kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
South Georgia og South Sandwich Islands

South Georgia og South Sandwich Islands ) er to britiske oversøiske territorier, som Argentina gør krav på. Øerne administreres fra Falklandsøerne.

South Georgia 
Består af South Georgia-øen, Shag Rocks, Black Rock, Clerke Rocks og Bird Island.

BAS (British Antarctic Survey) har den antarktiske forskningsstation Grytviken på South Georgia og d. 3. april 1982 blev øen besat af argentinske marineinfanterister i forbindelse med Operación Alfa. Under Operation Paraquet generobrede briterne South Georgia den 25. april 1982.

South Sandwich Islands 
Består af Traversey Islands (6), Saunders I., Montagu I., Bristol I. og Southern Thule (2), alle vulkanske og isdækkede. South Sandwich Islands er ubeboede 

I november 1976 landsatte Argentina 50 soldater på Southern Thule-øen under Operación Sol. De byggede en militær vejrstation kaldet Estación Científica Corbeta Uruguay. Briterne søgte ved diplomatiske kilder at få fjernet argentinerne. Efter Falklandskrigen fjernede britiske tropper d. 20. juni 1982 argentinerne med magt og sprængte basen i luften. 

Falklandsøerne
Britiske oversøiske territorier
Øgrupper i Atlanterhavet
Doom (computerspil fra 1993)

Doom, udgivet af id Software i 1993, er et computerspil i førstepersonsperspektiv. Det engelske ord Doom betyder undergang.
Spilleren skal med våben besejre store grupper af djævelske skabninger på planeten Mars' måner Phobos og Deimos. Spillets vigtigste egenskab var den før i tiden avancerede 3-D-grafik, hvor spilleren så verden gennem figurens øjne (førstepersonsperspektiv) og skulle sigte på monstrene for derefter at skyde dem. Doom var dog ikke det første spil, der fungerede sådan, Catacomb 3D og Wolfenstein 3D kom før, men det var først i Doom, at teknologien kom til sin ret. Blandt andet kom der nye lys/mørke-effekter, Foruden at Doom var den første rigtige storsælger i sin genre, gav multiplayer-delen Doom opmærksomhed og gjorde Doom til forgængeren til en hel del online-spil. Ordet deathmatch blev opfundet af John Romero til at beskrive Dooms spiller-mod-spiller multiplayertype.
Spillets musik blev lavet af Bobby Prince, som ville lave et hård-rock-soundtrack med datidens lydchips begrænsninger. Han er senere blevet anklaget for blot at have kopieret bl.a. Metallica.
I 1997 frigav id Software kildekoden til Id Tech 1 (Dooms motor), hvilket har ført til mange udgaver til andre operativ systemer og forbedrede versioner. Dog blev wad-filen som indeholder baner, sprites og musik ikke frigivet. Der findes dog en fri klon af disse ved navn Freedoom.

Efterfølgere 
Doom etablerede First Person Shooter-genren i brede kommercielle sammenhænge og var en stor succes. Efterfølgerne blev Doom II (1994), id Softwares Quake-serie, Doom 64 (1997) og senere Doom 3 (2004).

Spillets popularitet gjorde, at Doom praktisk talt blev synonym med hele genren, som blev kaldt "Doom-kloner". Senere erstattedes udtrykket med First Person Shooter.

Film 
Doom udkom i 2005 som film.
Filmen er instrueret af Andrzej Bartkowiak, der bland andet også er kendt for andre film som; Thirteen Days og Speed I.
Filmen er i store træk inspireret af den verden Doom tager sit udgangspunkt i. Den har ikke kopieret handlingen og monstrene kommer ikke fra helvede som de gør i spillet.
Sidst i filmen er der en ca. 5 min. passage, hvor filmen foregår i førstepersonsperspektiv.

Eksterne henvisninger 
 

 Officielle Doom-hjemmesider
 Doom på id Software's officielle hjemmeside 
 Doom på Activision's officielle hjemmeside 
 Andre
 Freedoom's hjemmeside på Sourceforge.net 

Computerspil fra 1993
First-person shooter
 
Atari-spil
DOS-spil
Windows-spil
Togfører

En togfører er en person der leder arbejdet med at udføre sikkerheds- og serviceopgaver i et tog, fx kontrol af billetter og yden hjælp til passagererne.

