Randers Statsskole

Randers Statsskole er et stort gymnasium med knap 800 elever og 90 lærere, beliggende ca. 1 km nord for Randers' centrum. Randers Statsskole er grundlagt i 1542 og kan føre sin historie tilbage til 1440. Gymnasiets nuværende bygninger er tegnet af den kendte arkitekt Hack Kampmann og opført i 1923-1925.

Historie 
Randers Statsskole hører til de ældre skoler i Danmark. Den er opstået omkring år 1440 som en klosterskole i tilknytning til byens kloster. Efter reformationen blev skolen ligesom mange ændre købstadsskoler omdannet til latinskole, og i et brev fra 1542 sikrer kong Christian 3. det økonomiske grundlag for skolens drift. I 1580'erne flyttede den til nye lokaler tæt på Sankt Mortens Kirke. Skolens omtales herefter oftest som Randers lærde skole. I 1782 flyttede den til Helligåndshuset. 1858 flyttede skolen til Vestergade 34. I 1903 gennemføres en skolereform og latinskolerne blev omdannet til gymnasier. Ved den lejlighed blev skolens navn ændret til Randers Statskole. Skolen flyttede igen i 1926 til de nuværende bygninger på Rådmands Boulevard 20. Indtil 1986 hørte skolen under staten. Samme år blev den overdraget til Århus Amt, men med samme navn. Siden 2007 har skolen været selvejende.

Bygninger 
Skolens bygninger er opført fra 1918 til 1926 og er tegnet af den kendte arkitekt Hack Kampmann, som ikke så bygningen færdig. Han døde allerede i 1920. Projektet blev færdiggjort af hans søn Christian Kampmann og Johannes Frederiksen. De tre stod også bag opførelsen af de nye bygninger på Viborg Katedralskole, som indviedes samme år. Der er store ligheder mellem de to skolebygninger.

Skolebygningen er udformet i en stram symmetrisk nyklassicistisk stil. Den består af fire fløje omkring en stor indre gård med to udløberfløje mod både syd og nord. Den indre gård er omkranset af en bred kolonnade med fritstående søjler. På den nordvendte væg er i der i kolonnaden opstillet fem bronzebuster af berømte elever: forfatter og museumsdirektør Frederik Poulsen (1876-1950), fysikeren Poul la Cour (1846-1908), forfatteren Steen Steensen Blicher (1782-1848), forfatteren Henrik Pontoppidan (1857-1943) og sprogforskeren Vilhelm Thomsen (1842-1927). I gården er der opsat en drikkebrønd, som senere er forsynet med en bronzefigur af billedhuggeren Adam Fischer, skænket af Ny Carlsbergfondet 1953.

Skolebygningen blev fredet i 1986, og fredningen blev 2007 udvidet til også at omfatte omgivelserne. Bygningens indre er moderniseret gennem de sidste årtier, bl.a. er et loft indrettet til undervisningslokale, og bygningen er udstyret med moderne faciliteter. I marts 2013 kunne skolen indvie en stor idræts- og multihal. I august 2016 kunne skolen indvie et renoveret og helt nyt kantineområde i kælderen.

Musikliv 
 Randers Statsskoles Orkester består af messingblæsere, træblæsere og strygeinstrumenter. Orkesteret spiller især musicalmusik, swing og jazz.
 Randers Statsskoles Kor består af fire stemmer: sopran, alt, tenor og bas. Det op til 100 mand store kor synger både nye og gamle stykker. Der er ingen optagelsesprøve, så alle kan være med. I koret lærer sangerne bl.a. stemmekontrol. Hvert år ved skolens juleafslutning optræder koret i Sankt Mortens Kirke. Om foråret tager koret til Sønderjylland på kortur, hvor de opfører forskellige stykker.
 Little People er Randers Statsskoles skoleband. Det består af elever fra alle klassetrin. Gruppen spiller fx pop, rock, soul og jazz.

Øvrige oplysninger 
Randers Statsskoles elever har igennem en årrække udgivet det uafhængige skoleblad Luren.

Idræt og sport på skolen 
Randers Statsskole har, med det nye multi-idrætsanlæg fra 2013, investeret i fremtidens idrætsundervisning på skolen. Anlægget indeholder, foruden et halgulv, to undervisningslokaler, to omklædningsrum, et loungeområde og et mindre fitnesscenter.
Skolen deltager desuden i flere sportsstævner, herunder gymnasiehåndbold, hvor de har et af Jyllands bedste hold.

Kendte studenter 

 1657: Niels Jespersen, læge og vicestiftamtmand
 1781: Marcus Gjøe Rosenkrantz, adelsmand og politiker
 1799: Steen Steensen Blicher, forfatter
 1819: Balthasar Christensen, politiker
 1828: Jens Peter Trap, kabinetssekretær og forfatter til Trap Danmark
 1829: Israel Levin, filolog
 1844: Geert Marinus Holbek, officer
 1848: Daniel Høffding Wulff, historiker
 1853: Sophus Nellemann, advokat og politiker
 1855: Sophus Birket-Smith, dr.phil. overbibliotekar ved Universitetsbiblioteket
 1856: J.V. Ingerslev, justitiarius
 1856: Christian Rosenkrantz-Charisius, officer og proprietær
 1859: Vilhelm Thomsen, sprogforsker
 1860: Frederik Asmussen, højesteretssagfører og politiker
 1863: Frederik Bergmann Larsen, læge
 1864: Poul la Cour, fysiker
 1865: Hans Sofus Vodskov, litteraturkritiker og religionshistoriker
 1866: Martin Borch
 1871: Theodor Løgstrup, præst
 1873: Henrik Pontoppidan, forfatter (realeksamen)
 1875: Johan Rohde, maler, elev af Tuxen og Krøyer
 1876: Anders Hvass, jurist og politiker
 1882: Stig Bredstrup, teolog og seminarieforstander
 1894: Frederik Poulsen, forfatter og museumsdirektør
 1898: Carl Dumreicher, forfatter og bibliotekar v. Universitetsbiblioteket
 1910: Elliot Hjuler, arkitekt
 1910: Geo. K. Schiørring, højesteretssagfører
 1911: Richard Ege, dansk biokemiker
 1915: Anders Malling, teolog og forfatter
 1916: Fritz Petersen, advokat og Vordingborgs borgmester
 1925: Maja Foget, sygeplejerske og forstander
 1926: Henry Jensen, senere statsskolens rektor
 1932: Gunnar Auken, læge, politiker og modstandsmand
 1933: Jens Otto Krag, cand.polit. og politiker (handelsminister og statsminister)
 1935: Christian Vegger, modstandsmand og hærchef
 1938: Mogens Nilsson, udstillingsarkitekt
 1940: Otto Borch, modstandsmand og diplomat
 1940: Knud Waaben, professor i jura
 1940: Poul Rovsing Olsen, komponist og jurist
 1944: Mogens Halbye, ingeniør og modstandsmand
 1945: Stig Jørgensen, professor i jura
 1948: Ib Christensen, folketingsmedlem
 1950: Niels Højlund, præst, forfatter, debattør og højskoleforstander
 1952: Hector Estrup, kammerherre og professor i nationaløkonomi
 1953: Ole Thomasen, tidl. nationalbankdirektør
 1954: Ole Løvig Simonsen, tidl. minister
 1954: Mogens Camre, folketingsmedlem og MEP
 1955: Jesper Langballe, folketingsmedlem
 1956: Jørgen Simonsen, officer
 1960: Gudrun Laub, folketingsmedlem
 ca. 1963: Finn Storgaard, skuespiller
 1964: Jørgen Winther, folketingsmedlem
 1964: Niels Boserup, journalist og tidl. direktør
 1964: Mette Christensen, forligsmand
 1964: Ivar Gjørup, tegneserietegner og klassisk filolog
 ca. 1967: Hans Boserup, advokat
 1968: Per B. Jørgensen, adm. direktør
 1974: Birthe Arnbak, forfatter
 1974: Jens Henrik Højbjerg, rigspolitichef
 1979: Anders Ladekarl, Røde Kors' generalsekretær
 1984: Torben Hansen, folketingsmedlem
 1985: Tine Gøtzsche, journalist og nyhedsoplæser
 1986: Jeppe Brixvold, forfatter
 1991: Søren Høy, forfatter
 1995: Ibi Støving, model og tv-vært
 1995: Ina Merete Schmidt, forfatter
 1998: Jonas Dahl, folketingsmedlem
 1998: Christian Degn, tv-vært
 2006: Kristian Fredslund Andersen, journalist

Rektorer 

 1540-1542 : Mag. Bondo Jensen eller Hansen
 1555-1557: Mag. Rasmus Kjeldsen
 1557-1570: Mag. Thöger Lassen
 1570-1576: Mag. Peder Terkildsen Abildgaard
 1576-1582: Jacob Hofmann
 1582-1585: Peder Michelsen Spahatt
 1585-1588: Mag. Peder Steen
 1588-1591: Villads Nielsen
 1591-1595: Jacob Olesen
 1595-1598: Simon ????
 1598-1602: Rasmus Jensen Stövring
 1602-1605: Niels Christensen Spentrup
 1605-1608: Mag. Peder Thögersen Lassen
 1608-1610: Björn Madsen
 1610-1610: Peder Hansen Randers, blot ½ år.
 1611-1615: Otto Christensen Blichfeldt
 1615-1617: Mag. Thöger Nielsen Aalborg
 1617-1618: Mag. Laurits Nielsen Bording
 1618-1620: Peder Olufsen Gammelgaard
 1620-1629: Niels Thomasen Ferslef
 1629-1635: Johannes Christiansen
 1635-1641: Sören Madsen Örsted
 1641-1645: Peder Nielsen
 1645-1672 eller 73: Oluf Sörensen Örsted
 1673-1676: Mag. Laurits Rasmussen Morslæt
 1677-1682: Mag. Peder Lange
 1682-1704: Mag. Peder Carstensen Sehuus
 1705-1708: Mag. Morten Corfitsen Braem
 1708-1742: Mag. Morten Jensen Wintmöl
 1742-1764: Mag. Anders Poulsen Bay
 1764-1780: Prof. Philos. Mag. Christian Carl Frederik von Fuchs
 1781-1788: Mag. Jens Riddermann Schjöth
 1788-1803: Mag. Peder Estrup
 1806-1830: Mag. Laurits Severin Lund
 1830-1837: Hans Morten Flemmer
 1837-1844: Bonaparte Borgen
 1844-1857: C.A. Thortsen
 1857-1885: H.K. Whitte
 1885-1909: H. M. Gemsøe
 1909-1918: J. H. V. Boëtius
 1918-1936: Niels Christensen
 1936-1962: Axel Biering Prip (25. februar 1893 – 9. april 1979)
 1962-1970: Henry Jensen (14. juli 1907 – 29. maj 1989)
 1969-1970: lektor Barfod konstitueret under rektor Jensens sygdom
 1970-1979: Povl Marstal (17. september 1928 – 2. august 2021)
 1979-2013: Kjeld Mortensen
 2013-2021: Lone Andersen
 2022-: Mogens Pold

Se også 
 Statsskole
 Fredede bygninger i Randers Kommune

Litteratur 
 Randers Statsskole 1542–1992, 
 Historiske Efterretninger om Randers lærde Skole 2det Hefte 1834. udarbejdet af H. M. Flemmer, Skolens Rector
 Kraks Blå Bog

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Randers Statsskole

 
Etableret i 1542
Fredede undervisningsbygninger i Danmark
Hack Kampmann
Statsskole
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Randers Kommune
Gymnasier i Danmark