kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Daly (månekrater)

Daly er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den østlige del af Månens forside og er opkaldt efter den amerikanske geolog Reginald A. Daly (1871 – 1957).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1973. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Apollonius P".

Omgivelser 
Dalykrateret ligger nordvest for Apolloniuskrateret.

Karakteristika 
Daly er forholdsvis cirkulært, men med en let indadgående bule langs den nordlige rand. Kratervæggen er bredere i den sydlige halvdel end mod nord. Daly trænger ind i det tilsvarende store "Apollonius F"-krater mod øst-sydøst.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Damoiseau (månekrater)

Damoiseau er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i den vestlige del af Månens forside, vest for Oceanus Procellarum, og det er opkaldt efter den franske astronom Marie-C.-T. de Damoiseau (1768 – 1846).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Damoiseaukrateret ligger lige øst for det fremtrædende Grimaldikrater, som er en bjergomgivet slette med en tydelig mørk bund. Stik syd for Damoiseau ligger Sirsaliskrateret. Mod sydøst findes rillesystemet Rimae Grimaldi. Dette fortsætter mod vest og syd over en strækning på i alt 230 km.

Karakteristika 
Den lave ydre rand i Damoiseau er ikke helt cirkulær, men har et udadgående fremspring mod nordøst og mindre udbulinger mod nord og sydøst. Kraterbunden er irregulær og kompleks med en række højderygge og små kløfter. Krateret er koncentrisk med en større, unavngiven formation, som har tilnærmelsesvis den dobbelte diameter. Denne ydre dannelse mangler en rand mod nordøst, hvor den gennembryder maret.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Damoiseaukrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Jakob Lange (politiker)

Jakob Lange (født 21. februar 1946) leder af Den Koordinerede Tilmelding, tidligere studiechef ved Københavns Universitet samt tidligere medlem af Folketinget og Københavns Borgerrepræsentation for Socialistisk Folkeparti.

Lange, der er søn af politikeren Morten Lange, blev student fra Holte Gymnasium i 1966, og i 1972 blev han cand.phil. i samfundsfag fra Københavns Universitet.

Han blev adjunkt og studievejleder ved Institut for Samfundsfag samme sted i 1972, og avancerede i 1978 til kontorchef. Siden 1979 har han tillige været leder af Den Koordinerede Tilmelding. Siden 1989 har han desuden redigeret en ugentlig brevkasse om uddannelse i Politiken. Jakob Lange var 1994-2008 Københavns Universitets studiechef.

I gymnasietiden var han aktiv i elevbevægelsen som formand for elevrådet på Holte Gymnasium og medstifter af Danske Gymnasieelevers Sammenslutning. Han var 1966-1967 formand for Venstreorienterede Gymnasiaster, og var i 1967 med til at stifte Socialistisk Folkepartis Ungdom. I 1974 blev han medlem af Folketinget og Københavns Borgerrepræsentation for Socialistisk Folkeparti. Her sad han til 1978 og var partiets gruppeformand i Borgerrepræsentationen. En overgang var han desuden formand for Socialistik Folkeparti i København. Fra 1979 til 1989 var han formand for Magistrenes A-kasse. 

Ansatte ved Københavns Universitet
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog
Daniell (månekrater)

Daniell er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den sydlige halvdel af Lacus Somniorum og er opkaldt efter den britiske fysiker, kemiker og meteorolog John Frederic Daniell (1790 – 1845).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Daniellkrateret ligger syd-sydøst for det meget større Posidoniuskrater. Nærved findes Rimae Daniell rillesystemet.

