kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Helge Nielsen

Hans Karl Helge Nielsen (født 12. oktober 1918 i København, død 11. december 1991) var en dansk politiker (Socialdemokratiet) og minister.

Helge Nielsen var søn af arsenalarbejder Johan Georg Nielsen (død 1962) og hustru Sofie Pouline f. Poulsen (død 1968). Han var på Borup Højskole 1936-39 og Arbejderskolen 1946-49, bogholderieksamen 1942 og blev udlært handskemager. Nielsen blev hovedkasserer i Handskemagerforbundet og arbejdsløshedskassen 1946, forretningsfører 1951-56, sekretær i Arbejderbevægelsens Informations Central 1956 og forretningsfører 1964-71.

I 1960 kom han i Folketinget for Socialdemokratiet, hvor han sad indtil 1973. Han var sekretær for folketingsgruppen 1965-71, sekretær i Folketinget 1966-71, medlem af Nordisk Råd 1966-68 og af Folketingets Finansudvalg 1968-70.

Han var:
 Boligminister i Regeringen Jens Otto Krag III fra 11. oktober 1971 til 5. oktober 1972.
 Boligminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 5. oktober 1972 til 27. september 1973.
 Miljøminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 27. september 1973 til 6. december 1973.
 Bolig- og miljøminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 13. februar 1975 til 26. januar 1977.

Efter sin ministertid blev han direktør for Byfornyelsesselskabet Danmark, som stod for meget af byfornyelsen i Danmark i 1980'erne.

Han var tillige medlem af bestyrelsen i Handskemagerforbundet 1942, formand for Nordisk Handskemagerarbejder Union 1950-60, stifter af og formand for A/S Minerva Skindhandsker 1953. Lærer ved Arbejderskolen i arbejdsret og fagforeningskundskab 1956-71, formand for Socialdemokratisk forening for 12. kreds 1959-71, medlem af Socialdemokratiets boligudvalg, formand for Nørrebros Lokalråd 1967-71, for sygekassen Grøndal 1964-71 og medlem af bestyrelsen for plejehjemmet Stærebo fra 1970.

Udgivelser 
 En by i forandring – byfornyelse gennem 50 år, Byfornyelsesselskaberne København og Danmark, København 1987. .

Kilder 
 HVEM-HVAD-HVOR 1993, Politikens Forlag, København 1992 .
 Kraks Blå Bog 1974

Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Boligministre fra Danmark
Miljøministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Nordby Kirke

Nordby Sogn er navnet på flere danske kirker:
 Nordby Kirke (Samsø Kommune) – en kirke i Nordby Sogn i Samsø Kommune
 Nordby Kirke (Fanø Kommune) – en kirke i Nordby Sogn i Fanø Kommune
Knud Hertling

Knud Ludvig Johannes Hertling (født 7. januar 1925 i Paamiut (dansk: Frederikshåb), Grønland, Kongeriget Danmark, død 26. oktober 2010) var en grønlandsk-dansk politiker (Socialdemokratiet) og minister.

Hertling er født og opvokset i Grønland. Han flyttede til Danmark i 1945 hvor han blev student fra Metropolitanskolen i 1949 og jurist fra Københavns Universitet i 1956. Herefter arbejdede han som sekretær i Ministeriet for Grønland.

Han blev valgt til Folketinget i Grønland i 1964. Han var teknisk set løsgænger i  Folketinget, men tilsluttede sig Socialdemokratiets gruppe. Han stiftede i 1969 partiet Sukaq, det første politiske parti på Grønland.

Hertling var grønlandsminister i regeringerne Jens Otto Krag III og Anker Jørgensen I fra 11. oktober 1971 til 19. december 1973. Da han blev udnævnt til minister nedlagde han Sukaq som da stadig var det eneste parti i Grønland, for som minister at kunne samarbejde med alle i Grønland. Han meldte sig ind i Siumut da det blev stiftet nogle år senere.

Efter han forlod Folketinget arbejdede Hertling i Den Kongelige Grønlandske Handel til han blev 60 år.

Referencer

Kilde 
 HVEM-HVAD-HVOR 1973, Politikens Forlag, København 1972.
 Axel Kjær Sørensen: Denmark-Greenland in the Twentieth Century. Meddelelser om Grønland, Man and Society 34. København 2006. 

Grønlandsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Løsgængere i Folketinget i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Jurister fra Danmark
Studenter fra Metropolitanskolen
Tidligere folketingsmedlemmer fra Grønland
Trier (flertydig)

Trier kan have flere betydninger:
 Trier – en by i Tyskland
 Trier (skibstype) – galej skibstype fra antikken
 Trier – en dansk, oprindelig jødisk, slægt, senere indgiftet med slægten Mørch og bl.a. omfattende:

Personer:
 Carl Trier Aagaard (1890-1961) – dansk kunstmaler
 Adolph Meyer Trier (1817-1889) – dansk handelsmand
 Dea Trier Mørch (1941-2001) – dansk grafiker og forfatter
 Ernst Trier (skolemand) (1837-1893) – dansk højskolemand
 Ernst Trier (maler) (1920-1979) – dansk kunstmaler
 Frederik Jacob Trier (1831-1898) – dansk læge
 Gerson Trier (1851-1918) – dansk socialistisk politiker
 Gudrun Trier (kunsthåndværker) (1877-1956) – dansk kunsthåndværker, gift med Ejvind Mørch
 Gudrun Trier (billedhugger) (1910-1999) – dansk billedhugger
 Herman Trier (1845-1925) – politiker, pædagog, sløjdskoleforstander.
 Holmer Trier (1916-1999) – dansk kunstmaler
 Ibi Trier Mørch (1910-1980) – dansk arkitekt og designer, født Elisabeth Trier Mørch
 Jesper Trier (1932-2017) - dansk chefkonservator og grundforsker
 Kai Trier (1902-1990) – dansk kunstmaler
 Karen Trier Frederiksen (1900-1974) – dansk kunstmaler
 Lars Trier – dansk guitarist
 Lars von Trier (født 1956) – dansk filmintruktør, født Lars Trier
 Lars Trier Mogensen (født 1975) – journalist
 Salomon Meyer Trier (1804-1894) – dansk apoteker
 Sara Trier (født 1975) – dansk forfatter
 Seligman Meyer Trier (1800-1863) – dansk læge
 Sven Trier (1877-1931) – dansk politiker, medlem af Folketinget (Socialdemokratiet), søn af Frederik Jacob Trier
 Tobias Trier (født 1973) – dansk musiker
 Troels Trier (maler) (1879-1962) – dansk kunstmaler
 Troels Trier (musiker) (født 1940) – dansk sanger
Hassagers Kollegium

Hassagers Kollegium (tidligere Hassagers Collegium ) er et mindre kollegium på Frederiksberg Bredegade på Frederiksberg.

Det har 10 enkeltværelser på 12 kvadratmeter, der alene kan lejes af studerende på Københavns Universitet, som har bestået de to første studieår. Gennem årene har der boet omkring 340 studerende på kollegiet.

Kollegiet blev grundlagt af Dorothea Hassager til minde om hendes afdøde mand, præsten Carl Hassager. Det blev opført efter tegninger af arkitekt Andreas Fussing på Fru Hassagers grund på Frederiksberg Bredegade 13 på Frederiksberg, og det blev indviet 25. september 1900. 

Kollegiet har en efor (Ephorus Collegii), der som modydelse for administrative pligter som at optage nye studerende og varetage kollegiets økonomi bor gratis i det nærliggende hus, som Dorthea Hassager beboede. Den nuværende efor er John Edelsgaard Andersen. Kun ansatte ved Københavns Universitet kan blive efor.

Efter 2. verdenskrig blev Hassagers Kollegium integreret med det nybyggede 4. Maj Kollegiet på Frederiksberg. Den nye kollegiebygning er tegnet af Hans Hansen og stod opført i 1951. Det gamle Hassagers Collegium blev efterfølgende revet ned.

Den nye bygning er datidens bud på fremtidens kollegier, hvor fokus lægges på fælles opholdsrum, fælles altaner og fællesskabet omkring gangkøkkenerne. Derudover har den nye bygning også den gammelkendte institutionsorganisering af kollegielivet med stort køkken og gratis måltider. Storkøkkenet blev dog understøttet af, at kollegiet skulle fungere som hotel om sommeren, for på den måde at nedsætte beboernes betaling. Storkøkkenet bliver dog i dag kun brugt til store fester og der er ikke gratis mad for alumnerne mere. 

Hassagers Kollegium deler i dag bygning og efor med det nye kollegium. De særlige traditioner bag Hassagers Kollegium fortsætter, og der er separate optagelseskriterier for de to kollegier (4. maj Kollegiet er for efterkommere af danske modstandsfolk). 

