kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Birkhoff (månekrater)

Birkhoff er et gigantisk nedslagskrater på Månen af typen "bjergomgiven slette". Det ligger på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske matematiker George David Birkhoff (1884 – 1944).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Birkhoffs ydre væg grænser op til Carnotkrateret mod syd, Rowlandkrateret langs den vestlige rand og Stebbinskrateret mod nord. Tæt på i nordøstlig retning ligger Van't Hoff -krateret.

Karakteristika 
Krateret er et meget gammelt og er stærkt eroderet, og dets overflade er omformet af mange nedslag både i det indre og langs dets rand.

Hvad der nu er tilbage af kraterets ydre omkreds er et forrevet skrånende højdedrag langs den indre kratervæg, og randen er blevet slidt ned, til den er i niveau med det irregulære terræn udenfor. Kraterranden er arret af små kratere af varierende dimensioner.

Inde i krateret findes adskillige kratere, som er bemærkelsesværdige i sig selv. Langs den nordvestlige indre rand ligger det eroderede "Birkhoff X", mens "Birkhoff Q" ligger længst mod syd i den sydvestlige kraterbund. Det sidste er med en lav højderyg forbundet med dobbeltkraterne "Birkhoff K" og "L" i kraterets østre halvdel. De mindre og yngre kratere "Birkhoff Y" og "Z" ligger i den nordlige del af kraterbunden. Resten af bunden er flad nogle steder, men også med ujævne områder og mange småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Birkhoffkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bent Nyegaard

Bent Nyegaard (født 13. december 1951) er en tidligere håndboldspiller, håndboldtræner og nuværende håndboldkommentator/-ekspert på TV2.

I sin tid som aktiv spillede han håndbold i  Odense KFUM i starten af 1970'erne. Senere skiftede han til en trænerrolle, hvor han bl.a. har stået i spidsen for GOG, Ribe HK og Team Tvis Holstebro. Hos førstnævnte nåede han at vinde fem pokaltitler og fire danmarksmesterskaber med klub­bens kvinder og mænd, før han i 2004 blev træner i Team Tvis Holstebro. Et job, som han besad, indtil han blev fuldtidsansat på TV 2 i 2007.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Håndboldtrænere fra Danmark
Håndboldspillere fra Danmark
Birmingham (månekrater)

Birmingham er den tilbageværende rest af et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den nordlige rand og ses derfor fra Jorden under en lille vinkel, som giver perspektivisk forkortning. Krateret er opkaldt efter den irske astronom John Birmingham (1816 – 1884).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Birminghamkrateret ligger lige nord for Mare Frigoris og øst for den bjergomgivne slette W. Bond. Mod nordøst ligger det mindre Epigeneskrater, og Fontenellekrateret ligger mod nordvest.

Karakteristika 
Hvad der er tilbage af det oprindelige krater er en irregulær omkreds af lave, takkede højderygge, som omgiver et indre, som på et tidspunkt senere er blevet oversvømmet af lava. Den indre kraterbund indeholder adskillige småkratere, og overfladen er usædvanlig knudret af en bjergomgiven slette at være. Den lave belysningsvinkel giver mulighed for at se fine detaljer i dette klippefyldte område.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Birminghamkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Birt (månekrater)

Birt er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den østlige halvdel af Mare Nubium. Det er opkaldt efter den engelske amatørastronom William R. Birt (1804 – 1881).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1647 af Johannes Hevelius.

Omgivelser 
Øst for Birtkrateret ligger Rupes Recta, en lang lineær dannelse, som kaldes den "lige væg". Det er en forhøjning i overflade af maret med en maksimal højde på ca. 240 meter, en bredde på omkring 2,5 km og en længde på 100 km. Vest for Birt løber en rille ved navn "Rima Birt" i en bue i nord-nordvestlig retning fra "Birt F" til "Birt E".

Karakteristika 
Birtkrateret er skålformet med en forhøjet rand. Det meget mindre krater "Birt A" skærer ganske lidt ind i det langs den sydøstlige rand.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Birtkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bjerknes (månekrater)

Bjerknes er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside. Krateret ligger bag månens sydøstlige rand og udenfor det område, som af og til bringes inden for syne ved libration. Krateret er derfor aldrig set fra Jorden. Det er opkaldt efter den norske fysiker og meteorolog Vilhelm F. K. Bjerknes (1862 – 1951).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Nærliggende kratere er Clarkkrateret mod øst og Pogsonkrateret mod syd-sydvest.

Karakteristika 
Bjerkneskraterets rand er nogenlunde cirkulær, men med lette uregelmæssigheder langs den nordøstlige fjerdedel. Randen har forholdsvis skarp kant og udviser kun få tegn på nedslidning. Den indre kraterbund er knudret og irregulær, begyndende fra det ophobede materiale ved foden af den indre væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bjerkneskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Black (månekrater)

Black er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den østlige rand, lige sydvest for Mare Smythii, og det er opkaldt efter den skotske fysiker og kemiker Joseph Black (1728 – 17990).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Kästner F".

Omgivelser 
Blackkrateret ligger sydøst for det bjergomgivne bassin Kästner. I syd-sydvestlig retning ligger Ansgariuskrateret, og mod øst ligger det lille Dalekrater.

Karakteristika 
Krateret cirkulært med en klart afgrænset kant og indre vægge, som skråner ned mod en lille kraterbund. Det er ikke særlig mærket af erosion eller nedslag. Kästners rand ligger mindre end en kraterdiameter fra den nordvestlige væg.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Blackett (månekrater)

Blackett er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside, bag den sydvestlige rand, og er opkaldt efter den engelske fysiker Patrick M.S. Blackett (1897 – 1974).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1979. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Blackettkrateret ligger lige på den anden side af den ydre, sydøstlige ring, som omgiver det umådelige Mare Orientale-bassin.

Karakteristika 
Dannelsen af det store mare har påvirket Blackett, så det indeholder mange fure-lignende dannelser, som kommer fra nordvestlig retning. Meget af krateret er formet af "udkastninger" fra dannelsen af maret, særligt langs den vestlige halvdel af krateret.

Generelt er dette krater stærkt eroderet. Det har adskillige kratere liggende over den sydlige rand, og mindre kratere er dannet over den vestlige og nordvestlige rand. Kraterbunden er gjort ujævn af udkastninger, så kun dele af det sydvestlige hjørne er forblevet relativt jævne.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Blackettkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Blagg (månekrater)

Blagg er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Sinus Medii på Månens forside, og det er opkaldt efter den engelske astronom Mary A. Blagg (1858 – 1944). Observation af krateret rapporteredes første gang i 1935 af Félix Chemla Lamèch.

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935 på forslag af Félix Lamèch.

Omgivelser 
Mod øst-sydøst ligger det uregelmæssige Rhaeticuskrater, og mod nordøst ligger Triesneckerkrateret.

Karakteristika 
Blaggkrateret er et cirkulært, brystformet krater uden tegn på erosion af betydning.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Blancanus (månekrater)

Blancanus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den italienske jesuit, matematiker og selenograf Giuseppe Biancani (1566 – 1624).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1645 af Michael Florent van Langren.

Omgivelser 
Blancanuskrateret ligger sydvest for den bjergomgivne slette Clavius. Mod nordvest ligger Scheinerkrateret, som er af næsten samme størrelse, og syd-sydvest for ligger det nedslidte Klaprothkrater.

Karakteristika 
Den ydre rand af krateret er betydeligt mindre nedslidt end Scheinerkraterets mod nordvest, og kanten er stadig ret tydelig og har terrasser på indersiden. Kraterbunden er forholdsvis flad, men med adskillige lave bakker i dens midte. Der er en samling småkratere i den sydlige del af kraterbunden.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Blancanuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Blanchard (månekrater)

Blanchard er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside, lige bag den sydvestlige rand, og det er opkaldt efter den franske opfinder Jean P.F. Blanchard (1753 – 1809).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Arrhenius P".

Omgivelser 
Blanchardkrateret ligger syd-sydvest for Arrheniuskrateret og nordvest for Pilâtrekrateret. Længere mod syd findes det forrevne terræn nord for den bjergomgivne slette Hausen.

Karakteristika 
Blanchards rand, der er nedslidt og afrundet, er lidt aflang i nordøstlig retning. Der er et brud i den nordvestlige rand, dannet af satellitkrateret "Blanchard P". De to kratere er næsten slået samme og deler den samme indre kraterbund. Resten af randen har adskillige andre brud, som er skabt af nedslag, især langs den sydøstlige side. Kraterbunden, som er noget bakket, har ingen central top eller bemærkelsesværdige landskabstræk.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Blanchinus (månekrater)

Blanchinus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den italienske astronom Giovanni Bianchini (1410 – ca. 1469).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1645 af Michael Florent van Langren.

Omgivelser 
Lige syd for Blanchinus ligger Wernerkrateret, og La Caille er forbundet med den nordvestlige rand. Vest for krateret ligger det fremtrædende Purbachkrater.

Karakteristika 
Blanchinuskraterets ydre rand har lidt betydeligt under senere nedslag, som har efterladt den som en irregulær, indskåret ring af forrevne bakker og højderygge. I modsætning hertil er den indre kraterbund næsten flad og uden særlige nedslag. Der findes kun nogle få småkratere, hvoraf "Blanchinus M" ligger nær kratermidten og resten nær den sydvestlige rand.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Blanchinuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Blazhko (månekrater)

Blazhko er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den sovjettiske astronom Sergej Blazhko (1870 – 1956).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Blazhkokrateret ligger nordvest for Joulekrateret og syd for Gadomskikrateret. Satellitkrateret "Blazhko T", som ligger lige syd for Blazhko, har højere albedo end sine omgivelser og udviser et strålesystem. Den største af disse stråler går sydpå og krydser kraterbunden af Harveykrateret.

Karakteristika 
Kraterets rand er nogenlunde cirkulær, men med nogle uregelmæssigheder. Der er en lille udadgående bule i randen mod øst-sydøst og en indadgående på den modsatte side. Ligeledes er der en lille udadgående bule langs den nordlige rand. Satellitkrateret "Blazhko F" er forbundet til den østlige rands yderside. Den indre væg mod nordøst er furet med terrasser. Kraterbunden er forholdsvis jævn.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Blazhkokrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bliss (månekrater)

Bliss er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den engelske astronom Nathaniel Bliss (1700 – 1764).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 2000. 

Navneændringen til Bliss annonceredes af den 24. generalforsamling i IAU den 15. august 2000. Det nye navn for krateret blev oprindeligt foreslået af Patrick Moore.

Bemærk, at en bulletin, som offentliggjorde kraterets navn beskrev det som et spøgelseskrater, som ligger mellem Plato og Mons Piton mod syd. Dette var imidlertid en fejl, for Bliss er i virkeligheden det krater, som tidligere hed "Plato A". Spøgelseskrateret mellem Plato og Mons Piton kendes uofficielt som Gamle Newton (ikke at forveksle med Newtonkrateret).

Omgivelser 
Blisskrateret ligger lige vest for det fremtrædende Platokrater i et område med kontinentalt terræn mellem Mare Imbrium mod syd og Mare Frigoris mod nord.

Karakteristika 
Krateret er skålformet med en lille kraterbund i sin midte og en noget eroderet rand.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bobillier (månekrater)

Bobillier er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den sydvestlige del af Mare Serenitatis. Det er opkaldt efter den franske matematiker Étienne Bobillier (1798 – 1840).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Bessel E".

Omgivelser 
Bobillier ligger nord-nordvest for Besselkrateret. Mod syd og vest ligger den buede højderyg Dorsum Buckland.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bobone (månekrater)

Bobone er et gammelt og stærkt nedslidt nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den argentinske astronom Jorge Bobone (1901 – 1958).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Bobonekrateret er forbundet med den sydvestlige rand af det store satellitkrater "Kovalevskaya Q", hvis nordøstlige rand er dækket af Kovalevskayakrateret. Mod vest-sydvest ligger Bronkkrateret.

Karakteristika 
Der er kun lidt tilbage af det oprindelige krater, så der kun ses en skålformet sænkning i overfladen, arret af småkratere.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bode (månekrater)

Bode er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig nær det centrale område på Månens forside og er opkaldt efter den tyske astronom Johann E. Bode (1747 – 1826).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1824 af Wilhelm Gotthelf Lohrmann.

Omgivelser 
Bode ligger nordvest for de sammensluttede Pallas-Murchison-kratere. Det ligger i et område med højslette mellem Mare Vaporum mod nordøst, Sinus Aestuum mod vest og Sinus Medii mod sydøst.

Karakteristika 
Krateret er skålformet med en lille kraterbund og en højderyg langs den indre væg mod nordøst. Det har et mindre strålesystem, som når ud til en afstand af 130 km. Vest for krateret er der en samling riller ved navn Rimae Bode.

Satellitkratere 

De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bodekrateret har følgende satellitkratere:

Litteratur

Kilder

Eksterne henvisninger

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Kratere på Månen
Boethius (månekrater)

Boethius er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside ved østsiden af Mare Undarum nær den østlige rand og er opkaldt efter den kristne romerske filosof Boethius (480 – 524/525).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Dubyago U".

Omgivelser 
Sydvest for Boethius ligger det mørke, lavaoversvømmede Dubyagokrater.

Karakteristika 
Boethiuskrateret er cirkulært og skålformet, og dets indre vægge skråner ned mod den lille centrale kraterbund. Krateret har højere albedo end det omgivende terræn, og er ikke ramt af senere nedslag af betydning.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Boguslawsky (månekrater)

Boguslawsky er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den sydlige rand, så perspektivisk forkortning får det til at synes aflangt, når det ses fra Jorden. Krateret er opkaldt efter den tyske astronom Palon von Boguslawsky (1789 – 1851).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1651 af Giovanni Riccioli.

Omgivelser 
Boguslawskykrateret ligger nordvest for det lidt større Demonaxkrater og sydvest for det koncentriske Boussingaultrater .

Karakteristika 
Kraterbunden er "oversvømmet" og næsten uden særlige træk. Randen er noget nedslidt og lav. Krateret "Boguslawsky D" ligger over den østlige rand.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Boguslawskykrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen