kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Store Torøje

Store Torøje (tidligere også stavet Store Taarøje) er en landsby på Sydsjælland beliggende i Smerup Sogn mellem Faxe og Store Heddinge i Faxe Kommune i Region Sjælland.

Byen nævnes i 1397 (Thorøwe), og blev udskiftet i 1829.

I byen ligger et skolemuseum i Prins Carls Skole, der blev opført i 1719, og er en af tre skoler som Frederik 4.'s søskende prins Carl og prinsesse Sophie Hedevig lod opføre for børn fra mindrebemidlede familier på godset Vemmetoftes jorder. Bygningen rummede både skolestue og bolig for læreren og hans familie. I 1916 blev skolen restaureret med midler fra Vemmetofte Kloster, og indrettet til museum.

Tidligere statsminister Viggo Kampmann døde i landsbyen i 1976.

Kilder/Eksterne henvisninger 
Satellitkort over egnen.
 Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Eksterne henvisninger
 Hjemmeside om Prins Carls Skole.

Lokaliteter i Faxe Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Martsviol

 
Martsviol (Viola odorata) er en 5-15 cm høj urt, der vokser langs hegn og grøftekanter. Blomsterne dufter kraftigt af viol.

Beskrivelse 
Martsviol er en lav plante med bladene i roset og med lange overjordiske udløbere. Bortset fra bladstilken og bladenes underside, er planten næsten hårløs. Bladrosetten består af runde, hjerteformede blade med rundtakket rand. Under- og overside er ensfarvet mørkegrønne. Bladstilken og bladenes underside er korthårede.

Planten bærer blomster i to sæsoner: dels i det tidlige forår, og dels sidst i september. Tidligt på foråret (dog sjældent i marts!) ses de dybt violette blomster, som er bygget lige som stedmoderblomsten. Dog har griflen en karakteristisk nedadbøjet spids. Disse blomster bestøves af insekter. De sene blomster åbner sig ikke og er lugtløse og selvbestøvende (kleistogami). Frøene har et lille fedtvedhæng, som gør, at de bliver spredt af myrer.

Rodnettet består af trævlede rødder fra en højtliggende, vandret jordstængel. Også på de overjordiske udløbere dannes der rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,15 x 0,5 m (15 x 15 cm/år), heri ikke medregnet udløberne.

Voksested 
Martsviol hører hjemme i skovbunden under hegn, grøftekanter, krat og skovbryn på god bund i Vesteuropa. Planten er naturaliseret og almindelig de fleste steder i Danmark.

Den findes i plantesamfund sammen med bl.a. alm. guldstjerne, hulkravet kodriver, hvid og gul anemone, hulrodet lærkespore, ramsløg, skovjordbær, skovløg, skovmærke og skovstar.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Violette blomster
Haveplanter
Viol
Lille Torøje

Lille Torøje (tidligere også stavet Lille Taarøje) er en landsby på Sydsjælland i Smerup Sogn mellem Faxe Ladeplads og Rødvig i Faxe Kommune i Region Sjælland.

Landsbyen blev anlagt 1767-69 som en udflytning fra Store Torøje, og blev udskiftet i 1813. I 1912 fik byen forsamlingshus.

Nord for byen er en høj, Hyllehøj, (18 meter), en overpløjet gravhøj, formentlig afgravet og udjævnet cirka 1830-40.

Kilder 
 Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.
 Niels P. Kristensen Bidrag til Lille Torøje by's historie fra byens udflytning 1767-68, 2. udg. 1967.

Lokaliteter i Faxe Kommune
Sommer-OL 1900

Sommer-OL 1900 blev afholdt i Paris, men da IOC skulle vælge værtsby postulerede Grækenland at de havde ubestridelig ret til at afholde alle fremtidige olympiske lege (OL). IOC brugte den græsk-tyrkiske krig som argument for at vælge Paris. IOC havde et meget lille budget og koblede sig derfor sammen med verdensudstillingen. OL foregik over syv måneder – fra maj til november – ligesom verdensudstillingen, der endte med at overskygge OL. Tilskuerne mistede overblikket og interessen.

Hvor grækerne var begejstrede for OL, var franskmændene mindre interesserede selvom antallet af deltagende lande var fordoblet til 28 og der nu var 75 discipliner på programmet. For første gang fik kvinder lov til at deltage, selvom Pierre de Coubertin var imod ideen. Kun 20 kvinder deltog, og det var i golf og tennis. De franske atleter dominerede OL 1900.