Det kan også beskrive vedkommende som fører toget, særligt i daglig tale

I Banedanmarks sikkerhedsreglement af 1975 står der: "Togføreren har ansvaret for eftersyn af toget, togets sammensætning, bremser mv." Eftersynet af togets sammensætning og bremser betyder i dag reelt, at togføreren kontrollerer, at togsættene er korrekt spændt sammen, at der er etableret gennemgang mellem vognene, at togets sikkerheds- og komfortteknik er virksom samt at det sikkerhedsmæssige udstyr er tilstede og virksomt. Bremserne er derimod normalt lokomotivførerens område. På nogle togtyper assisterer togføreren dog lokomotivføreren med dennes bremseprøve. 

I fagsprog er togføreren er ikke den, der styrer toget; det gør lokomotivføreren, dette kan give lidt forvirring da ordret kan have begge betydninger Togføreren leder og fordeler arbejdsopgaverne mellem det øvrige togpersonale, togbetjentene. Togføreren betjener passagererne og kontrollerer billetter. Togføreren står desuden for afkoblingen og etablering af gennemgang i IC3, IR4 og ET-togsættene. Togføreren har det overordnede sikkerhedsmæssige ansvar for passagererne i toget, samt for at passagerudvekslingen sker i overensstemmelse med de foreskrevne sikkerhedsinstrukser. Det er togføreren, som leder arbejdet ved en eventuel evakuering af passagerene. Det er derimod lokomotivføreren, som har det sikkerhedsmæssige ansvar for selve togmaterialet. Togføreren kan suppleres af en eller flere togbetjente.

Uddannelsen til togfører tager cirka 21 uger, hvoraf de 10 af ugerne er praktik. Togføreren undervises i jernbanesikkerhed, jernbanegeografi, brandbekæmpelse, førstehjælp, konflikthåndtering, materielkendskab og kendskab til billetter (alm. togbilletter, takstområdebilletter) samt meget andet. Uddannelsen afsluttes bl.a. med flere eksaminer samt praktiske prøver i sikkerhed og service. Eksaminer og praktiske prøver i sikkerhed skal lige som en række fysiske krav gentages og bestås med få års mellemrum.

Referencer 

Jernbanefolk
Stillingsbetegnelser
Sall Sogn

Sall sogn  er et sogn i Favrskov Provsti (Århus Stift). I sognet ligger Sall Kirke.

Historie 
Sall Sogn hørte til Houlbjerg Herred, som hørte til Åbosyssel i Middelalderen og senere til Dronningborg Amt indtil 1794.

Thorsø Sogn var anneks til Sall Sogn indtil 1673, hvor Thorsø Sogn blev anneks til Vejerslev Sogn og Sall Sogn blev anneks til Hammel Sogn i Gjern Herred. I 1812 blev Sall Sogn anneks til Haurum Sogn, der til gengæld afgav Søby Sogn til Hammel Sogn.

Haurum Sogn hørte også til Houlbjerg Herred i Viborg Amt. Haurum-Sall sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Hammel Kommune, som ved strukturreformen i 2007 indgik i Favrskov Kommune.

Geografi 
Terrænet består mest af muldjord og er noget kuperet, mest i den sydlige del af sognet, hvor der også er noget skov. I dette område udspringer Granslev Å og Møllebæk, der løber i hver sin retning og tilsammen danner sognets grænse mod syd. Møllebæk løber gennem Søbygård Sø til Gjern Å. Derigennem løber den ligesom Granslev Å ud i Gudenåen. Mod nord danner Thorsø Bæk grænse til Thorsø Sogn.

Højeste punkt med 86 meter over havets overflade findes 1,5 km stik øst for Sall Kirke. Laveste punkt med 34 meter findes ved bredden af Søbygård Sø.

Stednavne 
I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Aptrup (bebyggelse, ejerlav)
 Aptrup Mark (bebyggelse)
 Frijsendal Mark (bebyggelse)
 Sall (bebyggelse, ejerlav)
 Sall Hede (bebyggelse)
 Tulstrup (bebyggelse)

Folketal 
Sognet har ca. 514 indbyggere. 1769: 257, 1801: 327, 1850: 403, 1901: 706.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 Sall på sogn.dk

Sogne i Favrskov Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Houlbjerg Herred
Panamatangen

Panamatangen er en smal tange mellem det Caribiske Hav og Stillehavet, som forbinder Nordamerika og Sydamerika. Den blev dannet for omkring 3 millioner år siden, i den pliocæne tidsalder. Panamatangen ligger i landet Panama, og er gennemskåret af Panamakanalen. Som mange landtanger har den en stor strategisk værdi på grund af sin vigtighed i forbindelse med transport på land og til vands.

