kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bruno (DR)

Bruno er en bamse, som spilles af skuespilleren Rasmus Bjerg.

Bruno blev kendt, da han optrådte som lågeåbner sammen med Anders Lund Madsen og Signe Lindkvist i DR's julestue før og efter Bamses Julerejse (tv-julekalender 2005). Senere har Bruno fået sit eget program på Ramasjang, Brunos Kloshow.

Han er ifølge sig selv 158 år gammel og har fødselsdag i december. Bamsen Bruno er arbejdsløs og fra Kolding, og han er blevet sendt i aktivering hos de to værter i julekalenderen. Bruno mangler den højre pote (han har i stedet en klo, der kan udskiftes med et pizzahjul, en flammekaster mm.), taber til tider det ene øje og kan i øvrigt ikke tælle. Hans eneste ærgrelser i livet er, at han ingen kæreste har og, at han absolut skal være fyldt med hø, som han ikke bryder sig om, og ikke noget andet i stedet, som fx kiks, kattegrus eller skruer. Bruno har en del karaktertræk tilfælles med Bamse, som er julekalenderens hovedperson, imens han samtidig er en satirisk figur som retter sig mod et ældre publikum.

Anders og Signe finder hurtigt ud af at Bruno, da han ikke kan tælle, og kategorisk insisterer på at bruge sin klodsede protese til at løse alle opgaver, ikke er særlig nyttig som lågeåbner, og de forsøger at finde andre arbejdsopgaver til den kære bamse.

Bruno bryder sig ikke om Anders, men synes godt om Signe. Det kommer bl.a. til udtryk, når Bruno får til opgave at instruere et krybbespil, og først nægter at lade Anders spille med, og så derefter ikke umiddelbart kan finde andre roller til Anders end æslet, eller et skidende og gylpende jesusbarn.

Bruno har sin egen sang, som synges inden der åbnes låger:

"Jeg åbner låger! Di ba di ba dum!
Danser og rå'er! Di ba di ba dum!
Store tykke dyr!
Lækre bamsefyr! (erstattes af og til af: Smækre bamsefyr!)
Kys mig, elsk mig gi' mig dog et liv!"

Far, mor og bjørn 

Senest har Bruno været med i DR's familieserie Far, mor og bjørn. I serien er Anders og Signe blevet gift og flyttet ind i et hus, hvor Bruno tilfældigvis også bor. I løbet af serien prøver Bruno både at komme i skole og andre spændende ting.

I denne serie afsløres det, at Bruno kun spiser pommes frites.

MGP 
Bruno har flere gange været medvært på MGP. Første gang i 2006 sammen med Signe Lindkvist, siden med Jeppe Vig Find i 2007 og senest med Jacob Riising i 2008.

Kilder 
1 http://www.dr.dk/mgp/ommgp_vaerterne.asp
2 http://www.dr.dk/Ramasjang/bruno/

 
Børne-tv
Fiktive personer fra Danmark
Belfort

Belfort er en fransk by der er hovedstad i departementet Territoire de Belfort, der er et af Frankrigs mindste departementer.

Departementet er historisk set en (fransktalende) del af Alsace, men tilhører administrativt regionen Bourgogne-Franche-Comté.

Henvisninger 

Byer i Territoire de Belfort
Tour de France-byer
Hyrde

En hyrde har til opgave at vogte (passe) løsgående dyr. De benævnes efter dyrenes art: fx fårehyrder.

I jødisk-kristen sammenhæng  kaldes Gud hyrde. Inden for kristendommen kaldes præsten hyrde (hyrde hedder pastor på latin).

Stillingsbetegnelser
Landmænd
Kristendom
Jødedom
Pastoralisme
Rakkeby (Hjørring Kommune)

Rakkeby er en lille landsby i Vendsyssel med , beliggende i Rakkeby Sogn ca. 8 kilometer syd/sydvest for Hjørring. Landsbyen hører til Hjørring Kommune og ligger i Region Nordjylland.

Foruden en kirke, har landsbyen også en spejdergård og et forsamlingshus. Rakkebys skole lukkede i 2011. I udkanten af landsbyen findes en nedlagt sandgrav, hvor Rakkeby Friluftsteater holder til. Her er der hver år siden sidst i fyrrene blevet spillet amatørteater.
 
Der har boet mennesker omkring Rakkeby helt tilbage i vikingetiden. Mange ting vidner om dette. Selve bynavnet kommer fra det gamle ord for hund – Rakki. Vikingehøvdingene havde ofte hunde afbildet på deres skjolde, og da Rakkeby Kirke er større end de andre kirker i området, kan dette betyde, at der her engang har ligget et vikingeherresæde. Rakkeby Kirke har tidligere haft et tårn, som nu er nedbrudt.

Kilder 

Byer i Hjørring Kommune
Discipel

Discipel kommer af latin discipulus ("elev"), som er afledt af discere ("at lære").

Discipel kan betyde:
 Jesu disciple – de apostle som Jesus ifølge bibelen udsendte for at forkynde
 Elev eller lærling (ofte i religiøs lære).
 Person, der er stærkt påvirket af en anden.
Dansk Journalistforbund

Dansk Journalistforbund – Medier & Kommunikation (forkortet DJ) er et dansk fagforbund for journalister, grafikere, kommunikatører, fotografer, medieteknikere m.v.  Forbundets medlemmer er dels fastansatte, dels freelancere. DJs formand er Tine Johansen siden 2019.

DJ blev grundlagt 1. januar 1961, efter at Københavns Journalistforbund (Journalistforbundet, Kjøbenhavns Journalistforbund) var blevet sammenlagt med Dansk Journalistforening (tidligere indtil 1946 Provins-Journalistforeningen) og sammen med Socialdemokratisk Presseforening dannede det nye forbund. I 1967 blev Pressefotografforbundet en del af forbundet og to år efter også Danske Bladtegnere.

DJ er et selvstændigt fagforbund uden tilknytning til hovedorganisationer som FH og AC, men anses ikke for at være et gult fagforbund, idet forbundet ikke er imod overenskomster og heller ikke er tværfagligt.

Dog er akademisk uddannede journalister med i Foreningen af akademisk uddannede DJ-medlemmer (DJ i AC) via Fællesrepræsentationen Kommunikation, Sporg og Journalistik (FKSJ) i Akademikernes Centralorganisation.

Forbundet havde 18.000 medlemmer (pr. 1. januar 2021). Cirka 2.500 af disse er medlem gennem KaJ Kommunikations- og Journaliststuderende, Kredsen af Journaliststuderende i Odense, Danske Journaliststuderende på RUC, Kommunikationsstuderende RUC, Dansk Journalistforbund på Københavns Universitet og andrea - DJ på DMJX København, som hver især organiserer studerende på forskellige uddannelser. Under DJ's medlemmer hører specialforeningerne Danske Bladtegnere og Pressefotografforbundet. Desuden findes specialgrupperne Distriktsbladgruppen, Foreningen af Billedmedieoversættere, Fotograferne, Freelancegruppen, Visuelt Forum, Kommunikationsgruppen, Organisationsgruppen og TVGruppen.

DJ udarbejder og offentliggør statistikker om ledigheder inden for faget.

Aktiviteter 
Dansk Journalistforbund uddeler Carsten Nielsen legatet, opkaldt efter medstifter og forbundets første formand Carsten Ib Nielsen.

15 gange årligt bliver medlemsbladet Journalisten udgivet, ligesom hjemmesiden journalisten.dk også drives af forbundet.

Forbundet udpeger den komité, der uddeler Cavlingprisen.

Formænd 

 1961-1971: Carsten Ib Nielsen
 1971-1975: Vagn Fleischer Michaelsen
 1975-1980: Carl John Nielsen
 1980-1984: Hans Erik Larsen
 1984-1990: Tove Hygum Jakobsen
 1990-1999: Lars Poulsen
 1999-2015: Mogens Blicher Bjerregård
 2015-2019: Lars Werge Andersen
 2019-nu: Tine Johansen

Forhandlingschef 
Forhandlingschef i DJ i januar 2020 var Claus Iwersen.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Dansk Journalistforbund
 Journalistens hjemmeside
 Pressefotografforbundet

 
Etableret i 1961
Joseph Retinger

Joseph Hieronim Retinger (født 17. april 1888, død 12. juni 1960), som oprindeligt hed Józef Hieronim Retinger, var en jødisk politisk rådgiver fra Polen. Han blev født i Kraków, som dengang lå i Østrig-Ungarn.

Arbejde 
Retinger var efter anden verdenskrig involveret i gennemførelsen af Marshallplanen og rejste til USA i 1948 for at deltage i arbejdet. Han havde i forvejen oprettet European League for Economic Cooperation.

Retinger var en nøglefigur i de fleste af de store kongresser, sammenslutninger og institutioner, som arbejdede på fremme af Europæisk Union. Det hævdes desuden, at Europæisk Økonomisk Samarbejdsråd (hvor Det europæiske Fællesmarked opstod), Den europæiske Bevægelse og Europæisk Kulturcentrum aldrig var blevet til noget uden Retinger. 

Ifølge Alden Hatch var Retinger klar over, at et Forenet Europa aldrig ville blive til noget uden USA's godkendelse og støtte, men han var samtidig (i 1952) bekymret for en stigende antiamerikanisme i Europa. En af grundene var modvilje mod den måde, hvorpå senator Joseph McCarthy jagtede alle med en venstreorienteret mening i almindelighed og kommunister i særdeleshed. 

Derfor udklækkede Retinger "en glimrende plan", som han forelagde for prins Bernhard. Først ville han have de europæiske ledere til åbent at fremkomme med deres kritik af amerikanerne, og komme med forslag til, hvad der kunne gøres for at rette deres fejl. Dernæst skulle lederne af den amerikanske opinion konfronteres med den åbenhjertige kritik, så de kunne få en fair chance for at forsvare sig.

”Dette skulle ske på et for pressens folk hermetisk lukket privat møde for folk i top-positioner fra begge kontinenter.”*

Efter en del forberedende samtaler med erhvervsfolk og politikere kunne den første konference endelig finde sted i maj 1954 på Hotel de Bilderberg, hvor deltagerne mødtes som privatmænd. Hatch citerer konferencen George McGhee fra USA's udenrigsministerium for en udtalelse om, at de værste misforståelser (de virkelige fæle) mellem europæere og amerikanere forsvandt med den første Bilderberg-konference. "Siden har der aldrig været så stor en kløft mellem os og Europa."

Politikere fra Polen
Jøder fra Polen
Personer fra Kraków
Jens Rosing

Jens Christian Rosing (født 28. juli 1925, død 24. maj 2008) var en grønlandsk forfatter og billedkunstner. Han tegnede bl.a. det våben (1985) med en stående isbjørn, der anvendes af det grønlandske selvstyre.

Han blev født i Ilulissat (Jakobshavn) som søn af den grønlandske forfatter, præst og maler Otto Rosing. Han var initiativtager til indførelse af tamrener i Grønland i 1950'erne og deltog i en række af Nationalmuseets grønlandsekspeditioner i starten af 1960'erne. I 1957 fik han sønnen Minik Rosing (der bliver en fremtrædende geolog) og de tre følgende år boede de på rensdyrfarmen i Godthåbsfjorden nær Kapisillit. 

Senere blev Jens Rosing leder af Landsmuseet i Nuuk, og han var med på Knud Rasmussens mindeekspedition i slutningen af 1970'erne. Ved sin død boede han i Humlebæk i Danmark.

Jens Rosing har skrevet en række bøger om grønlandsk kultur, lige som han har stået bag film om samme emne. Som kunstner har han især malet, lavet skulpturer og skabt illustrationer. Ud over det grønlandske hjemmestyres våben står han bag en lang række motiver til grønlandske frimærker.

Han modtog i 1979 Dansk Forfatterforenings Faglitterære pris, i 1985 Grønlands hjemmestyres kulturpris, og i 1989 fik han Statens Kunstfonds livsvarige ydelse.

Forfatterskab

På internettet 
 Biografi af Jens Rosing på Inuit.uqam.ca
Jens Rosing: "Den østgrønlandske »maskekultur«" i Tidsskriftet Grønland 1957, Nr. 7; s. 241-251
 Jens Rosing: "Fortællinger om Inua" Tidsskriftet Grønland 1998, Nr. 5; s. 155-174
 Den evige flyver - en dokumentarfilm om Jens Rosing

Noter

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra Ilulissat
Malere fra Grønland
Faglitterære forfattere fra Grønland
Museumsfolk fra Danmark
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dansksprogede forfattere fra Grønland
Ardennes

Ardennes () er et fransk departement i regionen Champagne-Ardenne. Hovedbyen er Charleville-Mézières, og departementet har 290.130 indbyggere (1999). Departementet har navn efter Ardennerne.

Der er 4 arrondissementer, 19 kantoner og 452 kommuner i Ardennes.

Eksterne henvisninger 

Departementer i Frankrig
Araknofobi

Araknofobi er angst for edderkopper. Det karakteristiske er, at reaktionen på edderkoppen er ude af proportion med den fare som araknofoben er udsat for.
Det er en enkeltfobi, der må betegnes som irrationel idet kun ganske få edderkopper er farlige for mennesker, og desuden er edderkopper kun yderst sjældent aggressive. I Danmark er der ingen edderkopper, der er farlige for mennesker, men enkelte kan dog give et smertefuldt bid.

Edderkopperne, som jo normalt er forholdsvis små, burde ikke være set som en trussel for mennesket eller i dyrenes verden, da størrelsen som regel er rationel, men det er dog et faktum at de fleste arter af edderkopper er giftige. Der er dog få, der har en virkning på mennesket og ingen arter i Danmark har denne virkning. Nogle arters gift er dog dødelig for mennesket, men disse arter lever langt fra Danmark. Endnu et faktum er, at edderkopper ikke er aggressive og er, ifølge undersøgelse, oftest mere bange for mennesket (som nævnt pga. størrelse). Hvis en edderkop angriber mennesket, er det et desperat forsøg for at slippe væk og derfor selvforsvar.

Man regner med, at man bliver araknofobisk ved enten selv at have en skræmmende oplevelse med edderkopper eller se andre reagere med angst på edderkopper, hvor det sidste sikkert er det mest almindelige. Det forklarer også, hvorfor små børn sjældent er bange for edderkopper, men pludselig kommer hjem fra børnehaven en dag og synes, at edderkopper er ulækre.
Dog har det vist sig i et studie publiceret i tidsskriftet Current Directions in Psychological Science, at mennesker er født med en egenskab, som gør, at vi hurtigt opdager kryb som edderkopper og slanger, og at vi lettere forbinder dem med noget negativt. Spædbørn reagerer derfor oftest negativt på et billede af en edderkop, før de har set en rigtig edderkop.

I modsætning til socialfobierne er en enkeltfobi som araknofobi forholdsvis nem at slippe af med igen fx ved kognitiv terapi.
Det er endnu uvist, hvad der gør at mennesket har denne fobi, men ifølge videnskaben kan det være pga. edderkoppens mange ben og som regel spinkle bygning.

En anden forklaring, som støttes af evolutionær psykologi, går ud på, at fobier er en overreaktion, som stammer fra vores tidlige forfædre. Da de ofte levede i farlige miljøer, var det derfor de mennesker med de gener, som gjorde dem bange for de farlige dyr, der overlevede og derfor kunne føre slægten videre. Araknofobi kan således være den pris, vi må betale for, at vores forfædre kunne overleve.

Se også 
 Fobi
 Fobier (liste over fobier)

Fobier
Marathon (flertydig)

Ordet Marathon har flere betydninger:

 Marathon – by i Grækenland
 Slaget ved Marathon – slag ved Marathon i år 490 f.v.t.
 Maratonløb – løb med en distance på 42,195 km
 Marathon (Ontario) – by i Ontario, Canada
 Marathon (tøj) – tøjmærke ejet af JBS
Julekrybbe

En julekrybbe er en tableauopstilling, der med figurer viser den stald (eller hule indrettet til dyr) i Bethlehem, hvor Jesus ifølge traditionen blev født. Opstillingen laves oftest med små figurer, men ses også med figurer i fuld menneskestørrelse.

Med i opstillingen er som regel Jesusbarnet i krybben og Maria og Josef. Der er også en okse og et æsel i stalden. De er ganske vist ikke nævnt i den nytestamentlige skildring i Lukasevangeliet, men er afledet af Esajas' Bog kapitel 1 vers 3 (i Det Gamle Testamente). Krybben har som regel også figurer af hyrder, får, engle og betlehemsstjernen. De tre vise mænd med deres kameler bliver traditionelt sat ind i krybben ved hellig tre kongers fest tretten dage efter juledag.

Julekrybber bliver ofte indrettet på offentlige steder i juletiden, særligt i katolske lande. Den julekrybbe, som sættes op på Peterspladsen i Vatikanet foran Peterskirken, har figurer i naturtro størrelse.

Historie 

I hvert fald én af rødderne til traditionen med at opstille julekrybber er Frans af Assisis julefejring i Greccio i Italien i 1223. Der findes ældre tegninger og malerier der viser, at denne begivenhed alligevel ikke var første gang, man så en julekrybbe. Men Frans' krybbespil i Greccio gjorde et særligt indtryk blandt andet ved brugen af levende dyr.

Derefter fulgte en tilsyneladende kontinuerlig videreudvikling og -udbredelse af julekrybben. Men denne blev afbrudt ved reformationen for protestanternes vedkommende. Julekrybben blev herefter et rent katolsk fænomen og blev ikke fuldt accepteret eller velkendt i ikke-katolske lande før hen i 1900-tallet.

Styrket af Tridentinerkoncilet (1545-1563) forsøgte først og fremmest jesuiterne, men også servitterne og fransiskanerne at give de bibelske fortællinger en mere levende form med skuespil og plastiske fremstillinger. Udbredelse af julekrybben ud over Europa tog først for alvor til fra ca. 1560, dét år, hvor jesuiterne opsatte deres første julekrybbe i en kirke i Portugal. Julekrybber af den udforming, som man er fortrolige med i 2000-tallet, så man ikke før i 1562, da en sådan blev opsat i en jesuiterkirke i Prag. Da jesuiterne var en af den katolske kirkes største missionerende ordener, spredte skikken sig hurtigt til andre verdensdele. Men også andre katolske ordener, både mandlige og kvindelige, har været med ved udbredelsen af denne juleskik.

Julepynt
Juleskikke
Abydos (flertydig)

Abydos kan henvise til flere artikler:

 Abydos – egyptisk oldtidsby
 Abydos (fiktiv planet) – planet fra tv-serien Stargate SG-1
Butiksbagt brød

Butiksbagt brød, også kaldet bake off, er brød og kager, der bages i eksempelvis butikker, kiosker og på tankstationer. Bake off laves af færdig dej, der leveres til butikken fra en større brødleverandør eller bager, og brødet bages færdig i butikken i mindre portioner, så der hele dagen igennem kan sælges friskbagt brød.

Der findes mange forskellige slags butiksbagt brød, og det er lederen af den enkelte butik, som bestemmer, hvilke varianter der tilbydes i forretningen. I nogle butikker har man et større udvalg at vælge imellem end andre steder. Det gælder vel at mærke også inden for den enkelte butikskæde.

For at få bake off udsolgt inden lukketid sættes prisen ned, med f.eks. 30 eller 50%, den sidste halve eller hele time før lukketid. På det tidspunkt bages der ikke mere i butikken den dag, og flere af varianterne kan allerede være udsolgt.

Blandt de butikker, der sælger bake off-produkter er 7-Eleven, Aldi, DøgnNetto, Fakta, Lidl og Netto, m.fl.

Brød
DSB Service & Retail

DSB Service & Retail A/S, bedre kendt som  DSB 7-Eleven, er en kioskkæde med billetsalg på danske togstationer under franchiset 7-Eleven. Selskabet er et helejet datterselskab under DSB. 

Selskabet havde 1.000 ansatte (ca. 600 fuldtidsansatte), en omsætning på 776 millioner DKK og 63 butikker i 2021.

Selskabet driver desuden KaffeEkspressen, der  en salgsvogn på udvalgte IC-togafgange, to “stationsstuer” og bagagecenteret på Københavns Hovedbanegård.

Historie 
Selskabet blev stiftet i 1987 under navnet DSB Restauranter og Kiosker A/S, der på trods af navnet ikke var ejet af DSB. I 2002 køber DSB selskabet og omdøber det til DSB Detail A/S med henblik på at drive billetsalg og kiosk i samme forretning og dermed kunne opretholde en betjening på flere stationer. I 2007 omdøbes selskabet til Kort & Godt A/S, hvilket også var butikkernes navn frem til 2010. 

I 2010 indgik DSB en aftale med 7-Eleven og Reitan om at omdanne de dengang 80 butikker til “DSB 7-Eleven”.  Aftalen er siden blevet forlænget flere gange, senest i 2021.

I 2020 skiftede selskabet til det nuværende navn.

Selskabet har introduceret et nyt koncept kaldet “stationsstuer”, der er en mindre kiosk med mindre vareudvalg til små- og mellemstore stationer. Den første åbnede i på Haslev Station i 2020.

Antal butikker 

 2005: 38 butikker
 2010: 94 butikker (80 7-Eleven, 14 Kort & Godt)
 2015: 77 butikker
 2021: 63 butikker

Stationsstuer:

 2021: 2 stationsstuer

Referencer

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Nærbutikskæder i Danmark
DSB
Ishøj Station

Ishøj Station er en S-togs-station sydvest for København Centrum. Stationen ligger på en dæmning og består af to spor med hver sin sideliggende perron. To store glas-ventesale omslutter perronerne hvor togene holder i midten. Stationen ligger centralt i Ishøj og er bygget sammen med Ishøj Bycenter. På den anden side af stationen ligger en stor busterminal. Stationen ligger på Køge Bugt-banen og betjenes af linje A og E.

Ishøj Station åbnede 26. september 1976 da den anden etape af Køge Bugt-banen åbnede fra Vallensbæk til Hundige.

Stationen var gennem en omfattende ombygning i 2005. Her blev den bygget tættere og mere direkte sammen med centret, samtidig blev dens lidt mørke præg fra 1970'erne erstattet med en ny bygning med store glaspartier. På billedet ses stationen efter ombygningen. Samtidig med ombygningen i 2005 åbnede en Kort & Godt-butik i stedet for det tidligere billetsalg, den er efterfølgende ændret til en 7-Eleven butik. Den er placeret i gangtunnelen under perronen for tog mod Københavns Hovedbanegård.

Ishøj Station bliver den sydlige endestation for Ring 3 Letbane, der er planlagt til at åbne i 2025. I den forbindelse bliver der anlagt en letbanestation med to spor og en øperron ved den nordlige side af busterminalen. Udkørslen bliver langs den sydlige side af Vejlebrovej, hvor der bliver en sporkrydsning, og videre i midten af Ishøj Stationsvej.

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Ishøj Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Station
Etårsskud

Etårsskuddet er den del af en plantes grenvækst, som er dannet i den indeværende vækstperiode eller i den netop afsluttede periode. Etårsskuddet kendes på følgende træk:
skuddet bærer knopper direkte (dvs. ikke på et sideskud)
skuddet viser ingen årringe, men kun bark, vækstlag og marv
skuddet har en bark, som afviger tydeligt fra ældre grenes
skuddet bærer en markant, rynket overgangszone mellem et- og toårsskuddet

Etårsskuddet bruges meget ofte under identificering af planter, og i tvivlstilfælde koncentrerer man sig om den midterste del af skuddet, som viser de mest karakteristiske træk.

Skuddets længde bestemmes af forholdene i den vækstperiode, det er dannet i, mens antallet af knopper bestemmes af forholdene i det år, hvor skuddet blev anlagt (dvs. i den forrige vækstperiode). Når man undersøger flere etårsskud, hentet på steder, der er fordelt over hele kronen, kan man sammenligne deres gennemsnitlige længde med den, som er normal for samme art i samme alder. Det giver et ret præcist indblik i plantens livskraft.

Botanik
Årring

Årring er det almindelige navn for træers eller buskes tykkelsesvækst. Tykkelsesvæksten foregår hos nåletræer og dækfrøede planter, og den sker (oftest) i vækstlaget lige under barken. Ved et længdesnit gennem en gren eller en stamme ses årringene som mere eller mindre parallelle striber i veddet (årerne i veddet), mens de kun ses som ringe på et tværsnit.

Når årstilvæksten i det hele taget kan ses med det blotte øje, skyldes det den kendsgerning, at planten satser forskelligt i sin tykkelsesvækst hen over vækstperioden. I tiden fra løvspring og frem til Skt. Hans, hvor lysmængden er tiltagende, dannes årstilvæksten mest af lystfarvet cellulose. Under indtryk af den aftagende lysmængde om sommeren og efteråret går planten mere og mere over til at indbygge mørktfarvet lignin i tilvæksten. Derfor er den lyse del af årringen altid den tidlige del, mens den mørkfarvede dannes til sidst. I øvrigt er det en tommelfingerregel, at ca. halvdelen af årringens bredde er dannet før Skt. Hans.

Årringe opstår overalt, hvor vækstbetingelserne omfatter en vekslen mellem gunstige og ugunstige forhold. Det gælder hos os i de tempererede egne, men det gælder også i subtropiske eller tropiske områder med en tørketid. Planter, som vokser i tropiske områder med daglig nedbør (tropisk regnskov), har derimod ikke klart afgrænsede vækstperioder. De danner 5-6 blade i ét forløb, men derefter holder de en pause, før de går i gang med det næste sæt blade. Disse planter har ikke synlige årringe eller årer i veddet.

Se også 
 Dendrokronologi

Vedplanter
Botanik
Tidsbestemmelse