kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Chi i anden-fordelingen

I sandsynlighedsregning og statistik er chi i anden-fordelingen (også kaldet chi kvadreret-fordelingen eller ) med k frihedsgrader fordelingen af en sum af k kvadrerede uafhængige normalfordelte stokastiske variable med middelværdi 0 og varians 1. Det er et specialtilfælde af en gammafordeling og en af de mest brugte sandsynlighedsfordeling inden for statistisk, dvs. i hypotesetest eller i skabelsen af konfidensintervaller. Da der skelnes mellem den mere generelle ikke-central chi i anden-fordeling, kaldes denne fordeling nogle gange central chi i anden-fordeling'.

Chi i anden-fordelingen bruges ofte i chi i anden-test til chi-fordeling af en observeret fordeling til en teoretisk fordeling, til uafhængighed af to kriterier til klassificeringen af kvalitativ data og til estimater af konfidensinterval for populationers standardafvigelse fra en normalfordeling af en normalt fordelt prøve. Mange andre statistiske tests benytter også denne fordeling, heriblandt Friedmans analyse af varians.

Definition 

Hvis Z1, ..., Zk er uafhængige, normalfordelte stokastiske variable, da vil summen af deres kvadrater
 
være fordelt ved chi i anden-fordelingen med k frihedsgrader. Dette skrives normalt som
 

Chi i anden-fordelingen har en parameter: k — et positivt tal der specificerer antallet af frihedsgrader (dvs. antallet af Zi’er)

Tabel over χ2-værdi vs p-værdi 
p-værdi er sandsynligheden for statistisk at observere en test hvor det mindst vil optræde én observation i en chi i anden-fordeling. Da fordelingsfunktionen for det pågældende antal frihedsgrader giver sandsynligheden for at få en værdi der er mindre end ekstremet ved dette sted, minus fordelingsfunktionens værdi fra 1 giver p-værdien. Tabellen herunder giver et antal p-værdier der matcher χ2 for de første 10 frihedsgrader.

En lav p-værdi indikerer støre statistisk signifikans, altså en større sandsynlighed for at observere en bestemt afvigelse fra nulhypotesen. En p-værdi på 0.05 bliver ofte anvendt som grænsen mellem at være signifikant og ikke signifikante resultater.

Disse værdier kan beregnes ved hjælp af kvartilfunktionen (den omvendte funktion til fordelingsfunktionen) til chi i anden-fordelingen..

Referencer 

Litteratur
 
 
 Hazewinkel, Michiel, ed. (2001), "Chi-squared distribution", Encyclopedia of Mathematics, Springer, 

Sandsynlighedsfordelinger
Sørkedalen

Sørkedalen er en dal mod nordvest i Oslo kommune. Dalen ligger mellem Voksenåsen og Tryvannshøgda i øst og Venneråsen i vest. Det meste af dalen hører til Nordmarka. En mindre del ligger i bydelen Vestre Aker.

Selvom dalen ligger nær Oslo, så har området et landligt præg. Der er tale om et bygdesamfund med landbrug, egen kirke og egen skole. Dalen er et yndet udflugtsmål for skiløbere og ryttere.

Vestre Aker
Oslos geografi
Dale i Norge
Skuldelev 6

Skuldelev 6 er en fiskebåd fra slutningen vikingetiden som blev fundet i Roskilde Fjord i 1998. Den blev oprindeligt bygget i Sognefjorden i Norge.

Skuldelev 6 er bygget ved Sognefjorden i Vestnorge. Det originale skib er bygget i Sognefjorden i Norge omkring år 1030. Det er mærkværdigvis på samme sted og på samme tid som det havgående handelsskib Skuldelev 1.

Konstruktion 
Skibet er bygget omkring 1030, og med sikkerhed efter 1027. Skuldelev 6 er hovedsageligt bygget fyrretræ, men også birk og egetræ er anvendt.

Delene i den indvendige konstruktion er fremstillet af fyr, rødel og birk. Der er flere ligheder i konstruktionen af de to skibe, som viser slægtskabet. F.eks. har de begge det specielle, langsgående bundknæk i skibssiden under vandlinjen.