Eforboligen er den oprindelige, opført i 1806, fredet i 1973 og adskilt fra kollegiet af en hæk. Villaen og grunden blev oprindeligt købt af ægteparet Hassager og var tiltænkt som pensionsistbolig for parret. Carl Hassager døde i 1875 og kom aldrig til at bo der, Dorthea Hassager boede der alene i over 20 år til sin død i 1897. Boligen er inddelt i 2 lejligheder: stueetagen bebos af kollegiebetjenten (der varetager viceværtsfunktioner), mens 1. og 2. sal bebos af eforen. Det samlede boligareal er 434 kvm. Selvom eforboligen har Hassagers Collegium stående på facaden med store bogstaver, og den står opført som Hassagers Kollegium hos Kulturarvsstyrelsen, så er den aldrig blevet benyttet som kollegiebolig.

Eksterne henvisninger 
 Fælles hjemmeside for Hassagers Kollegium og 4. maj Kollegiet på Frederiksberg

Kilder 
 Dorthea Hassager på Kvinfo.dk
 Eforboligen på Kulturarv.dk
 Den nye kollegiebygning på Kulturarv.dk

Frederiksberg
Kollegier i København
Etableret i 1900
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederiksberg Kommune
Egon Jensen

Egon Carlo Larsen Jensen (14. marts 1922 i Slagelse – 4. februar 1985) var en dansk politiker (Socialdemokratiet) og minister.

Karriere 
 Indenrigsminister i Regeringen Jens Otto Krag III fra 11. oktober 1971 til 5. oktober 1972.
 Indenrigsminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 5. oktober 1972 til 6. december 1973.
 Indenrigsminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 13. februar 1975 til 30. august 1978.
 Kirkeminister i Regeringen Anker Jørgensen III fra 30. august 1978 til 26. oktober 1979.

Kilder 
 HVEM-HVAD-HVOR 1973, Politikens Forlag, København 1972.
 1971-1998: Fra Egon Jensen til Thorkild Simonsen 

Kirkeministre fra Danmark
Indenrigsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre i Slagelse
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Jens Kampmann

Jens Kampmann (født 30. marts 1937 på Frederiksberg) er en dansk virksomhedsleder og tidligere politiker (Socialdemokratiet) og minister.

Jens Kampmann er søn af tidligere statsminister Viggo Kampmann og blev i lighed med sin far student og efterfølgende cand.polit. fra Københavns Universitet. Allerede som 29-årig i 1966 blev han valgt ind i Folketinget for Socialdemokratiet i Silkeborgkredsen. Han blev Danmarks første miljøminister i 1971 og fik senere endnu en ministerpost.

 Minister for offentlige arbejder og for forureningsbekæmpelse i Regeringen Jens Otto Krag III og Regeringen Anker Jørgensen I fra 11. oktober 1971 til 27. september 1973.
 Minister for offentlige arbejder i Regeringen Anker Jørgensen I fra 27. september 1973 til 19. december 1973.
 Minister for skatter og afgifter i Regeringen Anker Jørgensen II fra 26. februar 1977 til 30. august 1978.

Jens Kampmann genopstillede ikke til Folketinget ved valget i 1979.

Efter sin politiske karriere blev Kampmann direktør for Miljøstyrelsen og var her med til at udarbejde vandmiljøhandlingsplanen. I 1991 tog han initiativ til selskabet Invest Miljø A/S, der investerer i miljørigtige virksomheder, og desuden har han i tidens løb haft mange bestyrelsesposter. I 2009 blev Jens Kampmann formand for Kattegatkomiteen, som er en sammenslutning, der arbejder for en beslutning om anlæg af fast kattegatforbindelse.

Referencer

Kilde 
 HVEM-HVAD-HVOR 1973, Politikens Forlag, København 1972.

Danske ministre fra Socialdemokraterne
Skatteministre fra Danmark
Transportministre fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Erhvervsfolk fra Danmark
Økonomer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Embedsmænd fra Danmark
Jens
Personer fra Frederiksberg
Miljøministre fra Danmark
Eva Gredal

Eva Wilhelmsson Gredal (født 19. februar 1927 i Hvorup, død 2. august 1995 i Stege) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og minister.

Gredal var uddannet på Den Sociale Højskole 1952-1954 og arbejdede som socialrådgiver fra 1954 til 1971. Hun blev i 1971 valgt til Folketinget hvor hun var medlem 1971-1975 og igen 1977-1979.

 Socialminister i Regeringen Jens Otto Krag III fra 11. oktober 1971 til 5. oktober 1972.
 Socialminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 5. oktober 1972 til 6. december 1973.
 Socialminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 13. februar 1975 til 30. august 1978.