Tangen
Regent's Park

Regent's Park er en af de kongelige parker i London. Den ligger i den nordlige del af det centrale London, delvis i City of Westminster og delvis i Camden.

London Zoo ligger i parken, mens den danske kirke i London (Sct. Katharine´s Danske Kirke) ligger tæt på Regent's Park.

Se også 
 Parker i London

Eksterne henvisninger 

Parker i London
City of Westminster
Camden
Rostock

Rostock er en by og hansestad i det nordøstlige Tyskland, beliggende i delstaten Mecklenburg-Vorpommern nær floden Warnows udmunding i Østersøen. Byen har 207.513 indbyggere (31.12.2016) og fik som tysk by købstadsrettigheder allerede i 1218, men blev oprindelig grundlagt af de slaviske vendere.
Rostocks universitet (Universität Rostock) blev grundlagt i 1419 som det første nordeuropæiske universitet, og det fik stor betydning for østersøområdet; blandt andet stammede en betydelig del af de studerende fra Danmark frem til etableringen af tilsvarende uddannelsesinstutioner i Lund og København. Rostock var i middelalderen en vigtig by i Hanseforbundet.

Havnen i Rostock er i dag landets tredjestørste østersøhavn, med blandt andet færgetrafik til Gedser samt Trelleborg i Skåne.

Byens overborgmester var fra 2019 til 2022 Claus Ruhe Madsen, der er dansk statsborger. Han har boet i Tyskland siden 1992, og var den første borgmester i en tysk storby uden tysk statsborgerskab.

Historie 
I DDR-tiden var havnen og yderhavnen ved Warnemünde landets absolut vigtigste. Her findes bl.a. værfter, maskin- og motorindustri, kemisk produktion og fiskeforædling.

Se også 
 Unionen af Baltiske Byer
 Kraftwerk Rostock

Galleri

Eksterne henvisninger 

 Byens officielle hjemmeside

 
Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Hanse
Kredsfrie byer i Mecklenburg-Vorpommern
811



Begivenheder 
Grænsen mellem Frankere og Daner fastsættes til Ejderen.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

11
International Baccalaureate Organization

International Baccalaureate Organization (IBO) er en international non-profit uddannelsesorganisation, som blev grundlagt i Geneve, Schweiz, i 1968. Organisationens oprindelige mål var at lave en international uddannelse, som kunne godkendes af universiteter verden over. Denne idé blev til IB Diploma Programmet. IB Middle Years Programmet og IB Primary Years Programmet blev indført i 1994 og 1997 og betyder, at man kan tage en IB-uddannelse lige fra 3-års alderen og op til at blive student.

IBO-organisationen overlever økonomisk på basis af betalinger fra de skoler, som benytter IB-programmerne. Traditionelt var det primært private, internationale skoler, der brugte IB-programmerne, men i dag er halvdelen af alle IB Diploma studenter fra offentlige skoler. Der er 1.533 skoler, der benytter IB-programmer i dag.

IBO-organisationens nuværende director-general er George Walker. Organisationen har fire regionale kontorer: IB North America, IB Latin America, IB Asia-Pacific og IB Africa, Europe, and Middle East.

Eksterne henvisninger 
 International Baccalaureate Organization – Den officielle hjemmeside.

International Baccalaureate
Etableret i 1968
Internationale organisationer
Tamperret

Tamperretten var en retsinstans der efter reformationen videreførte en del af kirkerettens (den kanoniske ret) bestemmelser om ægteskabssager. Retten bestod af stiftamtmanden og et antal gejstlige medlemmer fra landets domkirker. I Sjællands Stift, herunder København var det dog fra 1681 ledelsen på Københavns Universitet, konsistorium, sammen med stiftsamtmanden, der udgjorde tamperretten.

Efter reformationen blev ægteskabssagerne overført fra de kirkelige domstole til det almindelige domsstolssystem ved Kirkeordinansen 1537/39. Ifølge Ribeartiklerne fra 1542, der modificerede Kirkeordinansen og indførte tamperretterne, var der dog "stor Uorden i Ægteskabs- og Horsager", hvorfor tamperretterne blev oprettet.

I Christian 5. "Danske Lov" fra 1683 tilføjes regler om at fraskilte kunne få tilladelse til at gifte sig igen, fordi kirken ikke længere betragtede ægteskabet som et sakramente. Tilladelsen til nyt ægteskab var således ikke en automatisk ret, som man fik, når skilsmissen var en realitet.

I København overgik sagerne i 1771 til den nyoprettede Hof- og Stadsret, der fik myndighed til at dømme i ægteskabssager for hele Sjællands Stift, og retten var ikke længere bundet til kun at behandle ægteskabssagerne på de gamle "tamperdage".
I resten af landet behandlede tamperretterne skilsmisseanmodningerne frem til 1797.

Tamperretten trådte sammen fire gange om året – på tamperdagene . Navnet er en fordanskning af det latinske quatuor tempora – de fire tiders faste, som kirkeåret var inddelt i. Der fandtes en tamperret for hvert stift.

Ludvig Holberg morer sig i tamperretscenen i komedien Mascarade over retsforhandlingerne.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger og yderligere læsning 
 Landsarkivet for Sjælland, Lolland-Falster og Bornholm 
 Anne Riising, "Tamperrettens funktion og domspraksis", s. 393-412 i: Festskrift til Johan Hvidtfeldt, 1978. .
 Rigsarkivet: Københavns Universitet, Konsistorium: tamperretsprotokol 1698 – 1754 ( samt tamperrets-kopibøger 1732 – 42 )
 Landsarkivet for Sjælland, Lolland-Falster og Bornholm: Hof- og Stadsretten
 Tamperprotokoller findes også i Bispearkiverne i Landsarkiverne.
 Håndbog for danske lokalhistorikere.
 Illustreret Religionsleksikon

Historiske domstole og retter
Edward Heath

Edward (Ted) Richard George Heath (født 9. juli 1916, død 17. juli 2005) var en britisk politiker. Han var premierminister fra 1970 til 1974 og det konservative partis leder fra 1965 til 1975. Da han blev premierminister i 1970 afløste han Harold Wilson fra Labour-partiet som han selv blev afløst af i 1974.

Premierministre fra Storbritannien
Leder af den officielle opposition (UK)
Handelsministre fra Storbritannien
Lords Keeper of the Privy Seal
Britiske konservative partiledere
Alumni fra University of Oxford
Disputation

Disputation (af latin disputare, afhandle) er en ordkamp, navnlig en offentlig ført ordstrid, under hvilken de disputerende, disputanterne eller disputatorerne, forsvarer eller angriber den opstillede sætning, der er genstand for disputatsen. Præses (præsidens) opstiller de sætninger (theses, teser), han vil forsvare, og opponenterne angriber.

I tidligere tider var sådanne disputationer meget benyttede som forsøg på at komme på det rene med hensyn til afvigende meninger. De anvendtes også som øvelser ved universiteter, kollegier og højere skoler. Universitetets professorer var således tidligere forpligtede til jævnlig at disputere over emner indenfor deres videnskab, og der tillagdes disse dialektiske kamplege stor betydning. De repræsenterede en væsentlig del af livet og tankerøret ved universitetet. I disse tankens fægteøvelser eller åndelige turneringer, tankelivets modbillede til ridderskabets, var der lejlighed til at øve sig i latin og veltalenhed (retorik), til at forbavse ved nye, sindrige argumenter eller snilde påfund og til at glimre ved slagfærdighed i replikken, og de var naturlige på en tid, da videnskaben mere var refleksioner over guddommelige og menneskelige ting end egentlig streng metodisk opbygget videnskab, men udartede for øvrigt tit til rabulisteri og tomt ordkløveri. (Holberg satiriserer herover, bl.a. i Erasmus Montanus, 1723.)

Navnlig var erhvervelsen af akademiske værdigheder og rettigheder betinget ved forudgående forsvar gennem en disputation og i denne betydning har disputation holdt sig ganske ungdomsfrisk indtil vore dage. Den, der ønsker at erhverve sig en akademisk grad og opfylder betingelserne for, at den kan tilstedes ham, indsender til fakultetet en disputats, dvs. en afhandling, der er skrevet for erhvervelsen af den akademiske værdighed, og er denne antaget af fakultetet som værdig til at forsvares for vedkommende grad, disputerer han offentlig for graden, idet officielle opponenter og opponenter af tilhørerkredsen (ex auditorio) angriber præses, der forsvarer og bider fra sig efter evne. Denne procedure gælder dog i dag kun for erhvervelsen af doktorgrad og ph.d.

