kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sneplov

En sneplov er et redskab til snerydning. Tidligere var det ofte en kileformet anordning af træ som blev trukket af en hest og som skubbede sneen tilside. I nyere tid laves sneplove som regel af en metalskinne med hældning til den ene side for at skubbe sneen sammen i en ryg i vejens længderetning. Det er vigtigt, når man vil fjerne sne fra en vejs ene side, at al sne samles kun på sneplovens ene side, idet man ved gentagen kørsel derved får ryddet et stadigt bredere område.

Da biler kom frem, kunne de erstatte hesten. Sneploven kunne monteres foran på en bil.

I 1930'erne kunne taxi i Sverige have en plov på bilen og forestå snerydning. Efter som en personbil er et relativt let køretøj, kunne det blive besværligt at komme frem ved større snefald. Med en stang forbundet til en bus kunne bussen skubbe taxien bagfra, som derved kunne trænge igennem selv større snedriver.

I nyere tid er sneplove normalt af metal og monterede på lastbil, traktor eller andre typer af større køretøjer.

Den oprindelig form på plovbladet er en kileform med en spids foran, kaldet "spidsplov".

En enklere variant er at have et sneblad (diagonalplov) som skubber sne kun til den ene side, hvilket gør systematisk snerydning af bredere vejbaner lettere.

Ved store snemængder kan spidsploven være diagonalploven overlegen, efter som en diagonal udsætter køretøjet for en siderettet reaktionskraft i modsat retning af den side, som sneen skubbes til. Ved meget store snemængder bliver denne kraft for stor til, at køretøjet kan fastholde sin kørsel i lige linje i vejens kørselsretning og risikerer at kure til siden.

Ved snerydning af brede veje kan 2 lastbiler køre i tandemkørsel, hvorved de kan overkomme snerydning af vejen i en kørsel.
Visse steder benyttes også en ekstra skraber på siden af lastbilen for at rydde en større bredde med en kørsel. Andre operatører benytter en specialbygget sættevogn der har en sneskraber i længderetningen, og som kan dreje akslerne så sættevognen kører skævt i forhold til den trækkende lastbil, hvorved skraberen kan rydde en hel vognbane ved siden af den bane lastbilen har ryddet.

Eksterne henvisninger 
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2 udgave, bind XXI; opslag: sneplov

Landbrugsredskaber
Plov
Silkeborg Hovedgård

Silkeborg Hovedgård er opført i årene mellem 1767 og 1770, efter at ritmester Hans Nicolai Hoff i 1767 havde erhvervet Silkeborg Slot, der på dette tidspunkt ikke havde  ordentlige bygninger.

Silkeborg Hovedgård, der er fredet, er Silkeborgs ældste bygning. 
Ladegården, der oprindelig var af bindingsværk, brændte i 1777, og i stedet opførtes grundmurede udlænger, som efter opførelsen af Silkeborg Papirfabrik blev indrettet til arbejderboliger. Et stykke af den vestlige længe er bevaret, og ses på Christian 8.s vej, lidt NV for gården. En overgang har der i hovedgården været indrettet kirke og senere posthus, I 1906 kom bygningen i privat eje, men i 1939 blev den købt af Silkeborg Kommune og i dag huser den Silkeborg Museum.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Kapel på Silkeborg Hovedgård hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Herregårde i Skanderborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Hovedgård
Philip Schou

Philip Julius Schou (født 10. juli 1838 i Slagelse, død 19. september 1922 på Frederiksberg) var en dansk fabriksejer og -grundlægger.
 
Han blev født i Slagelse, hvor hans far, agent Hans Henrik Schou, var købmand; moderen var Martine Hedevig f. Hansen. Han gik først i Slagelse Latinskole og kom, da den blev nedlagt, til Sorø, hvorfra han blev student i 1857. I 1862 blev han cand.polyt.

Derefter indtrådte han i faderens forretning og blev i 1862 gift med Clara Maria Buch (født 1839), datter af farver E. Buch i Vordingborg. De fik i i 1877 sønnen Svend Holger og i 1878 datteren Ingeborg Hanna. 