 Medlem af Europa-Parlamentet fra 17. juli 1979 til 24. juli 1989. Hun fik 16.329 personlige stemmer i 1979 og 57.303 stemmer i 1984. I parlamentet tilsluttede hun sig Den Socialistiske Gruppe.
 Formand for Europabevægelsen fra 1990-1992.

Referencer

Kilder/eksterne henvisninger 
 Kvinfo 
 HVEM-HVAD-HVOR 1973, Politikens Forlag, København 1972. 

Socialministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Redaktører fra Danmark
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1979-1984
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1984-1989
Foreningsformænd fra Danmark
Ib Frederiksen

Ib Christian Frederiksen (født 9. august 1927 i Svenstrup, død 12. juni 2018 på Aalborg Sygehus) var en dansk politiker fra Socialdemokratiet, der var minister og borgmester, herunder amtsborgmester fra 1982-1997 i Århus Amt.

 Landbrugsminister i Regeringen Jens Otto Krag III fra 11. oktober 1971 til 5. oktober 1972.
 Landbrugsminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 5. oktober 1972 til 6. december 1973, fra 27. februar 1973 også fiskeriminister.

Ib Frederiksen startede sin politiske karriere i Mariager, hvor han blev Mariager Kommunes første borgmester efter kommunalreformen 1. april 1970, en post han fratrådte, da han blev landbrugsminister i oktober 1971.

Han rundede sin politiske karriere af i Mariager med en post som byrådsmedlem i det sidste byråd, der fratrådte ved den seneste kommunalreform 31. december 2006, da størstedelen af Mariager Kommune indgik i Mariagerfjord Kommune.

Han boede sammen med sin kone, Betty Frederiksen, ved Assens få km øst for Mariager til hendes død, få måneder før han selv døde. Han havde tre børn samt flere børnebørn og oldebørn.

Referencer

Kilder 
 HVEM-HVAD-HVOR 1973, Politikens Forlag, København 1972.
 En kommune og dens mennesker, Mariager Kommune 1970-2006, af Anders Riis, Mariager 2006.

Eksterne henvisninger 
 

Landbrugsministre fra Danmark
Fiskeriministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Amtsborgmestre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Landmænd fra Danmark
OK Vendelboerne

OK-Vendelboerne er en dansk orienteringklub, der blev stiftet 20. januar 1975 og har hjemsted i   Hjørring og er medlem af Dansk Orienterings-Forbund.

Klubben betragter sig først og fremmest som en motions-, frilufts- og familieklub trods nogle jyske- og danske mesterskaber.

Der er tradition for, at klubben i week-enden før palmesøndag, hvert andet år arrangerer et to dages-løb, Nordjysk 2-Dages.

Eksterne henvisninger
Hjørring Orienteringsklub – Vendelboerne

Dansk Orienterings-Forbund 

Nordjysk 2-Dages

Vendelboerne
Sport i Hjørring
Karl Hjortnæs

Karl Lauritsen Hjortnæs (født 19. april 1934 i Hjørring) er en dansk forhenværende politiker (Socialdemokraterne) og minister.

 Justitsminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 27. september 1973 til 6. december 1973.
 Minister for skatter og afgifter i Regeringen Anker Jørgensen IV fra 26. oktober 1979 til 20. januar 1981.
 Fiskeriminister i Regeringen Anker Jørgensen IV fra 20. januar 1981 til 30. december 1981.
 Fiskeriminister i Regeringen Anker Jørgensen V fra 30. december 1981 til 10. september 1982.

Kilde 

 HVEM-HVAD-HVOR 1974, Politikens Forlag, København 1973.

Justitsministre fra Danmark
Fiskeriministre fra Danmark
Skatteministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer i Kraks Blå Bog
Jurister fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Personer fra Hjørring
Svend Jakobsen

Svend Aage Jakobsen (født 1. november 1935 i Ulsted, død 28. maj 2022) var en dansk politiker for partiet Socialdemokraterne. Han blev indvalgt i folketinget  21. september 1971 og sad der til 1. februar 1989. Han var  minister i de fire første af Anker Jørgensens regeringer, og var Folketingets formand fra 22. december 1981 til 9. januar 1989.

