kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Biogenese

Biogenese er sammensat af græsk bio- = "livs-" + genesis = "oprindelse", "dannelse" – altså egentlig: "skabelse af liv". Ordet bruges om de processer, der førte til livets opståen på Jorden.

Undersøgelse af biogenetiske emner drejer sig især om organisk, kemisk syntese under laboratorieforhold, der svarer til dem, man formoder har hersket på Jorden i den første tid.

Man bør være opmærksom på, at udtrykket abiogenese af og til bruges som betegnelse for udvikling af liv ud fra uorganisk stof. Det sker, når man vil understrege, at livet er opstået fra dødt materiale.

Biologi
Freden i Paris (1856)

Pariserdeklarationen om søkrigsret bliver undertegnet 16. april 1856 i sammenhæng med Pariserfreden ved afslutningen af Krimkrigen af repræsentanter for England, Frankrig, Østrig, Preussen, Rusland, Sardinien og Osmanniske Rige. 

Den indeholder bestemmelser om: 
 væbnet neutralitet 
 at afskaffe kaperi 
 neutralt flag 
 neutralt gods under fjendligt flag 
 blokader.

Traktater
Europas historie
Paris, Freden i (1856)
Autoriserede stednavne i Danmark

Autoriserede stednavne i Danmark er danske stednavne hvis officielle retskrivning er fastsat af Stednavneudvalget. I alt er der omkring 25.000 danske stednavne med en officiel og autoriseret stavemåde.

Seneste trykte liste er fra 23. maj 2013. Oversigten over autoriserede stednavne opdateres løbende i Stednavneudvalgets søgbare database, stednavne.info, hvor de også kan ses på kort og luftfoto.

Ekstern kilde/henvisning 

 Listen med autoriserede stednavne i Danmark
 Retskrivning af stednavne, Bent Jørgensen, 2006, hentet 16. maj 2013
 Autorisering af stednavne, Stednavneudvalget, hentet 15. maj 2013

Danmarks geografi
Stednavne
Gumlösa Kirke

Gumlösa Kirke er en kirkebygning øst for Hässleholm i Skåne. 

Den blev indviet den 26. oktober 1191 af ærkebiskop Absalon i nærvær af den norske ærkebiskop Eirik Ivarsson af Nidaros og den svenske biskop Stenar af Växjö. Kirken er en af de ældste murstensbygninger i Norden.

Ridderen i Gumlösa Trugot Ketilsen fik kirken begavet med udsøgte relikvier som en splint af Jesu kors og et brudstykke af klippen ved hans grav. For ikke at tale om et af jomfru Marias hovedhår og et af apostlen Peters skæghår..

Gumløse Kirke endte på andenpladsen i en afstemning i 1999 om årtusindets bygningsværk i Sverige .

Referenser 

Tidligere danske kirker
Kirker i Skåne län
Alexander Kielland

Alexander Lange Kielland (oprindeligt Kjelland) (18. februar 1849 i Stavanger – 6. april 1906 i Bergen) var en af Norges mest kendte forfattere i det 19. århundrede. Sammen med Henrik Ibsen, Bjørnstjerne Bjørnson og Jonas Lie regnes han til "de fire store" norske forfattere i slutningen af århundredet.

Kielland debuterede i 1879 med Novelletter, en samling af korte noveller, og året efter skrev han sin første roman, Garman & Worse. Han skrev i en realistisk og samfundskritisk stil. I Skipper Worse (1882) gik han til angreb på fanatismen i bedehusmiljøer, mens Gift (1883) var et opgør med embedsstandens centrale autoriteter - kirke, stat og latinskole. Da han i 1885 ansøgte om digtergage fra Stortinget, sagde flertallet nej, fordi det var "betænkeligt, om Staten skulde understøtte og med sin Anerkjendelse stemple en Forfattervirksomhed, som i alle Fald tildels formenes at staa i Modsætning til de inden Nationen herskende moralske og religiøse Begreber". Men i 1896 kom loven om højere almenskoler, en norsk skolereform, der indførte et treårigt gymnasium, hvor latin helt var forsvundet. Latinskolerne var nedlagt. 

I Danmark bæres hans navn i høj grad af Garman & Worse, en grupperoman uden nogen egentlig hovedperson, med forskellige personer og miljøer omkring handelshuset Garman & Worse.

Bibliografi 
 Paa Hjemveien (drama) 1878
 Novelletter (kortprosa) 1879
 Balstemning 1879
 Garman & Worse (roman) 1880
 Nye Novelletter (kortprosa) 1880
 For Scenen. Tre Smaastykker (drama) 1880
 Arbeidsfolk (roman) 1881
 Else (roman) 1881
 Skipper Worse (roman) 1882
 To Novelletter fra Danmark (kortprosa) 1882
 Gift (roman) 1883
 Fortuna (roman) 1884
 Sne (roman) 1886
 Tre Par (drama) 1886
 Sankt Hans Fest (roman) 1887
 Bettys Formynder (drama) 1887
 Professoren (drama) 1888
 Forsvarssagen (essays) 1890
 Jacob (roman) 1891
 Mennesker og Dyr (essays) 1891
 Omkring Napoleon (essays) 1905

Noter

Eksterne henvisninger

Romanforfattere fra Norge
Novelleforfattere fra Norge
Dramatikere fra Norge
Personer i Norges historie
Norsksprogede forfattere fra Norge
International Telecommunication Union

ITU eller International Telecommunication Union er et standardiseringsorgan, som omfatter:
 ITU-R – Radiokommunikation
 ITU-T – Telekommunikation
 ITU-D – Strategier til udviklingslande

Nævn 
Mens den befuldmægtigede nævn er Unionens vigtigste beslutningstagende organ, fungerer ITU-nævnet som Unionens styrende organ i intervallet mellem befuldmægtigede konferencer. Nævnet mødes hvert år. Nævnet er sammensat af 48 medlemmer og arbejder for at sikre, at Unionen fungerer gnidningsløst, samt at overveje brede telekommunikationspolitiske spørgsmål. Nævnets medlemmer er som følger:

Udgivne standarder 
 G.114 – Anbefaling til forsinkelse af talesignaler
 G.711 – A-law og -law – Den mest udbredte talekodning for fastnettelefoni

Se også 
 Standard

Referencer

Eksterne henvisninger 
 International Telecommunication Union, ITU
 ITU, Den Internationale Telekommunikations Union  

Elektronik
Standardiseringsorganer
ITU

ITU har flere betydninger:
 Forkortelse for Integreret Talentudvikling, et fodboldprojekt under DBU og Team Danmark.
 Forkortelse for International Telecommunication Union
 Forkortelse for International Triathlon Union
 Forkortelse for IT-Universitetet i København
Standardiseringsorgan

En standardiseringsorgan designer standarder for f.eks. en stat eller hele verden.

Internationale standardiseringsorganer 

 European Committee for Standardization 
 IEEE – The Institute of Electrical and Electronics Engineers
 IETF – The Internet Engineering Task Force
 IEC – International Electrotechnical Commission
 ISO – International Organization for Standardization
 ITU – International Telecommunication Union
 ITU-R – ITU Radiocommunication Sector
 ITU-T – Telecommunication standardization sector
 World Wide Web Consortium

Nationale (stats-) standardiseringsorganer 
 Dansk Standard
 Electronic Industries Alliance
 FCC
 FIPS
 NIST
 SNV Swiss Association for Standardization
 Telecommunications Industry Association

Se også 
 IFCC-IUPAC
 NCSP
 Sundhedsvæsenets Klassifikationssystem
 Standardiseringsorgan for dataprotokoller

