kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Baltimore–Washington International Airport

Baltimore-Washington International Airport (Fuldt navn: Baltimore-Washington International Thurgood Marshall Airport IATA: BWI, ICAO: KBWI, FAA LID: BWI) er en international lufthavn for byerne Baltimore og den amerikanske hovedstad, Washington, DC.

Lufthavnen er beliggende i Anne Arundel County i staten Maryland i USA. Det blev åbnet i 1950 under navnet Friendship International Airport.

Eksterne henvisninger

 Baltimore/Washington International Thurgood Marshall Airport hjemmeside 

Lufthavne i USA
Washington International Airport
Washington D.C.
Lønborg Hede

Lønborg Hede er er et hedeområde på  ca. 350 ha beliggende sydvest for Tarm, som ejes af  Naturstyrelsen. Heden er udpeget som habitatområde og er en del af et større naturområde.  Heden er mod nord og syd omgivet af landbrugsarealer, mens der mod sydøst og vest er skov og naturarealer.
Store dele af heden, et areal på på i alt 247 ha blev fredet i 1970 på baggrund af sine naturværdier og uforstyrrede landskaber, og for  at beskytte ynglebestande en række fuglearter .

Området omkring Lønborg Hede er et af de sidste steder i landet, hvor der blev oprettet statshusmandsbrug.

Se også 
Natura 2000-område nr. 73 Lønborg Hede

Eksterne kilder/henvisninger 

 Lønborg Hede på naturstyrelsen.dk
 Om naturplanen på Naturstyrelsens websider

Danske heder
Lokaliteter i Ringkøbing-Skjern Kommune
Neuwittenbek

Neuwittenbek eller Ny Vittenbæk er en kommune og en by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Dänischer Wohld i den nordøstlige del af Kreis Rendsborg-Egernførde. Kreis Rendsborg-Egernførde ligger i den centrale del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Neuwittenbek ligger nordvest for Kiel ved Kielerkanalen i det sydlige Jernved. Mod nordøst går Bundesstraße 76 fra Kiel mod Egernførde.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted.
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Rendsborg-Egernførde
Søren Andersen Vedel

Søren Andersen Vedel (16. juli 1587, Ribe - 22. januar 1653, Ribe) var en dansk rektor og præst.

Liv og karriere 
Søren Vedel var af søn af historikeren Anders Sørensen Vedel og Mette Hansdatter, hans morfar var biskop Hans Laugesen og oldefar Hans Tausen. I 1604 blev han student i Ribe, og i 1608 rektor i Sorø. I 1611 rejste han udenlands, blandt andet til Tyskland og England.

I 1616 skulle der vælges en ny sognepræst til Ribe Domkirke, ripenserne havde to kandidater, da de ikke kunne blive enige måtte de rejse til Skanderborg, hvor de to lavede en prøve prædiken for Christian 4.. Angiveligt skulle Søren Vedel være gået derfra med sejren.

I 1618 blev Søren Vedel gift med Susanna Pedersdatter, datter af Peder Christensen og Else Iversdatter Wandal fra Ribe. Ved siden og frem boede Søren Vedel og hans familie i huset Snagdal i Ribe (nuværende: hjørnet af Skolegade og Sønderportgade), ved siden Liljebjerget hvor hans fader boede. under svenskekrigene i 1600'tallet blev Ribe i 1644 besat af svenske tropper, inden deres afrejse smadrede de alle vinduerne i Snagdal.

Hans gravsten ligger i Ribe Domkirke.

Søren Vedel og hans hustru efterlod sig 4 sønner og 3 døtre. Blandt børnene kan nævnes:
 Dorethe Sørensdatter Vedel (1620-1673) gift i 1638 med Anders Romdrup, som enke igen gift med læge Ludvig Johansen Pouch
 Else Sørensdatter Vedel (1624-1697) gift i 1658 med Niels Jørgensen Seerup
 Peder Sørensen Vedel (1630-1691) provst i Rejsby Pastorat

Referencer 

Præster fra Danmark
Søren Andersen
Eeva Jalavisto

Eeva Ottilia Jalavisto (født Elmgren 21. marts 1909 i Kerimäki, død 12. juni 1966 i Helsingfors) var en finsk fysiolog.

Jalavisto blev doktor i medicin og kirurgi 1937, var 1941–49 docent og fra 1949 professor i fysiologi ved Helsingfors universitet. Sammen med Eva Bonsdorff nyopdagede hun hormonet erytropoetin, som de navngav. Jalavisto var også internationalt kendt som forsker inden for gerontologi.

Ansatte ved Helsinki Universitet
Søren Peter Kristensen

Der er flere personer ved navn Søren Peter Kristensen:
 Søren Peter Kristensen (modstandsmand)
 Søren Peter Kristensen (gymnast)
Tysk-katolicismen

Tysk-katolicismen var et rationalistisk trossamfund, som i 1845 udtrådte af den  romerskkatolske kirke.

Den tysk-katolske bevægelse havde forbindelse med 1840'ernes frihedsbevægelser på det politiske og teologiske område. Inden for den romerskkatolske kirke gik strømmen generelt i ultramontanistisk retning. Men modsatrettede tendenser sås også. Særligt gjorde Johannes Ronge sig bemærket. På et møde i Leipzig 1845 søgte man at forene alle elementer i en tysk-katolske kirke. Forskellige standpunkter blev gjort gældende. Nogle opponerede kun mod de pavelige magtbestræbelser, andre, som Ronge selv, indtog et avanceret teologisk og religiøst standpunkt. 

De følgende år fejrede Ronge, som var en lidelsesfuld agitator, store triumfer. Tysk-katolske menigheder dannedes, og deres medlemstal i 1846 var omkring 60.000. Liberale universitetsmænd og politikere intresserede sig for bevægelsen og opmuntrede den. Den preussiske regering blandt andre stillede sig tolerant til en begyndelse, men skarpe angreb kom fra de bayriske og østrigske regeringer. Mest skæbnesvanger var dog splittelsen inden for egne rækker og den ringe religiøse intensitet. Allerede 1847 begyndte tysk-katolicismen at gå tilbage, og denne tilbagegang standsedes ikke af de lettelser i ydre henseende, som blev en følge af revolutionsåret 1848. Ultramontanismen gik sejrrigt frem. Ved Ronges død 1887 var der ikke meget tilbage af den tysk-katolske kirke. Fra 1859 forenede man sig næsten overalt med de rationalistiske frimenigheder, som opstod gennem adskillelse fra den evangeliske kirke.

Kilder 
 

Kristendom i Tyskland
Tyskland i 1800-tallet
Ugglan
Tage Møller

Tage Møller (født 22. september 1892 i Skive, død 5. juli 1968) var en dansk-svensk arkitekt.

Møller blev student fra Sorø Akademi 1910, cand.phil. i København 1911 og aflagde arkitekteksamen der 1923. Han var ansat hos domkirkearkitekten Harald Lønborg-Jensen i København 1913–14 og 1917–19, hos den kongelige bygningsinspektør J.M. Agdahl-Nielsen i København 1916, hos Arnold Salomon-Sörensen i Helsingborg 1920, hos Gustav Wilhelmsson Widmark sammesteds 1922–26, hos länsarkitekt Nils A. Blanck i Malmø 1927–34, havde egen praksis fra 1935 og var stadsarkitekt i Malmöortens distrikt fra 1935. 

Møller var statsudpeget medlem af Malmø bys ejendomsbeskatningsnævn fra 1934 samt styrelsesmedlem i Arkitektföreningen för södra Sverige og sekretær i Södra Sveriges byggnadstekniska samfund.

Kilder 
 

Personer fra Skive 
Arkitekter fra Danmark
Arkitekter fra Sverige
Forsvar i dybden

Forsvar i dybden eller dybdeforsvar er et militært udtryk, som betyder at den forsvarende side placerer sine enheder så de gradvis absorberer en angribende fjendes styrke. Enheder som er placeret længere tilbage og som kan gå til modangreb kan indgå i et dybdeforsvar. Et vellykket dybdeforsvar kan gøre at "chokket" fra et kraftigt overfald gradvis mindskes. Der findes flere historiske eksempler på vellykkede dybdeforsvar, eksempelvis slaget ved Kursk under anden verdenskrig.

Se også 
Den brændte jords taktik

Militærtaktik
Holsted Kirke (Næstved Kommune)

Holsted Kirke er sognekirken i Holsted Sogn, Næstved Provsti i Roskilde Stift. Kirken ligger i Næstved Kommune. Området, hvor kirken nu ligger, hørte tidligere til Øster Flakkebjerg Herred i Sorø Amt.

En romansk døbefont er bevaret fra en tidligere Vridsløse Kirke og stod i mange år stået i klostergården på Herlufsholm. Den er nu overført til den nye Holsted Kirke. Kirkens altertavle er af Maja Lisa Engelhardt.

'Vridsløse kirkeruin' er det fredede område for den tidligere Vridsløse Kirke, hvorfra døbefonten stammer.

I sognet ligger Næstved Nord Station.

Kilder

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kirkens historie  hos Holstedkirke.dk
 Om Vridløse kirkeruin  hos Holstedkirke.dk

Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Sorø Amt
Kirker i Næstved Kommune
Mundaneum

Mundaneum var en institution, der blev oprettet i 1910 som resultat af et initiativ, der blev påbegyndt i 1895 af de belgiske advokater Paul Otlet og Henri La Fontaine, som en del af deres arbejde med videnskaben om dokumentation. Dets mål var at samle hele verdens viden og at klassificere den efter et system, der blev udviklet under betegnelsen den Universelle decimalklassifikation (Universal Decimal Classification). Otlet og La Fontaine arrangerede en international konference under navnet International Conference of International Associations, som blev ophavet til Union of International Associations (UIA). Mundaneum blev oprindelig oprettet i Bruxelles, men ligger på nuværende tidspunkt i Mons i Belgien.

Mundaneum bliver betragtet som en milepæl indenfor dataindsamling og håndtering og som en forløber for internettet.

Noter

Eksterne henvisninger 
  
  

Litterære museer
Stigfossen

Stigfossen er et vandfald i elven Istra ved Trollstigen i Rauma kommune i Møre og Romsdal fylke i Norge. Fylkesvei 63 har bro over vandfaldet. Den ligger tæt ved Trollfossen, som er noget højere, men med mindre vandføring end Stigfossen.

Se også 
 Vandfald i Norge

Eksterne kilder og henvisninger 

 Stigfossen på World Waterfall Database

Vandfald i Møre og Romsdal
Trollfossen

Trollfossen (også kaldt Tverrdalsfossen) er et vandfald ved Trollstigen i Rauma kommune i Møre og Romsdal fylke i Norge. Den ligger i Tverrelva, der er en biflod til til Raumas biflod Istra. Tæt ved ligger Stigfossen, som har større vandføring og derfor ser mere imponerende ud.

Se også 
 Vandfald i Norge

Eksterne kilder og henvisninger 
 Trollfossen på World Waterfall Database

Vandfald i Møre og Romsdal
Istra (Romsdal)

Istra er en biflod til Rauma i Norge med en længde på 17 km. 

Elven har sit udspring i Reinheimen og løber nordover gennem Isterdalen til den munder ud i Rauma ca. 3 km før udløbet i Romsdalsfjorden mellem Åndalsnes og Veblungsnes.

Istra har en lakseførende strækning på 10 km og er en havørredselv.

Elven blev beskyttet i Verneplan III, senere blev Raumavassdraget beskyttet i Verneplan IV.

Vandfald
 Stigfossen
 Trollfossen

Etymologi 
Ifølge moderne sprogforskning kan oprindelsen til elvens navn være en hypotetisk indoeuropæisk sprogrod hvor es eller is betød vand, også flydende, men at ordet senere fik den snævrere betydning «vand i fast form».

Andre europæiske floder som kan ha samme sproglige oprindelse:
 Istra (Rusland)
 Eisack eller Isarco (Syd-Tyrol, Italien )
 Iser (Tjekkiet), Izera (Polen)
 Isère (Frankrig)
 Isel (Østrig)
 Isar (Tyskland)
 IJssel (Holland)
 Ister (nedre del af Donau)

Litteratur 
 Egon Kühebacher, Die Ortsnamen Südtirols und ihre Geschichte, bd. 2, Bozen 1995, s. 59-61 (med sproghistoriske forklaringer, uddybende litteratur og dokumentbilag).

Eksterne kilder/henvisninger 

Vandløb i Møre og Romsdal
Rakethændelsen på Andøya

Rakethændelsen på Andøya (kendt som Black Brant scare på engelsk) var en hændelse, som har sit udspring i en raketaffyring fra Andøya Space Center (på tidspunktet Andøya Rakettskytefelt) på Andøy i Nordland fylke i Norge den 25. januar 1995. Raketten, som medbragte måleudstyr til at studere nordlys over Svalbard, fik en nordligere bane end planlagt. På grund af en misforståelse var oplysninger om raketaffyringen ikke blev meldt videre til de russiske radaroperatører. Da raketten blev opdaget, antog man derfor, at det var et atomangreb mod Rusland, og russerne satte derfor en nødprocedure i gang for at kunne besvare angrebet. Den berømte atomkuffert blev bragt til Boris Jeltsin, så han var klar til at beordre et atomart modangreb hvis nødvendigt. Modangrebet blev dog afværget, da den norske raket styrtede ned i havet i stedet for at fortsætte mod russisk territorium.

I de få minutter hvor misforståelsen stod på, var situationen kritisk, og ifølge russiske myndigheder var det det nærmeste landet har været på at iværksætte et atomangreb. Man sammenligner gerne hændelsens farlighed med Cubakrisen i 1962.

Russisk opdagelse 
Raketten blev først opdaget af varslingsradaren i Olenegorsk, som opdagede den over Barentshavet. Man kunne ikke identificere raketten, men russerne var bekendt med at US Navy tidligere havde patruljeret farvandene langs norskekysten med atomubåde af Ohio-klassen bevæbnet med Trident-missiler. Disse missiler ville fra denne position kunne nå Moskva på 10 minutter. På radarcenteret observerede man desuden, at der faldt sektioner væk fra raketten, på samme måde som det også forgår ved Trident-missiler. Ud fra rakettens bane kunne det virke som om den var rettet mod Moskva.

Reaktion 
Militæret blev sat i umiddelbart beredskab, og den berømte atomkuffert blev bragt til Ruslands præsident Boris Jeltsin. Eftersom et Trident-missil kunne nå den russiske hovedstad på op til 10 minutter, blev der sat en deadline på netop 10 minutter, hvor man skulle tage stilling til, hvorvidt man skulle gennemføre et modangreb eller ej.

Efter 5 minutter beordrede man flådens undervandsbåde til at indtage deres affyringspositioner og forberede sig på en umiddelbar affyring, hvis ordren blev givet. De russiske atomdoktriner tillod et modangreb selv før et eventuelt missil havde truffet russisk territorium. I 4 minutter ventede besætningerne på undervandsbådene på angrebsordren, men otte minutter efter alarmen gik, styrtede raketten ned i Barentshavet og ordren om at iværksætte et modangreb blev aldrig givet.

Informationssvigt 
De norske og amerikanske forskere der var ansvarlige for affyringen havde meddelt planerne om affyringen til de russiske myndigheder flere uger i forvejen. Denne besked blev dog ikke givet videre til radaroperatørerne som tolkede radarbilledet som et fjendtlig missil. Som et resultat af dette blev de eksisterende varslings- og informationsprocedurer reevalueret og tilpasset.

Eksterne henvisninger 
 PBS: A Close Call – The Norwegian Rocket Incident

Raketter
Begivenheder i 1995
Ruslands militær
Randselbjerg

Randselbjerg eller Værkshøj  (også Ranselbjerg el. Vexhøi, på tysk Rantzauhöhe, Warkshöhe el. Werkshug, på nordfrisisk Ranselsberag el. Wiarkshuuch) er en 45 meter høj bakke beliggende syd for Læk og nord for Soholm Å i Læk Sogn (Kær Herred) i det vestlige Sydslesvig. Administrativt hører højen under Enge-Sande Kommune i Nordfrislands Kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Randselberg er det højeste punkt i Langbjerget og det tredjehøjeste punkt i nuværende Nordfrislands Kreds. Højen er lyngbegroet. Det siges, at Langbjerget kaldes Randselbjerg, hvor landvejen imellem Læk og Bredsted skærer den.

Forleddet i Randselbjerg er afledt af ransel (≈rygsæk). Navnet er måske givet som sammenligningsnavn af fodgængere. Stednavnet er på tysk senere forvansket til adelsnavnet Rantzau-. Forleddet i Værkshøj er uvist. Der berettedes om en tidligere gravhøj på Værkshøj. Åsen skiller historisk dansk og nordfrisisk bosættelsesområde fra hinanden.

Referencer 

Læk
Bakker i Sydslesvig
Stephan Leopold, prins af Lippe

Stephan Leopold, prins af Lippe (Stephan Leopold Justus Richard) (født 24. maj 1959 i Detmold) er overhoved for det tyske fyrstehus Lippe fra 2015. 

Han er sønnesøn af Leopold 4. af Lippe, der var Lippes sidste regerende fyrste.

Forældre 
Stephan Leopold er søn af biologen Traute Becker (født 16. februar 1925, datter af Gustav Becker og Charlotte Meyer) og Armin, prins af Lippe (1924–2015).

Ægteskab 
Stephan Leopold er gift med Maria, grevinde af Solms-Laubach (født 1968). Maria er datter af prinsesse Madeleine af Sayn-Wittgenstein-Berleburg. Dermed er hun søsterdatter til Prins Richard af Berleburg og datterdatter af titulær fyrste Gustav Albrecht af Sayn-Wittgenstein-Berleburg.

Børn 
Prins Stephan Leopold og grevinde Maria har fem børn:
 arveprins (titulær tronfølger) Bernhard Leopold Baptist Ernst George Ludwig af Lippe]] (født 9. september 1995)
 prins Heinrich Otto Gustav-Adolf Michael Wico af Lippe (født  8. april 1997)
 prins Benjamin Hans Karl Maximilian Paul af Lippe ( født 12. oktober 1999)
 prinsesse Luise Anna Astrid Christiane Viktoria af Lippe ( født 9. april 2001)
 prinsesse Mathilde Pauline Anna Elisabeth af Lippe ( født 7. september 2003)

Beslægtet med det hollandske kongehus 
Prins Stephan Leopold er grandfætter til blandt andre den tidligere dronning Beatrix af Nederlandene og prinsesse Irene van Lippe-Biesterfeld.

Gennem Beatrix af Nederlandene er prins Stephan Leopold beslægtet med kong Willem-Alexander af Nederlandene.

Prins Stephan Leopolds far var fætter til den hollandske prinsgemal Prins Bernhard af Lippe-Biesterfeld (gift med dronning Juliana af Nederlandene).

Arvestriden 
I sit testamente fra 1947 bestemte Stephan Leopolds farfar (Leopold 4. af Lippe), at Stephan Leopolds far (Armin, prins af Lippe) (1924–2015) skulle være hans efterfølger som overhoved for Huset Lippe-Biesterfeld. 

I 1953 overlod Armin stillingen til én af sine ældre halvbrødre. Da andre – også fjernere slægtninge – forsøgte at blive overhoved for slægten, opstod der en langvarig arvestrid. På et familieråd i 1958 forsøgte slægtens ældste Simon Casimir (1900-1980) forgæves at mægle. Armin tog senere arveafkaldet fra 1953 tilbage. I stedet udnævnte han sønnen Stephan Leopold (født 1959) til fremtidig overhoved for slægten. 

Huset Lippe
Tyskere i 1900-tallet
Tyskere i 2000-tallet
Ramona and Beezus

Ramona and Beezus er en familie-komedie fra 2010 med Joey King i hovedrollen, som Ramona.

Eksterne links 
 
 
 

Amerikanske film fra 2010
Familiefilm fra USA
Film baseret på bøger
Paillet

En paillet er en lille, tynd skive af metal eller metallfarvet plastic, beregnet til fastsyning på tekstiler, især festtøj. Pailletten reflekterer lys og får klædningsstykket til at skinne. Klæder med pailletter anvendes sædvanligvis til fest og inden for underholdningsbranchen, især af cirkusartister. I handlen kan man få tøj med allerede påsyede pailletter. Pailletter anvendes også til indretningstekstiler.

Pailletter kan også anvendes til smykkefremstilling.

Smykker
Beklædning
Skistav

En skistav er håndholdt udstyr som bruges sammen med ski til skiløb. Skiløberen har to af disse stave som bidrager til fremdriften og giver støtte ved løb ned ad bakke. Skistaven har nederst en ring eller skive, som skal hindre eller begrænse staven i at trænge ned i sneen. Helt nederst er en spids som giver fæste i sneen. Øverst har staven et håndtag og en håndrem som skal give et godt greb. I langrend bruges noget længere stave til fristil end til klassisk stil.

Tidligere var hoveddelen af skistaven lavet af bambus, specielt egnet var en hård type bambus fra Tonkin. Nu bruges syntetiske materialer som glasfiber eller karbonfiber eller letmetal som aluminium.

Se også 

Gåstav

Kilder

Litteratur

Skiudstyr
Lånlet Arena

Lånlet Arena (tidligere Power Arena, Scandlines Arena og Pricerunner Arena ), også kendt som Nykøbing F. Hallerne. er et anlæg på over 5.500 m2 bebygget areal. Området er indrettet med to store haller på tilsammen 2.500 m2 og en mindre hal, to gymnastiksale, møde- og selskabslokaler, restaurant og cafe, skydebaner, et karatecenter samt styrketræning.

Hallerne bliver brugt til flere sportsgrene, dog primært håndbold. Det er her, Nykøbing Falster Håndboldklub spiller deres hjemmekampe i Damehåndboldligaen.

Historie 
Hallen blev etableret i 1969, hvor den blev indviet 1. marts.

Et styrketræningscenter blev indviet i 2000.
 
Hallen hed en overgang Pricerunner Arena, da prisportalen Pricerunner sponsorerede Nykøbing Falster Håndboldklub. Hovedsponsoratet blev overtaget af Scandlines i 2014, og arenaens navn blev ændret til Scandlines Arena. I 2017 blev Danmarks nye elektronikbutik POWER, nye navnesponsor for arenaen i Nykøbing.

Referencer 

Idrætsanlæg i Danmark
Sport i Nykøbing Falster
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Nykøbing Falster
Etableret i 1969
Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier

Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier opstod den 1. maj 2004, da fem institutter ved Det Humanistiske Fakultet, Københavns Universitet blev lagt sammen. Instituttet består i dag af 28 studieretninger, som har det til fælles, at de bygger på regional indsigt i de dele af verden, som ligger uden for Vesteuropa og Nordamerika samt i tværkulturelle og komparative perspektiver såsom religionsvidenskab.
 
Instituttet består af følgende fagdiscipliner:
 Indologi (Københavns Universitet)
 Sydøstasienstudier (Københavns Universitet)
 Japanstudier (Københavns Universitet)
 Kinastudier (Københavns Universitet)
 Koreastudier (Københavns University)
  Sydasienstudier (Københavns Universitet)
 Sydøstasienstudier (Københavns Universitet)
 Grønlandske og Artikske Studier (Københavns Universitet)
 Indianske Sprog og Kulturer (Københavns Kulturer)
 Komparative Kulturstudier (Københavns Universitet)
 Mellemøststudier (Københavns Universitet)
 Arabisk
 Oldtidsstudier (Københavns Universitet)
 Hebraisk
 Persisk
 Tyrkisk
 Ægyptologi
 Minoritetsstudier
 Religionsvidenskab
 Religionshistorie
 Religionssociologi
 Tværkulturelle studier
 Øst- og sydøsteuropæiske studier
 Balkanstudier/Balkanistik
 Polsk
 Russisk
 Moderne Græsk / Grækenlandsstudier
 Østeuropastudier

Institutter ved Københavns Universitet
Etableret i 2004
Yoghurtis

Yoghurtis eller frossen yoghurt er en dessert, hvor yoghurt erstatter mælk, madfedt og æg, der ellers ville findes i almindelig flødeis.

Eksterne henvisninger 
 Opskrift på yoghurtis

Is
Nationalt testcenter for store vindmøller

Nationalt testcenter for store vindmøller er et forsøgsområde til at teste vindmøller på helt op til 330 meter i Østerild Klitplantage øst for Thisted i Danmark. Det blev indviet i oktober 2012. 
Danmarks Tekniske Universitet (DTU) står for anlæggelse og driften af testcentret. Der er plads til i alt 9 vindmøller i testcentret, og de udskiftes løbende efter test. En rapport fra begyndelsen af 2015 viste, at hverken fugle eller flagermus havde taget skade af opsætningen af de store møller. Møllerne er desuden blevet en turistattraktion, hvor flere busser har kørt til området for at besigtige møllerne. I 2017 blev der indviet et besøgscenter i området, hvor der sidenhen har været 30.000-43.000 årlige gæster. De stadigt større møller sætter løbende rekord for døgnproduktion.

I nord- og sydenden af testområdet findes to 250 meter høje målemaster med lamper til at advare flyvemaskiner om de høje strukturer i området. 

Opstillede vindmøller før 2021:

Se også 
 Liste over højeste strukturer i Danmark

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Østerild: Nationalt testcenter for store vindmøller  på DTUs hjemmeside
 National Testing Centre for Large Wind Turbines in Østerild 
 

Vindmøller
Lokaliteter i Thisted Kommune
Danmarks Tekniske Universitet