Uddannelse

 1955 Handelsmedhjælpereksamen.

Erhvervslivet med mere

 1955-59 Kommis.
 1960-71 Konsulent i FDB.
 1990-94 Direktør for først Danmarks Sparekasseforening og derefter Finansrådet. Bankernes og sparekassernes organisation var fusioneret.
 1993-2001 Præsident for Kræftens Bekæmpelse.
 1994-2000 Formand for Erhvervsuddannelsesrådet.

Derudover var han formand for bestyrelsen for Kunstmuseet Arken (siden 1997) og for styrelsen for Fondet for Dansk-Norsk Samarbejde (siden 1999).

Politik

 1971-89 Medlem af folketinget for Socialdemokratiet.
 Boligminister i Regeringen Anker Jørgensen I fra 27. september 1973 til 6. december 1973.
 Minister for skatter og afgifter i Regeringen Anker Jørgensen II fra 13. februar 1975 til 26. februar 1977, Svend Jakobsen var også Bolig- og Miljøminister i perioden fra 26. januar 1977 til 26. februar 1977.
 Fiskeriminister i Regeringen Anker Jørgensen II fra 26. februar 1977 til 30. august 1978.
 Fiskeriminister i Regeringen Anker Jørgensen III fra 30. august 1978 til 26. oktober 1979.
 Finansminister i Regeringen Anker Jørgensen IV fra 26. oktober 1979 til 30. december 1981.

Herefter blev han valgt til formand for folketinget, en post han bestred frem til 10. januar 1989.

Litteratur 

 HVEM-HVAD-HVOR 1974, Politikens Forlag, København
 Store Danske Encyklopædi

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Om Svend Jakobsen på Folketingets website
 

Folketingsformænd
Finansministre fra Danmark
Boligministre fra Danmark
Fiskeriministre fra Danmark
Miljøministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Skatteministre fra Danmark
Frederiksberg Bladet

Frederiksberg Bladet er en lokal ugeavis, der bliver udgivet på Frederiksberg, der er udgivet siden 1925. I dag udgives avisen af Berlingske Lokalaviser, der ejes af Berlingske Media.

Chefredaktør er Morten Friis Outzen.

Eksterne henvisninger 
 Frederiksbergbladet 

Aviser fra Sjælland
Bladet
Berlingske Lokalaviser
Etableret i 1925
Johannesskolen (Frederiksberg)

Johannesskolen er en privatskole på Frederiksberg med børnehaveklasse og grundskole. 

Fokus er på undervisning af særdeles høj faglig kvalitet, der understøtter elevens personlige og sociale udvikling fra børnehaveklasse til 9. klasse.

Karaktergennemsnittet var i 2020/2021 på 9,5, hvor landsgennemsnittet til sammenligning var 8,0 (kommunegennemsnit 8,8). 

Eleverne på Johanneskolen performer ifølge Børne- og Undervisningsministeriet over det forventede selv når der tages højde for de socioøkonomiske referencer.

Skolen har siden 1981 ligget på Troels-Lunds Vej ved siden af Søndermarkskolen.

I dag er der ca. 800 elever samt 130 medarbejdere.

Historie 
Skolen blev oprindeligt oprettet i 1910 som en selvejende institution af Den Kristelige Skoleforening. Fra 1918 er skolen drevet på et folkekirkeligt grundlag uden tilknytning til nogen bestemt kirkelig retning. I 1922 fik skolen eksamensret til studentereksamen. Skolen blev oprindeligt drevet fra en gammel villa på H.C. Ørstedsvej 29. Fra 1918 til 1981 lå den på Vodroffsvej.

Under rektor Inger Bek (1984-2000) steg elevtallet til ca. 800 elever og som følge af behovet for mere plads blev der i år 2000 opført en ekstra bygning, der nu benyttes af indskolingen.

Indtil 2020 inkluderede skolen også et gymnasium, men dette blev nedlagt grundet det relativt lave elevtal.

Rektorer 
 1911-1949: Cand. theol. Christian Christensen (1878-1966)
 1949-1966: Christian Rebild
 1966-1977: Christian Graversen
 1977-1984: Jens Winther
 1984-2000: Inger Bek
 2001-2022: Bente Aaby Christensen
 1. maj 2022-: Simon Mosekjær

Notable studenter fra Johannesskolen 
 1930: Sam Besekow
 1931: Svend Pedersen
 1963: Hanne Severinsen
Silas Holst
 Sofie Gråbøl
 1978: Jakob Brønnum
 1981:  Benn Quist Holm
 Adrian Hughes
 Frederik Thaae
 Nicolai Seebach
 Andreas Cornelius
 Rasmus Seebach
 Christiane Schamburg-Müller

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Johannesskolen

Frederiksberg
Gymnasier i Danmark
Privatskoler i Danmark
Etableret i 1910
Brahmin

En brahmin (af sanskrit ब्राह्मण brāhmaṇa) er i det traditionelle indiske samfund en hindu-præst eller et medlem af den øverste kaste.