Eksterne henvisninger 
 Dansk Standard
Åre

Åre har flere betydninger: 
 Åre som redskab:
 Åre (roning)
 bunkeåre
 padleåre
 vrikkeåre
 styreåre
 Transportkanaler: 
 blodåre
 kranspulsåre
 lymfeåre
 pulsåre
 trafikåre
 vandåre
 færdselsåre
 Steder:
 Åre Kommune
 Åre en by og vintersportssted i Sverige
 Åre Östersund Lufthavn
 Årefjorden, fjordarm i det ydre af Oslofjorden
 Aare – en flod i Schweiz
 Mining:
 Mineralåre
 guldåre
 malmåre
 sølvåre

 Træåre, se Årring og Træ (materiale).
 At åre, også stavet ådre er en malerteknik, se Ådring.
 Åre i overført betydning: poetisk åre
Pionertræ

Pionertræer er træarter, som er de første til at indtage et træløst område. De vil danne den første skov (pionerskoven) efter brand, jordskred, oversvømmelser, skovrydning eller andre økologiske katastrofer.

Pionertræerne er tilpasset den specielle, meget barske niche, der findes i et træløst landskab, og de har en række egenskaber fælles: stor vækstkraft, tidlig blomstring, kort levetid og ringe modstandskraft over for svampeangreb.

Eksempler på pionertræer 
 Vorte-Birk (Betula pendula)
 Almindelig Robinie (Robinia pseudoacacia)
 Grå-Pil (Salix cineria)
 Østamerikansk Hemlock (Tsuga canadensis)

Se også 
 Pionerart

Plantetyper
Økologi
Myrtegedeblad

 
Myrte-Gedeblad (Lonicera nitida) er en lille, stedsegrøn busk med overhængende vækstform. Myrte-Gedeblad er – som alle Gedeblad-arter – giftig.

Beskrivelse 
Barken er først rødbrun og glat. Senere bliver den olivengrøn til grå. Knopperne sidder skjult i bladhjørnerne. De er modsatte, kegleformede, små og grønne. Bladene er læderagtige og ægformede med hel rand. Oversiden er skinnende mørkegrøn, mens undersiden er mere lysegrøn. Løvspringet sker tidligt, i milde vintre tilmed ofte før det egentlige forår. Blomsterne sidder parvis i bladhjørnerne, men de ses ikke meget. De er små og gulhvide. Frugterne er blåviolette bær, som kun findes på enkelte sorter.

Rodsystemet består af kraftige hoved- og siderødder, som er godt fordelt både til siderne og i dybden. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,2 × 1,2 m (10 × 10 cm/år).

Hjemsted 
Myrte-Gedeblad stammer fra det vestlige Kina, hvor den (bl.a. på bjerget Emei) danner krat sammen med Ranunkelbusk og Gul Bambus. Her er jorden frugtbart löss, der falder næsten 2000 mm regn mellem juli og september, og vinteren er meget kold (÷ 4° i januar).

Haveplante 
Frøformerede planter eller tilfældige, navnløse kloner er ikke hårdføre. Den mest hårdføre sort er 'Elegant'.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Buske
Gule blomster
Hækplanter
Tvege

En tvege eller tveje er en kløftet genstand. Ordet kommer af oldnordisk tví- = "todelt". I fagsprog hos træplejere og skovfolk betyder tvege en kløft mellem to lige kraftige grene eller stammer. Det er ofte en problematisk situation for planten, fordi den fortsatte tykkelsesvækst hos de to grene vil skabe spændinger i samlingen mellem dem. Det afgørende er, om barken i tvegens bund skydes frit til vejrs (hvad der er godt), eller om den bliver overvokset og nedgroet (hvad der kan medføre spaltning af tvegen).
Visse arter blandt andet valnød og elm, danner et særligt stærkt ved på siden af en Tvege, for at forhinder at træet kan flække.
Det er farligt at fælde en lav tvege da man ikke ved hvor godt stammerne hænger sammen, om de falder en ad gangen eller sammen.

Se også 
 Tveje Merløse – navnet er givet efter det todelte tårn.

Biologi
Spidsløn

 
Spidsløn (Acer platanoides), også skrevet Spids-Løn, er et op til 25 m højt, løvfældende træ med en tæt og kraftig vækst. Træet er vildtvoksende i Østjylland og på øerne, og findes desuden ofte plantet mange andre steder. Bladene bliver gule om efteråret. På grund af de store blade, hårdførheden og tålsomheden over for beskæring bruges arten meget som allé- og bytræ.

Beskrivelse 
Spidsløn er et stort, løvfældende træ. Væksten er først kegleformet, men den bliver senere mere afrundet. Grenene er stive og oprette. Stammen er ofte gaffeldelt.

Knopperne er modsatte, tilliggende, spidse og røde. Bladene er helrandede og håndlappede med tydeligt tilspidsede lapper og med indskæringer, som er afrundede i bunden. Oversiden er græsgrøn, mens undersiden er grågrøn. Høstfarven er gul.

Blomstringen sker kort før løvspringet i maj. Blomsterne er gule og sidder samlet i oprette halvskærme. De indeholder meget nektar og søges af mange slags insekter. Frugterne er de kendte, vingede "helikoptere". De modner godt og spirer (alt for) villigt i Danmark.

Rodnettet er højtliggende med tæt forgrenede hovedrødder og masser af finrødder. Arten er tilbøjelig til at danne højtliggende "kvælerrødder". Spidsløn har rodhvile mellem juni og september. Skud, knopper og blade indeholder en hvid saft. Træet danner ofte tveger med indgroet bark.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 x 10 m (75 x 50 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Hjemsted 
Spidsløn er naturligt hjemmehørende i Kaukasus, Iran, Afghanistan, Centralasien og det meste af Europa, herunder også i Danmark, hvor det indgår i de oprindelige blandingsskove på varm og tør bund.

I skoven på Vestereng i det nordlige Aarhus vokser arten sammen med bl.a. ahorn, ask, alm. bingelurt, alm. guldstjerne, hassel, hestekastanje, hulkravet kodriver, navr, ramsløg, seljepil, seljerøn, skovhullæbe, småbladet lind og storbladet elm

Voksested 
Spidsløn trives både i lys og nogen skygge og giver som ungt træ meget skygge. Den tåler vind og skades kun sjældent af frost. Spidsløn klarer sig godt på mange forskellige jordtyper, også helt ud til kanten af blødbundsarealer.

Anvendelse 
Spidsløn bruges meget som prydtræ. Den er dog ikke velegnet som gadetræ på grund af de højtliggende rødder og tilbøjeligheden til at danne indgroet bark i grenvinklerne. Træet kan desuden anvendes i læhegn og som indblanding både i skovbryn og læplantninger.

Billedgalleri

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Skov-info: Træer og buske til skovbryn, læhegn og vildtplantninger 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Træer
Gule blomster
Løn
LO-Ungdom

FH-Ungdom er LO's (nu FH,  Fagbevægelsens Hovedorganisation) ungdomsorganisation, der varetager unge lønmodtageres interesser.

Organisationen blev stiftet som LO-Ungdom  i 1987. Organisationen varetager og koordinerer LO's indsats overfor forbundenes medlemmer under 30 år, der automatisk er medlem af LO-Ungdom. Hensigten er fremme, at de unge er medlemmer af et fagforbund samt at være en fælles stemme i det politiske arbejde. Blandt organisationens faste aktiviteter var tidligere Jobpatruljen der tager rundt for at tjekke unge lønmodtageres løn- og ansættelsesvilkår. Men grundet besparelser i  LO (nu FH)  overtog 3F og HK/Danmark ansvaret for Jobpatruljen, da

Se også
Mindscope

Eksterne henvisninger
 LO-Ungdoms hjemmeside

Etableret i 1987

Ungdomsorganisationer i Danmark
LO
Mindscope

Mindscope var LOs uddannelsessekretariat for unge under 30 år.

Mindscope blev oprettet i 1996 med det formål at uddanne unge i at lave fagligt ungdomsarbejde. 

Ved udgangen af 2007 blev Mindscope lukket som følge af besparelser og omstruktureringer i FIU, Fagbevægelsens Interne Uddannelser.

Kurser 
Mindscope lavede bl.a. kurser i:
Projektledelse
Politiske kurser
Organisering
Bestyrelsesteknik
Retorik
Pressestyring

Se også 
LO-Ungdom

Eksterne henvisninger 
http://www.lo-ungdom.dk

Etableret i 1996
Ophørt i 2007
LO
Blodåre

Blodårerne danner sammen med hjertet blodkredsløbet. Blodårer inddeles i arterier (pulsårer), arterioler, kapillærer, venoler, vener og hulvener.
I arterierne løber der iltrigt blod, og på grund af ilten ser de røde ud. En arteriole er mindre end en arterie. Vener transporterer iltfattigt blod, og derfor er de mere blå. De mangler arteriernes megen hæmoglobin, der er rødt.

Eksterne henvisninger 

Kredsløbets anatomi
Åre
Hyde Parker (1739-1807)

Sir Hyde Parker (født 1739, død 16. marts 1807) var engelsk admiral. 

Han var den anden søn af Admiral Sir Hyde Parker, 5. Baronet (1714-1783), kom ind i den engelske marine i en tidlig alder og blev løjtnant d. 25. Januar 1758, efter at have tjent størstedelen af sin tjeneste i sin fars skibe. 

Han blev officer i 1758 og udmærkede sig blandt andet i den Amerikanske uafhængighedskrig og flere senere aktioner. Han blev admiral i 1799 og stod i spidsen for den engelske flåde, der kæmpede mod Danmark i Slaget på Reden 2. april 1801.

Admiraler fra Storbritannien
Personer i Englandskrigene
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Fort Lauderdale

Fort Lauderdale (ofte forkortet som Ft. Lauderdale, kendt som USA's Venedig) er en amerikansk by beliggende i delstaten Florida. I 2000 havde byen en befolkning på 152.397. Byen er administrativt centrum for det amerikanske county Broward County. Fort Lauderdale er kendt for dens strande, kunst, kultur og events, og er en populær touristdestination. 

Udenfor byen ligger Fort Lauderdale-Hollywood Internationale Lufthavn med flytrafik til mange destinationer i Amerika og til Københavns Lufthavn fra november 2013.

Byen har med jernbaneselskaberne Amtrak, Tri-Rail og Brightline, direkte forbindelser til blandt andre Miami, West Palm Beach, Orlando, Tampa og Jacksonville i Florida, samt andre byer i det østlige USA, herunder Washington D.C. og New York City.

Kendte personer fra Fort Lauderdale 
 Nadine Sierra (født 1988), sopran

 Logan Sargeant (født 2000), [Racerkører (Formel 1) | F1]]

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Florida
Forstæder til Miami
Imre Kertész

Imre Kertész (født 9. november 1929 i Budapest, død 31. marts 2016 i Budapest) var en ungarsk forfatter. Han var af jødisk oprindelse og en af de overlevende fra Auschwitz. Erfaringerne fra opholdet i koncentrationslejren spillede en central rolle i hans forfatterskab.

Imre Kertész modtog Nobelprisen i litteratur i 2002 "for et forfatterskab, som hævder individets skrøbelige erfaring mod historiens barbariske forgodtbefindende".

Bibliografi 
 Sorstalanság, 1975. (De skæbneløse)
 A nyomkereső, 1977.
 A kudarc, 1988.
 Kaddis a meg nem született gyermekért, 1990. (Kaddish for et ufødt barn)
 Az angol lobogó, 1991.
 Gályanapló, 1992.
 A holocaust mint kultúra: három előadás, 1993.
 Jegyzőkönyv, 1993.
 Valaki más: a változás krónikája, 1997.
 A gondolatnyi csend, amíg a kivégzőosztag újratölt, 1998.
 A száműzött nyelv, 2001.
 Felszámolás (Liquidation), 2003.

Danske udgivelser 
 Kaddish for et ufødt barn – Batzer & Co. Roskilde Bogcafé (160s.), 2002 – 
 De skæbneløse – Batzer & Co. (216 s.), 2002 – 
 Jeg – en anden – Batzer & Co (123 s.), 2003 – 
 Likvidation – Batzer & Co (135 s.), 2004 – 
 Detektivhistorie – Batzer & Co (109 s.), 2005 – 
 Dossier K. – Batzer & Co (220 s.), 2007 –

Eksterne henvisninger 

 
 Imre Kertész på nobelprize.org
 De skæbneløse af Imre Kertész – anmeldelse af Ianne Elo  på Litteratursiden.dk

Nobelprismodtagere i litteratur
Skønlitterære forfattere fra Ungarn
Personer fra Budapest
Horeunge

horeunge kan betyde flere ting:
 Et horeunge (barn) født uden for ægteskab (i gamle dage)
 Et typografisk udtryk, herunder også Fransk horeunge

Se også
 Bastard

de:Hurenkind und Schusterjunge#Schusterjunge
Fransk horeunge

En fransk horeunge er et typografisk udtryk om et stykke dårligt håndværk: Når den første linje i et afsnit optræder sidst på en side. Det omvendte, at sidste linje i et afsnit optræder som første linje på en side, kaldes blot en horeunge.

Trykning og typografi
Typografi
Metanet

Metanet er et decentraliseret netværk, ligesom Freenet. Men Metanet er specialt designet så det er sværere at finde ud af identiteten på de andre brugere tilkoblet netværket, som så anonymt kan køre servere og diverse IPv4 servicer.

Datanet
Homonym hemianopsi

Homonym hemianopsi angiver en synsdefekt, som er begrænset til det samme (højre eller venstre) halve synsfelt på begge øjne, i modsætning til en heteronym hemianopsi, hvor modstående halvdele af synsfeltet på begge øjne er inddraget (f.eks. højre halvdel på det ene øje og venstre på det andet).
Hemianopsi opstår bl.a. ved beskadigelse af synsnerven på dens forløb gennem hjernen. Afhængig af skadens placering kan der opstå forskellige anopsier (kognitiv blindhed).

Øjensygdomme
Hjernen
Palm Springs

Palm Springs er navnet på flere steder i USA:
 Palm Springs, Californien
 Palm Springs, Florida

 film
 Palm Springs (film) - amerikansk romantisk science fiction-komediefilm af Max Barbakow
Palm Springs (Florida)

Palm Springs er en amerikansk by i delstaten Florida beliggende i amtet Palm Beach County. I 2000 havde byen 11.699 indbyggere.

Byer i Florida
Karl Rove

Karl Rove (født 25. december 1950 i Denver, Colorado, USA) er en amerikansk politisk rådgiver for Republikanerne. Han var præsident George W. Bushs rådgiver og politiske chefstrateg, fra Bush tiltrådte i 2001 til 31. august 2007, da Rove trådte tilbage.

I 1993 begyndte Rove at rådgive Bush i dennes forsøg på at blive guvernør i Texas. Da Bush i 2000 forsøgte at blive USA's næste præsident stod Rove igen klar med en hjælpende hånd. Efter sejren over Al Gore blev Karl Rove rådgiver for præsidenten. Han anses af mange for en af de mest indflydelsesrige rådgivere i Bush-administrationen og har fået et ry som aggressiv kampagneleder. Han beskyldes ofte af modstandere for at bruge ufine metoder.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Karl Roves hjemmeside

Personer fra Denver
USA's største byer

Dette er en liste over USAs største byer. Ved Folketællingsbureauets seneste tiårlige optælling i 2010 var der 277 storbyer, eller byer med 100.000 indbyggere og derover. Tallene er ikke for sammenhængende byområde, og inkluderer kun områder indenfor bygrænserne, da mange forstæder er deres egne separate kommuner.

Tabel

Galleri

Puerto Rico 

Det amerikanske territorium Puerto Rico har fem storbyer.

Metropolområder 
Listet nedenfor er USAs 11 største metropolområder per 2016.

Se også 
 Danmarks største byer
 USA's delstater

Kilder 

Byer i USA
USA
Actinium

Actinium (af græsk; actinos, "stråle") er det 89. grundstof i det periodiske system, og har det kemiske symbol Ac: Under normale temperatur- og trykforhold optræder dette actinid som et stærkt radioaktivt sølvhvidt metal.

Egenskaber 
Actinium er omkring 150 gange så radioaktivt som radium; mere aktivt end plutonium. På grund af den intense stråling "gløder" dette relativt bløde metal med et svagt, blåligt lys, som kan ses i "mørklagte" omgivelser. I kemisk henseende har actinium egenskaber der ligner lanthan.

Tekniske anvendelser 
Actiniums stærke radioaktivitet udnyttes i neutron-kilder. Isotopen 225Ac bruges til fremstilling af 213Bi, som indgår i radiologisk behandling af immunforsvaret. 227Ac henfalder for det meste med en betapartikel og bliver til 227Th, men ca. 1% af henfaldene er alfapartikler, og efterlader en 223Fr: En opløsning der indeholder 227Ac er derfor en kilde til francium; et grundstof der selv henfalder meget hurtigt, og derfor skal "fremstilles til lejligheden" når der er brug for det til et eksperiment.

Historie 
Actinium blev opdaget i 1899 af den franske kemiker André-Louis Debierne, som isolerede stoffet fra begblende. I 1902 opdagede Friedrich Otto Giesel opdagede også actinium, uafhægigt af Debierne.

Forekomst og udvinding 
Actinium er et henfaldsprodukt af uran, og findes derfor i uranholdige mineraler, primært begblende, men oftere fremstilles stoffet ved at bombardere 226Ra med neutroner i en atomreaktor. Det rene metal udvindes ved at reducere actiniumfluorid med dampe af lithium ved 1100–1300 °C.

Isotoper af actinium 
Man kender 36 isotoper af actinium, men naturligt forekommende actinium består af én isotop; 227Ac — den mest "sejlivede" af actiniumisotoperne med en halveringstid på 21,772 år. De øvrige isotoper har halveringstider fra 10 dage og ned til 69 nanosekunder.

Kilder
 Meyer, Gerd and Morss, Lester R. (1991) Synthesis of lanthanide and actinide compounds, Springer.

Eksterne henvisninger
 Actinium i The Periodic Table of Videos (University of Nottingham)
 NLM Hazardous Substances Databank – Actinium, Radioactive
 Actinium i 

Actinider
Hafnia (flertydig)

Hafnia kan henvise til flere artikler:

 Hafnia – primærbetydning; det latinske ord for København
 Hafnia FC – en dansk floorballklub
 Hafnia Forsikring – en dansk forsikringsvirksomhed 
 Hotel Hafnia (København)
 Hotel Hafnia (Tórshavn)
 Hafniumnavnet på dette grundstof kommer af Hafnia
Frederiksberg Idræts-Foreninghvis tidligere navn var Hafnia
Johann Strauss den ældre

Johann Strauss d.æ. (født 14. marts 1804, død 25. september 1849) var en østrigsk komponist, dirigent, bratschist og violinist. Han var far til Johann Strauss d.y. og Josef Strauss. Sammen med Joseph Lanner grundlagde han wienermusikken.

Strauss begyndte sin musikerkarriere som bratschist i den lidt ældre Joseph Lanners kvintet, der snart voksede til et rigtigt orkester. Her delte Strauss dirigentopgaverne med Lanner; men i 1825 dannede han sit eget orkester. Han begyndte selv at komponere, og sammen med Lanner gav han wienervalsen dens endelige udformning.

Hans i dag mest kendte værk er Radetzkymarch.

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Komponister fra Østrig
Dirigenter fra Østrig
Bratschister
Violinister fra Østrig
Klassiske violinister
Østrigere i 1800-tallet