kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marrubiu

Marrubiu (sardisk: Marrùbiu) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 7 meters højde og har 4.838 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 61,24 km² og grænser til kommunerne Ales, Arborea, Morgongiori, Santa Giusta, Terralba og Uras.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Martis

Martis (sardisk: Màltis, Màlti) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 295 meters højde og har 517 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 22,96 km² og grænser til kommunerne Chiaramonti, Laerru, Nulvi og Perfugas.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Masainas

Masainas (sardisk: Masàinas) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 57 meters højde og har 1.313 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 23,69 km² og grænser til kommunerne Giba, Piscinas, Sant'Anna Arresi og Teulada.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Masullas

Masullas (sardisk: Masùddas) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 129 meters højde og har 1.071 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 18,68 km² og grænser til kommunerne Gonnoscodina, Gonnostramatza, Mogoro, Morgongiori, Pompu, Simala, Siris og Uras.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Meana Sardo

Meana Sardo (sardisk: Meàna) er en by og en kommune (comune) i provinsen Nuoro i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 588 meters højde og har 1.813 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 73,8 km² og grænser til kommunerne Aritzo, Atzara, Belvì, Laconi og Samugheo.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Nuoro
Milis

Milis (sardisk: Mìris) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 72 meters højde og har 1.555 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 18,67 km² og grænser til kommunerne Bauladu, Bonarcado, San Vero Milis, Seneghe og Tramatza.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Mogorella

Mogorella (sardisk: Mogorèdda) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 265 meters højde og har 442 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 17,06 km² og grænser til kommunerne Albagiara, Ruinas, Usellus, Villa Sant'Antonio og Villaurbana.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Mogoro

Mogoro (sardisk: Mòguru) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 136 meters højde og har 4.157 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 48,99 km² og grænser til kommunerne Collinas, Gonnostramatza, Masullas, Pabillonis, San Nicolò d'Arcidano, Sardara og Uras.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Modolo

Modolo (sardisk: Mòdolo) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 134 meters højde og har 168 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 2,47 km² og grænser til kommunerne Bosa, Flussio, Magomadas og Suni.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Monteleone Rocca Doria

Monteleone Rocca Doria (sardisk: Monteleòne) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 368 meters højde og har 102 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 13,39 km² og grænser til kommunerne Padria, Romana og Villanova Monteleone.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Monti

Monti (sardisk: Mònte) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 300 meters højde og har 2.420 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 123,82 km² og grænser til kommunerne Alà dei Sardi, Berchidda, Calangianus, Loiri Porto San Paolo, Olbia og Telti.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Montresta

Montresta (sardisk: Montrèsta) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 410 meters højde og har 489 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 31,16 km² og grænser til kommunerne Bosa, Padria og Villanova Monteleone.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Mores

Mores (sardisk: Mòres) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 366 meters højde og har 1.907 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 94,86 km² og grænser til kommunerne Ardara, Bonnanaro, Bonorva, Ittireddu, Ozieri, Siligo og Torralba.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Morgongiori

Morgongiori (sardisk: Mragaxòri) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 351 meters højde og har 720 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 45,2 km² og grænser til kommunerne Ales, Curcuris, Marrubiu, Masullas, Pompu, Santa Giusta, Siris og Uras.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Muravera

Muravera (sardisk: Murèra) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 9 meters højde og har 5.262 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 93,51 km² og grænser til kommunerne Castiadas, San Vito og Villaputzu.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Muros

Muros (sardisk: Mùros) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 305 meters højde og har 852 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 11,23 km² og grænser til kommunerne Cargeghe, Osilo, Ossi og Sassari.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Musei

Musei (sardisk: Mùsei) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 119 meters højde og har 1.528 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 20,27 km² og grænser til kommunerne Domusnovas, Iglesias, Siliqua og Villamassargia.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Eskildsgade

Eskildsgade er en gade på Indre Vesterbro i København. Gaden som er opkaldt efter Ærkebiskop Eskil (ca. 1100 – ca. 1180) går mellem Svendsgade og Halmtorvet og krydser Istedgade undervejs.

Historie 
Oprindeligt var det blot en enkel sti, der førte ned til stranden ved Kalveboderne. Her lå en badeanstalt, og vejen fik derfor navnet Vesterbros Badevej. I folkemunde kaldtes den dog “Balladevej”
I 1880'erne blev gaden udvidet og omdøbt 1886 til Knudsgade, i forvejen lå i nærheden Svendsgade og Valdemarsgade.
Gaden blev kendt for sine bordeller, og da de i 1906 blev afskaffet ved lov, bad gadens beboere om at den måtte få et andet navn, for at man kunne ”glemme” gadens tvivlsomme renommé. Derfor blev gaden 1907 omdøbt til det nuværende Eskildsgade.
Ved en stavefejl fik den et "d" for meget med i gadenavnet.

Referencer 

Gader på Vesterbro
George Marsh

George Marsh (født 5. november 1998) er en engelsk fodboldspiller der spiller for Tottenham Hotspur.

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Tottenham Hotspur F.C.
Henrik Frederik Korn

Henrik Frederik Korn (født 10. april 1844 i København, død 25. marts 1895 i København), var politiinspektør og chef sædelighedspolitiet i København. 

H. F. Korn blev i 1886 ansat som chef for det københavnske sædelighedspoliti en organisation. Den 25. marts 1895 skød han sig på politikammeret under domhuset på Nytorv. Det var kulminationen på en korruptionsskandale inden for korpset hvor der under flere år med ham som leder pågik magtmisbrug, korruption, alfonsvirksomhed og pengeafpresning.

Referencer 

Politifolk fra Danmark
Personer fra København
Personer der har begået selvmord
Kontroverser omhandlende politiet
Stjernesnot

Stjernesnot er en fantasifuld betegnelse for de glinsende geléklatter, man særligt i milde perioder i vinterhalvåret kan finde i naturen. Den geléagtige substans er dog blot de opsvulmede æggeledere fra en hunfrø eller skrubtudse, som et rovdyr har efterladt efter at have fortæret resten af padden.

Man ved ikke, hvorfor rovdyrene åbenbart ikke finder paddernes æggeledere appetitlige. Der er dog ikke noget særlig næring i æggelederne, og måske smager de også grimt. Når æggelederne efterlades i det fri suger de væske til sig og svulmer op. Derved bliver de til de geléklatter, der mest af alt ligner resterne af en vandmand, men altså i folkemunde er blevet døbt Stjernesnot.

Rundt om i verden har man undret sig over dette naturfænomen siden middelalderen, og der er i tidens løb fremsat mange teorier om geléklatternes oprindelse. Allerede i middelalderen var der dog lærde, som forkastede teorien om, at stjernesnottet skulle være rester af meteorsværme til fordel for den mere jordnære æggeleder-forklaring.  Selvom man endnu ikke haft held til finde brugbar DNA i selve geléen, har undersøgelser af stjernesnot i flere tilfælde påvist tilstedeværelsen af paddeæg.

Man ved dog endnu ikke med sikkerhed om stjernesnottet efterlades i det fri ved, at rovdyrene gylper æggelederne op, eller om de starter med at pille dem ud af padden.

Referencer

Danmarks padder og krybdyr
Overtro
Henrik af Anhalt-Köthen

Hertug Henrik af Anhalt-Köthen (født 30. juli 1778 i Pleß i Schlesien; død 23. november 1847 i Köthen) var en tysk fyrste fra Huset Askanien, der var den sidste hertug af det lille hertugdømme Anhalt-Köthen i det centrale Tyskland fra 1830 til 1847.

Eksterne links 

 Slægten Askaniens officielle hjemmeside 

Huset Askanien
Hertuger af Anhalt-Köthen
Tyskere i 1700-tallet
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Pszczyna
Beisfjorden (Tysfjord)

Beisfjorden, eller Pollen, er en poll i Tysfjord kommune i Nordland  fylke i Norge. Den går  4,5 kilometer i vestlig retning fra Tysfjorden, fra indløbet mellem Beisfjordneset i nord og Stongneset i syd.

Lige vest for Stongneset går næsset Klubben omtrent 750 meter mod nord. Dette giver en afstand til nordbredden på ca. 600 meter før den udvider sig ind i Kalvikstorvika. Midt i pollen ligger den omkring 2,5 kilometer lange Botnøya og flere  holme og skær. Dybden vest for Botnøya er mellem én og ti meter.

Landskabet omkring Beisfjorden er hovedsageligt lave og skovklædte åser, på nær  i fjordbunden hvor stigningerne op mod Hatten starter, med Horn- og Mellatinden (484 og 579 moh.), Bjørnkjeften (682 moh.), Jamnfjellet (457 moh.) og længere mod nord Bogvetten (521 moh.).

De omkring hundrede fastboende langs kysten bor hovedsagelig i et bælte ved Europavej  E6 som går langs fjordbunden fra bebyggelsen Botn og nordover via Storjord, som er et lille center for befolkningen langs nordvestsiden af Tysfjorden. Gårdene på nordkysten knyttes til E6 ved en lokal vej til Østvika  og Fylkesvej 683 går langs sydsiden til bebyggelsen Kalvik.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Nordland
Tysfjord
Granulær fysik

Granulær fysik er den del af fysikken, der beskæftiger sig med materialer, der består af mindre faste partikler. Granulær fysik kan således ses som en underkategori af fysik af kondenserede stoffer eller som et komplekst system, og dens resultater bruges i geofysik og -teknik, jordfysik, agrofysik og farmaci. Afhængig af betingelserne kan granulære materialer både være statiske som et fast stof eller flyde som en ikke-newtonsk væske.

Da partiklerne i granulære materialer har meget større masse end eksempelvis partiklerne i væsker, er de ikke påvirket af termiske fluktuationer, og  de enkelte korn foretager derfor ikke brownske bevægelser. Dette giver anledning til metastabile tilstande med fx broer samt hysterese.

Et simpelt eksempel på forskellen mellem væsker og granulære materialer er tørt grus, der hældes ud på en overflade. Mens vand vil sprede sig over hele overfladen inden for betingelserne for overfladespænding, vil grusen danne en bunke med en såkaldt stablingsvinkel.

Eksempler på granulære materialer 
Følgende er eksempler på granulære materialer.
 Sand
 Pulver
 Sne
 Grus
 Mel
 Havregryn
 Cornflakes

Kildehenvisninger 

Kondenserede stoffers fysik
Svømning under sommer-OL 2020 – 100 m fri (herrer)

100 m fri for herrer under Sommer-OL 2020 vil finde sted den 28. juli - 30. juli 2020.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen bliver afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats går de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det bliver afgjort hvilke otte tider, der er de bedste. Disse går til finalen, hvor medaljerne bliver fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats
Svømmere med de 16 bedste tider, uanset heat, gik videre.

Semifinaler

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 

100 m fri (herrer)
Svømning under sommer-OL 2020 – 100 m fri (damer)

100 m fri for damer under Sommer-OL 2020 vil finde sted den 28. juli - 30. juli 2021.

Turneringsformat 
Konkurrencen bliver afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats går de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det bliver afgjort hvilke otte tider, der er de bedste. Disse går til finalen, hvor medaljerne bliver fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats

Swim-off

Semifinaler

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 

100 m fri (damer)
Svømning under sommer-OL 2020 – 200 m fri (damer)

200 m fri for damer under Sommer-OL 2020 fandt sted den 26. juli - 28. juli 2021 i Tokyo Aquatics Centre.

Turneringsformat 
Konkurrencen bliver afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats går de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det bliver afgjort hvilke otte tider, der er de bedste. Disse går til finalen, hvor medaljerne bliver fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Alle tider er japansk standard tid (UTC+9)

Resultater

Heats

Semifinaler

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 

200 m fri (damer)
Svømning under sommer-OL 2020 – 200 m fri (herrer)

200 m fri for herrer under Sommer-OL 2020 vil finde sted den 26. juli - 28. juli 2020.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Konkurrencen bliver afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats går de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det bliver afgjort hvilke otte tider, der er de bedste. Disse går til finalen, hvor medaljerne bliver fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Alle tider er japansk standard tid (UTC+9)

Resultater

Heats

Swim-off

Semifinaler

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 

200 m fri (herrer)
Svømning under sommer-OL 2020 – 100 m rygsvømning (herrer)

100 m ryg for herrer under Sommer-OL 2020 vil finde sted den 25. juli - 27. juli 2021.

Turneringsformat 
Konkurrencen bliver afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats går de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det bliver afgjort hvilke otte tider, der er de bedste. Disse går til finalen, hvor medaljerne bliver fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats

Semifinaler

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 

100 m rygsvømning (herrer)
Svømning under sommer-OL 2020 – 100 m rygsvømning (damer)

100 m ryg for damer under Sommer-OL 2020 fandt sted den 25. juli - 27. juli 2021 i Tokyo Aquatics Centre.

Turneringsformat 
Konkurrencen bliver afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats går de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det bliver afgjort hvilke otte tider, der er de bedste. Disse går til finalen, hvor medaljerne bliver fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Heats 
De svømmere med de 16 bedste tider, uanset heat, gik videre til semifinalerne.

Semifinaler 
De svømmere med de otte bedste tider, uanset heat, gik videre til finalen.

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 

100 m rygsvømning (damer)
Svømning under sommer-OL 2020 – 100 m brystsvømning (damer)

100 m bryst for damer under Sommer-OL 2020 fandt sted den 25. juli - 27. juli 2021 i Tokyo Aquatics Centre.

Turneringsformat 
Konkurrencen bliver afviklet med indledende heats, semifinaler og finale. Efter de indledende heats går de 16 bedste tider videre til semifinalerne, hvor det bliver afgjort hvilke otte tider, der er de bedste. Disse går til finalen, hvor medaljerne bliver fordelt.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Alle tider er japansk standard tid (UTC+9)

Resultater

Heats 
De seksten hurtigste svømmerne, uafhængig af heat, gik videre til semifinalerne.

Semifinaler 
De otte hurtigste svømmerne, uafhængig af heat, gik videre til finalen.

Finale

Referencer

Eksterne henvisninger 

100 m brystsvømning (damer)
Filip Blažek

Filip Blažek (født 11. marts 1998) er en slovakisk fodboldspiller, der spiller for MFK Skalica som midtbanespiller, på leje fra den danske klub Brøndby IF .

Karriere

FK Senica 
Blažek fik sin professionelle debut for FK Senica mod FK AS Trenčín den 23. juli 2016.

Brøndby IF 
Den 11. juli 2017 meddelte Brøndby IF, at de havde indgået en aftale med Senica om køb af Blažek, efter at han havde imponeret gennem en prøvetræning. Blažek underskrev en treårig kontrakt, og modtog trøje nummer 26.

Blažek lavede sit første ligakamp for Brøndby den 1. marts 2018 mod FC Midtjylland, da han erstattede Simon Tibbling i det 93. minut.

Den 25. januar 2019 meddelte MFK Skalica, at de havde hentet Blažek fra Brøndby IF på leje for resten af sæsonen.

Titler 
Brøndby IF
 DBU Pokalen : 2017-18

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Slovakiet
Midtbanespillere (fodbold)
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra MFK Skalica
Pages with unreviewed translations
Ultron

Ultron er en fiktiv robot fra Marvel-universet og en af Iron Mans ærkefjender.

I tegneserierne blev han bygget af Hank Pym, mens han i filmen Avengers: Age of Ultron blev bygget af Tony Stark. I Avengers: Age of Ultron er han den store skurk, som The Avengers skal besejre.

Han optræder også i Marvels What If...? serie.

Iron Man
Fiktive skurke
Figurer fra Marvel Comics
Robotter
Drikkehorn

Et drikkehorn er horn fra et skedehornet dyr, der bruges til at drikke af. Drikkehorn kendes fra antikken, særligt på Balkanhalvøen, og var i brug til ceremonielle formål op igennem, vikingetiden, middelalderen og tidlig moderne tid, særligt i den germaniske del af Europa og i Kaukasusområdet. Drikkehorn er fortsat en vigtig attribut i kulturer med rituelle skål, særligt i Georgien, hvor de er kendt som kantsi.

Drikkebeholdere fremstillet af glas, træ, keramik eller metal, der er udformet til at ligne drikkehorn kendes også fra antikken. Det oldgræske ord for drikkehorn er keras (flertal kerata, "horn"). Drikkehorn skal ikke forveksles med rhyton (flertal rhyta), der er en drikkebeholder fremstillet i samme form som et horn, men med en lille åbning i den spidse ende.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Viking Answer Lady: Alcoholic Beverages and Drinking Customs of the Viking Age 

Væskebeholdere
Brian Monteith

Brian Monteith (født 8. januar 1958) er en skotsk PR-konsulent, politiker og kommentator.

Konservativt medlem af det skotske parlament 
Det konservative parti fik indvalgt Brian Monteith i Skotlands parlament fra den 6. maj 1999 til den 3. maj 2007.

I efteråret 2005 blev han dog ekskluderet af det konservative parti.  I resten af valgperioden var han uafhængig medlem af parlamentet. 

Han opstillede ikke til offentlige valg i 2006-2018.

Kandidat for Brexitpartiet 
I april 2019 opstillede Brexitpartiet Brian Monteith som kandidat ved Europa-Parlamentsvalget 2019 i Storbritannien i Nordøst-Englands-kredsen.

Referencer

Britiske konservative politikere
Husby Klitplantage

Husby Klitplantage er en klitplantage nordvest for Husby i Holstebro Kommune i Vestjylland. Plantagen er på 1100 ha og omfatter en række naturtyper. Der er heder, klitter, nåletræsskove, enkelte små søer samt Danmarks vestligste bøgeskov. Plantagen ligger helt ud til stranden ved Nordsøen, lige bag ved den nordlige del af Husby Klit, og grænser mod nord og syd op til sommerhusarealer.

Historie 
I midten af 1800-tallet var store dele af de vestjyske kystegne truet af sandflugt. Husby Kirke, som ligger få kilometer fra kysten, risikerede således at sande til, og de lokale beboere henvendte sig til kong Frederik 7., der fik sat gang i skovplantningen.

Under anden verdenskrig indgik stranden vest for plantagen i tyskernes Atlantvold, og der blev i den forbindelse opført en række bunkere, hvoraf nogle stadig er tilgængelige.

Naturen 
I plantagen findes et område kaldet Gryden. Det er hulrummet i en parabelklit, som er en klittype, der har hesteskoform.
Den vestlige del af plantagen er en del af Natura 2000-område nr. 74 Husby Klit.
Et areal på 960 ha er udpeget til  udpeget til Naturnationalpark Husby Klitplantage

Dyr 
Blandt de dyr, man kan finde i plantagen, er hugormen, hvoraf der er en ganske stor bestand. Af større pattedyr finder man i området ræve, harer, rådyr og kronhjorte. 

Blandt fuglearter findes der i plantagen hejrer, træløbere, fuglekonger, spætter som grønspætte og rovfugle som musvåger og tårnfalke. I de to små søer, Skavemose og Hareflod Sø, lever der blandt andet gedder, aborrer og skaller.

Planter 
I sagens natur er der i Husby Klitplantage mange træer. På de mest sandede områder finder man bjergfyr, skovfyr, østrigsk fyr og eg, mens der på lidt mere frodig jordbunde vokser graner som sitkagran og ædelgran. Enkelte steder finder man desuden bøg og andre løvtræer.

I områderne tættest på havet er vegetationen præget af marehalm og hjælme. Mellem træerne er der et mere rigt planteliv, og her finder man arter som klokkeensian, næbfrø, kambregne, liden ulvefod, liden soldug samt den i dette område ret sjældne pilledrager. Det er desuden muligt at finde svampe som kantareller og Karl Johan.

Rekreativ anvendelse 
Husby Klitplantage er offentlig tilgængelig og tilbyder en række rekreative aktiviteter. Man kan færdes i området til fods, på cykel og til hest. Der er således anlagt markerede stier til henholdsvis vandring (nogle er også handicapegnede; 15 km er certificeret som "Premiumweg" under Deutsches Wanderinstitut), cykling (der er en rute, der indgår i den 560 km lange Vestkyststi) samt ridning (16 km stier særligt for ridende). Desuden findes et område, der er særligt rettet mod orienteringsløb.

Blandt andre faciliteter er der anlagt to lejrpladser, en skovlegeplads og en grillplads (ved Skavemose). Der er desuden flere geocacher i området. Endelig er der mulighed for fiskeri fra kysten (ikke i de to små søer) samt badning, hvor især den udgravede sø, Skavemose, er velegnet for børn.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Husby Klitplantage , visitholstebro.dk, hentet 2. maj 2019

Skove i Holstebro Kommune