Ordet må ikke forveksles med det beslægtede brahman (ब्रह्म), der betegner verdensaltet.

Kaste
Lokalavisen Frederiksberg

Lokalavisen Frederiksberg er en lokal ugeavis på Frederiksberg udgivet siden 2005, hvor den blev etableret for at tage konkurrencen op med den traditionelle ugeavis Frederiksbergbladet. Avisen udgives af Udgiverselskabet 8/6 2005 A/S, og bag dette står udgiver og chefredaktør  Michael Engelbrecht.

Udgiverselskabet af 8. juni 2005 A/S åbnede i 2007 også Lokalavisen Valby, Lokalavisen Sydhavnen og Lokalavisen Hvidovre (månedsavis), som havde Karsten Madsen (tidligere chef for Berlingske Tidende og Jyske Vestkysten) som ansvarshavende redaktør.

Sidenhen er Karsten Madsen blevet bortvist og i forlængelse af dette måtte Lokalavisen Frederiksberg og Lokalavisen Valby udskilles i hvert sit selskab, så det i dag er Udgiverselskabet af 18/5 2009 ApS, der udgiver Lokalavisen Frederiksberg. Lokalavisen Valby er sidenhen blevet lukket.

Lokalavisen Frederiksberg har fælles design og nært samarbejde med Lokalavisen Amager Bil & Bolig, Lokalavisen Vanløse, Lokalavisen Brønshøj, Lokalavisen Grøndal, Lokalavisen 2500 Valby, Lokalavisen 2450 Sydhavnen og Lokalavisen 2650 Hvidovre.

Eksterne henvisninger 
 Lokalavisen Frederiksberg

Aviser fra Sjælland
Frederiksberg
Sébastien Bourdais

Sébastien Olivier Bourdais (født 28. februar 1979 i Le Mans, Frankrig) er en fransk racerkører, som har deltaget i 24-timersløbet i Le Mans fem gange. Han har desuden kørt 27 Formel 1-Grand Prix'er (pr. juli 2009).

Bourdais havde sit Formel 1-debut i 2008 for Scuderia Toro Rosso, hvor hans teamkammerat var Sebastian Vettel.

Tidslinje 
 1999-2002, 2004, 2007, 2009, 2010-2012: Kører i 24-timers Le Mans.
 2000-2002: Kører i FIA International F3000 Championship.
 2002: Formel 1-testkører for Arrows og Renault
 2002: Mester af FIA International F3000 Championship.
 2003: Rookie i Champ Car World Series. Samlet placering: 4. Blev udnævnt til Rookie of the Year.
 2004-2007: Mester af Champ Car World Series.
 2006-2007: Formel 1-testkører for Scuderia Toro Rosso.
 2008-2009: Formel 1-kører for Scuderia Toro Rosso.
 2011-nu: Kører i IndyCar Series

Eksterne henvisninger 

 

Sportsfolk fra Frankrig
Formel 1-kørere fra Frankrig
Personer fra Le Mans
Flintholm

Flintholm er et boligområde i Storkøbenhavn, beliggende på Frederiksberg syd for Flintholm Station. Hele kommunen har . Området har navn efter en tidligere gård, der lå her. Gården var etableret ved en auktion af landbrugsjord i 1765.

Flintholm-området blev frem til 1964 bl.a. anvendt til gasproduktion, og to store gasbeholdere var i mange år kendetegnende for området. De blev i 2004 revet ned for at give plads til udviklingen af en ny bydel på Frederiksberg, og det eneste, der er tilbage fra gasproduktionen, er et fredet målerhus.

Siden har området været brugt til genbrugsplads mv. samt kontorer, garager og lager for Frederiksberg Forsyning.

I 2001 besluttede Frederiksberg Kommune i samarbejde med DSB og private interessenter at udarbejde en plan for et helt nyt Flintholm, og i 2005 begyndte nedrivningen af en række af bygningerne i området og oprensningen af den forurenede jord, der var et resultat af gasproduktionen.

Tidligere lå der også et Flintholm Sygehus vest for gasproduktionen.

Se også 
 Flintholm Station
 Flintholm Kirke

Kilder 

Frederiksberg
Bydele og forstæder i København