Der blinker ej Staalet, der drages ej Kniv, – Det gælder dit Hoved, men ikke dit Liv (Poul Martin Møller).

Kilder 
 

Eksamener
Ritmester

Ritmester er en militær rang, der blev givet til en officer  i kavaleriet i hærene i Tyskland, Østrig-Ungarn og i Skandinavien. 

I Danmark blev rangen anvendt for kaptajner ved kavaleriet, men blev afskaffet i 1951. Dog eksisterer der stadigvæk en Ritmesterforening for alle officerer af Gardehusarregimentet af major og højere grad samt premierløjtnanter og kaptajner, der på grund af alder ikke længere kan være medlem af Løjtnants-foreningen.

Se også 
 Ritmestergården
 Rustmester

Referencer 

Militære titler
Rødel

 
Rødel (Alnus glutinosa), ofte skrevet rød-el, er et op til 25 m højt træ, der findes på fugtig og næringsrig bund i skove og moser. Navnet skyldes at veddet kortvarigt farves orangerødt ved såring.

Udseende 
Rødel er et stort, løvfældende træ med en afrundet, tæt krone. Træet har ofte flere stammer fra jorden. grenene er først opstigende, men de bliver senere udstående. Barken er først violet-brun, så bliver den gråbrun med lyse barkporer, og til sidst er den grå og opsprækkende med korte, lodrette furer.

Knopperne er spredte og langstilkede. Farven er rødviolet, og formen er omvendt ægform. Bladene er runde til omvendt ægformede med rundtakket rand. Bladspids mangler, eller der er en indskæring i stedet. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. Skudspidserne og de unge blade er klæbrige.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 x 8 m (40 x 20 cm/år).

Blomster og frø 
Hanblomsterne ses som rakler allerede om efteråret. Blomstringen finder sted i marts-april før løvspring. De hunlige rakler kommer først til syne i løvspringet. De modner og bliver til de velkendte "elle-kogler". De er hos rødel runde og langstilkede. Frøene spirer villigt.

Rødder 
Rodnettet er klokkeformet og meget dybtgående. Der er ikke mange vandrette rødder. Som alle el kan også denne forsyne sig med kvælstof ved hjælp af aktinomyceter (Frankia sp.), som den huser i knolde på rødderne.

Voksested 
Rødel danner skove på fugtig og mineralrig bund overalt i Danmark, dog mindre almindelig i Vestjylland. Den er hårdfør til zone 3.

Rødel trives bedst på fugtig bund med grundvandsbevægelse, men tåler stillestående vand. På meget tør jord bliver træet dog sjældent mere end 8-10 m højt, og på tør lerjord bliver det toptørt ved 25-års aldren og skyder i stedet nedefra, så at man ikke kan slippe af med planten. Bladene omsættes meget hurtigt af nedbryderorganismer, hvorved de fremmer mulddannelsen, men i vand forringer de levemulighederne for mange dyr og planter.

Anvendelse 
Rødel tåler frost og saltpåvirkning. Ligesom andre elletræer tolererer den højt grundvandsspejl. Rødel skyder villigt fra stub eller stamme efter beskæring. Den kan bruges til at fiksere kvælstof (s.k. ammetræ) og derved tilføre gødning i stort set alle typer plantninger. Grenene bides normalt ikke af vildt, men frøene i de små koglelignende stande ædes af småfugle om vinteren.

Dens plantesaft er spiselig. Træet kan stynes for at danne et mindre træ eller mere busklignende form.

Danske rødel af frøkilden "Gråsten" er blandt de almindeligt plantede træer i Japan.

Se også 
 Ellesump

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Træer og buske til skovbryn, læhegn og vildtplantninger 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Rødel , Naturstyrelsen
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Træer
Nitrogenfikserende planter
Træer og buske (naturkanon)
Elleslægten
Munkesten

Munkesten var teglsten, som i middelalderen blev anvendt til byggeri. Teglstensteknikken kom til Danmark omkring år 1160. Ud over munkestenene blev også tilhuggede granit- og kampesten brugt til at mure med. 

Munkesten er noget større end nutidige mursten, men størrelsen varierer: Længden fra 25 til 31 cm, bredden fra 11 til 15 cm og tykkelsen fra 7 til 10 cm. Til sammenligning måler nutidige danske mursten 22,8x 10,8x 5,5 cm.

Munkesten fremstilles fortsat, men anvendes i dag stort set kun til vedligeholdelse og reparation af ældre bygninger.

Keramik
Middelalderlig arkitektur
Tegl
Murværk
Bøge-ordenen

Bøge-ordenen (Fagales) er en orden af dækfrøede planter, som omfatter følgende familier:

 Birke-familien (Betulaceae)
 Bøge-familien (Fagaceae)
 Jerntræ-familien (Casuarinaceae)
 Pors-familien (Myricaceae)
 Sydbøg-familien (Nothofagaceae)
 Ticodendraceae
 Valnød-familien (Juglandaceae)

Galleri
Haveaucuba

Haveaucuba (Aucuba japonica), ofte skrevet have-aucuba, er en mellemstor busk med en halvkugleagtig vækstform.

Beskrivelse 
Barken er først grøn og glat. Senere får den spredte korkporer, og til sidst bliver den opsprækkende og stribet grågrøn. Knopperne er modsatte, ægformet fladtrykte og gråbrune til violette. Bladene er aflangt ægformede og læderagtige med hel rand og nogle få, grove tænder på den yderste halvdel. Bladstilkene er violette i tonen. Oversiden er blankt mørkegrøn, mens undersiden er mat og lysegrøn. 

Blomsterne sidder skjult under løvet, og der er enten hun- eller hanblomster på en busk. De er violetbrune og ret små. Frugterne er røde og saftige med en stenkerne. De hunlige planter bærer spiselige bær om efteråret. De er røde og saftige med en stenkerne.

Rodnettet er trævlet og præget af, at planten er formeret ved stiklinger. Planten regnes for sart og sælges også som potteplante til stuebrug.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,5 x 1,5 m (20 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Haveaucuba vokser i fugtige, blandede løvskove i Japan, hvor den danner den underskov sammen med flere stedsegrønne arter, som er afhængige af det tykke snedække, der er det normale i japanske vintre. 

I skoven omkring Ochi-templet i Kochi præfekturet, Japan, findes arten sammen med bl.a. Castanopsis sieboldii (af bøge-familien), Cleyera japonica (af te-familien), djævletræ, kinesisk stjernejasmin, Quercus glauca og Quercus salicina (to arter af eg), stornålet sydtaks og ægte kamelia

Anvendelse 
Busken er velegnet som prydbusk i skygge eller på nordsiden af bygninger og hegn. Den tåler ikke fuld sol eller barfrost, så den er lidt sart – især i de første år. Dens charme er det frodige, stedsegrønne løv.

Note

Litteratur 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Aucuba-blomst 
 Aucuba-blade 

Buske
Stedsegrønne
Smukke frugter
Garryaceae
Snella

Snella (færøsk, plural: snellur) er et kraftig fiskehjul til linefiskeri, og en færøsk opfindelse.

I dag findes snellan i hydrauliske computerstyret udgaver. Snellur ses ved hvert mindre færøsk kystfartøj for linefiskeri. De monteres på siden af båden. Den computerstyret version hiver selv snøren ind og giver alarm når der er tilstrækkeligt med fisk på krogene. Hver snella har en nylonsnor med 5-15 kroge.

Eksterne henvisninger 
 Oilwind.fo – Jigging Reels  (almindelig beskrivelse på engelsk)
 ...Gear for jig fishery  (beskrivelse af konstruktionen)
 ...Jig operation  (brugsanvisning)
 Foto af tre både med forskellige udgaver af snellur 
 Foto af manuelt betjent snellur 

Redskaber fra Færøerne
Pastorat

Et pastorat (også kaldet præstekald) er det område, for hvilket en præst (for eksempel i Folkekirken) er ansvarlig. Pastoratet kan bestå af et eller flere sogne. Det sogn, hvor præsten bor, betegnes som hovedsognet, mens de øvrige betegnes som annekssogne.

I Grønland og på Færøerne og i Norge bruges betegnelsen præstegæld i stedet for pastorat.

Folkekirken