kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Baily (månekrater)

Baily er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside på grænsen mellem Mare Frigoris mod nord og Lacus Mortis mod syd, og det er opkaldt efter den engelske matematiker og filosof Francis Baily (1774 – 1844).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Det nærmeste bemærkelsesværdige krater er Bürg mod syd-sydvest. Længere mod vest ligger det fremtrædende Aristoteleskrater.

Karakteristika 
Kraterets indre er blevet "oversvømmet" af lava i fortiden, og kun den nordlige halvdel af kraterranden er forblevet nogenlunde intakt. Der er en udadgående bule i den nordøstlige rang, som muligvis er resterne af et andet krater, som engang lå ind over Baily. Kraterets indre er fladt og uden særlige træk og andre nedslag. Den tilbageværende ydre rand har en maksimal højde på omkring 0,5 km.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bailykrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Balandin (månekrater)

Balandin er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den sovjettiske kemiker Aleksei A. Balandin (1898-1967).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976.

Omgivelser 
Balandin ligger inden for den store bjergomgivne slette, der hedder Gagarin, tæt på dennes østlige side.

Karakteristika 
Balandinkrateret er cirkulært med en lille indre kraterbund. Det ligger op imod to lidt mindre kratere mod øst og vest. Ellers indeholder det ikke selv bemærkelsesværdige træk.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Balboa (månekrater)

Balboa er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær dens vestlige rand og er opkaldt efter den spanske opdagelsesrejsende Vasco Nunez de Balboa (1475-1519).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1964.  På grund af dets placering får perspektivisk forkortning Balboa til at synes ovalt, når det ses fra Jorden, men det er i virkeligheden ret cirkulært.

Omgivelser 
Størrelsesmæssigt er Balboa sammenligneligt med Daltonkrateret, som ligger sydvest for. Den østlige rand af Balboa ligger vest for Oceanus Procellarum. 

"Balboa A" er et velformet nedslagskrater sydøst for Balboa. Det har en skarp, indskåret rand og et irregulært indre. Dets diameter er kun lidt mindre end Daltonkraterets.

Karakteristika 
Balboas rand er nedslidt og eroderet. De mest intakte dele er de østlige og vestlige. Kraterets indre er blevet ""oversvømmet" med basaltisk lava i fortiden, og systemet er fyldt med riller, især nær den nordlige side.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Balboakrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Baldet (månekrater)

Baldet er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den franske astronom Fernand Baldet (1885 -1964).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Baldetkrateret ligger i det område mellem Corikrateret mod nord, Stoneykrateret mod sydvest og den nedslidte bjergomgivne slette Minkowski mod sydøst, som er blevet "oversvømmet" af .basaltisk lava.

Karakteristika 
Baldets rand er lav og nedslidt, men har stort set beholdt sin oprindelige, cirkulære form. Der findes en let udadgående bule langs den nordvestlige rand, og den vestlige indre væg er bredere end de andre.

Den flade, næsten ubemærkelsesværdige kraterbund er ligeledes blevet dækket af lava, hvorfor den har lavere albedo end omgivelser (og altså for en mørkere farvetone). Et mindre krater har slået et hul i den østlige rand, hvilket har efterladt en åbning, hvor de to kratere mødes, som senere er dækket af lava. Et spøgelseskrater ligger lige inden for den nordlige rand og giver anledning til en forhøjet ring i kraterets overflade. En tilsvarende formation ligger uden for Baldets sydlige rand.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Baldetkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Ball (månekrater)

Ball er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den engelske astronom William Ball (ca. 1627 – 1690).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Krateret ligger vest for Lexellkrateret og sydøst for Gauricuskrateret. Mod syd ligger kraterresten Sasserides, og længere mod syd-sydvest det fremtrædende Tychokrater.

Karakteristika 
Krateret er cirkulært og symmetrisk og har kun været udsat for lidt nedslidning. Det indre har en ujævn overflade, som skråner ned mod den forholdsvis brede centrale top i kraterets midte.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Ballkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Balmer (månekrater)

Balmer er et lavaoversvømmet nedslagskrater på Månen på Månens bagside og er opkaldt efter den schweiziske fysiker Johann Jakob Balmer (1825-1898).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1964.

Omgivelser 
Balmerkrateret ligger øst-sydøst for Vendelinuskrateret.

Karakteristika 
Kun de stærkt nedslidte sydlige og østlige dele af krateret kan stadig ses. Det øvrige er blevet dækket af lavastrømme, som flyder sammen med de nærliggende marer.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Balmerkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Banachiewicz (månekrater)

Banachiewicz er et stort set helt nedslidt nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den østlige rand og er opkaldt efter den polske astronom, matematiker og geodæt Tadeusz Banachiewicz (1882 – 1954).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1964.

Omgivelser 
Der ligger to små nedslagskratere, som er nævneværdige, i det indre af Banachiewicz: "Banachiewicz B" slutter op til den vestlige rand, mens det mindre Knox-Shaw-krater ligger nærmere kraterets midte.

Lige nordøst for denne formation ligger den store bjergomgivne slette Neperplain i den sydlige udkant af Mare Marginis. Schubertkrateret er beliggende syd for Banachiewicz, mens "Schubert E" er forbundet med den ydre, vestlige rand.

Karakteristika 
Dele af den vestlige og sydvestlige rand består stadig som lave bakker i overfladen, mens resten er et sammensurium af irregulært terræn med få kendetegn.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Banachiewiczkrateret har følgende satellitkratere:

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Pointe du Hoc

Pointe du Hoc er en klippe i Normandiet i det nordlige Frankrig. Den ligger på Omaha Beach, 6,4 km vest for, hvor hovedlandgangen på Omaha Beach fandt sted, og 30 meter over havet. 

Den var svært bevæbnet med kystartilleri. På D-dag d. 6. juni 1944 under 2. verdenskrig blev stranden/klipperne invaderet af den amerikanske hærs Ranger Assault Group under Operation Overlord for at uskadeliggøre kanonerne, før hovedlandgangen skulle finde sted.

Kilder & referencer 

Operation Overlord
Normandiet
Frankrigs geografi
Banting (månekrater)

Banting er et lille, skålformet nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær midten af Mare Serenitatis, og det er opkaldt efter den canadiske forsker og nobelpristager Frederick Banting (1891-1941).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1973,  for at ære hans medicinske bidrag til menneskeheden, især hans medvirken til opfindelse af penicillinet. Før det blev omdøbt af IAU, hed krateret "Linné E".

Maret i nærheden er fladt og og næsten helt uden overfladetræk af interesse.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Barbier (månekrater)

Barbier er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den franske
astronom Daniel Barbier (1907-1965).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Barbier danner par med Cyranokrateret mod nord-nordvest, og det ligger sydøst for den enorme bjergomgivne slette Garagin. Sydvest for Barbierkrateret ligger Sierpinskikrateret, og mod sydøst ligger Mare Ingenii.

Karakteristika 
Den ydre rand af Barbierkrateret er blevet noget eroderet af senere nedslag, særligt i den nordlige ende, hvor adskillige småkratere har nedbrudt den. Der ligger et lille krater over den østlige rand, og den sydlige rand er bredere og af irregulær form. Der ligger endvidere et lille krater nær ved, hvor en central top skulle have ligget, let forskudt mod øst i forhold til kratermidten.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Barbierkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Barkla (månekrater)

Barkla er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den østlige rand og er opkaldt efter den engelske fysiker Charles Glover Barkla (1877 – 1944).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 197. 

Krateret hed "Langrenus A" før det fik nyt navn af IAU.

Omgivelser 
Barla ligger øst for det fremtrædende Langrenuskrater. Stik øst for Barkla ligger Kapteynkrateret, som kun er lidt større. Sydvest for Barkla ligger Lamékrateret.

Karakteristika 
Barklas rand er meget nær ved at være cirkulær, men er dog ganske lidt forlænget i retningen nordøst/sydvest. Kratervæggen udviser kun lidt erosion fra senere nedslag og er ikke dækket af småkratere af nogen betydning. Ved kraterbundens midte findes en central top, som slutter sig til en lav højderyg, der løber i retningen syd-nordøst.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Barnard (månekrater)

Barnard er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den østlige rand og er opkaldt efter den amerikanske astronom Edward E. Barnard (1857 – 1923).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1963.

Omgivelser 
Barnard er forbundet med den sydøstlige rand af det store Humboldtkrater, og Abelkrateret ligger i retningen stik syd. Mod nordøst ligger Curiekrateret, mens Mare Australe ligger i retning mod sydøst.

Karakteristika 
Barnardkrateret er blevet omformet og forstyrret af nedslag i nærheden. Dets indre er irregulært, med et indhak i den sydvestlige rand og forrevne formationer, især i den sydlige halvdel. Et par ens småkratere ligger nær midten af kraterbunden.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Barnardkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Barocius (månekrater)

Barocius er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i det forrevne sydlige højland på Månens forside og er opkaldt efter den italienske matematiker og astronom Francesco Barozzi (1537 – 1604).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Barocius ligger lige sydøst for det store Maurolycuskrater. Sydvest for ligger Clairautkrateret, og mod syd-sydøst ligger Breislakkrateret.

Karakteristika 
Randen af Barocius er blevet nedslidt og eroderet af utallige senere nedslag. Af disse lægger man mest mærke til "Barocius B", som ligger over den nordøstlige rand og som samtidig er trængt ind i "Barocius C". Der er en rest af et krater ved navn "Barocius W" beliggende lige inden for den indre væg mod sydvest. På kraterbunden er der en lav central top, som er forskudt mod nord i forhold til bundens midtpunkt.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Barociuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Barringer (månekrater)

Barringer er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske geolog Daniel Barringer (1860 – 1929).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Barringerkrateret er forbundet med den nord-nordøstlige rand af det bjergomgivne bassin Apollo, og det ligger sydøst for Plummerkrateret. Syd for Barringer ligger Scobeekrateret på bunden af Apollobassinet.

Karakteristika 
Kraterets almindelige form er cirkulær, men med en let udadgående bule langs den vestlige rand. Den ydre vold af udkastet materiale har bredt sig let ind på Apollos bassinbund, men resten af randen ligger som forrevet og irregulær overflade. I bundens midte er der en central top med et par små kratere til hver side, mod øst og sydvest. Den øvrige bund er forholdsvis flad mod nord og noget mere irregulær mod syd.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Barringerkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 

 Barringer-krateret eller Meteor Crater, et meteorit-krater i Arizona, USA
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Barrow (månekrater)

Barrow er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside, nær den nordlige rand, og det er opkaldt efter den engelske matematiker Isaac Barrow (1630 – 1677).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Krateret observeredes første gang i 1635 af Johannes Hevelius.

Omgivelser 
Barrowkrateret ligger mellem Goldschmidtkrateret mod nordvest og det irregulære Metonkrater mod nordøst. Mod sydvest ligger resterne af W. Bondkrateret.

Karakteristika 
Den ydre væg i Barrowkrateret er blevet stærkt eroderet af senere nedslag og omformet af kratere, som er trængt ind i det. Som følge heraf ligner randen nu en ring af afrundede bakker og toppe omkring den flade kraterbund. Det yngre satellitkrater "Barrow A" ligger over den sydvestlige rand. I kraterets østlige ende findes en snæver åbning i randen, som slutter sig til kraterbunden i det tilstødende Metonkrater. Randen er højest og mest udbredt mod nordvest, hvor den er er sluttet til Goldschmidtkrateret.

Barrowkraterets indre har fået ny overflade ved lavastrømme, der har efterladt en flad overflade, som er mærket af mange småkratere. Svage spor af strålemateriale fra Anaxagoraskrateret mod vest danner striber over Barrows kraterbund.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Barrowkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bartels (månekrater)

Bartels er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den vestlige rand. Med denne placering ses krateret fra siden, og observationsmulighederne er påvirket af libration. Krateret kan kun ses fuldstændigt fra månekredsløb.

Det er opkaldt efter den tyske geofysiker og statistiker Julius Bartels (1899-1964). Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Bartelskrateret ligger nord for Moseleykrateret og syd-sydøst for Voskresenskiykrateret.

Karakteristika 
Randen af dette krater er nedslidt og eroderet, især langs den sydlige side og i nordøst, hvor et lille krater ligger ind over randen. Kraterbunden danner næsten en slette, bortset fra en lille central top, som ligger forskudt mod vest fra midtpunktet, og den er mærket af et antal småkratere.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bartelskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bayer (månekrater)

Bayer er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydvestlige del af Månens forside og er opkaldt efter den tyske astronom Johann Bayer (1572-1625).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Krateret ligger øst for Schillerkrateret.

Karakteristika 
Bayers rand er let nedslidt af erosion, men er stadig meget tydelig. Der er en terrasse i den indre kratervæg, mens nærliggende nedslag er trængt ind i den ydre væg. Det mest betydende af disse nedslag er "Schiller H", som danner en højderyg, der er forbundet med Bayers nordvestlige rand. Kraterbunden i Bayer er forholdsvis flad og uden en central top. På bunden er der nær den vestlige væg et lille, men bemærkelsesværdigt krater, som har et brud i sin nordlige rand.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bayerkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Beals (månekrater)

Beals er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den østlige rand. Fra Jorden ses krateret næsten helt fra siden, så det kan bedst observeres under gunstige librationer. Det er opkaldt efter den canadiske astronom Carlyle S. Beals (1899-1979).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1982.

Bealskrateret hed tidligere "Riemann A", før det fik nyt navn af IAU til ære for C. Beals.

Omgivelser 
Bealskrateret ligger over den sydvestlige rand af Riemannkrateret. Mod vest ligger den store, bjergomgivne slette Gauss.

Karakteristika 
Dette krater er kun lidt nedslidt og der er ingen betydende nedslag i det. Den indre væg er snævrere langs den nord-nordøstlige side, hvor krateret trænger ind i Riemann, og randen er noget irregulær i den sydlige del. Kraterbunden har nogle få højderygge nær sin midte.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen