kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Grøn stær

Grøn stær eller glaukom (glaucoma) er forhøjet tryk i øjet, der presser blodårerne sammen, hvilket mindsker blodtilførslen.
Nervetråde destrueres, og synsfeltet bliver gradvis indsnævret, og der kan optræde blinde pletter.
Sygdommen kan behandles, men det er vigtigt at opdage den så tidligt som muligt, da skaderne på nervecellerne er irreversible.
Navnet grøn stær kommer af at pupillen får varierende nuancer af grøn farve.

Almindelig grøn stær 
Åbenvinklet, almindelig eller simpel grøn stær (glaucoma simplex) har ofte et snigende forløb.
Skaderne er typisk perifert i synsfeltet, og da de to øjne supplerer hinanden opdages det ofte først sent.

Akut grøn stær 
Snævervinklet eller akut grøn stær (glaucoma angulo clauso) udvikler sig hurtigere med store subjektive gener.
Årsagen er forringet afløb af kammervæske fra øjet, hvilket øger trykket ved en selvforstærkende mekanisme.

En variant kaldes hvilende snævervinklet grøn stær. Her er der kun forhøjet tryk når pupillen er stor, som når det er mørkt. Symptomerne forsvinder i lys.

Se også 
 Grå stær
 Synssans

Øjensygdomme
Blindhed
V.S. Naipaul

V. S. Naipaul (født 17. august 1932, død 11. august 2018) var en britisk forfatter af vestindisk slægt. Han var født i Trinidad og Tobago, men var bosat i Storbritannien siden 1950. 

Hans fulde navn var Vidiadhar Surajpasad Naipaul, men han er mest kendt under navnet V. S. Naipaul. Hans forfædre kom som kontraktarbejdere til Trinidad, den største ø i den nuværende østat Trinidad og Tobago. I de første barndomsår levede Naipaul hos sin mors familie. Først i en alder af seks år lærte han sin far Seepersad Naipaul (1906–1953) at kende, der levede i Port of Spain og arbejdede som journalist ved Trinidad Guardian. Senere lykkedes det faderen at købe et hus i Port of Spain og dermed igen at samle familien. Sin barndomshistorie bearbejdede Naipaul i romanen Et hus til mr. Biswas.

1950 tog Naipaul med et stipendium til England og studerede i Oxford. Efter studiet arbejdede fra midten af 1950erne først som freelance medarbejder ved BBC; kort tid senere begyndte han sin virksomheden som fuldtidsforfatter.

I 1989 blev han adlet af dronning Elisabeth. Han modtog nobelprisen i litteratur i 2001. I sine bøger fokuserede han bl.a. på religionens rolle, hvor især hans syn på islam vakte vrede i muslimske kredse. Nationalisme og kolonialisme var ligeledes emner, han behandlede meget i sine bøger.

Udvalgte værker 
 Magiske frø, 2005 
 Et hus til mr. Biswas, 2003 
 Ankomstens gåde, 1990

Referencer

Eksterne henvisninger 
 V.S. Naipaul på nobelprize.org
 

Nobelprismodtagere i litteratur
Personer fra Trinidad og Tobago
Romanforfattere fra Storbritannien
Nobelprismodtagere fra Storbritannien
Rejsebogsforfattere fra Storbritannien
Essayister fra Storbritannien
Korps

Korps er en betegnelse for en samling af personer, der tilsammen udgør en helhed og som følger samme regelsæt. 

Begrebet indgår i flere betydninger:

Armékorps- militær enhed på 45-60.000 mand.
 Frikorps - militære enheder af mere eller mindre privat karakter
Rekylkorps - betegnelse for danske frikorps
Lottekorps
Spejderkorps
Corps diplomatique
Frikorps Danmark
Frømandskorpset – Søværnets specialstyrke.
Jægerkorpset – Hærens specialstyrke.

Se også
Korpsånd
United States Marine Corps – USA's marineinfanteri.
Law & Order

Law & Order (da: I lovens navn) er en amerikansk krimiserie, der udspiller sig New York. Serien kørte fra 1990 indtil 2010.

Serien er produceret af Dick Wolf, omend den senere er blevet sat i forbindelse med 1960'ernes Arrest and Trial. Wolf har efterfølgende udtalt, at han ikke kendte til Arrest and Trial da han indledte arbejdet på Law & Order, omend både koncept og titel kan have en slående lighed.

Serien pilotafsnit blev produceret allerede i 1988, men aldrig sendt som et sådant afsnit. I stedet blev det senere afsnit 6 i første sæson, og fik endelig sin transmission i 1990 på NBC.

Serien affødte flere spin-offs, heriblandt Law & Order: Special Victims Unit.

Overblik 
Serien blev sendt fra 1990 og bestod ved sin afslutning i 2010 af 20 sæsoner og 456 afsnit. Udover at blive sendt i tv, blev sæsonerne også udgivet på DVD, præcis som mange andre serier også bliver det.

Med enkelte undtagelser indledes alle afsnit med en forbrydelse. Dernæst følger man politiets arbejde, og senere hen advokaternes arbejde i retten. Dog kan begivenhederne sagtens overlappe hinanden, og ofte dukker politi-karakterer op imens advokaterne er i fokus, og også omvendt.

Ulovlighederne som begåes er ofte udspekulerede og komplekse, og om ikke andet vil der være faktorer som gør at de bliver kompliceret at opklare. Dette sker nogle gange i virkeligheden, men faktisk er opgaverne ofte mere simple end de fremstilles i serien. Dette træk er naturligvis gjort, for at serien ikke bliver tilregnelig og på sigt kedsommelig, for den almene seer.

Eksterne henvisninger 

 

Dramaserier fra USA
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Amerikanske tv-serier fra 2010'erne
Tv-programmer fra NBC
Martin Prince

Martin Prince, Jr er en fast karakter i The Simpsons.

Personlighed 
Prince fremstilles som en "stræber i skolen," der værdsætter dét at lære, og dét at formidle hans viden. Han gør en overordentlig indsats for sine lektier, og holder sig ikke fra at kæle for detaljerne, og det kan ses, for i et afsnit får vi faktisk at vide at han har en IQ på 216. Når han skal præsentere hans hjemmearbejde, citeres han ofte for: "Behold!" – Efterfulgt af hvad han nu end vil præsentere. I et afsnit bliver han populær. Der er hedebølge i Springfield og da han køber en større og bedre pool end familien Simpsons' vil alle være sammen med ham. Den går senere i stykker og han er igen upopulær.

Samtidig er han forsigtig, og undgår helst "bøllerne" der gerne anser sig enhver chance til at provokere og håne Martin. I et afsnit får Bart Simpson dog konverteret ham til en lidt "hårdere og sejere" personlighed. I gengæld skulle Martin så hjælpe Bart med en prøve, der ville afgøre om han skulle gå fjerde klasse om eller ej. Men Martin var ikke længere interesseret i lektier og hjemmearbejde, og brød dermed aftalen.

Eksterne henvisninger 

Figurer i The Simpsons
Marita Petersen

Marita Petersen (21. oktober 1940 i Vágur – 26. august 2001 i Tórshavn) var i tiden fra 1993-1994 den første kvindelige lagmand på Færøerne. Hendes hjem var præget af kulturelle og politiske traditioner.

Karriere 
Marita kom fra et hjem, hvor begge forældrene var lærere, mens både faderen og to brødre var politisk aktive. Hun giftede sig med advokaten Kári Dalsgaard Petersen i 1962. Hun tog lærereksamen ved Hellerup Seminarium i 1964, og uddannede sig videre i pædagogik ved Danmarks Lærerhøjskole i 1980. Fra 1980 til 1984 var hun formand for Færøernes lærerforening (Føroya Lærarafelag).

Hun arbejdede som lærer frem til 1989, da hun blev undervisningsleder i det færøske undervisningsdiktorat (Landsskúlafyrisitingin).

Minister 
Fra 15. januar 1991 til 18. januar 1993 var Marita Petersen minister under lagmand Atli Dam, med skole-, kultur- og justits som ansvarsområde. Hun blev kendt for at reformere ungdomsuddannelserne. Hun var også med til at gennemføre en liberalisering i alkohollovgivningen i sin ministerperiode.

Lagmand 
Hendes periode som lagmand fra januar 1993 til september 1994 var en af de mest turbulente perioder i Færøernes historie, hvor hele finanssektoren og erhvervsstrukturen var ved at bryde sammen. I 1993 blev Marita Petersen formand for Javnaðarflokkurin. Internt arbejdede hun for et udbygget demokrati og fornyelse af partiets program. Hun lagde vægt på at aktivere kvinderne og skabte et kvindeligt netværk.

Hun var fra 1994-1996 formand for Lagtingets præsidium. Fra 1998 trådte hun ud af færøsk politik og koncentrerede sig om arbejdet med at opbygge det specialpædagogiske center, som hun kort forinden var blevet leder af.
 
Hun døde af kræft i 2001.

Eksterne henvisninger 
 Marita Petersen på Dansk Kvindebiografisk Leksikon 

Lagmænd fra Færøerne
Lagtingsformænd på Færøerne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Kulturministre fra Færøerne
Justitsministre fra Færøerne
Skoleministre fra Færøerne
Politikere fra Javnaðarflokkurin
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Lærere fra Færøerne
Personer fra Vágur
Kvindelige regeringschefer
Personer døde af kræft
Sørig Kirke

Sørig Kirke, beliggende ca. 21 km nordvest for Frederikshavn, blev bygget i 1900-01, tegnet af arkitekt Vilhelm Ahlmann.

Kirken var en filial- og annekskirke under Tversted Kirke, kirken har nu eget sogn. Alterpartiet er fornyet i 1956.

Kirkebygning 
Kirken er bygget af røde mursten fra Eskær teglværk.

Taget er belagt med skifer og på vestgavlen er der en tagrytter eller spir, hvori klokken hænger.

Kirken er
20,7 m lang, 8,8 m bred og spiret er 22 m højt.

Indvendig er kor og skib ud i et, og loftet er med tøndehvælving. Der er 26 kirkestole
med ca. 6 pladser i hver.

Inventar 
Glasmosaikruden over alteret, i østgavlen, er udført af billedhuggeren og maleren Palle Bruun og forestiller Den sejrende Kristus, opsat på samme tidspunkt.

Døbefonten, støbt i bronze – er en knælende engel med dåbsfadet, en muslingeskal. Fonten er skænket af godsejer og etatsråd Jørgen Larsen, Gårdbogård, i 1901 og er en kopi af døbefonten i Middelfart Kirke, som er udført af Herman Wilhelm Bissen.
 
Votivskibet er en model af skoleskibet Georg Stage. Skibet er udført af den forhenværende sømand og tolder Karl Henriksen, Nørresundby. Hans forældre havde været pionerer ved opdyrkningen af hede og mose, og han tilbragte sin barndom i nærheden af Sørig kirke. Skibet blev hængt op i 1982.

Det første orgel blev opstillet i 1929 og blev erstattet af et nyt orgel i 1995 bygget af orgelbyggerfirmaet Jensen og Thomsen fra Hillerød. Orglet har 15 stemmer fordelt på to manualer og pedal.

Historie 
Omkring midten af 1800 tallet begyndte folk at bosætte sig på Tversted Rimmer og i Sørig-mose, hvilket resulterede i at før århundredeskiftet var befolkningen på egnen blevet til ca. 600-700 personer.

Vejene var på den tid meget dårlige, og der var langt for folk at gå til Tversted kirke, ca. 7 km, for at deltage i de gudstjenesten.

Derfor opstod den tanke at bygge en kirke i Sørig.

Et udvalg blev nedsat, og der blev søgt i ministeriet om bygning af en kirke i området. Svaret var positivt, staten bevilgede 18.500 kr., mod at beboerne selv skaffede 2000 kr. til en fond til drift og vedligeholdelse.

Lapidarium 
På nordsiden af kirken er anlagt et smukt lapidarium.

Galleri

Eksterne kilder og henvisninger 

 Sørig Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Hjørring Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Hjørring Amt
Johan Lorentz den yngre

Johan Lorentz den yngre (født 1610 i Flensborg, død 19. april 1689 i København) var en dansk komponist og organist, søn af orgelbyggeren Johan Lorentz den ældre. I 1629 blev han organist ved Vor Frue Kirke i København. I 1634 blev han kongelig hoforganist, og mellem 1653 og 1660 var han musiklærer for den senere kong Christian V. Døde 1689 i København.

Liv og virke 
Han hørte til de store orgelmestre fra perioden før Bach. Hans fader, Johan Lorentz den ældre, var en anset orgelbygger i Christian IV’s tjeneste; moderen hed Margrethe. Efter kongens ønske fik han 1629 af Universitetet bestalling som organist ved Vor Frue Kirke i København. I august 1631 tog han imidlertid orlov i 2 år for at studere musik og orgelspil i Italien og andetsteds, og det synes, som om han snart efter sin hjemkomst blev knyttet til Sankt Nicolai Kirke, hvor der fandtes et udmærket orgel, og hvis organist han derpå vedblev at være til sin død. 

Det vides i alt fald, at han var ansat ved Nicolai Kirke i 1635, da han holdt bryllup med Gesa Prætorius, en datter af den berømte hamborgske organist og lærer i orgelkunsten Jacob Prætorius. Ved de store musikopførelser, som Christian IV lod foranstalte i anledning af sin søns ægteskab i 1634, og som lededes af kapelmester Heinrich Schütz, blev Lorentz blandt samtlige organister i København udvalgt til at medvirke i det ene korps, og han måtte senere stadig øve sin kunst ved hoffet både i kirken og i kammeret så vel som ved opførelsen af balletter og andre musikalske skuespil, til dels som stedfortræder for hoforganisten, først for polakken Michael Krakowitz, der i mange år led af gigt i hænder og fødder, og efter dennes afskedigelse for Enwaldt Hintze, der ikke havde villet give slip på sit organistembede i Danzig og derfor som oftest var fraværende. 

Fra 1653 underviste han i 8 år Prins Christian (Christian V) i klaverspil. Til belønning for sin langvarige og besværlige hoftjeneste benådedes han 1654 efter vicekapelmester Jacob Ørns død med St. Gertruds Vikarie i Roskilde, og da hans fyrstelige elev havde tiltrådt regeringen, fik han 1671 godset overdraget til arv og eje. Hvad der især gjorde Lorentz bekendt i videre kredse og skaffede ham ry for at være en orgelspiller, der ikke stod tilbage for nogen i hele Europa, var hans offentlige orgelkoncerter, der fandt sted i Nicolai Kirke hver mandag, onsdag og fredag eftermiddag, om sommeren Kl. 4-5, om vinteren en time tidligere, og som tiltrak ikke blot byens egne indvånere, men også mange fremmede.  

Efter sin første hustrus død (1659) giftede han sig med en datter af præsten i Brønshøj. Han omkom tillige med sin hustru og 2 datterbørn ved teaterbranden på Amalienborg under opførelsen af operaen "Der vereinigte Götterstreit" den 19. april 1689.

Noter

Litteratur 
V.C. Ravn: "Lorentz, Johan" (i: Dansk Biografisk Lexikon, 1. udgave, bind X; Kjøbenhavn 1896; s. 374-375)

Musikere fra Danmark
Personer fra Flensborg
Mezzanin

Mezzanin (eller entresol) er inden for arkitekturen en ofte lavloftet mellemetage placeret mellem hovedetagerne i en bygning; den optræder ofte i form af en indre balkon og deler loft med den underliggende hovedetage.

Hvis den indskudte etage er åben mod den underliggende etage, er det ret beset en hems

Betegnelsen er også brugt for den laveste balkon i et teater eller for de første rækker på balkonen.

Eksterne henvisninger

Bygningsdele
The Day After Tomorrow

The Day After Tomorrow er en science fiction-film fra 2004, der handler om de katastrofale konsekvenser af den globale opvarmning. Filmen er nr 34. på listen over højst indtjente film verden over, med en gennemsnitsindtjening på $542.000.000.

Medvirkende

 Dennis Quaid som Professor Jack Hall
 Jake Gyllenhaal som Sam Hall
 Sela Ward som Dr. Lucy Hall
 Emmy Rossum som Laura Chapman
 Ian Holm som Professor Terry Rapson
 Austin Nichols som J.D.
 Adrian Lester som Simon
 Christopher Britton som Vorsteen
 Arjay Smith som Brian Parks
 Dash Mihok som Jason Evans
 Jay O. Sanders oms Frank Harris
 Sasha Roiz som Parker
 Perry King som Præsident Blake
 Kenneth Welsh som Vicepræsident/Præsident Raymond Becker
 Tamlyn Tomita som Janet Tokada
 Glenn Plummer som Luther
 Amy Sloan som Elsa
 Sheila McCarthy som Judith
 Nestor Serrano som Tom Gomez
 Christian Tessier som Aaron

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2004
Science fiction-film fra USA
Katastrofefilm fra USA
Engelsksprogede film
Film instrueret af Roland Emmerich
Ryd Kloster

Ryd Kloster var et kloster ved landsbyen Skovby (nu Lyksborg) ved Flensborg Fjord i Angel. Klosteret lå dér, hvor nu Lyksborg Slot ligger. Klosteret blev opført i 1210 og tilhørte cistercienserordenen. Munkene kom fra det nedlagte Guldholm Kloster ved Langsøen nær Slesvig by. Ryd Kloster bestod til 1541. 1582 blev klostret nedrevet af Hans den Yngre, som så byggede Lyksborg Slot i årene 1583-87. Klosterkomplekset var ca. 350 m langt og 200 m bredt og bestod af korsgang og gård, søjlesalsfløj, lægbroderfløj med køkken og spisesal, kirke og kirkegård samt sygehus og herberg.

Klosteret var opkaldt efter den nærliggende landsby Ryde (rus regis) og hørte under Munkbrarup Sogn. Ryd Kloster havde mange besiddelser i omegnen. Stednavne som Munkvolstrup eller Munkbrarup minder stadig om det. Munkene på Ryd Kloster skrev i sidste halvdel af 1200-tallet den middelalderlige krønike Rydårbogen (på latin Annales Ryenses). Årbogen omhandler Danmarks historie fra sagntiden til 1288. 

I 2005 fandt arkæologer klosterets ruiner på bunden af den nuværende Lyksborg Slotssø. De fandt blandt andet  klostrets kirkegård med murede grave af munkesten. I en af gravene fandtes et velbevaret skelet. Rundt om denne grav lå flere kranier og knogler.

Eksterne henvisninger
Klostret under slotssøen (i Slesvigland)

Tidligere danske klostre
Klostre i Slesvig-Holsten
Angel
Danmark i 1200-tallet
La Congolaise

La Congolaise er Republikken Congos nationalmelodi.

Nationalsange
Burt Lancaster

Burt Lancaster (født 2. november 1913, død 20. oktober 1994) var en amerikansk filmskuespiller.

Oprindelig var han cirkusakrobat. Han var gift tre gange og fik fem børn.

I 1961 modtog han en Oscar for Bedste hovedrolle i filmen Elmer Gantry.

Lancaster nåede at medvirke i en lang række film, som f.eks. Den, der hævner (1946), Nat over New York (1948), Flammen og pilen (1950), Den knaldrøde pirat (1952), Herfra til evigheden (1953), Vera Cruz (1954), Manden fra Alcatraz (1962), Leoparden (1963), Cassandra-broen (1976) og Atlantic City (1980).

Han fik et slagtilfælde den 30. november 1990, som efterlod ham næsten ude af stand til at tale og med delvis lammelse. Han døde 20. oktober 1994 i en alder af 80 år.

Eksterne henvisninger 
 

 

Skuespillere fra USA
Personer fra New York City
Amerikanere i 1900-tallet
Oscar for bedste mandlige hovedrolle
Hollywood Walk of Fame
Bikuben Kollegiet Odense

Bikubenkollegiet er bygget i 2004 og indeholder 88 boliger. Kollegiet er placeret meget centralt i Odense, over for Brandts Klædefabrik, og er opført på foranledning af Kollegiefonden Bikuben.

Lejlighederne 
Der er både et- og to-værelses lejligheder, som er mellem 41 og 64 kvm. Der er stik i alle lejlighederne til telefon, TV, radio og Internet. Der er elevator i alle bygningerne, svalegang (de fleste med fælles bænke), affaldskakt og beboerne har dit egne kælderrum.

Internet 
Kollegiet er medlem af Foreningen Kollegienet Odense, som står for internetforbindelsen. Det er dem der står for driften af netværket, der består af flere kollegier i byen. Kollegiet er derfor underlagt nogle fælles regler, som Foreningen Kollegienet Odense har fastlagt og administrerer.

Fællesfaciliteter 
Som beboer på kollegiet har man adgang til en fælles vaskekælder med vaskemaskiner og tørretumblere (som beboerne selv skal betale for) og cykelkælder. Yderligere er der et 'fælleshus' ved siden af kollegiet, men dette administreres af kommunen, og kan derfor lånes af alle – ikke kun beboere.

Kunst 
Kollegiet er placeret i det offentlige rum, og her er placeret flere kunstværker. Her løber Rosenbækken igen, og går man langs den fra Brandts, og igennem hovedindgangen, vil man først møde stenskulpturen "Elverdans" af Johan W. Kallmayer, derefter skulpturerne "Spor" af Eiler Madsen, og til sidst "Evolution. Astronomi. Fysik. Kunst. Filosofi" også af Eiler Madsen.

Udlejning 
Administration af udlejning varetages af Kollegieboligselskabet.

Vagtværn 
I juli 2009 blev der etableret vagter ved kollegiet pga. chikane fra truende unge og narkomaner.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bikuben Kollegiet Odense 
 Kollegiefonden Bikuben – Bikuben Kollegiet Odense

Kollegier i Odense
Etableret i 2004
Foreningen Kollegienet Odense

Foreningen Kollegienet Odense, (FKO) udbyder internet til ca. 40 kollegier og ungdomsboliger i Odense og har dermed over 3.100 brugere. Foreningen har siden oprettelsen i 1998 været drevet af frivillige studerende, hovedsageligt fra Syddansk Universitet. Dog er der to fuldtidsansatte: en daglig leder samt en teknisk medarbejder som varetager brugersupport og administration.

Eksterne henvisninger 
Kollegienettets hjemmeside 

Datanet
Foreninger fra Danmark
Foreninger i Odense
Foreninger i Odense Kommune
FKO

FKO er en forkortelse med flere betydninger:

 Forsvarskommandoen – Danmarks militærs overordnede kommandomyndighed.
 Foreningen Kollegienet Odense – udbyder af internet til kollegier og ungdomsboliger i Odense.
Frisisk Råd

Frisisk Råd eller Interfrisisk Råd er det fællesfrisiske samråd med repræsentanter fra Frislande i både Tyskland og Nederlandene. Rådet blev stiftet i Husum i 1930 med det formål at koordinere de frisiske aktiviteter og at etablere et fællesfrisisk institution ud over nationale skel. En af hovedopgaverne er afholdelsen af de store inter-frisiske konferencer og af musik- og dansefestivalen Friser-Droapen på Helgoland hvert tredje år. Den første tværnationale frisiske konference fandt allerede sted i 1925. Under krigen gik aktiviteterne i stå, men i 1956 blev friserrådet genetableret. Allerede året før blev det såkaldte Frisiske Manifest vedtaget, som satte den inter-frisiske bevægelse på en pro-europæisk kurs. Det frisiske manifest blev i 2006 fornyet som interfrisisk erklæring. I 2009 imødekom rådet ønsker efter et fællesfrisisk flag og præsenterede et interfrisisk flag.

Rådet består af sektioner i den nederlandske Frisland, i Øst-Frisland og i Nordfrisland.

 Sektion Vest:
 Selvbetegnelse på vestfrisisk: Fryske Rie
 Området: Frisland (Nederland) i Nederlandene

 Sektion Øst:
 Selvbetegnelse på saterfrisisk/østfrisisk:Fräiske Räid, plattysk: Freeske Raad
 Området: Øst-Frisland (Østfrisland, det oldenborgske Frisland, Saterland, Rüstringen og Wursten) i Nedersaksen

 Sektion Nord:
 Selvbetegnelse på nordfrisisk: Frasche Rädj
 Området: Nordfrisland (inklusive Helgoland) i Slesvig-Holsten

Den nordfrisiske sektion (Nordfrisisk Råd) har sammen med Nordfriesischer Verein og Friisk Foriining til huse i Friisk Hüs i Søndergade i Bredsted i Sydslesvig. Det nordfrisiske råd støtter blandt andet det frisiske radioprogram Friisk Funk fra Før.

Eksterne henvisninger 
 Interfrisisk Råd 
 Nordfrisisk Råd  (på nordfrisisk, tysk, dansk og engelsk)
 Virtuelt Museum: Interfrisisk Samarbejde 

Frisland
SSF

SSF har flere betydninger:
 Sport sans frontières (Sport uden grænser) – er en fransk upolitisk og ikke-religiøs solidaritets-organisation, der bruger sport som et integrationsredskab i sine udviklingsprogrammer
 Sydslesvigsk Forening – forening til støtte for dansk sprog og kultur i Sydslesvig
 Silkeborg Skøjteløberforening af 1896
Hvidbog

En hvidbog er en art dybdegående rapport udgivet af en regering eller anden offentlig myndighed, med det formål at oplyse parlament eller offentligheden om et givent emne eller sag.

Begrebet står i modsætning til grønbog som har til formål at rejse debat om et givent emne eller sag.

En hvidbog benyttes også af virksomheder, ofte med det engelske udtryk white paper.

Politik