Karakteristika 
Kraterranden i Daniellkrateret er oval, så kraterets mål er 30 × 23 km. Den lange akse er orienteret fra nord-nordvest til syd-sydøst. Det meste af kratervæggen er pænt formet og forholdsvis fri for nedslidning, skønt den ser ud til at være skredet lidt ned i den sydlige ende. Kraterets indre mangler særlige landskabstræk, også en central top. Kraterbunden har lavere albedo end omgivelserne og har nogle kløft-lignende strukturer.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Daniellkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Danjon (månekrater)

Danjon er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den franske astronom André Danjon (1890 – 1967).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Danjonkrateret ligger mindre end en kraterdiameter øst-sydøst for det større Langemakkrater. Øst-nordøst for Danjon ligger Perepelkinkrateret, og stik syd for findes den bjergomgivne slette Fermi.

Karakteristika 
Over den nordøstlige rand i Danjon ligger det mindre D'Arsonvalkrater. Danjon ligger selv over den sydøstlige del af det lidt mindre satellitkrater "Danjon X". Dette kraters ydre rand er nedslidt og eroderet, særligt i den sydlige ende, og kraterbunden er irregulær og mærket af adskillige småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Danjonkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Dante (månekrater)

Dante er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside, nøjagtigt modsat nulmeridianen, som vender mod Jorden. Det er opkaldt efter den italienske digter Dante Alighieri (1265 – 1321).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Dantekraterets nærmeste betydende naboer er Larmor mod nord og Morse mod sydøst. Mod sydvest ligger det usædvanligt formede Buys-Ballotkrater.

Karakteristika 
Over dette krater ligger dele af det strålesystem, som udgår fra "Larmor Q" mod nordvest. Dantes rand er cirkulær, men noget eroderet. Det nye krater "Dante G" er forbundet med Dantes yderside langs den øst-sydøstlige rand. Kraterbunden er ujævn og mærket af adskillige små nedslag..

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Dantekrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Darney (månekrater)

Darney er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside, hvor Mare Nubium slutter sig til Oceanus Procellarum. Det er opkaldt efter den franske astronom Maurice Darney (1882 – 1958).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Darneykrateret ligger nord for det lavaoversvømmede Lubiniezkykrater. Darneys sydlige rand er forbundet med en række lave højderygge, som strækker sig i sydvestlig retning.

Karakteristika 
Dette er et skålformet krater med en lille kraterbund midt mellem de skrånende indre vægge. Krateret har forholdsvis høj albedo sammenlignet med det omgivende og mørke mare, og krateret er i midtpunktet af et lille strålesystem, som strækker sig over 110 km.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Darneykrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
D'Arrest (månekrater)

D'Arrest er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i det lavaoversvømmede område vest for Mare Tranquillitatis. Det er opkaldt efter den tyske astronom Heinrich D'Arrest (1822 – 1875).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
D'Arrestkrateret ligger sydøst for Agrippakrateret og nordvest for Delambrekrateret. Lige nordøst for ligger de små, skålformede kratere De Morgan og Cayley.

Karakteristika 
Den ydre rand i d'Arrestkrateret er brudt flere steder, så der er en flænge mod syd og en bred åbning mod nordøst, hvor kun en lav højderyg resterer af den oprindelige kratervæg. Kraterets indre er blevet dækket af lava, hvilket har efterladt en næsten flad kraterbund uden særlige træk. Den tilbageværende rand er lav og nedslidt med højderygge, der slutter sig til den mod syd og sydvest.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. D'Arrestkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
D'Arsonval (månekrater)

D'Arsonval er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den franske fysiker Jacques A. d'Arsonval (1851 – 1940).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976.

Omgivelser 
D'Arsonvalkrateret ligger over den nordøstlige rand af det ældre og større Danjonkrater. Vest for d'Arsonval ligger Perepelkinkrateret.

