kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mentiqa

Navnet Mentiqa dækker over et idegrundlag med en række holdninger til og erfaringer med undervisning af højt begavede børn i Danmark. Idegrundlaget er udviklet af Pernille Buch-Rømer ud fra en overbevisning om, at en skolegang med ligesindede gør det muligt for eleverne at udvikle egne sociale kompetencer.

Mentiqa har dermed trivsel som højeste målsætning, hvilket muliggøres gennem accepten af børnegruppens særlige tankegang og adfærd. Det betyder, at begreber som rummelighed og undervisningsdifferentiering defineres ud fra en grundtanke om at en ens og ligeværdig behandling af børn er at behandle dem forskelligt.

Konceptet og metoderne evalueres, videreudvikles løbende på Mentiqa-Nordjylland.

Mentiqa-skoler 
Den første Mentiqa-skole åbnede i Buddinge i august 2004 med Buch-Rømer som initiativtager. Skolen skiftede navn til Atheneskolen i 2006 og ligger i dag i Søborg.

Mentiqa-Odense og Mentiqa-Østjylland åbnede i august 2006 og 2007 med Buch-Rømer som initiativtager. Mentiqa-Østjylland lukkede grundet økonomiske problemer i april 2009, Mentiqa-Odense lukkede i 2015 grundet økonomiske problemer.

Mentiqa-Nordjylland  åbnede i Aalborg i august 2008. Mentiqa-Nordjylland flyttede til ny adresse i 2012, hvor skolen fik mere egnede lokaler på Thistedvej 115 i Nørre Sundby.
Arnfinn Rismoen  var skolens leder fra 2011 til 2021. 

Der var oprindeligt også planer om at oprette en Mentiqa-skole i trekantsområdet

Mentiqa-skolerne er friskoler og derfor også selvejende institutioner med egne bestyrelser og selvstændige i enhver henseende. Der har tidligere været en fælles overordnet skolekreds for Mentiqa-skolerne, men det er fra august 2008 ikke længere tilfældet.

Mentiqa Nordjylland er per marts 2015 den eneste Mentiqa-skole i Danmark, da Mentiqa-Odense gik konkurs i 2015.

TV2 Nord viste i foråret 2014 en udsendelsesrække med navnet "Forbandet klog" . Den følger livet og børnene på Mentiqa Nordjylland.
Skolen har omkring 120 elever fra 0.kl til 10.kl. Skolen har elever fra hele Nord- og Midtjylland. I 2014 var der elever fra 11 kommuner, med tillæg af elever tilflyttet fra andre landsdele, Norge og Sverige.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Pernille Buch-Rømers hjemmeside 
 Mentiqa-Nordjyllands - En skole for højtbegavet børn

Undervisning
Pædagogik
Intelligens
Mangefold

Mangefold eller multiplum af et tal er i matematikken et udtryk for de tal, der fremkommer, når tallet ganges med andre tal. 

24 og 144 og 228 er alle mangefold af 12, fordi 
12 x  2 =  24
12 x 12 = 144
12 x 19 = 228

Ofte bruges ordet multiplum i stedet for mangefold (144 er et multiplum af 12)

Aritmetik
Pyruvat

Pyrodruesyre (l. acidum pyruvicum), hvis anion kaldes pyruvat er en kemisk forbindelse der dannes i glykolysen ved nedbrydning af kulhydrater. Pyruvat oxideres af pyruvatdehydrogenasekomplekset til acetyl-CoA som er den vigtigste reaktant i citronsyrecyklen, hvor det omdannes til kuldioxid og vand. Pyruvat kan under iltfrie forhold reduceres til mælkesyre.

Eksterne henvisninger 

Carboxylsyrer
Ketoner
Løstrailer

Løstrailer er et fagord for en lastbiltrailer, der fragtes uden trækkende lastbil.
Det er primært trailere, der fragtes på jernbane eller skib, hvor de afleveres med lastbil på en terminal i den ene ende og afhentes tilsvarende i den anden ende.
Fragt af løstrailere er med til at holde transportprisen nede, da man sparer løn til chaufføren om bord på et skib eller på en længere rejse over land.