Dybdegangen på skibet har været omkring 0,5 m, hvilket har gjort den velegnet til meget lavt vand. Det tyder på, at båden oprindeligt har været brugt til fiskeri i de norske fjorde. På et tidspunkt er fartøjet dog blevet forhøjet med en planke i hver side. Ved denne ombygning har man fjernet de oprindelige åretolde, og antallet af årer er blevet reduceret. Årsagen til ombygningen er sandsynligvis, at man har ville bruge den til transport langs Norges kyster frem for til fiskeri.

Rekonstruktion 

Efter fundet af Skuldelev 6 begyndte man snart efter en rekonstruktion af vikingeskibet. Det stod færdigt og blev søsat i 1998 under navnet Kraka Fyr. Denne rekonstruktion er fremstillet som Skuldelev 6 oprindeligt har set ud. Stævnen, der ikke er bevaret, blev bygget på baggrund af den, som findes på skuldelev 3. Skuldelev 3 er også blevet rekonstrueret som båden Roar Ege.

I 2010 byggede man atter en rekonstruktion kaldet Skjoldungen. Ved denne rekonstruktion ændrede man stævnen på baggrund af flere arkæologiske fund af fiskerbåde i Vestnorge samt på baggrund af stævnen på Skuldelev 1, som båden minder en del om.

Begge rekonstruktioner findes i dag i museumshavnen ved Vikingeskibsmuseet.

Referencer

Eksterne Henvisninger

 Skuldelev 6  på Vikingeskibsmuseets hjemmeside
 The Roskilde 6 Ship 
 Billeder af Kraka Fyr

Skuldelev-skibene
Sekundærrute 223

Sekundærrute 223 er en rutenummereret landevej på Sjælland.

Ruten strækker sig fra Helsinge til Rågeleje.

Rute 223 har en længde på ca. 10 km.

Kilder 

223
Tryvannshøyden

Tryvannshøyden eller Tryvannshøgda (529 moh.) er en ås i Nordmarka i den nordlige del af Oslo kommune.

Højdedraget er præget af Tryvannstårnet, der er et 118 meter højt fjernsynstårn. I 1923 blev Nordens første radioprogrammer udsendt fra en radiomast på Tryvannshøyden.

Tryvandshøiden Station var en planlagt jernbanestation på Holmenkollbanen. Stationen er dog aldrig blevet brugt til passagerer. I stedet har den nærliggende Frognerseteren Station fungeret som banens endestation siden 1916. 

Bjerge i Oslo
Tårne i Norge
Niklas Laustsen

Niklas Laustsen (født 30. august 1992) er en dansk BMX-kører. Han deltog i denne disciplin for Danmark ved OL i Rio 2016.

Niklas Laustsen begyndte at køre BMX, da hans storebror tog ham med til banen i hjembyen Hadsund, hvor han fandt snart ud af, at han havde talent for sporten. Han har efterfølgende vundet syv danske og otte nordiske mesterskaber. Han har siden sommeren 2015 koncentreret sig udelukkende om sporten og blandt andet været i Californien for at træne med nogle af verdens bedste kørere. Det bedste internationale resultat opnåede Laustsen, da han sejrede i Thailand Open i december 2015.

Med sine præstationer sikrede Niklas Laustsen Danmark en kvoteplads til OL i BMX, og han blev tildelt pladsen efterfølgende. Ved legene kørte han først kvalifikationsløb, hvor han blev nummer 24, hvorpå han i sin kvartfinale opnåede en ottende-, en femte- og en sjetteplads (blandt de otte deltagere), hvilket ikke var nok til at kvalificere ham til semifinalen; han endte på en samlet 26. plads.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2016
Cykelryttere ved sommer-OL 2016
Personer fra Hadsund
BMX-ryttere
Gå under jorden

Gå under jorden vil sige at man holder sig skjult for myndighederne eller en fjende.

Det kan i visse tilfælde føre til en strafbar handling; såsom at opholde sig ulovligt i et land eller forsøge at skjule vedkommende o.lign.

Noter

Referencer 

Ord og vendinger
Oberalppasset

Oberalppasset (2.044 m.o.h.) (italiensk:Passo dell'Oberalp, Cuolm d'Ursera eller Alpsu) er et højt bjergpas i  Glarner-kæden af Alperne i kanton Graubünden i Schweiz. Passet forbinder byen Andermatt i dalen Urserental i kanton Uri med landsbyen Disentis/Mustér i dalen Surselva i kanton Graubünden. Passet ligger i de såkaldte Glarner Alper.