Karakteristika 
Kraterranden i d'Arsonval er noget slidt, og det har en lav aflang central højderyg nær kratermidten. Randen danner en saddelformet sænkning, hvor den falder samme med Danjon mod sydvest. En kløft i måneoverfladen begynder lige øst for den ydre rand og fortsætter mod nord.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. D'Arsonvalkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Darwin (månekrater)

Darwin er et nedslagskrater på Månen af den type, som kaldes en bjergomgivet slette. Det befinder sig på den sydøstlige del af Månens forside og så tæt ved dens rand, at det ses i perspektivisk forkortning fra Jorden. Det er opkaldt efter den britiske naturhistoriker Charles R. Darwin (1809 – 1882).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Darwinkraterets sydlige rand er forbundet med Lamarckkrateret. Mod nordøst ligger Crügerkrateret, der har en mørk kraterbund.

Karakteristika 
Den ydre rand af Darwinkrateret er blevet betydeligt ødelagt af nærliggende nedslag. Især de sydlige og nordlige dele af randen er så godt som ødelagte. Den østlige rand er noget nedslidt, men intakt, og der ligger adskillige små kratere langs den sydvestlige rand. Satellitkrateret "Darwin B"', som er temmelig stort med en diameter på 56 km, er forbundet med ydersiden af den vestlige rand.

Dele af Darwins indre kraterbund er senere blevet dækket til, muligvis af lava eller udkastninger, og et system af riller skærer sig gennem bundens nordlige del, krydser den østlige rand og fortsætter mod sydøst. Disse riller kaldes Rimae Darwin, og de har en længde på omkring 280 km. Øst for Darwinkrateret krydser dette rillesystem Rima Sirsalis, som er en bred rille, der løber i en linje mod nordøst.

Den sydlige del af kraterbunden omfatter kun ujævne og irregulære landskaber med adskillige småkratere. Der er et ujævnt, skrånende område i den nordøstlige del af bunden, som er skabt af udkastninger fra det nedslag, som skabte Orientale-bassinet og ramte den østlige rand. I den vestlige del af bunden findes en stor, lav og noget uregelmæssig skjoldvulkan, som er en af de få sådanne, som ikke ligger i et mare. Ligeledes findes resterne af et lille krater i kraterbundens sydlige ende.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Darwinkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Das (månekrater)

Das er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den indiske astronom Amil Kumar Das (1902 – 1961).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Daskrateret ligger nordvest for den bjergomgivne slette Chebyshev. Sydvest for Das ligger det uregelmæssige Mariottekrater, og Von der Pahlenkrateret ligger mod øst-nordøst.

Karakteristika 
Krateret har en rand med skarp kant, som ikke er blevet ramt af betydende kratere. Det er nogenlunde cirkulært, men med mindre buler mod vest og nordvest. De indre vægge er skredet ned mod den ujævne kraterbund, så de er blevet stejlere nær randen.

Daskrater ligger i centrum af et svagt strålesystem. Disse udkastninger, som har højere albedo, er ubrudte ud til en afstand af næsten to kraterdiametre og bliver derefter mere pjuskede, særlig mod nordvest. Disse stråler overlapper et andet system mod øst-sydøst.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Daskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Daubrée (månekrater)

Daubrée er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig sydvest for Mare Serenitatis på Månens forside og er opkaldt efter den franske geolog Gabriel A. Daubrée (1814 – 1896).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1973. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Menelaus S".

Omgivelser 
Daubréekrateret ligger lige vest-sydvest for Menelauskrater i Montes Haemus-bjergkæden. Det lille mare Lacus Hiemalis ligger langs Daubrées sydvestlige rand.

Karakteristika 
Krateret har form som en hestesko, fordi randen er åben mod nordvest. Kraterbunden er blevet oversvømmet af basaltisk lava, hvilket har efterladt den jævn og uden særlige træk. Der er en lav gennemskæring i randen mod syd, og den østlige rand er forbundet med lave højderygge, som hører til Montes Haemus.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Davisson (månekrater)

Davisson er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske fysiker og nobelprismodtager Clinton J. Davisson (1881 – 1958).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Davissonkrateret ligger over den østlige rand af den enorme, bjergomgivne slette Leibnitz, og dets rand og ydre vold breder sig ud i det indre af Leibnitz. Øst-nordøst for Davisson ligger den bjergomgivne slette Oppenheimer, et krater der kun er lidt mindre end Leibnitz.