Lastbiltyper
Affaldstræ

Affaldstræ er træ, der har været brugt, og kommer altså ikke direkte fra naturen.

Meget affaldstræ kommer enten fra nedrivning af bygninger eller ombygning. En anden stor kilde er emballage, hvor der bruges en del træ til paller, kasser, mellemlæg til beskyttelse af gods eller skridsikring.

Rent, ubehandlet træ kan ofte genbruges til savsmuld, træbriketter, brænde, spånplader eller endda som en ingrediens i nye bilruder!

Behandlet træ deles op i imprægneret træ (trykimprægneret eller malet med træbeskyttelse) der er miljøfarligt deponiaffald og andet behandlet træ, der kan genbruges til energi- og varmeproduktion på kraftvarmeværker.

Bemærk at det ikke er tilladt at brænde behandlet træ privat i Danmark, hverken på bål eller i kakkelovn.

Biologisk affald
Recirkulering
Biomasse
Newsweek

Newsweek er et ugentligt nyhedsmagasin, der publiceres fra New York City og distribueres over USA og Canada. I 2003 var det globale oplag på mere end 4 millioner inklusiv 3,1 mio. i USA. Der bliver også udgivet udgaver på japansk, koreansk, polsk, russisk, spansk og arabisk såvel som en international udgave på engelsk.

Eksterne henvisninger 

 

Tidsskrifter fra USA
Ristegods

Ristegods er noget der er skilt fra ved hjælp af en rist eller et filter.
Et sted hvor udtrykket ofte bruges er på rensningsanlæg, hvor ristegods beskriver massen af fækalier, gamle cykler og brugt toiletpapir, der frasorteres inden den mere flydende del af kloakvandet sendes til biologisk eller kemisk rensning.

Affaldsprodukter
Claus Deleuran

Claus Deleuran (4. august 1946 i Odense – 31. januar 1996 i Regerup) var en dansk tegneserietegner, -forfatter og historieformidler. Han blev født i Albanigade i Odense, som søn af Otto Deleuran. Claus Deleurans tegneserier hører til blandt de mest priste danske tegneserier. Hans karriere som tegneserietegner startede med Bjarkes Saga (1968), men tog først fat, da han begyndte at tegne for Politisk Revy.

Her startede han serien Thorfinn (1971–1974), der senest i 2005 er blevet genudgivet i sin fulde længde. I 1977 tegnede han Rejsen til Saturn. Figurerne fra Thorfinn-serien blev også genoplivet i flere serier, særligt 3-bindsværket om detektiverne Pirelli & Firestone (1979–1982), som Claus Deleuran lavede i fællesskab med sin bror Jesper Deleuran, hvis tegnestil ikke er helt ulig broderens, samt Mikkeline på skattejagt (1984).

Fra 1987 og frem gik Claus Deleuran i gang med det ambitiøse værk Illustreret Danmarkshistorie for Folket – en tegneserie med et væld af informationer, der kronologisk bevægede sig fra Verdens skabelse og frem. Serien gik i avisen Ekstra Bladet og sideløbende blev plancherne samlet og udgivet i bogform. Midtvejs i 9. bind i 1996 døde Claus Deleuran – serien havde da passeret år 1000. Han er begravet på Bavelse Kirkegård, Glumsø.

Claus Deleurans tegneserie Rejsen til Saturn blev efter hans død filmatiseret af folkene bag Terkel i knibe. Den animerede film inkluderer stemmer af bl.a. Frank Hvam og Casper Christensen og havde biografpremiere d. 26. september 2008.

Deleurans Plads 
Deleurans Plads blev i 2014 navngivet efter Claus Deleuran. Pladsen ligger i Odense på hjørnet af Nyborgvej og Ørbækvej i området mellem Kragsbjergkvarteret og Ejby, Korsløkke Sogn.
Odense Kommune motiverede navngivningen med, at Claus Deleuran voksede op i Gartnerhaven ved Nyborgvej, og at der i mange af hans arbejder indgår motiver, der tydeligvis er inspireret af hans opvækst i Odense. Odense Domkirke optræder fx i "Rejsen til Saturn", ligesom motiver fra Nyborgvej og andre lokaliteter i den østlige bydel er at finde i hans store produktion.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Kronologisk gennemgang af Claus Deleurans livsværk  på dansk og engelsk, Tegneseriemuseet i Danmark
 Nekrolog over Claus Deleuran af Frank Madsen, Seriejournalen 1996
 Kort omtale på engelsk og eksempler på tegninger i Lambiek Comiclopedia
 Album-forsider  gengivet på Tegneseriemuseets hjemmeside
  (Bibliografi over Claus Deleurans udgivelser (inkl. udgivelser i samarbejde med andre))
 Hjemmesiden over filmen "Rejsen til Saturn" .
 

Tegneserietegnere fra Danmark
Illustratorer fra Danmark
Historieformidlere
Personer fra Odense
Quetzalcoatlus

Quetzalcoatlus var en kæmpe flyveøgle fra den sene kridttid, der uddøde for omkring 65 mil. år siden. Den var det største flyvende dyr nogensinde.

Udseende 
Quetzalcoatlus' vingefang var på 11-12 meter, den vejede imellem 85 og 135 kg og havde ingen tænder i sit lange, smalle næb. Halsen var ca. 3 m lang og hovedet og benene var lidt over 2 m. lange. Den havde en forholdsvis stor hjerne og store øjne. Vingerne var dækket af en læderagtig, stærk hud, som var udspændt fra kroppen og ud til vingespiserne. Den store kam på hovedet har muligvis været et signal til det modsatte køn.

Adfærd 
Dyret var kødæder, og den levede langt inde i landet – nær søer, så dens føde har sikkert bestået af især fisk og muslinger.

Uddøde dyr
Flyveøgler
Nøgensnegle

Nøgensneglene (Nudibranchia), udgør den største orden af baggællesneglene. Nøgensneglene omfatter mere end 3.000 arter. Nøgensneglene er havsnegle, hvor den voksne form hverken har skal eller hus. Navnet nudibranchia hentyder til at sneglenes gæller sidder frit som en busket gevækst på bagkroppen. Nøgensneglene har to tentakler placeret på hovedet, som bruges til at smage, føle og lugte med. Kropsformen varierer kraftigt, og størrelsen kan variere fra 4 mm til 60 cm. Sneglene er hermafroditer, men kan ikke befrugte sig selv. De er kødædende. Nogle lever af svampe, andre af hydroider eller bryozoer. Der findes også grupper der spiser tunicater og rurer, og nogle er ligefrem kannibaler. Nøgensneglene forekommer over hele verden på store dybder, men de opnår den største arts-variation i varme lavvandede områder.

Nøgensnegle omfatter nogle af de mest farverige arter på kloden. Fordi nøgensneglene igennem evolutionen har mistet deres hus er de afhængige af andre forsvarsmekanismer: Farvemønstre, der virker som camouflage overfor for fisk, eller som skræmmer rovdyr ved at foregive at sneglen er giftig eller ildesmagende. På grund af deres farver og deres manglende evne til at flygte er nøgensnegle et populært motiv for undervandsfotografer.

Referencer 
 H. Wägele og R.C. Willan: Phylogeny of the Nudibranchia :Zoological Journal of the Linnean Society September 2000, vol. 1 no.1, side. 83-181(99)

Eksterne links 
 Nøgensnegle i Danmark Indeholder beskrivelser af de arter, der lever i Danmark
 Glimrende, men noget gammeldags taxonomy  
 sea slug forum har mange billeder og spændende informationer
 Nøgen snegl stjæler gener fre alger. Videnskab.dk

Snegle
Hvidtippet revhaj

Den hvidtippede revhaj (Triaenodon obesus) er en af de hajer, man oftest møder, når man dykker på et tropisk koralrev. 

Den hvidtippede revhaj er slank og meget adræt, hvilket gør det muligt for den at klemme sig ind i koralrevets små sprækker og huler, hvor den jager fisk. Den jager primært om morgenen, mens den om dagen ofte ses hvilende på små hylder på revet.

Den hører til de mindre hajer og er typisk omkring en meter lang.

Den hvidtippede revhaj skal ikke forveksles med den oceangående hvidtippede haj (eng. oceanic whitetip), der er langt større.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Hajer
Hoved

Hovedet er i anatomiens verden den del af et dyr, der bærer munden, hjernen og andre sanseorganer (f.eks. syns-, lugte-, høre- og smagsorganer). De simpleste dyr har ikke noget hoved, men de fleste har det dog. Hos hvirveldyrene er indholdet af hovedet beskyttet af sammenvoksede og omkransende knogler, der tilsammen kaldes kraniet, som er forbundet med rygraden. Forsiden af et menneskehovedet kaldes ansigtet.

Hovedets anatomi
Kroppen
Carl Loewe

Johann Carl (Karl) Gottfried Loewe (30. november 1796 – 20. april 1869) var en tysk komponist.

Den nordtyske Schubert som wienerne kaldte ham, han havde en glimrende sangstemme og foretog koncertrejser i og uden for Tyskland. Han huskes først og fremmest for sine ballader, dvs. fortællende digte.

Eksterne henvisninger 
 Biografi i Salmonsens Konversationsleksikon

Komponister fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Romantikkens komponister
Frimurere fra Tyskland
Æresdoktorer
Max Reger

Johann Baptist Joseph Maximilian Reger (født 19. marts 1873 i Brand i Oberpfalz, død 11. maj 1916 i Leipzig) var en tysk komponist, organist og dirigent.

Reger studerede i Sondershausen og Wiesbaden hos Hugo Riemann, som han selv efterfulgte som teorilærer i 1895. Han blev professor i Leipzig i 1907. I sit korte liv skabte han værker af stort omfang og har komponeret i alle genrer bortset fra opera. Han er bedst kendt for sine orgelværker. Af orkesterværker kan blandt andet nævnes hans Fire Tonedigte efter A. Böcklin fra 1913 og Variationer og fuga over et tema af Mozart fra 1914.

Hans musik blev sjældent positivt anmeldt i samtiden. Efter at have læst en anmeldelse han i særdeleshed ikke brød sig om, skrev han følgende til anmelderen:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Max-Reger-Institut, Elsa Reger Foundation  (engelsk/tysk)

Komponister fra Tyskland
Organister fra Tyskland
Dirigenter fra Tyskland
Orgelkomponister
Walhalla
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Paddel

En paddel eller padleåre er et redskab der anvendes til at skubbe mod væsker, enten med formålet at udøve fremdrift og styre – eller at mikse noget sammen og benyttes med samme hensigt som en åre.

En paddel gearer mekanisk på to måder:
 vægtstangeffekt (støttepunktet ændrer sig dynamisk – og kan være til venstre, højre og mellem armene – afhængig af armenes bevægelser og hvor hænderne holder på padlen)
 Det at bladene for enderne har større areal i vandet end selve stangen (omvendt kileeffekt)

Kano og kajak pagaj 

Det danske ord pagaj stammer fra det nederlandske ord pagaai, som er en malaysisk kanolignede padle hjembragt af opdagelsesrejsende. Pagajen er en særlig form for åre, der benyttes når man ror kajak. I modsætning til en almindelig åre er der et blad i hver ende af pagajen, så ens tag bliver en kontinuerlig bevægelse, hvor man skiftevis tager et tag i den ene side og samtidig fører bladet frem til startposition på den anden side af kajakken.

På den oprindelige pagaj fra Grønland, som på grønlandsk hedder en paatit (dansk en grønlandsk åre) har bladene ikke nogen vinkel ( skivning ) i forhold til hinanden. Den grønlandske åre er i stærk fremgang blandt havkajakroere på grund af dens lette gang i vandet. På almindelige "Euroblade" og Wingpagajer sidder de to blade ofte i en vinkel, og en pagaj kan således være enten højre- eller venstredrejet. Det betyder at roeren skal rotere pagajen med den ene hånd og lade den rotere i den anden. På højreskivede pagajer holder man således konstant fast med højre hånd og lader den rotere i venstre. Det modsatte gør sig gældende for venstreskivede pagajer. I løbet af de seneste år er både Euro og Wingpagajer blevet brugt uden skivning da det er mere skånsomt for håndled og generelt medfører mindre antal skader.

Omkring år 1990 begyndte man at producere pagajer i kul/glasfiber og fik dermed mange flere muligheder, end da pagajen var lavet i rent træ eller med aluminiumsskæfte og træblade.

Wingpagajens virkemåde er en smule anderledes en andre pagajer. "Wing" er det engelske ord for vinge, og pagajen virker på samme måde som en vinge. Pagajens gang gennem vandet skaber et sug på forsiden ( oversiden ) som gør at pagajen mister mindre fremdrift end andre pagajer.

Pagajer er typisk lavet af glasfiber, kulfiber, aluminium eller træ.

Eksterne henvisninger 

Kano og kajak
Mekanisk energigearing
Padling
Monet

Monet kan (med forskellig udtale) være:

 En maler, se Claude Monet
 Slangudtryk for penge, se moneter

Eller måske du har søgt efter:

 Den europæiske statsmand Jean Monnet
Kollektiv

Kollektiv er en betegnelse for en gruppe mennesker, der ønsker at dele bolig baseret på et fælles værdigrundlag.

Ofte – men ikke altid – bruges ordet synonymt med bofællesskab. Almindeligvis er et kollektiv en tættere boform end et bofællesskab, således at værdigrundlaget indeholder en kritik af traditionelle familiemønstre, og et ønske om at danne nye typer af samværsformer og relationer.

Et kollektiv kan også betegne et foretagende drevet af flere personer i fællesskab. Fx er distribution af madpakker i Mumbai organiseret kollektivt Dabbawala.

Samfund
DAD

DAD har flere betydninger:
 D-A-D - en dansk rockgruppe
 Diode array detector - en type af detektor i HPLC
 Da Nang International Airport - IATA airport kode
 Duplicate Address Detection - a IPv6-komponent, del af Neighbor Discovery Protocol (NDP)
Jura (geologi)

Jura er den periode, der strækker sig fra 199,6 til 145,5 millioner år siden. Jura underinddeles i epokerne Lias, Dogger og Malm i kronologisk rækkefølge. Starten på Jura defineres som første optræden af ammonitten Psiloceras planorbis

Kuhjoch i Karwendel Alpine Park anses fra sommeren 2011 som det gyldne søm, referencepunktet for overgangen mellem Trias og jura.

Kildebjergarten til nordsøolien, Kimmeridge Clay, blev aflejret i Jura.

Planter og dyr 

Hele Mesozoikum, dog mest fra og med Jura kaldes dinosaurernes tidsalder, fordi de størrelsesmæssigt dominerede på landjorden. I Jura fandtes det største rovdyr nogensinde, Liopleurodon, en pliosaur der kunne blive 20 meter lang. Der var også andre store havkrybdyr. De hybodonte hajer lå lavere i fødekæden, sammen med saltvandskrokodillerne. Der var også en slægtning til Liopleurodonen kaldet Kronosaurus der levede på samme tidspunkt. I slutningen af Jura blev de mindre rhamphorhynchide flyveøgler udskiftet med de større pterodactyle flyveøgler. Skiftet skyldtes sandsynligvis konkurrence fra jurafuglene, der bedre kunne tåle rifter i vingerne fra kviste o.lign.

Se også 
 Jurassic Park
 Jurassic Coast

Litteratur og kilder 
 Iltmangel og svovlbrinte holdt livet tilbage. Videnskab.dk
 Evans, D. et al: The Millennium Atlas of the North Sea, 2003, Millennium Atlas Co., 

Mesozoikum
Geologiske perioder
Neogen

Neogen (,  og -genēs, ) dækker tidsrummet fra 2,588 til 23,03 millioner år siden. I 1968 indførte den Internationale Stratigrafiske Kommission Neogen, der afløste den yngste del af tertiærtiden. Tertiær blev fra da af en uformel betegnelse. Den Internationale Stratigrafiske Kommission (ICS) ønskede at lade Neogen overtage Kvartær, men i Nordeuropa har man endnu ikke anerkendt ICS's forslag, det var til urafstemning ved Subcommission on Quaternary Stratigraphy (SQS) mødet i Oslo i 2008. Resultatet blev at alderen Gelasien med de 'pliocæne istider' blev flyttet fra Pliocæn til Pleistocæn.

Igennem den Neogene tidsalder har pattedyr og fugle udviklet sig betydeligt. De fleste andre livsformer har ikke ændret sig meget.

Nogen kontinentaldrift er sket i den neogene periode. Den største ændring er, at Nordamerika og Sydamerika blev kortvarigt forbundet, og at Antarktis nåede Jordens sydpol. Klimaet er kølet en del i den neogene periode, og det antarktiske isskjold blev akkumuleret.

Kilder

Eksterne henvisninger

Litteratur 
 Evans, D. et al: The Millennium Atlas of the North Sea, 2003, Millennium Atlas Co., 

 
Kænozoikum
Balsatræ

Balsatræ (Ochroma lagopus synonym: O. pyramidale) er en meget let træart, som blandt andet bruges til at bygge modelfly af. 

Balsa er et hurtigtvoksende stedsegrønt træ, der kan blive op til 30 meter højt. I områder med længerevarende tørkeperioder vil balsa dog være løvfældende.

Balsa har en massefylde på mellem 100-200 kg/m³ og typisk omkring 140 kg/m³, hvilket er omkring en trediedel af hvad almindelige træarters massefylde er.

Balsatræ og lindetræ er to af de stærkeste træarter, når der tages hensyn til massen (og massefylden).

Ordet balsa er spansk for tømmerflåde, og træets anvendes i overensstemmelse hermed bl.a. til fremstilling af tømmerflåder. Denne anvendelse skyldes ikke mindst balsatræets eminente opdriftsevne. Da nordmanden Thor Heyerdahl i 1947 forsøgte at overbevise videnskaben om at Stillehavets øer kunne være beboet af mennesker, der var kommet dertil med tømmerflåder fra Sydamerika, anvendte han balsatræ til bygning af sit tømmerflådefartøj Kon-Tiki. Stik imod den da fremherskende opfattelse holdt tømmerflåden til sejladsen, som blev en stor succes for Thor Heyerdahl, skønt han ikke rent umiddelbart opnåede den videnskabelige anerkendelse han tragtede efter.

Balsatræ er et populært materiale til bygning af modelfly med. Det er let, og er så blødt, at det er nemt at arbejde med simple håndværktøjer. For små dele, er et barberblad eller skalpel nok.

Bemærkelsesværdige anvendelser 
 De Havilland Mosquito var bygget af balsatræ og krydsfinér.
 Chevrolet Corvettes "gulv" var lavet af balsatræ og kulfiber.
 Thor Heyerdahls tømmerflåde Kon-Tiki var bygget af balsatømmer.
 Olav Heyerdahls tømmerflåde Tangaroa var bygget af balsatømmer.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 Webarchive backup: Beskrivelse af Balsa
 Billede af blade og blomsten 

Materialer
Nytteplanter fra Amerika
Træer
Balsatræ-slægten
Palæogen

Palæogen (,  og -genēs, ) dækker tidsperioden fra 65,5 millioner til 23,0 millioner år siden. I 1968 indførte den Internationale Stratigrafiske Kommission Palæogen, der afløste den ældste del af tertiærtiden. Tertiær blev fra da af en uformel betegnelse.