I 1863 købte han handelsselskabet Bisserup ved Holsteinborg, og drev det til 1867, da han forpagtede det bort for senere at sælge det. I 1868 gik han i kompagni med oberst Carl Eduard von Beck om lille fajancefabrik, Aluminia, på Christianshavn.

Da fabrikken manglede udviklingsmuligheder på Christianshavn, fik han den ved et mageskifte med tobaksfabrikant Emilius Ferdinand Nobel, 1869 flyttet til Frederiksberg. I 1872 blev virksomheden omdannet til aktieselskab, og Schou blev direktør med bolig i direktørboligen i Smallegade.

Schou udviklede virksomheden fra alene at producere fajance til også at fremstille porcelæn. Dette førte til, at Aluminia i 1882 købte Den kongelige Porcelainsfabrik, der blev flyttet til Frederiksberg. Schou moderniserede produktionen og konstruerede bl.a. nye brændeovne.

I 1872 blev han medlem af Frederiksberg Kommunalbestyrelse, hvor han sad til 1878.

Da gehejmeråd Carl Christian Hall i 1881 nedlagde sit mandat som folketingsmand i Københavns Amts 1. kreds (Frederiksberg), blev Schou hans efterfølger. Da han i 1883 blev formand for Industriforeningen, trak han sig imidlertid ud af politik. Han var formand frem til 1890 og samtidig frem til 1889 formand for Fællesrepræsentationen for dansk Industri og Haandværk. Han var regeringens delegerede ved Det tekniske Selskabs Skole 1874-1887, medlem af dens bestyrelse fra 1893, næstformand 1895, formand 1900, vicepræsident for Den Nordiske Industri-, Landbrugs- og Kunstudstilling i Kjøbenhavn 1888; i Bestyrelsen for Kunstindustrimuseet 1894-1898. Han var konferensråd og Kommandør af 2. grad af Dannebrogordenen.

I 1897 blev datteren Ingeborg Hanna gift med Frederik Dalgas, senere direktør i Aluminia og Den kongelige Porcelainsfabrik. 

Philip Schou døde i 1922 og har en vej, Philip Schous Vej, på Frederiksberg opkaldt efter sig.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Fabrikanter fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1880'erne
Medlemmer af Frederiksberg Kommunalbestyrelse
Kommandører af Dannebrog
Konferensråder fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Slagelse
Ingeniører fra Danmark
Sonja Mikkelsen

Sonja Alice Dahl Mikkelsen (født 20. juni 1955 i Bedsted) er en dansk socialdemokratisk politiker og tidligere minister.

Datter af arbejdsmand Kristian Mikkelsen og hjemmehjælper Margith Mikkelsen.

Er gift med Ole Kristensen og har to døtre fra hhv. 1992 og 1996.

Hun blev student fra Thisted Gymnasium i 1974.

Midlertidigt medlem af Folketinget for Århus Amtskreds 29. marts-4. april 1985, 5. nov.-9. dec. 1985, 26. maj-1. juni 1986, 26. maj-2. juni 1987 og 5. okt.-30. okt. 1989. Folketingsmedlem 8. dec. 1981-9. jan. 1984, 8. sept. 1987-9. maj 1988 og fra 12. dec. 1990-20. nov. 2001.

 Trafikminister i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen IV fra 23. marts 1998 til 23. februar 2000
 Sundhedsminister i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen IV fra 23. februar 2000 til 21. december 2000

Bl.a. pga. hendes fejlslåede planer for busselskabet Combus fik hun tilnavnet "Sonja Kludder-Mikkelsen".

Har været bestyrelsesformand for Egmont Højskolen siden 2001 og Skanderborg-Odder Center for Uddannelse siden 2012

Referencer

Eksterne henvisninger/kilder 
 Folketinget.dk om Sonja Mikkelsen

 Gammelt portrætfoto

Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Transportministre fra Danmark
Sundhedsministre fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Thisted Kommune
Arne Rolighed

Arne Josefsen Rolighed f. 2. juni 1947, socialdemokratisk politiker og tidligere sundhedsminister. Har tidligere været administrerende direktør for Kræftens Bekæmpelse, og en ivrig debattør i kampen mod rygning.

Arne Rolighed er født i Flade på Mors, søn af gårdejer Karsten Rolighed og Kathrine Rolighed.

Cand.scient.pol. fra Aarhus Universitet 1980.

 Sundhedsminister i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen IV fra 21. december 2000 til 27. november 2001
 Medlem af bestyrelsen i Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling, udpeget af Indenrigs- og sundhedsministeren
 Medlem af bestyrelsen i Aarhus Universitet

Eksterne henvisninger/kilder 
 Folketinget.dk om Arne Rolighed

Danske ministre fra Socialdemokraterne
Sundhedsministre fra Danmark
Personer fra Hellerup
Personer fra Mors
Politologer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Savielly Tartakower

Savielly Tartakower (også set stavet Saviely, Ksawery, Xavier Tartakover, Tartacover) (22. februar 1887 i Rostov ved Don – 4. februar 1956 i Paris) var en førende polsk og fransk skakspiller i det 20. århundrede.

Tidlig karriere 
Tartakower blev født i Rostov ved Don i Rusland. Hans far var østriger og moderen polak. Familien var jødisk som havde konverteret til kristendommen, men forældrene blev alligevel myrdet ved en pogrom i Rostov i 1911. Tartakower havde forinden forladt Rusland som 16-årig i 1903 og kom til Wien i 1904 efter et ophold i Schweiz. (Note: Nogle kilder siger, at hans forældre blev myrdet allerede, da han var 12 år, hvorefter han flygtede til Schweiz, hvor han opholdt sig indtil han kom til Wien).

Han studerede jura ved Wiens universitet, og i studieårene blev han interesseret i skak og begyndte at komme på forskellige cafeer, hvor der blev spillet skak. Her mødte han mange af tidens skakmestre blandt andre Carl Schlechter, Geza Maroczy, Milan Vidmar og Richard Réti. Hans første store bedrift var førstepladsen i en turnering i Nürnberg i 1906. Tre år senere opnåede han en andenplads i en turnering i Wien, hvor han kun tabte til Réti.

Eksterne henvisninger 

 

Skakstormestre fra Polen
Skakstormestre fra Frankrig
Personer fra Rostov ved Don
Ove Hygum

Ove Hygum (født 17. september 1956) er en dansk socialdemokratisk politiker og tidligere minister.

Født i Kolding, søn af slagtermester Sv. Aa. Andersen og kontorassistent Ninna Hygum Andersen

 Arbejdsminister i Regeringen Poul Nyrup Rasmussen IV fra 23. marts 1998 til 27. november 2001

Eksterne henvisninger/kilder 
 Folketinget.dk om Ove Hygum

Personer fra Kolding
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Beskæftigelsesministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Fagforeningsfolk fra Danmark
Lorenz Tuxen

Lorenz Tuxen (født 31. august 1618 i Slesvig, død 1682 i Asminderød).

Lorenz blev født i 1618 på godset Seegard i Slesvig. Hans far var godsejer Tucke Lorenzen Tuxen og hans moder var Marina Madsen. Som 15årig kom Lorenz i krigstjeneste i den holstenske hær. Han opnåede rang som Løjtnant ved Dragonerne i 1637. Under Trediveårskrigen gik han ind i det danske hær i det dragonregiment som premierløjtnant Svend "Gønge" Poulsen alias Gøngehøvdingen havde kommandoen over. Selv om den danske indgriben i krigen var en fiasko, blev Lorenz belønnet og ansat af Dronning Sophie Amalie som ridefoged på Hørsholm Slot. Lorenz levede fredeligt indtil 1657, hvor Danmark erklærede Sverige krig. Da den svenske hær i vinteren 1657 drog over isen til Sjælland og besatte alt undtagen København, drog Lorenz i krig. Han samlede sig 350 bønderkarle og trænede dem til krigere med hjælp fra partisanlederen Hans Rostgaard og præsten Henrik Gerner. I Nordsjælland opererede Lorenz mod de svenske styrker, og det siges at hans 21 gange fik smuglet mad, tøj, våben, ammunition ind i København, uden at svenskerne anede uråd. På et halvt år døde næsten 500 svenske og tyske dragoner pga. Lorenz, der blev hyldet som Nordsjællands Gøngehøvding.

Men til sidst ramte uheldet Lorenz Tuxen, da han forsøgte et komplot mod svensken efter grundig udforskning af fjenden. Men alle frihedskæmperne blev fanget. Lorenz og Hans blev løsladt af den engelske oberst Hutchinson, som svenskerne havde hvervet, men som følte mere for danskerne og til sidst sluttede sig til dem. Under stormen på København kæmpede Svend Gønge og Lorenz sammen ved Nørreport, og da krigen sluttede i 1660 fik Lorenz udbyttet af Jægerspris, Søllerød, Asminderød og Birkerød. Lorenz blev godsejer af Seegard i Slesvig, da hans fader Tucke døde i 1661. Lorenz giftede sig med Christine Jostens fra Flensborg. Lorenz drog tilbage til sit gods i 1670 og bosatte sig der til 1681, hvorefter han rejste til Asminderød. Under hans ophold blev han syg og døde i begyndelsen af 1682. Han blev adlet som de Tuxen.

Lorenz børn med Christine:

 Christian Tuxen (1656 – 1718).
-Sophie Amalie Tuxen (1658 – 1735).

Kilder 
 http://www.tuxen.info/tuxen/lorenz_tuxen_1618-1682.htm

Lorenz
Danskere i 1600-tallet
Officerer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
(Everything I Do) I Do It for You

"(Everything I Do) I Do It for You" er en powerballade udgivet i 1991 af den canadiske sanger Bryan Adams. Sangen var tema til filmen Robin Hood – Den Fredløse, og er skrevet af Bryan Adams, Michael Kamen og Robert Lange. Sangen var med på både soundtracket til førnævnte film, og på Adams' sjette soloalbum, Waking Up the Neighbours.

Hitlister 
"(Everything I Do) I Dot It for You" er den single, der har ligget flest uger som nummer et på både UK Singles Chart (16 uger) og på den amerikanske Hot 100 Singles Sales (17 uger).

Hitlisterne

Årslister

Årti-lister

All-time liste

Referencer

Eksterne henvisninger 

Everything I do
Singler fra 1991
Sange fra 1991
Nummer-et hits i Storbritannien
Nummer-et hits i Danmark
Nummer-et hits i Sverige
Bryan Adams-sange
Everything I Do
Amber blind- og hurtigskakturnering

Amber er en skakturnering som er afholdt hvert år siden 1992 i Monte Carlo med deltagelse af flere af verdens bedste skakspillere. Turneringen er speciel ved at der ikke spilles med normale tidsgrænser, men at der spilles blind- og hurtigskak. Turneringen sponseres af den hollandske milliardær og verdensmester i korrespondanceskak Joop van Oosterom. Den er navngivet efter van Oosteroms datter Melody Amber. Turneringen afholdes normalt i marts hvert år.

Turneringen har siden 1993 haft 12 deltagere pr. år. Deltagerne spiller alle mod alle i 11 dobeltrunder som hver består af et blindskakparti og et almindeligt hurtigskakparti. Der er præmier for hver af to spiltyper, samt for det bedste kombinerede resultat. Der spilles med 25 minutter pr. parti pr. spiller med tillæg af 10 sekunder pr. træk (hurtigskak) eller 20 sekunder pr. træk (blindskak).

Flest turneringssejre har (pr. 2006) Vladimir Kramnik og Viswanathan Anand med 5 hver sejre hver.

Turneringsvindere

 1992 Vasiliy Ivanchuk
 1993 Ljubomir Ljubojevic
 1994 Viswanathan Anand
 1995 Anatolij Karpov
 1996 Vladimir Kramnik
 1997 Viswanathan Anand
 1998 Aleksej Shirov og Vladimir Kramnik
 1999 Vladimir Kramnik
 2000 Aleksej Shirov
 2001 Vladimir Kramnik
 2002 Alexander Morozevich
 2003 Viswanathan Anand
 2004 Alexander Morozevich og Vladimir Kramnik
 2005 Viswanathan Anand
 2006 Viswanathan Anand og Alexander Morozevich

Amber-turneringen 2006

I 2006 deltog følgende spillere. I tabellen er foruden turneringsresultatet (point og placering i de to discipliner samt samlet) angivet aktuelt ratingtal pr. 1. januar 2006 og verdensranglisteplacering for alle deltagerne.

Eksterne henvisninger
 Artikel på engelsk fra 2003 om Amber-turneringen 

Skakturneringer
Lokalkørebane

En lokalkørebane er en bane der løber parallelt med en hovedtrafikåre, typisk adskilt af en rabat.

På gennemgående færdselsårer er det tit til stor gene eller fare, hvis der samtidigt er tilkørsel til porte, P-pladser eller lignende, og derfor laver man et antal gennemgående vognbaner der med en rabat, et autoværn, en række træer eller lignende er adskilt fra en enkelt vognbane der giver adgang til grunde og parkeringsbåse langs vejen. Disse enkelte vognbaner kaldes lokalkørebaner fordi de tager den lokale trafik i modsætning til den gennemgående trafik på de andre baner. Oftest udmunder lokalkørebaner i kryds med tværgående veje eller fletter ud umiddelbart før disse kryds.

Eksempler på lokalkørebaner:
Lyngbyvej (København/Gentofte) der løber langs Helsingørmotorvejen fra Hans Knudsens Plads til Gentofte-afgreningen.
Frederiksberg Alle hvor der det meste af vejen er et brolagt kørespor mellem husene og træerne om selve alléen.
H.C. Andersens Boulevard (København) hvor der på stykket fra Københavns Rådhusplads til Langebro er lokalkørebaner på skiftevis nord- og sydsiden.
Blegdamsvej (København) i begge sider fra Trianglen til Rigshospitalet og på østsiden videre til Sankt Hans Torv.

Vejtyper
Parkeringsplads

En parkeringsplads eller en p-plads er et område, der er beregnet til at henstille (parkere) køretøjer på, når de ikke bruges.

Som oftest er de enkelte pladser på en parkeringsplads opmærket med båse, der enten er malet, markeret med hjørnesten eller markeret med anderledes belægning.

Nogle steder er der tale om et område mellem kørebanen og rabatten, mens der andre steder er større arealer, eksempelvis ubenyttede grunde, der er udlagt til parkering. Mange steder bygges parkeringskældre eller flere etagers parkeringshuse for at kunne skaffe pladser til de biler, der besøger lokalområdet.

De fleste parkeringspladser er til almindelige personbiler, men der laves også specielle pladser til lastbiler, busser, el-biler, cykler, knallerter og motorcykler. Endvidere findes der særlige parkeringspladser for handicappede (kørestolsbrugere), idet disse kræver ekstra plads.

Ved og på pladserne angiver skiltning, hvor lang tid et køretøj må være parkeret. Der kan også være opstillet automater til betaling. Pladserne administreres af offentlige myndigheder eller private firmaer, som tilser at begrænsninger hhv. betaling respekteres.

Parkeringspladsen kan også være udformet som et parkeringshus.

Se også 
 Parkeringshus
 Parallelparkering

Eksterne henvisninger 

Vejens udstyr
Bygninger, konstruktioner og anlæg efter type
Plads
Rabat (vej)

En rabat til en vej er et område der adskiller en kørebane fra øvrige områder.

De fleste forbinder en rabat med enten græsset mellem vejen og grøften eller det stykke der er mellem ens egen køreretning og de modgående på større veje, blandt andet motorveje.

Rabatten kan dog også bestå af andet end græs, og den kan også adskille flere kørebaner i samme retning, blandt andet ved lokalkørebaner på større gennemfartsveje

Vejens udstyr
Virtual Network Computing

Virtual Network Computing (VNC) er et computerprogram til skrivebordsdeling som benytter RFB (Remote FrameBuffer) -protokollen til at kontrollere en anden computer over et netværk. Det transmitterer tastaturtryk og museklik til den kontrollerede computer som overfører opdaterede skærmbilleder retur over netværket.

VNC's særlige egenskab er at det er uafhængigt af platform og derfor kan benyttes på tværs af f.eks. Linux-, Mac-, Windows- og UNIX-systemer.

Software
Platform (styresystem)

En platform er i computerterminologi en bestemt type styresystem kørende på en bestemt type maskiner. Nogle gange blot en bestemt type maskiner.

Et eksempel på en platform kan være Linux på Alpha-processorer.

EDB platforme 
 .NET
 IBM Future Systems project
 IBM PC compatible
 ICL 2900 serien
 Inferno
 Java platform
 Plan 9 from Bell Labs
 PnetC
 QNX
 System/360
 System/370
 Wintel

Mobiltelefon platforme 
 BREW
 Helix
 Java ME
 Nokia Series60
 Palm OS
 Qtopia
 Symbian OS
 Windows Mobile

Se også 
 Platformsuafhængighed

Software
Bernhard Bang

Bernhard Laurits Frederik Bang (7. juni 1848 i Sorø – 22. juni 1932 i København) var en dansk dyrlæge.

Han blev født i Sorø som søn af lærer Jacob Henrik Bang og Laura Louise Marie Josephine Moth.

I 1874 blev han gift med Anna Elisabeth Elise Klee, med hvem han fik børnene Edel, den senere overlæge Jacob Henrik, den senere dyrlæge Oluf og den senere ingeniør Axel Frederik.

Han opdagede Brucella abortus i 1897, senere kendt som Bang's bacille. Bangs bacille er årsag til den smitsomme Bangs sygdom (nu kendt som Brucellose), som kan forårsage abort hos køer (kalvekastning) og kalvekastningsfeber hos mennesker.

Bang blev cand.med. i 1880 og begyndte at undervise på Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole. Senere blev han rektor for højskolen.

Sammen med A.W. Mørkeberg afsluttede Bang H.V. Stockfleths store værk Haandbog i Veterinærkirurgien.

1899 blev han medlem af Videnskabernes Selskab og i 1921 blev han bl.a. æresdoktor ved universitetet i Utrecht. Han var Storkorsridder af Dannebrog og Dannebrogsmand.

En vej på Frederiksberg, Bernhard Bangs Alle, er opkaldt efter ham.

Referencer 
 "Bang, Bernhard Lauritz Frederik." Encyclopædia Britannica. 2005. Encyclopædia Britannica Premium Service. 23 Nov. 2005 
 "Summary of articles published in Argos #20 (1999), the bulletin of the Dutch Veterinary History Society." 23 Nov. 2005 
 Hans Larsen & Ivan Katic, "Breve fra Skandinavien 1881-1913 til Bernhard Bang", s. 8-135 i: Dansk veterinærhistorisk årbog, 35. bind, 1992.

Eksterne henvisninger 
 

 Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole

Videnskabsfolk fra Danmark
Ansatte ved Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Sorø
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Dyrlæger fra Danmark
Storkors af Dannebrog
Bernhard
Æresdoktorer
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
57007007

{| border=1 style="float: right; border-collapse: collapse;"

|Kardinaltal syvoghalvtreds millioner, syv tusinde og syv
|-
|Ordinaltalsyvoghalvtreds millioner, syv tusinde og syvende
|-
|Faktorerprimtal
|-
|Divisorer1,57007007
|-
|Romertal
|-
|Binær værdi11 0110 0101 1101 1011 1001 1111
|-
|Oktal værdi331355637
|-
|Hexadecimal værdi365DB9F
|}

57007007 (syvoghalvtreds millioner, syv tusinde og syv) er:
 det naturlige tal efter 57007006, derefter følger 57007008
 et heltal
 et primtal, faktisk det mindste af et par af primtalstvillinger, da 57007009 også er et primtal.
 stregkoden på en Carlsberg øl

Bestemte tal
Primtal