Cricket, kroket og golf kom på programmet for første gang. Cricketturneringen blev dog først officielt en del af legene tolv år senere og er første og eneste gang cricket har været spillet som en olympisk disciplin.

Danmark vandt sin første medalje i atletik. Sammen med tre svenskere vandt tre danskere guld i tovtrækning.

Medaljetabel 

I alt modtog 20 nationer en medalje ved dette OL. Dog fandtes også et hold med atleter fra forskellige nationer. Disse vindere anføres under Blandet Hold. Den danske guldmedalje i tovtrækning (som vi deler med Sverige) er derfor anført under Blandet Hold.

Herunder ses top 10:
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|-
! colspan=5| Olympiske Sommerlege 1900
! style="border-left:0px;" bgcolor="#ffffff" |  
|-
!   Nr.  
! Land
| bgcolor="gold" |  Guld  
| bgcolor="silver" |  Sølv  
| bgcolor="CC9966" |Bronze
!   Total  
|-
||1.||align="left"|
||26||41||34||101
|-
||2.||align="left"|
||19||14||14||47
|-
||3.||align="left"|
||15||6||9||30
|-
||4.||align="left"| Blandet hold
||6||3||3||12
|-
||5.||align="left"|
||6||2||1||9
|-
||6.||align="left"|
||5||5||5||15
|-
||7.||align="left"| Tyskland
||4||2||2||8
|-
||8.||align="left"| Italien
||2||2||0||4
|-
||9.||align="left"| Australien
||2||0||3||5
|-
||10.||align="left"|
||1||3||2||6
|}

Danske deltagere 
 14 mænd
 0 kvinder

Danske medaljer 
{| class="wikitable"
! Medalje
! Navn
! Sport
! Disciplin
|- 
| align="center"|
| Lars Jørgen Madsen
| Skydning
| Riffelskydning, 300 m, stående
|- valign="top"
| align="center"|
| Svensk/dansk hold bestående af Gustaf Söderström  Karl Gustaf Staaf  August Nilsson  Eugen Schmidt  Edgar Aabye  Charles Winckler 
| Tovtrækning
| 
|- 
| align="center"|
| Anders Peter Nielsen
| Skydning
| Riffelskydning, 300 m, 3 positioner
|-
| align="center"|
| Anders Peter Nielsen
| Skydning
| Riffelskydning, 300 m, knælende
|-
| align="center"|
| Anders Peter Nielsen
| Skydning
| Riffelskydning, 300 m, liggende
|-
| align="center"|
| Ernst Schultz
| Atletik
| 400 m løb
|-
| align="center"|
| Peder Lykkeberg
| Svømning
| Undervandssvømning
|}

Eksterne henvisninger 

Sport i 1900
Paris' historie
Sommer-OL 1904

Sommer-OL 1904 blev afholdt i St. Louis i USA, men egentlig var det Chicago der var blevet tildelt OL 1904. Længere sydpå i St. Louis – værtsby for verdensudstillingen – truede man imidlertid med at starte en rivaliserende sportsbegivenhed. IOC bad præsident Theodore Roosevelt om at afgøre konflikten og han valgte St. Louis. IOC fulgte trop.

Ligesom i Paris fire år tidligere viste det sig at være en dårlig idé at afholde OL i forbindelse med verdensudstillingen. Endnu en gang var den offentlige interesse meget lille og legene blev atter overskygget af verdensudstillingen. Ingen havde lyst til at følge et OL, der strakte sig over fire og en halv måned. Selve grundlæggeren – Pierre de Coubertin – gad ikke en gang dukke op i St. Louis. Afstanden fra Europa var så stor og rejseomkostningerne så høje at mange konkurrencer kun havde amerikanske deltagere.

Sportslige skandaler var der skam også. Det blev afsløret at vinderen af maratonløbet havde kørt 18 km i taxa og han blev straks diskvalificeret. Manden der vandt i stedet var dopet – han havde så meget stryknin i kroppen, at han var næsten som forstenet, da han fik sin medalje. Det var OLs første dopingskandale, men man tog det ikke så tungt dengang.

Boksning optrådte for første gang på det olympiske program. Bokseturneringen blev afviklet over tre dage den 21.- 23. september i 7 vægtklasser, og samtlige medaljer gik til boksere fra USA. 

Efter OL i St. Louis var der ikke meget optimisme for OL's fremtid. Efter legene blev det besluttet af Coubertin, at OL skulle afholdes uafhængigt af andre begivenheder og over kortere tid.