Karakteristika 
Davissons rand er blevet noget eroderet af senere nedslag, men har bevaret en del af detaljerne fra sit oprindelige udseende. Især langs den vestlige side udviser de indre vægge en opbygning i terrasser. Randen er mere slidt langs den nordøstlige side og er mere irregulær mod nord og syd. Kraterbunden er forholdsvis jævn og uden særlige landskabstræk, men har en central top, der er forskudt lidt mod sydvest i forhold til kraterets midtpunkt.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Davy (månekrater)

Davy er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens forside i den østlige udkant af Mare Nubium og er opkaldt efter den britiske fysiker Humphry Davy (1778 – 1829).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Davykrateret ligger hen over de lavaoversvømmede rester af satellitkrateret "Davy Y" mod øst, et krater som indeholder kraterkædene Catena Davy. Sydøst for Davy ligger det fremtrædende Alphonsuskrater.

Karakteristika 
Davys ydre rand er lav, og dets indre er blevet delvis dækket af en ny overflade. Omkredsen er af noget polygonal form, hvilket særligt ses i den vestlige halvdel, og over den sydøstlige rand ligger krateret "Davy A". Dette sidstnævnte er skålformet med en indskæring i den nordlige rand. Davys indre har ingen central top, omend der er nogle lave, centrale volde, og randen af "Davy Y" danner en lav højderyg, som fører væk fra den nordlige ydre rand.

Catena Davy 
Catena Davy er en række på 23 små kratere, som begynder ved midtpunktet af "Davy Y" og strækker sig i retning af det bjergomgivne bassin Ptolemaeus, idet den følger en let buet kurs mod øst-nordøst. Dens selenografiske koordinater er 11,0° S, 7,0° V, og buens diameter er på 50 km.

Kraterrækken menes ikke at være opstået ved sekundære nedslag, for den ligger ikke radialt i forhold til noget passende, oprindeligt krater. Den mest sandsynlige årsag til rækken er et enkelt legeme, som ramte Månen, men blev revet i stykker af tidevandskræfter før nedslaget. Billeder i høj opløsning har vist, at kraterne dannedes omkring samme tidspunkt, eftersom udkastningerne fra hvert af dem ikke ligger over de nærliggende kratere i rækken. Nogle videnskabsmænd mener dog, at denne kraterkæde er af vulkansk oprindelse.

I 1974 fik seks af kraterne "uofficielle" navne til brug for NASAs topophoto-kort 77D1S1(10). Disse navne, som er anført nedenfor, blev senere godkendt af IAU. Kraternes position i kæden ses ikke let, hvis der kun ses på deres koordinater, men de er godt identificeret på topophoto-kortet.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Davykrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Davy  fra NASA / Brown.

Bibliografi 

Kratere på Månen
Dawes (månekrater)

Dawes er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i det brede stræde mellem Mare Serenitatis og Mare Tranquilitatis. Det er opkaldt efter den britiske astronom William R. Dawes (1799 – 1868).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Daweskrateret har det større Pliniuskrater liggende mod sydvest. Mod nordøst ligger bjergområdet Mons Argaeus.

Karakteristika 
Dette er et cirkulært krater med en skarp rand, som har en let fladtrykt og oval omkreds. Det har en let central forhøjning og en noget mørkere kraterbund, som er næsten dækket af overlappende hvirvler af aflejringer, der består af nedfaldet materiale. De indre vægge er stejle og ikke eroderet af nedslag.

Detaljeret undersøgelse af krateret har stedfæstet, hvad der synes at være nicher og kanaler langs den indre rand. Det formodes, at nedslag af mikrometeoroider langs randen kan udløse tørre jordskred, som medfører et kløftlignende udseende. Et tilsvarende fænomen kan være baggrunden for lignende landskabstræk langs randen af nogle kratere på Mars.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen