kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bi-kvinær

Bi-kvinært kodede decimaltal er en kodning af tal som kendes fra kuglerammer, og som blev brugt i flere tidlige computere, bl.a. Colossus og IBM 650. 

Bi-kvinær indikerer at koden har to dele, én med to tilstand (bi) og én med fem tilstande (kvinær).

Flere forskellige repræsentationer af bi-kvinært kodede decimaltal har været anvendt i computere. Typisk er delen med to tilstande repræsenteret med én eller to bit, mens delen med fem tilstande er repræsenteret af tre til fem bit.

Eksempler 

IBM 650 – 7 bit (to ‘bi’ bit: 0 5 og fem ‘kvinær’ bit: 0 1 2 3 4) med fejlkorrektion (præcis én ‘bi’ bit og én ‘kvinær’ bit brugt i et gyldigt ciffer)

UNIVAC Solid State – 4 bit (en ‘bi’ bit: 5 og tre binært kodede ‘kvinær’ bit: 4 2 1) med 1 paritetsbit

Univac LARC – 4 bit (en ‘bi’ bit: 5 og tre ringtæller-kodede ‘kvinær’-bit) med 1 paritetsbit.

Datalogi
Fætter Hidsigprop

Fætter Hidsigprop er en tegneseriefigur i Anders And-universet.
Han er tit hidsig som navnet siger, og han er ifølge Don Rosas stamtræ bror til Fætter Vims, som er søn af Andolf And og Lulu Lom.
Han optræder kun i en serie tegnet af Carl Barks, hvor hans bestilling er at flåde tømmer. Anders hjælper ham her med at komme før en meget arrogant konkurrent Sorte Pjerrot (ikke at forveksle med Sorteper).

Eksterne henvisninger 

  Stamtræet
 

Anders And-figurer

it:Famiglia Duck#Chiarafonte "Abner" Duck
Ingrid Jespersens Gymnasieskole

Ingrid Jespersens Gymnasieskole er en privatskole, der ligger i Nordre Frihavnsgade 9-11 på Østerbro i København. Grundskoleafdelingen har 614 elever (2009).

Skolen blev grundlagt som Ingrid Jespersens Pigeskole af Ingrid Jespersen i 1894. Siden 1905 har skolen også haft en gymnasieafdeling. Ingrid Jespersen indførte kvindesløjd på sin skole fra 1908, og sløjd var et fag ved studentereksamen dengang på en række gymnasier. I august 1960 blev skolen omdannet til fællesskole.

HKH Prinsesse Isabella går i 9. klasse på skolen fra august 2022.

Skolebygningen er opført i nationalromantisk stil 1897 af arkitekt A.M. Andersen og udvidet 1912 ved Kristoffer Varming.

Rektorer gennem tiden 
 1894-1930: Ingrid Jespersen (24.01.1867-22.11.1938)
 1930-1956: Carl Gad (20.03.1890-21.11.1962) for gymnasiet, og hustruen Lily Gad, f. Riise (22.08.1890-17.04.1942) rektor for underskolen (indtil hendes død 1942).
 1956-1974: Mogens Kabel (06.10.1913-18.11.1976)
 1974-1983: Svend Petersen (19.03.1937- )
 1984-1988: Per Jensen (tidl. lektor på Herlufsholm Skole)
 1988-1993: Erik H. Henningsen
 1993- : Otto Strange Møller (f. 27. juli 1950)

Kendte studenter fra skolen 

 1919: Estrid Ott, journalist
 1942: Didder Rønlund, modejournalist
 1944: Birgit Pouplier, skuespiller
 1941: Jane Aamund, forfatter
 1959: Tine Bryld, rådgiver
 1968: Suzanne Bjerrehuus, tv-vært
 1975: Tøger Seidenfaden, redaktør
 1976: Lone Scherfig, filminstruktør
 1977: Iselin C. Hermann, forfatter
 1977: Eva Johansson, operasanger
 1978: Thomas Harder, journalist og forfatter
 1978: James Price, komponist og tv-kok
 1982: Merete Ahnfeldt-Mollerup, arkitekt og lektor
 1985: Adam Price, manuskriptforfatter og tv-kok
 1991: Mads Brügger, journalist
 1992: Ane Cortzen, tv-vært og kulturchef
 1997: Jens Joel, politiker (Socialdemokratiet)
 2003: Nadia Parbo, forfatter
 2004: Iben Maria Zeuthen, tv- og radiovært

Referencer

Eksterne henvisninger 
 IJG – Ingrid Jespersens Gymnasieskoles hjemmeside
 IJG Elevsamfundet

Etableret i 1894
Østerbro
Privatskoler i Danmark
Gymnasier i Danmark
Bardenfleth

Bardenfleth er navnet på en tysk-dansk adels- og officersslægt, kendt siden 1200-tallet. De mest kendte medlemmer af slægten er nok gehejmekonferensråd Carl Emil Bardenfleth og hans søn, kultusminister Vilhelm Bardenfleth.

Slægten stammer fra egnen omkring Bremen og har muligvis navn efter en landsby ved navn Bardenflete; I 1219 nævnes en Heinrich von Bardenflete, som da hyldede ærkebiskoppen af Bremen.

I begyndelsen af 1700-tallet kom medlemmer af slægten til Danmark hvor de giftede sig til Harridslevgård på Nordfyn, som de besad i tre generationer i 1700- og begyndelsen af 1800-tallet. Her boede kommanderende general i Nørrejylland, Johan Frederik Bardenfleth (1740-1811), der var far til kontreadmiral og generalguvernør over De dansk-vestindiske øer Johan Frederik Bardenfleth (1772-1833).

Slægten blev 10. maj 1871 naturaliseret som dansk adel.

Kilder 

 Poul Bredo Grandjean, "Bardenfleth", i: Christian Blangstrup (red.), Salmonsens Konversationsleksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1915-30.
 Svensk uppslagsbok. Bd 3 Gunnar Carlquist 1939 (nyutgåva) Malmö p 72-73

Adelsslægter fra Danmark
Adelsslægter fra Niedersachsen
Hedgefond

En hedgefond er et investeringsselskab, hvori selskabets midler er balanceret i forhold til forskellige økonomiske sektorer, lande eller andre parametre.

Hedgefonde er generelt kendetegnet ved at anvende et bredt antal finansielle instrumenter. Hedgefonde har i modsætning til almindelige investeringsforeninger mulighed for at anvende det, der i fagsprog hedder shorting. Shorting er en måde at agere på i et faldende marked. Shorting betyder, at man som investor låner et antal aktier, hvis kurs man forventer vil falde. Efter at have lånt aktierne sælger man dem i form af en future eller option. Herefter venter man på, at faldet i kursen indtræffer, hvorefter man køber det lånte antal aktier tilbage igen til en nu lavere kurs og slutteligt afleverer det lånte antal aktier tilbage. Ved at handle på denne måde er det altså muligt at score en gevinst på differencen mellem de først solgte og senere tilbagekøbte aktier. Det giver altså mulighed for at tjene penge i et faldende marked.

Hvis kursen på aktierne - imod hedgefondens forventning - stiger i låneperioden, taber fonden penge på shorting.

Investering
Fonde (økonomiske midler)
Gehejmeråd

Gehejmeråd (af tysk Geheimrat, egentlig rådgiver, der er indviet i hemmeligheder) var på Christian 4.s tid en uofficiel betegnelse for kongens nærmeste og fornemste rådgivere uden for rigsrådet. Fra 1670-1770 blev det titlen for medlemmerne af gehejmekonseilet. Fra 1770-1808 var det en ærestitel, der gav rang i 1. klasse og gav ret til at kalde sig excellence.