Medaljetabel 

Top 10

Danske deltagere og medaljer 
 Der blev ikke vundet nogle danske medaljer i St. Louis 1904, da ingen danskere deltog i legene, men den danskfødte amerikaner Charles Schlee vandt guld i cykling.

Se også 
 Boksning under sommer-OL 1904

 
Sport i 1904
St. Louis
Lyngbyfortet

Lyngbyfortet er et dansk fort. 

Fortet ligger syd for Lyngby og er et betonstøbt trekantsfort.

Historie

Opførelse 
Lyngbyfortet er opført i årene 1887 til 1892 under navnet Gammelmosegaard Fortet som en del af nordfronten i Københavns Landbefæstning efter planer af oberstløjtnant E.J. Sommerfeldt. Det var foreningen Fædrelandets Forsvar, som startede arbejdet, men på grund af pengemangel var foreningen nødt til at få staten til at overtage arbejdet, og det var således staten, der færdiggjorde arbejdet. De samlede omkostninger udgjorde 1.166.500 kr.

Fortet skulle beskyde terrænet fra Bagsværd Fort over den sydlige del af Furesøen og området nord og øst for Lyngby til Garderhøjfortet.

Nedlæggelse 
Fortet blev nedlagt som et militært anlæg i 1929 og havde derefter flere private ejere der fjernede alt som kunne sælges. Det var både kanoner, pansertårne og alt jern og stål bortset fra portene og skodderne.

Der har også været flere former for beboelse og erhverv. I 1940 blev der opført en villa på toppen af fortet.

I 1979 blev fortet købt af Lyngby-Taarbæk Kommune, Københavns Amt og Fredningsstyrelsen. Her blev villa fjernet og en renovering af facaden blev udført.

Indretning 
Fortet er bygget med et trekantet grundlag. Den trekantede form gjorde fjendtlig beskydning af fortet mere besværligt. Fortet var gravet ned i jorden på toppen af en bakke og derfor delvist skjult for fjenden. Man havde derfor også en del besvær med at indstille kanonerne rigtig fra selve fortet. Skydningen blev derfor dirigeret fra en kikkertstation i nærheden.

Fortet er omgivet af en betonmur og oven på muren var et jerngitter. I midten af det trekantede grundlag lå en betonbygning på 2 etager.

Bevæbning 
Fortet var bevæbnet med fire lange kanoner i pansertårne og tre korte kanoner i panserlavetter beregnet på henholdsvis fjerne og mindre fjerne mål. Både de korte og lange kanoner havde en diameter på 15 centimeter, som var de største, som fortet kunne forvente at skulle forsvare sig mod. De i alt syv kanoner skød ud fra fem pansertårnes kupler, som kunne dreje rundt om en lodret akse.

For at kunne beskytte de nære mål havde fortet to 75 millimeter hurtigskydende kanoner i forsvindingstårnene. De kunne skyde flere skud i minuttet. Forsvindingstårnene var som regel sænket ned i en brønd og dermed usynlige for fjenden. Til gravflankering var der fire 47 millimeter kanoner, seks 8 millimeter mitrailleuser og otte 8 millimeter rekylgeværer. Fortet var bemandet med 200 artillerister.

Galleri

Noter og referencer 
Noter

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Københavns befæstning 
 Københavns Befæstning 1880-1920

Københavns Befæstning
Fortet
Henrik Malberg

Henrik Martin Marinus Malberg (født 4. december 1873 i Aarhus, død 28. september 1958 i København) var en dansk skuespiller, bror til Peter Malberg.

Han blev født i Skolegade 7 som søn af Peter Broch Malberg og Catrine Marie Scheibye. Hans bror er skuespiller Peter Malberg. Den 11. maj 1906 blev han gift med Anna Augusta Hansenmeyer.

Han startede som maskinarbejder i fødebyen og debuterede som skuespiller på det gamle Aarhus Teater i 1896, hvorefter han drog på turné nogle år. I 1902-5 var han fastansat ved Århus Teater. I 1905-10 var han en af de førende skuespillere ved Dagmarteatret. I 1910-12 var han direktør for et teaterselskab, der turnerede i provinsen, hvorefter han igen var ansat ved Dagmarteatret i 1912-14 og ved Alexandrateatret i 1914-17. I perioden 1917-50 var han ansat ved Det kongelige Teater, hvorefter han var freelance i sine sidste år.

Henrik Malberg var en typisk teaterskuespiller og modtog i den egenskab en masse hædersbevisninger. Han debuterede som filmskuespiller i 1910 i stumfilmen Dorian Grays Portræt, men medvirkede i øvrigt kun i få film i modsætning til sin yngre bror. Han var medforfatter til skuespillene Bolettes Brudefærd (med Orla Bock) og Gamle Postgaard (med Axel Frische).

Han blev æresmedlem af Dansk Skuespillerforbund, Finsk kunstnerforbund og Solistforeningen og Studenternes æreskunstner 1946. 1950 modtog han Ingenio et arti, og 1954 modtog han Dansk Skuespillerforbunds ærespris.

Han er begravet på Vestre Kirkegård.

Filmografi 
 Dorian Grays Portræt – 1910
 Lille Claus og store Claus – 1913
 Præsten i Vejlby – 1931
 Paustians Uhr – 1932
 Kobberbryllup – 1933
 Sol over Danmark – 1936
 Den kloge mand – 1937
 Bolettes brudefærd – 1938
 Kongen bød – 1938
 Ordet – 1955

Litteratur 
Holger Jerrild, "Hos Henrik Malberg", s. 572-580 i: Gads Danske Magasin, 1932.

Eksterne henvisninger 
 
 

Teaterskuespillere fra Danmark
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Filmskuespillere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Ingenio et arti
Personer fra Aarhus
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Tarsis

Tarsis var i oldtiden betegnelsen for et område vest for Middelhavet. Det vides ikke nøjagtigt, hvilket område det omfattede; men højst sandsynligt indbefattede det dele af eller hele det område, som Spanien i dag dækker.

Tarsis omtales flere steder i Det Gamle Testamente, således i Sl 72,10: Konger fra Tarshish og fjerne øer skal frembære gaver, Sabas og Sebas konger skal bringe tribut.

Folk i Mellemøsten havde kontakt med området og omtaler det som et vigtigt område for søfart og handel.

I Esajas' Bog omtales tarsisskibe i forbindelse med en profeti om Tyrus.

Ekstern henvisning 
Det Danske Bibelselskab, Bibelen på Internet

Antikken
Prosa (fagforening)

PROSA blev dannet den 15. februar 1967 og er en dansk fagforening for ansatte i it-branchen samt it-studerende. PROSA var en del af den faglige hovedorganisation FTF; men siden d. 1. januar 2019 har PROSA været en del af FH.

PROSA havde i 2019 15.271 medlemmer.

PROSA er partipolitisk uafhængig og har valg til formandsposten hvert anden år for at forebygge magtmisbrug.

Organisationen 
Den øverste myndighed i PROSA er delegeret forsamlingen, og den bliver afholdt hvert andet år. Der bliver blandt andet stemt om vedtægter og valg til hovedbestyrelsen. Imellem delegeret forsamlingerne er den øverste myndighed i foreningen hovedbestyrelsen, som består af et fast antal medlemmer, som bliver valgt på delegeret forsamlingen og et medlem fra hver lokalafdeling.

Hver lokalafdeling har egen bestyrelse, som tager de lokale beslutninger og er valgt blandt lokalafdelingens medlemmer.

Derudover er der en række udvalg som arbejder med forskellige områder som arbejdsmiljø, uddannelse og overenskomster.

Har siden 1974 haft egen a-kasse som blev statsanerkendt i 1977.

Lokalafdelinger 
 PROSA/CSC – for alle de medlemmer som er ansat hos CSC Danmark.

 PROSA/Offentlig – for alle de medlemmer som er ansat i regionerne, kommunerne og staten.

 PROSA/SAS – for alle de medlemmer som ansat i SAS|Danmark og ScandinavianIT Group – SIG (tidligere SAS Data)

 PROSA/STUD – for alle de medlemmer som er studerende på en it-uddannelse og it-lærlinge på en erhvervsuddannelse i Danmark.

 PROSA/VEST – for alle de medlemmer som er ansat i en virksomhed vest for Store Bælt.

 PROSA/ØST – for alle de medlemmer som er ansat i en virksomhed øst for Store Bælt.

PROSA's formænd 
 Anker Mørk Thomsen (1972 – 1976)
 Erik Kristensen (1976 – 1981)
 Hans Irgens (1981 – 1985)
 Steffen Stripp (1985 – 1990)
 Bodil Toft (1990 – 1996)
 Peter Christensen (1996 – 1999)
 Henrik Kroos (1999 – 2002)
 Peter Ussing (2002 – 2008)
 Niels Henrik Bertelsen (2008 – )

Medier

Interne medier 
Prosa har sit eget medlemsblad Prosabladet, som udkommer 11 gange om året og har et oplæg på 12.600 

PROSA/STUD som er lokalafdelingen for studerende i PROSA, har tidligere haft deres eget medlemsblad '"PROSIT" og senere 'Bufferlow.

 Medieomtale 
I marts 2007 fik PROSA stor opmærksomhed da de samsendte anonymiserings cd'en Privatlivets fred'' sammen med Prosabladet. Dette blev gjort som en protest imod Logningsbekendtgørelsen, og for at sætte fokus på digital overvågning.

Mærkesager 
Udover at kæmpe for bedre arbejdsforhold har PROSA også en række andre holdninger som de kæmper for som blandt andet indbefatter:
 For åbne standarder
 For beskyttelse af privatlivets fred
 For bedre it-uddannelser
 Mod overvågning
 Mod softwarepatenter
 Mod medielicens

Eksterne henvisninger 
 Prosas hjemmeside
 Eksperten.dk diskussion: PROSA eller SAMDATA?
 Privatlivets fred cd'en

Kilder 

Fagforbund under FH
Etableret i 1967
Limfjordstunnelen

Limfjordstunnelen er en 582 meter lang motorvejstunnel under Limfjorden på Nordjyske Motorvej, der forbinder motorvejen i det østlige Aalborg med motorvejen øst for Nørresundby.

Limfjordstunnelen udgør dermed den ene ud af de i alt tre faste forbindelser der er mellem Vendsyssel og Himmerland. De to andre er Limfjordsbroen i det centrale Aalborg og Jernbanebroen over Limfjorden en smule vest for centrum. Tunnellen blev indviet 6. maj 1969 og rummer en 6-sporet motorvej, som er en del af E45. Det var den første vejtunnel i Danmark.

Trafikmængde 1988-2015 

Kilde:

Tunnellen har flere gange haft problemer med indtrængende vand. Problemet blev allerede opdaget få år efter åbningen og skyldes, at den membran, der skal beskytte tunnelen mod Limfjordens vand, ikke holder tæt. I 1996-1997 var tunnelrørene på skift lukket for trafik for at udbedre skaderne på betonen og armeringen, der blev angrebet af rust.

Referencer 

Vejtunneler
Tunneler i Danmark
Transport i Aalborg
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Nørresundby
Transport i Nørresundby
Sommer-OL 1932

Til trods for den voldsomme verdensomspændende økonomiske krise blev de olympiske lege 1932 afholdt i Los Angeles. IOC gav tilskud til atleterne for at hjælpe dem med rejseomkostningerne og penge til mad.

Bidende ironisk var det at legenden Paavo Nurmi blev udelukket fra dette og alle fremtidige OL. Han havde tidligere modtaget et rejsetilskud til et tysk stævne, og IOC forbød ham derfor at deltage i OL.

Flere nye OL-elementer der så dagens lys i Los Angeles: et målfotokamera, automatisk tidtagningsudstyr til atletikdiscipliner og introduktionen af en sejrsskammel for guld, sølv og bronze til medaljeceremonien.

Legene i Los Angeles blev kendt som 'rekordernes OL'. Der blev sat 39 verdensrekorder og hele 103 olympiske rekorder.

Medaljetabel 

Top 10

Boksning  

98 boksere fra 18 nationer var meldt til start og 85 kom i kamp om medaljerne i de otte vægtklasser, herunder danskerne Carl Jensen i (weltervægt) og Peter Jørgensen i (letsværvægt).

Peter Jørgensens banemand fra EM i sværvægt tidligere på året, italieneren Luigi Rovati, stillede op i sværvægt, hvor han i finalen mødte argentieren Santiago Lovell. Lovell vandt på point og tog således OL-guld i sværvægt.

Bedste nation blev Argentina med to guld og et sølv. Værtsnationen USA blev nummer to med to guld og tre bronze.

Danske deltagere 
 18 mænd (Atletik: Christian Markersen og Anders Hartington Andersen, Boksning: Carl Jensen og Peter Jørgensen, Brydning: Christian Schack, Børge Jensen og Abraham Kurland, Cykling: Gunnar Andersen, Willy Gerwin, Harald Christensen, Frode Sørensen, Leo Nielsen og Henry Hansen, Fægtning: Ivan Osiier, Aage Leidersdorff, Erik Kofoed-Hansen og Axel Bloch, Vægtløftning: Svend Olsen)

 6 kvinder (Dykning: Ingrid Larsen, Fægtning: Inger Klint, Gerda Munck og Grete Olsen, Svømning: Lilli Andersen og Else Jacobsen)

Danske medaljer i Los Angeles 1932
 0 guld, 3 sølv og 3 bronze.
{| class="wikitable"
! Medalje
! Navn
! Sport
! Disciplin
|- valign="top"
| align="center"|
| Frode Otto SørensenLeo NielsenHenry Hansen
| Landevejscykling
| Holdløb
|-
| align="center"|
| Svend Egil Olsen
| Vægtløftning
| Letsværvægt
|-
| align="center"|
| Abraham Kurland
| Græsk-romersk brydning
| Letvægt
|-
| align="center"|
| Peter Jørgensen
| Boksning
| Letsværvægt
|- valign="top"
| align="center"|
| Harald ChristensenWilly Gervin
| Banecykling
| Tandem, 2000 m
|-
| align="center"|
| Else Jacobsen
| Svømning
| 200 m brystsvømning
|}

Referencer

Eksterne henvisninger 

 IOC – Los Angeles 1932
 Officiel rapport (PDF, 74 MB)

 
Sport i 1932
Sommer-OL 1936

De olympiske lege 1936 blev afholdt i Berlin, selv om IOC var ret bekymret over nazisternes greb om Tyskland. Imidlertid havde vinter-OL i Garmisch-Partenkirchen tidligere på året været en succes, så Berlin fik lov til at afholde sommer-OL. Mange lande foreslog en boykot, men det blev ikke til noget. Dog var Spanien ikke med på grund af borgerkrigen.

Den absolutte stjerne i Berlin blev amerikanske Jesse Owens, der vandt fire guldmedaljer i alt i 100 m, 200 m, 4×100m stafet og længdespring.

Den yngste deltager i De olympiske lege 1936 var danskeren Inge Sørensen, der var 12 år og 22 dage. Trods den unge alder vandt hun en bronzemedalje i 200m brystsvømning og blev derved den yngste OL-medaljevinder gennem tiderne.

Det var i Berlin, at basketball og markhåndbold (udendørs med 11 spillere) blev spillet for første gang i OL-regi.

For andet OL i træk vandt Danmark ingen guldmedaljer.

Under anden verdenskrig blev OL aflyst. De næste lege blev derfor i London i 1948.

Medaljetabel 

Top 10

Danske deltagere 

 123 mænd
 15 kvinder

Danske medaljer i Berlin 1936

 0 guld, 2 sølv og 3 bronze.

{| class="wikitable"
! Medalje
! Navn
! Sport
! Disciplin
|- valign="top"
| align="center"|
| Peter Richard OlsenHarry Larsen
| Roning
| Toer uden styrmand
|-
| align="center"|
| Ragnhild Hveger
| Svømning
| 400 meter fri
|-
| align="center"|
| Gerhard Pedersen
| Boksning
| Weltervægt
|- valign="top"
| align="center"|
| Hans LundingJason
| Ridning
| Military
|-
| align="center"|
| Inge Sørensen
| Svømning
| 200 meter brystsvømning
|}

Idrætsbegivenhederne

Boksning  

Bokseturneringen satte rekord med 251 tilmeldte fra 38 nationer. Tyskland blev bedste nation med 5 medaljer (to guld, to sølv og en bronze). Turneringen blev en skuffelse for USA, der alene vandt to medaljer (en sølv og en bronze). Danmark vandt en enkelt bronzemedalje ved Gerhard Pedersen.

Kilder / eksterne henvisninger 
 United States Holocaust Memorial Museum – Online Exhibition: Nazi Olympics: Berlin 1936 
 United States Holocaust Memorial Museum – Library Bibliography: 1936 Olympics 
 IOC – Berlin 1936
 Officiel rapport: Bind 1  (PDF, 42 MB), Bind 2  (PDF, 74 MB)
 DR Podcast – Gunnar "Nu" Hansen rapporterer direkte fra finalen i 400 m frisvømning med Ragnhild Hveger (1936) 
 DR Podcast – Gunnar "Nu" Hansen interviewer Inge Sørensen (1979)

 
Sport i 1936
Berlins historie