Igennem den palæogene periode har pattedyr udviklet sig fra små simple former til mange forskellige efter K/Pg-grænsen. De fleste andre klasser af hvirveldyr har ikke ændret sig meget. Nogle af pattedyrene udviklede sig til store former som dominerede landjorden, mens andre tilpasser sig til at leve i havet og til flyvning.

Fugle udviklede sig også betydeligt gennem denne periode og der var repræsentanter for alle de ordener, som vi har i dag. Andre klasser af hvirveldyr udviklede sig ikke så meget i sammenligning med pattedyr og fugle.

Der er et sammenfald mellem at atmosfærens iltindhold steg drastisk (fra en iltkoncentration på ca. 17 til 21%) for ca. 50 millioner år siden og den kraftigt øgede diversitet af placentale pattedyr (inkl. mennesket). Pattedyr og fugle har i forhold til krybdyr ca. 3–6 gange så stort iltbehov til stofskiftet pr. kropsvægt. Man ved ikke præcis hvorfor iltindholdet steg, men det faldt også sammen med kiselalgernes opblomstring. Store pattedyr ville ikke have været muligt uden den højere iltkoncentration.

Der er fundet gigantiske skildpadder, krokodiller og én slanges ryghvirvler estimeret til en total længde på 13 meter, estimeret vægt på 1135 kg (interval: 652..1819 kg) og kaldet titanoboa. De blev fundet i Cerrejón formationen i det nordøstlige af Colombia.

Fra ca. 45 millioner og ca. 23 millioner år tilbage steg iltindholdet til hele 23% og faldt derefter til det nuværende på 21%.

Noget kontinentaldrift er der sket i Palæogen, f.eks. åbnede Nordatlanten sig så Grønland og Norge blev adskilt. Klimaet blev koldere i løbet af Palæogen og de epikontinentale have trak sig ud af Nordamerika tidligt i denne periode.

Kilder

Se også 
 Iltkatastrofen

Eksterne henvisninger 

 29 September 2005, Science Now: Breathing Easier Since the Jurassic  Citat: "...Atmospheric oxygen levels have fluctuated throughout Earth's history..."
 February 8, 2007, Science Daily: Largest North America Climate Change In 65 Million Years, Study Shows Citat: "...a temperature drop of nearly 15 degrees Fahrenheit, is documented within the fossilized teeth of horses and other plant-eating mammals, a new study reveals...the 400,000-year transition from the Eocene to the Oligocene epochs, about 33.5 million years ago...Scientists believe the drop in temperature was likely due to changes in oceanic currents, MacFadden said..."

Litteratur 
 Evans, D. et al: The Millennium Atlas of the North Sea, 2003, Millennium Atlas Co., 

Kænozoikum
Geologiske perioder
Det Kgl. Museum for Nordiske Oldsager

Det Kgl. Museum for Nordiske Oldsager (også kaldet Oldnordisk Museum) blev åbnet for offentligheden i 1819 og indgik 1892 i Nationalmuseet.

Museet havde sin baggrund i Oldsagskommissionen, der blev oprettet ved kongelig resolution 22. maj 1807. En del oldsager blev indsendt til kommissionen og fra 1816 blev disse administreret af kommissionens nyansatte sekretær, Christian Jürgensen Thomsen. Samlingen havde oprindelig hjemme i Københavns Universitetsbiblioteks lokale på Trinitatis kirkeloft bag Rundetårn og blev i 1819 åbnet for offentligheden. I 1832 flyttede museet til Christiansborg Slot og senere rykkede den til Prinsens Palæ. Ved oprettelsen af Nationalmuseet ved kongelig resolution af 28. december 1892 udgjorde samlingerne fra museet for nordiske oldsager en grundstamme.

Eksterne henvisninger 

fra Nationalmuseet
 Nationalmuseets historie 
 Oldnordisk Museums udgravning af stenalderens grave 

Historiske museer i Danmark
Indre By (København)
Museer etableret i 1819
Ophørt i 1892
Nationalmuseet
Museer i Region Hovedstaden