Historie 
Titelen gehejmeråd var allerede i brug i Danmark på Christian 4.s tid. Den tillagdes enkelte af kongens fornemste og mest intime rådgivere uden for rigsrådet fx tysk kansler Ditlev Reventlow. Efter enevældens indførelse blev den hurtig den almindelige betegnelse for de kongelige råder, der på forlangende skulle fungere som kongens rådgivere, det være sig ved mundtlige eller skriftlige udtalelser. Det var ikke alle gehejmeråder, som kaldtes til rådslagningerne og fik sæde i konseillet. Der opstod hurtigt modsætning mellem virkelige gehejmeråder, der var konseilsmedlemmer og titulære gehejmeråder, hvis titel alene også gav dem plads i rangforordningens 1. klasse og prædikatet excellence.

Gehejmekonferensråd 
Titlen gehejmekonferensråd indførtes 1730 ved siden af gehejmeråd (ved sproglig sammensætning med titlen konferensråd). Den nye titel var fornemmere, men dog under virkelig gehejmeråd (dvs. gehejmeråder med sæde i Konseillet). Sondringen bortfaldt ved kgl. bekendtgørelse af 12. august 1808, der danner grundlaget for de nugældende forskrifter om rangforordningens første klasser. Der omtales nu hverken virkelige gehejmeråder, gehejmekonseillet eller gehejmeråder; den eneste længe bevarede (men nu afskaffet) var gehejmekonferensråd, der blev alm. rangtitel for 1. klasse. Samtidig indførtes gehejmeetatsråd som rangtitel for 2. klasse.

Titlen gehejmekonferensråd anvendtes også i Tyskland, både alene og i en række sammensætninger, men bortset fra "virkelige gehejmeråder med prædikatet excellence" rangerer den lavere end i Danmark. I England er den tilsvarende titel Privy Councillor (PS). 

Titler i Rangfølgens klasse 1
Bronzealderguldhat

I Centraleuropa er der fundet fire høje guldhatte af tyndt guldblik og dateret til mellem 1400 f.Kr. og 800 f.Kr..
 Den første blev fundet 1835 ved Schifferstadt nær Speyer og er dateret til 1400-1300 f.Kr. 
 Brudstykker af en anden hat blev fundet 1844 ved Avanton ved Poitiers.
 Den 3. blev fundet ved Ezelsdorf ved Nürnberg i 1953 er er dateret til 1000-900 f.Kr. Det er den højeste: 90 cm.
 Seneste fund blev identificeret ved Berlins nationalmuseums køb i 1996. Det er dateret til 1000-800 f.Kr. og formodes at stamme fra Schweiz eller Schwaben. 

Hattene menes at være fra præ-proto-keltisk bronzealder, Urnemarkkulturen. De mange ligheder i symbolik og fremstilling vidner om en sammenhængende bronzealderkultur i et større landområde fra det østlige Frankrig til det vestlige og sydlige Tyskland.

Nogle forskere mener, at antallet af "buler" i hver delring har en kalenderfunktion.

Som en del af europæisk bronzealderkultur på udstillingen i 1999 i Bonn, Götter und Helden in der Bronzezeit: Europa im Zeitalter des Odysseus blev guldhattene bragt sammen for at man kunne sammenligne dem og placere dem i en bredere historisk sammenhæng.

Se også 
 spids hat
 hornet hjelm
 Himmelskiven fra Nebra
 Solvognen
 Tumulus-kultur
 Urnemark-kultur
 Antikythera-mekanismen

Eksterne henvisninger 

 Götter und Helden in der Bronzezeit: Europa im Zeitalter des Odysseus , exhibition, Bonn. 1999. Catalogue introduction, wall panel information  (.doc format)

Hatte
Oldsager fra Bronzealderen
Forhistorisk kunst
Sting (flertydig)

Sting kan hentyde til flere artikler:
 Sting – en engelsk musiker.
 Sting (wrestler) – en amerikansk wrestler, hvis rigtige navn er Steve Borden.
 Sting (syning) – syede sting på tekstil; bruges også om syning af sår og flænger i huden.

Se også
 Sidesting
Jørgen Nielsen (bassist)

Jørgen Nielsen (født 29. marts 1951 i Gram) er en dansk [[el-bas|bassist]og fotojournalist. Cand.mag fra Aarhus Universitet 1980.

Han begyndte at spille basguitar i 1969 og debuterede med bandet Mainroad 1970 i Skovdalen, Aalborg. Han flyttede til Århus i 1972 og dannede sammen med Kim Nedergaard Kims Bacon, et jazz-, blues- og rockband, som i 2006 stadig er aktivt, med 3 cd-udgivelser bag sig. Han har været aktiv på den eksperimenterende scene med fusionsgruppen Natdamperen, senere med Ole Frimer i 20 år i Jensen Band, Blues Pickin og Frimer Band. Siden 1988 medlem af Bourbon Street Jazzband og fra 2004 River Band som kontrabassist. Fra 2000 har han været aktiv som journalist ved diverse musikmagasiner, freelance og som tilknyttet Århus Int. Jazzfestival. P.T. cd-aktuel med LP´s Bluesband og River Band, og freelance-musiker i talrige sammenhænge.I 2008 udgav han på forlaget Århus Byhistoriske Fond bogen "Rock i Århus – brudstykker af en musikhistorie". Han var initiativtager, redaktør og hovedskribent på projektet, som dækker den århusianske rockhistorie fra 1956 til i dag. Efter udgivelsen har han været aktiv som foredragsholder for bl.a. Aarhus Universitet, Dansk Musikerforbund, Danmarks Rockmuseum og Bymuseet i Århus.Radiovært sammen med Jens Folmer Jepsen på Radio 4 i 2022 i serien “Da Rocken kom til Aarhus.
Aktiv som fotograf og fotojournalist, bl. a som udsendt til Nepal januar 2010 for DAO Aviation og Filippinerne 2017 for DIB. Fotograf bag udstillingen Slum Blues sammen med DIB.
Som musiker senest aktiv med Loveless Blue Jazz Quintet (Fra 2020 til d.d.)

Referencer 

Jazzmusikere fra Danmark
Bassister fra Danmark
Akrotiri og Dhekelia

Akrotiri og Dhekelia (officielt: Sovereign Base Areas of Akrotiri and Dhekelia) er to militærbaseområder under britisk overhøjhed på Cypern. Akrotiri ligger i syd nær Limassol og Dhekelia i sydøst nær Larnaca.

I den østlige del af Cypern ligger Cape Greco. Det er et britisk baseområde. Der er en radar, en kraftig mellembølge radiostation, samt en lyttepost.

Eksterne henvisninger 

 Sovereign Base Areas officielle hjemmeside 

Storbritanniens militær
Cypern
Rud Kirke

Rud Kirke ligger i bebyggelsen Rud, ca. 5 km nordøst for Hadsten.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Rud Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Favrskov Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Randers Amt
88 (tal)

{| border=1 style="float: right; border-collapse: collapse;"
|colspan=2 align=center|
|-
|Kardinaltal otteogfirs
|-
|Ordinaltalotteogfirsindstyvende
|-
|Faktorer
|-
|Divisorer1,2,4,8,11,22,44,88
|-
|RomertalLXXXVIII
|-
|Binær værdi1011000
|-
|Oktal værdi130
|-
|Hexadecimal værdi58
|}

88 (otteogfirs) er:
 Det naturlige tal efter 87, derefter følger 89
 Et heltal

Andet 
Tallet 88 kan i nazistiske kredse symbolisere fører-hilsnen, da det ottende bogstav i alfabetet er "H". H x 2 = Heil Hitler.

8 opfattes i Kina som lykketal, og 88 opfattes derfor som et stærkt lykketal. Det er derfor ikke usædvanligt, at kinesiske højhuse (f.eks. i Hong Kong eller Shanghai) har 88 etager, og kontorer eller lejligheder på 88. etage er særligt eftertragtede og dyre.

88 mph (miles per hour) er den hastighed, hvormed bilen skal køre for at kunne rejse tilbage i tiden i Tilbage til fremtiden-filmene.

Bestemte tal
Tredjegenerationsdatamat

En tredjegenerationsdatamat er en datamat opbygget med integrerede kredsløb.

Integrerede kredsløb blev opfundet uafhængigt af Jack St. Clair Kilby og Robert Noyce i perioden 1959-1961.  Integrerede kredsløb samlede flere hundrede transistorer i en enkelt komponent og gjorde det muligt at bygge datamater der var langt mindre, billigere at bygge, og brugte mindre energi end andengenerationsdatamater.  

De første tredjegenerationsdatamater blev bygget i 1963 til rumfart (Apollo Guidance Computer) og militære formål, bl.a. til styring af LGM-30 Minuteman interkontinental ballistisk missil.  

Integrerede kredsløb muliggjorde meget store datamater som IBM System/360, men gjorde det samtidigt muligt at fremstille mindre, billigere computere kendt som minicomputere.  Eksempler på minicomputere er DEC PDP-11 og DEC VAX som gjorde Digital Equipment Corporation til det næststørste computerfirma efter IBM, Data Generals Nova, Hewlett-Packards HP-2116, m.fl.

Se også
 Førstegenerationsdatamat
 Andengenerationsdatamat
 Fjerdegenerationsdatamat

Datamater

en:Third generation computer
Solbjerg Plantage

Solbjerg Plantage er et privat skovområde beliggende ved Tjæreborg nær Esbjerg.

Skoven har et stinet, dog er nogle stier svært fremkommelige på visse årstider. Skoven bliver brugt til både juletræsproduktion, orienteringsløb og jagt. 
I svampesæsonen er der mulighed for at finde kantareller og andre svampe.

Plantagen blev anlagt af konsul Ditlev Lauritzen.

Privatskove i Danmark
Esbjerg Kommunes geografi
Kirke Værløse Kirke

Kirke Værløse Kirke ligger i Kirke Værløse, ca. 5 km vest for Værløse. Den er bygget omkring 1200 i klassisk romansk stil.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Kirke Værløse Kirke hos KortTilKirken.dk
 Kirke Værløse Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Furesø Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Københavns Amt
Kirke Værløse
Reerslev Kirke

Reerslev Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Reerslev Kirke (Kalundborg Kommune) – en kirke i Reerslev Sogn i Kalundborg Kommune
 Reerslev Kirke (Høje-Taastrup Kommune) – en kirke i Reerslev Sogn i Høje-Taastrup Kommune
Den evangelisk-lutherske Frikirke

Den evangelisk-lutherske Frikirke er en sammenslutning af evangelisk-lutherske frimenigheder i Danmark, der blev stiftet i 1855 som den første lutherske kirke udenfor folkekirken. Kirkesamfundet er baseret på den evangelisk-luthersk tro og bygger på Bibelen som Guds troværdige ord, det præger menighedernes gudstjeneste, liv og mission.

I følge kirken er Evangeliet Guds betingelsesløse tilgivelse, som gives til alle mennesker på grund af Jesu stedfortrædende lidelse, død og opstandelse. Det menneske, som tror og bliver døbt er kristent. Troen er Helligåndens gave, som han giver gennem evangeliets forkyndelse og den hellige dåb (også til spædbørn). Nadverens brød og vin er Jesu sande legeme og blod, som giver syndernes forladelse og forener med Kristus.

I følge luthersktradition bekendes troen med Den apostolske trosbekendelse. Troen er forklaret og udlagt i den lutherske kirkes øvrige bekendelsesskrifter. Kirkens præster lover i præsteløftet at holde sig til Bibelen og kirkens trosbekendelse. Kristen oplæring, undervisning og sjælesorg er nødvendig, for at såvel menigheden som det enkelte medlem kan bevares mod falsk lære og liv i en sand tro til evigt liv.

Som frikirke er den uafhængig af politisk indblanding i kirkens arbejde, som alene er menighedens ansvar.

Menigheder 
 Martinskirken (København)
 Gratiakirken (Århus)

Kirken holder kirkemøder, lejre, kurser og konferencer, har kirkefællesskab med andre ev.-luth. kirker og har missions virksomhed.

Eksterne henvisninger 
 Den evangelisk-lutherske Frikirke 

Kirkesamfund
Lutheranisme
Evangelisk-Lutherske Kirkesamfund
Gerlev Kirke

Gerlev Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Gerlev Kirke (Slagelse Kommune) – en kirke i Gerlev Sogn i Slagelse Kommune, tidligere Hashøj Kommune
 Gerlev Kirke (Frederikssund Kommune) – en kirke i Gerlev Sogn i Frederikssund Kommune
Ågerup Kirke (Holbæk Kommune)

Ågerup Kirke ligger i Ågerup syd for Holbæk Fjord. Den omtales første gang i 1204 og må således være opført engang i 1100-tallet. Kirken er særlig kendt for sine mange kalkmalerier, der der udført af "Ågerup-mesteren", som ikke kendes fra andre kirker.

Kirkens dør er fra 1589, og de to kirkeklokker fra 1749 og 1468. Altertavlen blev skænket til kirken i 1509. Døbefonten er lige så gammel som kirken, mens prædikestolen stammer fra ca. 1640.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Ågerup Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
 Ågerup Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Holbæk Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Holbæk Amt
Ågerup Kirke

Ågerup Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Ågerup Kirke (Roskilde Kommune) – en kirke i Ågerup Sogn i Roskilde Kommune
 Ågerup Kirke (Holbæk Kommune) – en kirke i Ågerup Sogn i Holbæk Kommune
Sæby Kirke

Sæby Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Sæby Kirke (Lejre Kommune) – en kirke i Sæby Sogn i Lejre Kommune
 Sæby Kirke (Kalundborg Kommune) – en kirke i Sæby Sogn i Kalundborg Kommune
 Sæby Kirke (Skive Kommune) – en kirke i Sæby Sogn i Skive Kommune
 Sæby Kirke (Frederikshavn Kommune) – en kirke i Sæby Sogn i Frederikshavn Kommune
Ørum Kirke

Ørum Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Ørum Kirke (Norddjurs Kommune) – en kirke i Ørum Sogn i Norddjurs Kommune
 Ørum Kirke (Brønderslev Kommune) – en kirke i Ørum Sogn i Brønderslev Kommune
 Ørum Kirke (Thisted Kommune) – en kirke i Ørum Sogn i Thisted Kommune
 Ørum Kirke (Hedensted Kommune) – en kirke i Ørum Sogn i Hedensted Kommune
 Ørum Kirke (Skive Kommune) – en kirke i Ørum Sogn i Skive Kommune
 Ørum Kirke (Viborg Kommune) – en kirke i Ørum Sogn i Viborg Kommune
 Ørum Kirke (Randers Kommune) – en kirke i Ørum Sogn i Randers Kommune
Sankt Hans Kirke (Hjørring)

Sankt Hans Kirke er en kirke i Hjørring og er indviet til Johannes Døberen.

Kirkens kor er udført i granitkvadre, mens skibet hovedsageligt er af røde munkesten. Våbenhuset er fra midten af 1800-tallet, dog stammer en indmuret kvadersten med ornamentik, der er placeret over døren, sikkert fra kirkens oprindelige syddør.

Der er flere steder i kirken fundet spor af kalkmalerier, men kun på skibets nordvæg er der bevaret et kalkmaleri. Det stammer fra ca. 1350 og blev afdækket i 1875. Motivet er sankt Christoffer, der bærer Jesusbarnet over floden.

Døbefonten er romansk og blev i 1907 skænket til kirken. Altertavle og prædikestol er fra henholdsvis 1612 og 1602 og er begge renæssancearbejder af snedkermester Niels Ibsen.

Ved skibets nordøsthjørne er der i korvæggen indmuret et relief fra 1967 af billedhugger Henrik Starcke. Det forestiller Jesus, der opvækker Jairi datter (Mark 5,21-43)

Eksterne kilder og henvisninger 

 Sankt Hans Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Hjørring Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Hjørring Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Hjørring
Sankt Hans Kirke

Sankt Hans Kirke er navnet på flere danske kirker:
 Sankt Hans Kirke (Odense) – en kirke i Sankt Hans Sogn i Odense Kommune
 Sankt Hans Kirke (Hjørring) – en kirke i Sankt Hans Sogn i Hjørring Kommune
 Sankt Hans Kirke (Stege) – Stege Kirke i Stege Sogn i Vordingborg Kommune kaldtes tidligere Sankt Hans Kirke
 Sankt Hans Kirke (Flensborg) – en kirke i Flensborg, Tyskland
Christianskirken

Christianskirken er navnet på flere danske kirker, en færøsk og en dansk udlandskirke i Berlin
 Christianskirken (Sønderborg Kommune) – en kirke i Christians Sogn i Sønderborg Kommune
 Christianskirken (Århus Kommune) – en kirke i Christians Sogn i Århus Kommune
 Christianskirken (Fredericia) – en kirke i Christians Sogn i Fredericia Kommune
 Christianskirken (Lyngby-Taarbæk Kommune) – en kirke i Christians Sogn i Lyngby-Taarbæk Kommune
 Christianskirken (Klaksvík) – en kirke i Klaksvik på Færøerne
 Christianskirken (Berlin) – en dansk udlandskirke i Berlin i Tyskland

Se også Christians Kirke
Ølsted Kirke (Hedensted Kommune)

Ølsted Kirke ligger ca. en kilometer nord for Ølsted, midt mellem Hedensted og Horsens.

Kirkens skib, kor og apsis stammer fra ca. 1000 og er opført i frådsten. I 1500-tallet blev det gotiske tårn i munkesten bygget til, og fra samme periode stammer våbenhuset. Tårnet blev ændret i midten af 1700-tallet, da kirkens ejer, etatsråd Gerhard Hansen de Lichtenberg, lod Nicolaus Hinrich Rieman korte murene ned og opsætte et blytækt tårn med løgformet kuppel. Endnu senere blev kuplen forsynet med et kobberkors med en forgyldt kugle, tilvirket og skænket af smedemester Rikard Kjemtrup Jensen (1906-1987) i Ølsted.

Altertavlen har årstallet 1746 påmalet, men er sandsynligvis ældre. I midterfeltet ses et maleri fra 1898 af Harald Schiødte. Motivet er kvinderne ved den tomme grav påskemorgen.

Kirkens døbefont er i romansk stil og af granit, hvilket formodentlig betyder, at den er lige så gammel som kirken. Dåbsfadet af kobber blev skænket til kirken i 1697.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Ølsted Kirke hos KortTilKirken.dk
 Ølsted Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Hedensted Kommune
Kirker i Haderslev Stift
Kirker i Vejle Amt
Karlsvognen (film)

Karlsvognen er en dansk film fra 1992.
Manuskript Ulf Stark og Birger Larsen efter en roman af førstnævnte.
Instruktion Birger Larsen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Lill-Babs
Søs Egelind
Holger Vistisen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1992
Film fra Danmark (administrationskategori)
Kærlighedens smerte

Kærlighedens smerte er en dansk film fra 1992 af Nils Malmros. Manuskriptet er af Nils Malmros og John Mogensen.

Medvirkende

Anne Louise Hassing
Søren Østergaard
Birthe Neumann
Waage Sandø
Finn Nielsen
Anni Bjørn

Eksterne henvisninger
 

Danske film fra 1992
Dramafilm fra Danmark
Dansksprogede film
Film instrueret af Nils Malmros
Bodilprisen for bedste danske film
Robertprisen for årets danske spillefilm
Film fra Danmark (administrationskategori)