Området
Rhinen (Vorderrhein) har sit udspring ved søen Tomasee. Oberalpsee ligger 20 m lavere i retning mod Andermatt. En flerdages vandrerute Senda Sursilvana er markeret gennem passet og langs Vorderrhein til Alpenrheins begyndelse. Passet er centrum for Oberalp skiområdet, som er en del af Gotthard Oberalp Arena. Området strækker sig på Graubünden siden til Dieni, nær Rueras i dalen Suelva.

Jernbane og vej 
Matterhorn-Gotthard Jernbanen krydser passet i en kort tunnel. Oberalppassets jernbanestation ligger ved vejen. Det er det højeste sted på jernbanelinjen. Når vejen er lukket, så kører der dagligt et biltog i hver retning.

Vejforbindelsen gennem passet blev bygget 1862-63 og er en del af hovedvej 19 (H19). Vejen er lukket om vinteren. Afhængig af snefaldet, så lukkes vejen på et tidspunkt mellem slutningen af oktober og begyndelsen af december. Vejen åbner som regel i slutningen af april, men nogle år åbnes først i midten af maj. Når vejen er lukket, så kan et begrænset antal biler komme med de daglige biltog mellem Andermatt og Sedrun.

Galleri

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Højdeprofil på climbbybike.com
Cykling: kort, billeder og stigningskurver for begge sider af passet

Bjergpas i Schweiz
Bjergpas i Alperne
Graubünden
Lesja Station

Lesja Station (Lesja stasjon) er en jernbanestation, der ligger i den centrale del af Lesja kommune på Raumabanen i Norge. Stationen består af to spor med en perron samt en stationsbygning med ventesal, pakhus og en mindre bygning, der alle er opført i brunmalet træ.

Stationen blev åbnet sammen med den første del af banen fra Dombås til Bjorli 19. november 1921, tre år før færdiggørelsen af resten. Stationsbygningen blev opført i 1920 efter tegninger af Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad ved NSB Arkitektkontor.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Raumabanen
Etableret i 1921
Jernbanestationer i Oppland
Lesjaverk Station

Lesjaverk Station (Lesjaverk stasjon) er en jernbanestation, der ligger i området Lesjaverk i Lesja kommune på Raumabanen i Norge. Stationen består af et spor med perron samt en stationsbygning med ventesal og yderligere en bygning, der begge er opført i brunmalet træ. Stationsbygningen er opført efter tegninger af Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad.

Stationen blev åbnet sammen med den første del af banen fra Dombås til Bjorli 19. november 1921, tre år før færdiggørelsen af resten. Den blev nedgraderet til trinbræt 1. juni 1970. Betjeningen med persontog ophørte 29. maj 1988 men blev genoptaget 1. september 1989.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Raumabanen
Etableret i 1921
Jernbanestationer i Oppland
Lora Station

Lora Station (Lora stasjon eller Lora stoppested) var en jernbanestation, der lå i Lora i Lesja kommune på Raumabanen i Norge.

Stationen blev åbnet som holdeplads sammen med den første del af banen fra Dombås til Bjorli 19. november 1921, tre år før færdiggørelsen af resten. Stationen blev nedgraderet til trinbræt 1. juni 1970. Fra 29. maj 1988 blev den kun brugt til krydsninger uden stop for persontog, og 27. maj 1990 blev den helt nedlagt.

Stationsbygningen der er opført i lysegult malet træ efter tegninger af NSB Arkitektkontor ved Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad eksisterer stadig.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Raumabanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1921
Ophørt i 1990
Jernbanestationer i Oppland
Sankt Goar

Sankt Goar er en by på venstre bred af Mittelrhein i Rhein-Hunsrück-Kreis i den tyske delstat Rheinland-Pfalz. Byen består af bydelene Kernstadt Sankt Goar, Biebernheim, Werlau, Fellen og An der Loreley.

Sankt Goar er kendt for sin centrale placering langs den "Romantiske Rhin", som blev optaget på UNESCOs Verdensarvsliste juli 2002. Ruinerne af Burg Rheinfels, ligger på klippen ovenfor byen. På den anden side af Rhinen ligger søsterbyen Sankt Goarshausen med sine egne borge, Burg Katz og Burg Maus (“kat” og “mus”). Den berømte Lorelei klippe ligger lidt længere oppe ad floden på den modsatte bred.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 Sankt Goars officielle hjemmeside

Byer i Rheinland-Pfalz
Udkigstønde

En udkigstønde er en tønde eller udsigtsplatform, der anbringes øverst i masten på skibe til brug for en udkigsmand. Oppe fra udkigstønden kan vedkommende give dem der styrer skibet besked, hvis der er andre skibe eller land i sigte, før de selv vil kunne se det. Hvor man på et dæk to meter over vandoverfladen kan ca. 5 km væk, vil en udkigsmand 10 meter oppe således kunne se ca. 12 km og en 15 meter oppe se ca. 15 km væk.

Udkigstønder og udkigsmænd blev benyttet på krigsskibe frem til anden verdenskrig. Med hjælp fra radar blev det imidlertid muligt at fastslå placeringen af andre skibe væsentligt bedre end med menneskelige øjne, ikke mindst i dårligt vejr, hvorfor udkigstønderne generelt gik ud af brug.

Noter

Weblinks 

Skibsterminologi

gl:Carallo
Norge ved sommer-OL 2016

Norge deltager ved Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, Brasilien i perioden fra 5. til 21. august 2016.

Medaljer

| width="65%" align="left" valign="top" |

|  style="text-align:left; width:22%; vertical-align:top;"|

Deltagere
Listen nedenfor viser en oversigt over antallet af sportsudøvere, der deltager ved legene. Ekstra spillere i håndbold er ikke talt med i antal sportspersoner:

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Schweiz ved sommer-OL 2016

Schweiz  deltager under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, Brasilien i perioden fra 5. til 21. august 2016.

Medaljer

Medaljevindere

Svømning

Resultater

Referencer 

Lande ved sommer-OL 2016
2016
Gert Smedegaard

Gert Smedegaard Andreasen (født 13. oktober 1951 i Skanderborg, død 30. november 2018) var en dansk trommeslager og percussionist. Smedegaard spillede fra 1960'erne og frem til sin død i 2018 en række danske musikere og orkestre, herunder syrerockbandet Ache og med C.V. Jørgensen.

Karriere 
Gert Smedegaard flyttede i en tidlig alder med familien til Kgs. Lyngby og begyndte ligesom sin storebror, Carsten Smedegaard, at spille trommer. Gert Smedegaard spillede i forskellige orkestre og blev tilknyttet C.V. Jørgensens orkester; han medvirkede på C.V. Jørgensens første album En stynet strejfer fra 1974. Samme år medvirkede han også på Poul Kjøllers børnealbum Vil du med i skoven. Han medvirkede på yderligere en række album, herunder C.V. Jørgensens andet album T-shirts, terylenebukser & gummisko, og blev herefter en del af det gendannede orkester Ache, hvor han medvirkede på bandets to album fra 1976 og 1977. 

Efter Ache gik i opløsning nogle år senere medvirkede Gert Smedegaard på en række indspilninger med bl.a. Charlatangruppen, Nis P. og Finn Olafsson, før han genoptog samarbejdet med C.V. Jørgensen på albummet Lediggang agogo fra 1982. Sideløbende med samarbejdet med C.V. Jørgensen indspillede han med bl.a. Anne Grete, Erik Grip, Allan Olsen, Peter Viskinde, Michael Falch, Ivan Pedersen, Niels Skousen m.fl. 

Gert Smedegaard spillede trommer på C.V. Jørgensen-turneen i foråret 2018.

Noter

Eksterne henvisninger
Biografi på discogs.com

Trommeslagere fra Danmark
Rockmusikere fra Danmark
Model (sang)

"Model" er den første single af den danske sanger Gulddreng, udgivet i 2016.

Komposition 
Sangen er skrevet af Gulddreng, Kristoffer Fuglsang og Michelle Drew.

Hitlister

Hitlister

Referencer

Eksterne henvisninger 

Singler fra 2016
Sange fra 2016
Sange fra Danmark
Nummer-et hits i Danmark
Se mig nu (sang)

"Se mig nu" er en single af den danske sanger Gulddreng, udgivet i 2016. Det er en direkte opfølger til hans debutsingle "Model". Sangen gør blandt andet grin med rappere som TopGunn, Gilli, Kesi og Kidd, med andre kendte såsom Citybois, Niklas Bendtner, Christopher, samt et af sommeren 2016s største hits i Danmark, "Nede Mette".

Komposition 
Sangen er skrevet Gulddreng(Malte Fynboe Manniche Ebert) og Alexander Ørum-Madsen.

Kesi 
Efter udgivelsen af sangen har Gulddreng undskyldt til Kesi for at nævne hans mor i sangen.

Hitlister

Hitlister

Referencer

Eksterne henvisninger 

Singler fra 2016
Sange fra 2016
Sange fra Danmark
Nummer-et hits i Danmark
Nummer-et hits i Danmark i 2016

Nummer-et hits i Danmark i 2016 er en liste over de singler der lå nummer et på den danske singlehitliste i 2016. Den var udarbejdet af International Federation of the Phonographic Industry og Nielsen Soundscan, og udgives af hitlisten.nu.

Historie

Referencer

Se også 
 Musik i 2016

Danmark i 2016
2016
Musik i 2016
Gerhard 6. af Oldenburg

Gerhard 6. af Oldenburg (også Gerhard "den stridbare" af Oldenburg (tysk: Gerhard "der Streitbare") og Gerhard "den modige" af Oldenburg (tysk: Gerd "der Mutige"), født 1430, død i Frankrig 22. februar 1500) var greve af Oldenburg 1440/1450-1486 (abdicerede).

Liv og gerning 

Han var søn af grev Didrik den Lykkelige af Oldenburg (død 1440) og Hedvig af Holsten (død 1436) og broder til den senere Christian 1.

Gerhard fik i 1454 af broderen Christian dennes del af grevskabet Oldenburg og i 1460 (da Christian var blevet konge i Danmark) løfte om et stort pengebeløb som erstatning for arveretten til Hertugdømmet Holsten. Da Gerhard ikke fik pengene, forsøgte han i 1465-1466 at vinde sig et eget vælde i Hertugdømmet Slesvig og Holsten og blev i nogle år broderens statholder. Gerhard kom senere i strid, først med den holstenske adel og senere med Christian, som i 1470 fratog ham hans værdighed. I 1472 forsøgte Gerhard uden succes at vende tilbage til Holsten.

I egenskab af greve af Oldenburg lå Gerhard i langvarig strid med ærkebiskoppen af Bremen, overdrog i 1486 styret til sine sønner og døde i Frankrig år 1500.

Gerhard skal have stået på god fod med bønderne, både i Holsten og Oldenburg.

Anton Günther (1583-1667) var den sidste greve af denne slægtslinje.

Eksterne henvisninger 
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind IX, s. 622; opslag: Gerhard den Stridbare

Huset Oldenburg
Grever af Oldenburg
Gorenje

Gorenje (IPA: [ɡɔˈrɛ̀ːnjɛ]) er en slovensk elektronik- og hvidevareproducent.

Med en markedsandel på 4% er Gorenje blandt de otte største hvidevareproducenter i Europa.
 

Selskabet blev grundlagt i landsbyen Gorenje i 1950 og begyndte at producere landsbrugsmaskiner. I 1958 begyndte det at producere komfurer, og flyttede til det nuværende hjemsted Velenje, hvor det opførte sin egen fabrik. I 1961 kom den første eksportfremgang, da der blev eksporteret 200 komfurer til Tyskland.

Selskabet har udvidet sortimentet med vaskemaskiner, køleskabe og frysere. Senere har det opkøbt andre firmaer, og har udvidet med en række nye produkter, blandt andet medicinske instrumenter, telekommunikation og fjernsynsapparater, udover hvidevarer, før det igen koncentrerede sig om kerneproduktionen. Antal ansatte i bedriften i Jugoslavien voksede til over 20 000. 

Fra 1991 fulgte en omorganisering og privatisering og Gorenje blev omdannet til et aktieselskab. Opløsningen af Jugoslavien medførte at Gorenje mistede store deler af det hjemlige marked, og selskabet valgte at gå stærkt ind på eksportmarkedene. I dag eksporteres 84 % af produktionen til EU og Østeuropa. Produktionen og produkterne blev samtidig moderniseret. Virksomhed har eksempelvis satset meget på produktdesign gennem samarbejde med blandt andet Pininfarina. Produkterne sælges under varemærkerne Gorenje, Mora, Atag, Pelgrim, Etna, Körting og Sidex produceres i hovedfabrikken i Velenje, på komfurfabrikken Mora Moravia i Tjekkiet og på køleskabs/fryserfabrikken i Valjevo (Serbien).

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted

Noter 

Virksomheder fra Slovenien
Etableret i 1950
Katharina Elisabeth af Braunschweig-Lüneburg

Katharina Elisabeth af hertugdømmet Braunschweig-Lüneburg (født 1385, død efter år 1423) var grevinde af Holsten-Rendsburg, hertuginde af Slesvig og Sønderjylland. Hun var datter af hertug Magnus II af Braunschweig-Lüneburg (død 1373) og Katharina af Anhalt-Bernburg (død 1390). Hun var regent under sin søns umyndighed 1404-1415.

Familie 
Hertug Magnus II's datter Katharina er muligvis fejlagtigt tilskrevet navnet Elisabeth; Katharina turde have været hendes rigtige navn, da hun havde en søster Elisabeth (død i pesten 1420) som senest 5. marts 1399 giftede sig med grev Moritz af Oldenburg (død 1420). Dobbeltnavne var på den tid endnu sjældne.

Katharina giftede sig 1391 med grev Gerhard VI af Holsten (dræbt 1404). De fik følgende børn:

Ingeborg af Holsten (1396-1465), abbedisse i Vadstena kloster
Henrik IV af Holsten (1397-1427), greve af Holsten og hertug af Slesvig
Hedvig af Holsten (1398-1436), gift 1. med fyrste Balthasar af Mecklenburg-Werle (død 1421), gift 2. med grev Didrik den Lykkelige af Oldenburg (død 1440)
Adolf VIII af Holsten (1401-1459), greve af Holsten og hertug af Slesvig
Gerhard VII af Holsten (1404-1433), greve af Holsten og hertug af Slesvig

Biografi 

Da hun i 1404 blev enke, formynder for sin søn og regent for hans forleninger, måtte hun overdrage regentskabet over grevskabet Holsten til sin tidligere svoger biskop Henrik af Osnabrück og regenskabet over Sønderjylland samt værgeretten for sin ældste søn Henrik til dronning Margrethe og kong Erik: sønnen Henrik blev sendt til Danmark og datteren Ingeborg til Vadstena kloster i Sverige. Under de følgende år blev mange af de områder, som hørte til sønnens forlening, overdraget til Danmark gennem pant og køb, blandt andet Flensborg, men da også Gottorp var på vej til at blive tilknyttet Danmark, afbrød hun forbindelserne med Danmark, hentede sønnen tilbage i 1408 og sendte den 14. juni 1410 en deklaration om fjendtlighed til kong Erik. Dette førte til en række kampe og pantsætninger. Udenlandske fyrster, blandt dem hendes broder hertug Henrik af Braunschweig, forsøgte mægle men kunne ikke få en endelig fred i stand. I 1415 erklæredes sønnen myndig, hvilket afsluttede hendes mandatperiode, og senere omtales hun sjældent. I 1417 var hun tilstede ved sin søns side i Rendsburg ved kong Eriks erobring af Slesvig. I 1423 klagede hendes sønner over, at hun var blevet forulempet af kongens soldater trods løfte om at holde hende udenfor konflikten: hendes vogn var blevet angrebet, og hendes tjenestefolk bestjålet og taget til fange. Dette er sidste gang, hun omtales.

Litteratur
Otto S. Brenner: Nachkommen Gorms des alten (Lyngby, 1978) nr: 1937, 2090, och 2697-2701
Stammtafeln zur geschichte der Europäischen Staaten (Europäische Stammtafeln) band I (die deutschen Staaten) av W. K. Prinz von Isenburg (Marburg, 1960) , tafel 87 (die Grafen von Holstein und Herzogs von Schleswig aus Schauenburger Geschlecht) och tafel 69 (die Herzoge von Braunschweig-Göttingen)

Eksterne henvisninger 
 

Grever af Holsten
Huset Schauenburg