fra byen. 
På hjemrejsen blev han igen kastet i fængsel i Køln (1451). Han undslap dog og vendte tilbage til Kong Christian. Han fik plads i kongens kancelli, hvor han havde stor indflydelse på udenrigspolitik og diplomati. 

Kongen forlenede ham med Vestmanø ved Island. Han led efter sigende druknedøden ved den svenske kyst 1460 eller 1462. Det sidste år er mest sandsynligt, da kong Christian i oktober 1462 anerkendte valget af hans efterfølger til biskop i Skálholt. Dette stift havde Marcellus, på trods af at det var hans eget, aldrig besøgt, men lod det i stedet bestyre af vikarer.

Kilder/henvisninger 
 om Marcellus i Dansk Biografisk Leksikon
 Politikens Danmarshistorie, bd. 5 
 om Striden om ærkebispesædet i Trondheim

Politikere fra Danmark
Danskere i 1400-tallet
Uakarier

Uakarier (Cacajao) er en slægt af primater i familien Pitheciidae. Arterne i slægten er kendetegnet ved deres nøgne ansigt og den korte hale og lever i det nordvestlige Sydamerika. Siden 2014 har man skelnet mellem tre arter.

Beskrivelse 
Uakarier er de største i familien Pitheciidae, der også omfatter sakiaber og springaber. De har en kropslængde på 30 til 57 centimeter. Unikt blandt vestaberne er den korte hale, der altid er mindre end halvt så lang som kroppen og måler 13 til 21 centimeter. Vægten er 2,7 til 3,5 kilogram, hvor hannen vejer noget mere end hunnen. Det mest påfaldende ved uakarier er det nøgne ansigt, der minder om et indskrumpet menneskeansigt og alt afhængig af arten er rødt eller sort. Resten af kroppen er dækket af en lang tæt pels, der især er lang omkring skuldrene.

Fortænderne er smalle og fremadrettede som tilpasning til deres specielle føde. Hjørnetænderne er forstørrede, mens kindtænderne derimod er små og lavkronede.

Levevis 
De lever i grupper, der består af flere hanner og hunner og deres fælles afkom. Normalt findes 15-30 dyr i en gruppe, undertiden flere. Under fødesøgningen deler de sig ofte op i mindre grupper, men samles igen for natten. De kan bevæge sig i et meget stort område, der kan omfatte 500 til 600 hektar.

Føden består hovedsageligt af hårdskallede frugter og frø (sammen cirka 85 %). Derudover lever de af blomster og insekter. På grund af denne specielle føde har de kun få fødekonkurrenter inden for deres udbredelsesområde.

Hvert andet år føder hunnen efter cirka seks måneders drægtighed en enkelt unge. Hannen tager ikke del i pasningen af ungen, der senest fravænnes i dens andet leveår. Hunner bliver kønsmodne i en alder af tre år, mens hanner bliver kønsmodne seks år gamle.

Arter 
Tidligere skelnede man kun mellem to arter af uakarier, den ene med rødt ansigt og den anden med sort ansigt. Siden 2014 har man opdelt den sidstnævnte i to arter, så der i alt findes tre arter i slægten:

 Rød uakari (Cacajao calvus) er kendetegnet ved det røde ansigt. Pelsfarven varierer fra gråhvid til rødbrun.
 Cacajao melanocephalus har et sort ansigt og overvejende sort pels, der dog er rødbrun nederst på ryggen.
 Cacajao ouakary beskrives som trefarvet og er ud over sort og brun også gyldent farvet på skuldre og ryg.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Thomas Geissmann: Vergleichende Primatologie. Springer-Verlag, Berlin u. a. 2003, .
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. 6th edition. Johns Hopkins University Press, Baltimore MD 1999, .

Pelsaber
Ørbæk Kommune

Ørbæk Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Nyborg Kommune sammen med Ullerslev Kommune.

Tidligere kommuner 
Ørbæk Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 7 sognekommuner:

Sogne 
Ørbæk Kommune bestod af følgende sogne:
 Ellested Sogn (Vindinge Herred)
 Frørup Sogn (Vindinge Herred)
 Herrested Sogn (Vindinge Herred)
 Kullerup Sogn (Vindinge Herred)
 Langå Sogn (Gudme Herred)
 Refsvindinge Sogn (Vindinge Herred)
 Svindinge Sogn (Gudme Herred)
 Øksendrup Sogn (Gudme Herred)
 Ørbæk Sogn (Vindinge Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Ørbæk havde haft jernbanestation på Ringe-Nyborg Banen, der blev nedlagt i 1962. Stationsbygningen blev revet ned for at give plads til opførelse af Ørbæk Kommunes rådhus i 1969-70.

Efter strukturreformen blev Nyborg Kommunes ældreafdeling placeret i Ørbæk indtil 2013, hvor man besluttede at samle administrationen i Nyborg. Det lokale boligselskab overtog så huset for at bygge boliger på grunden. Først ville man rive rådhuset ned. Så ændrede man planen til at genbruge og renovere det meste af huset, men det kunne ikke lade sig gøre fordi huset var gennemsyret af giftige stoffer, især PCB. Så man måtte alligevel rive det gamle rådhus ned.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Nyborg Kommune
Skálholt

Skálholt er en gård i Suðurland på det sydlige Island.

Den var katolsk bispesæde fra 1056 til slutningen af 1500-tallet, hvor reformationen slog igennem. Herefter var den fortsat bispesæde til 1796, hvor bispesædet flyttede til Reykjavik.

Skálholt betragtedes i en periode som Islands hovedstad og var opholdssted for nogle af landets berømteste lærde. Biskop Gissur Isleifsson (1082-1118) skænkede 1096 sin fædrene gård til kirken som det første islandske bispesæde. 1630 nedbrændte den oprindelige gård. 1553-1785 var der en meget søgt latinskole på stedet, der nu er en bondegård.

Se også 
 Skálholtsbók

Kilder/henvisninger 

 Hagerups illustrerede konversationsleksikon

Se også 
 Liste over biskopper ved Skálholt

Islands geografi
Islands historie
Vikingetid i Canada