kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ken Vedsegaard

Ken Vedsegaard (født 14. oktober 1972 i København) er en dansk skuespiller og instruktør uddannet fra Aarhus Teater 2000. I tv har han medvirket i en række serier på både DR og TV 2; Krøniken, TAXA, Forbrydelsen II, Strisser på Samsø og Rejseholdet.

Filmografi 

 Skyggen af Emma (1988) – Albert
 Guldregn (1988) – Lasse Brandt
 Drengene fra Sankt Petri (1991) – Gymnasieelev
 Høfeber (1991) – Knallertkører
 En dag i oktober (1991) – Modstandsmand
 Det forsømte forår (1993) – Unge Aksel Nielsen
 Vildbassen (1994) 
 Sidste time (1995) – Rasmus
 Fede tider (1996) – Henrik
 Slim Slam Slum (2002) – Verner
 Den Rette Ånd (2005) – Poul
 A Viking Saga (2007) – Oleg
 ...og det var Danmark (2008) Speaker

Tv-serier 

 Strisser på Samsø, afsnit 1-3 (1997) – Fisker/Mand på kroen
 Taxa, afsnit 36 (1999) – Vennen
 Rejseholdet afsnit 24 (2002) – Carsten
 Hotellet afsnit 45, 46, 47, 48 (2002) – Rolf
 Krøniken afsnit 1-15 (2004-2005) – Erik Nielsen
 Maj & Charlie afsnit 1-13 (2008) – Bo
 Forbrydelsen II afsnit 1- 10 (2009) – Jens Peter Raben
 Tomgang
 Black Widows  8 afsnit (2016) – Jesper Bang
Merkur (2016)
Den lille Havfrue (kong triton stemme 2023)

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Merløsegård

Merløsegård er ikke nogen gammel herregård. Den er oprettet som hovedgård i 1678 af Oberst Laurids Munk ved sammenlægning af to bøndergårde. Gården ligger i Store Tåstrup Sogn, Merløse Herred, Tølløse Kommune. Hovedbygningen er opført i 1928.

Bonderup/Merløsegård Godser er på 1310 hektar

Ejere af Merløsegård

 (1678-1699) Laurids Munk
 (1699-1719) Erik Jacobsen Eilert
 (1719-1723) P. Sadolin
 (1723-1725) Johannes Christensen
 (1725-1727) Johannes Winckler
 (1727-1754) Ferdinand Anton greve af Danneskiold-Laurvig
 (1754-1763) Frederik Ludvig greve af Danneskiold-Laurvig
 (1763-1772) Peter Johansen Neergaard
 (1772-1795) Johan Thomas Petersen de Neergaard
 (1795-1796) Peter Johansen de Neergaard
 (1796-1807) Tønnes Christian Bruun de Neergaard
 (1807-1816) Frederik greve Knuth-Knuthenborg
 (1816-1856) August Adam Wilhelm Joachimsen lensgreve Moltke
 (1856-1858) Johannes Theodorus Suhr
 (1858-) Den Suhrske Stiftelse

Eksterne henvisninger
 Den Suhrske Stiftelse 
 Herregårdens side 

Herregårde i Holbæk Kommune
Herregårde i Holbæk Amt
Jakob Piil

Jakob Storm Piil (født 9. marts 1973 i Odense) er en dansk tidligere professionel cykelrytter. Han har siden 2000 kørt for danske Team CSC, men skiftede pr. 1. januar 2007 til det tyske storhold T-Mobile. Han har været professionel siden 1997.
Tidligere hold:
RDM (1997)
Acceptcard (1998-1999)

Bedste resultater fra 2005 
 1. plads: Københavns seksdagesløb (med Jimmi Madsen)
 4. plads: Trofeo Citta di Castelfidardo
 6. plads: VM
 10. plads: Sachsen Tour

Resultater før 2005 

I 2003 opnåede Jakob Piil sit hidtil bedste resultat i Tour de France, da han krydsede målstregen som nummer 1 på 10. etape. Han har desuden vundet bl.a. det danske mesterskab i linjeløb i 2001, Post Danmark Rundt 2002, CSC Classic 2003 og Paris-Tours 2002.
Blev i 2002 kåret som årets rytter i Danmark.

Eksterne henvisninger 

 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Personer fra Odense
Danmark Rundt-vindere
Vindere af Københavns seksdagesløb
HV71

HV71 er en svensk professionel ishockeyklub fra Jönköping / Huskvarna der pr. 2006 spiller i den bedste svenske række, elitserien. Klubben spiller sine hjemmekampe i Kinnarps arena i Jönköping som har plads til 7038 tilskuere. Klubben har vundet det svenske mesterskab 5 gange, i 1995, 2004, 2008, 2010 og 2017.

Historie 
HV71 blev, som navnet antyder, dannet i 1971 da to mindre klubber, Husqvarna IF og Vätterstads IK fusionerede. Klubben var første gang i elitserien i sæsonen 1979-80, men røg ud efter kun én sæson. I sæsonen 1985-86 var man tilbage i elitserien, denne gang for at blive.

Klubben tog sit første svenske mesterskab i sæsonen 1994-95. Dette skete efter at man kom med i slutspillet på absolut yderste mandat med en 8. plads i grundspillet. Man er således den eneste klub der har præsteret at blive svenske mestre efter at have sluttet grundspillet på den sidste slutspilsplads. Helt anderledes var det da klubben vandt sit andet svenske mesterskab i sæsonen 2003-04. Her havde man vundet grundspillet og slog sidenhen Färjestad i finalen.

Danske spillere 
 Kim Staal (2008-2010)
 Markus Lauridsen (2018-2020)
 Mikkel Bødker (2022-)
 Oscar Fisker Mølgaard (2022-)

'Fredede' numre 
 Nr 1 Stefan Liv
 Nr 7 Per Gustafsson
 Nr 10 Martin Thörnberg
 Nr 14 Fredrik Stillman
 Nr 15 Stefan Örnskog
 Nr 22 David Petrasek
 Nr 76 Johan Davidsson

Eksterne henvisninger 

Ishockeyklubber i Sverige
Jönköping
Benedict Arnold (flertydig)

Benedict Arnold (1741-1801)
 Benedict Arnold (guvernør) (1615-1678)
Uendelig løkke

En uendelig løkke er, i et computer-program, en sekvens af instruktioner, som udføres uden ende.

En løkke er en mængde instruktioner til CPU'en, som udføres så længe en bestemt betingelse er opfyldt. En uendelig løkke forekommer, hvis denne betingelse altid vil være opfyldt. Eksempelvis hvis vi laver et program, som starter ved 1 og tælle en op så længe tallet er større en 0 (nul). Et andet eksempel kan være, at flere funktioner kalder hinanden eller en enkel kalder sig selv.

I de fleste tilfælde med uendelige løkker, er disse bugs, som er det, man normalt tænker på i forbindelse med uendelige løkker, med der er visse situationer, hvor uendelige løkker er en nødvendighed. For eksempel en webserver, der uendeligt venter på en anmodning fra en klient.

Eksempler
Et simpelt eksempel i BASIC:  10 x = x + 1
  20 Print x
  30 GoTo 10
I ovenstående eksempel er løkken tydelig at se, da sidste linje udfører koden fra første linje.

Her er et eksempel på en for-løkke:  for (i = 1; i > 0; i++)
  {
    print i;
  }
Denne løkke vil starte med at sætte variablen i til 1. Så længe i er større end nul, bliver koden kørt (print i), hvorefter i vil tælle én op. Da i altid er større end nul, kører løkken teoretisk set uendeligt. Det vil sige, praktisk talt stopper programmet, når i har nået sin maksimale integer-værdi.

En funktion, der kalder sig selv:  function loekke ()
  {
    print "Dette er en uendelig løkke.";
    loekke();
  }
Denne funktion skriver en besked, hvorefter den samme funktion bliver kaldt igen. Ergo: funktionen kører uendeligt.

Se også
 Der' hul midt i spanden

Programmering
Jonisk orden

Den joniske orden inden for den antikke arkitektur blev udviklet i Grækenland omkring år 600 f.Kr. Søjleordenen er kendetegnet ved kapitæler (søjlehoveder) med spiraler.

Selve søjlen er cylindrisk eller let konveks med riller (kanneleringer) hele vejen rundt fra søjlefoden til søjlehovedet. De joniske søjler symboliserer visdom, idet volutterne (spiralerne i toppen) symboliserer en skriftrulle. De blev oftest placeret ved indgangen til græske templer.

Senere benyttedes søjlerne ofte på rådhuse, domhuse og lignende.

Se også 
 Dorisk orden 
 Korintisk orden
 Komposit orden
 Toscansk orden

 Ionisk
 Ioniske naturfilosoffer

Antikkens græske arkitektur
Søjleordener
Dorisk orden

Den doriske orden inden for den antikke arkitektur kendes fra år 700 f.kr. (Arkaisk tid (700-500 f.Kr.) og tidlig klassisk tid (500-450 f.Kr.)), hvor den blev benyttet i Grækenland i doriske templer.

Søjleordenen er udsmykket i toppen og bunden. Selve søjlen er en konveks cylinder med brede riller (kannelurer) fra søjlefoden op til kapitælet (søjlehovedet).

Se også 
 Jonisk orden
 Korintisk orden
 Komposit orden
 Toscansk orden

 Dorerne – et af de gamle græske folkeslag
 Dorisk skala

Antikkens græske arkitektur
Søjleordener
Korintisk orden

Den korintiske orden inden for den antikke arkitektur blev udviklet i Grækenland i det 5. århundrede f.Kr. Søjleordenen er opkaldt efter byen Korinth. De ældste eksemplarer af denne søjleorden er imidlertid fundet i Apollontemplet i Bassae i Arkadien.

Udseende 
Søjlerne er cylindriske eller svagt kegleformede med lodrette furer (kanneleringer) og med både søjlefod og kapitæl (søjlehoved) rigt udsmykket. Kapitælet kendes på, at det er klokkeformet og udskåret med stiliserede akantusblade. Søjlerne stod ved indgangen til templer i  korintisk stil. De ligner de joniske, men er mere dekoreret.

Korintiske søjler ser ens ud fra alle sider, mens de joniske er beregnet til at ses forfra. Den korintiske søjle blev den foretrukne i romersk arkitektur. Den bliver kaldt "den kvindelige søjleorden", fordi den benyttes i de øverste søjlegange i Colosseum og bærer mindst vægt – til forskel fra den "mandlige" doriske, som er nederst og dermed bærer en større vægt.

Hovedforskellen mellem korintisk og jonisk søjleorden er kapitælernes form, og at der ikke findes egne hjørnekapitæler i korintisk orden. Entablementet (bjælkeværket) har den samme opbygning med arkitrav, frise og gesims. Der er i den korintiske orden tendens til at variere proportionerne mere end i de andre ordner. Søjlerne har som regel entasis, basis og kannelurer (lodrette riller) som på joniske søjler, men er ofte noget smallere. Den regnes som en "lettere" orden end den joniske; og i bygninger med flere ordner som Colosseum i Rom, sættes joniske søjler lavere end de korintiske.

Anvendelse 
Mindesmærket efter Lysikrates, der var mæcen for opsætninger på Athens Dionysos-teater i 330'erne f.Kr, har seks korintiske søjler. 

Også i nyere tid er korintisk orden anvendt i arkitekturen fx i Nationalarkivet i Washington D.C.

Se også 
 Dorisk orden
 Jonisk orden
 Komposit orden
 Toscansk orden

Henvisninger 

Søjleordener
Antikkens græske arkitektur
Klassiske søjleordener

De klassiske søjleordener består af fem søjler fra antikken:

Græske:
 Jonisk orden
 Dorisk orden
 Korintisk orden
Romerske:
 Toscansk orden
 Komposit orden

Søjlerne er cylindriske eller svagt kegleformede og kan have lodrette søjlefurer langs skaftet (kaldes også søjleriller, kanneleringer eller kannelurer (canne betyder rør)).
Holmegård

Holmegård kan have forskellig betydning og henviser til forskellige artikler:
 Holmegård (Stevns Kommune) – en bebyggelse i Tårnby Sogn, Stevns Kommune
 Holmegård (Branderslev Sogn) – landbrugsejendom i Branderslev Sogn, Lolland Kommune
 Holmegaard Gods – et ejerlav og en landbrugsejendom i Holme Olstrup Sogn, Næstved Kommune
 Holmegård (Langeland Kommune) – en hovedgård i Magleby Sogn på Langeland
 Holmegaard Glasværk – virksomhed beliggende ca. ni kilometer nordøst for Næstved.
 Holmegaard Kommune – tidligere kommune som var opkaldt efter godset Holmegaard.
Brintoverilte

Brintoverilte (H2O2, hydrogenperoxid) er den simpleste peroxid (stoffer med oxygen-oxygen enkeltbinding) og en stærk oxidant.
I ren form er stoffet en farveløs væske med en smule højere viskositet end vand. 
I opløsning er det også farveløst. 
Grundet hydrogenperoxids oxidative egenskaber bruges det ofte som blegemiddel og til rensning samt som iltningsmiddel til bl.a. raketmotorer.

Celler, der benytter sig af oxidativ respiration, producerer hydrogenperoxid som et biprodukt. 
Stoffet er imidlertid cytotoxisk og afskaffes derfor vha. enzymet katalase, der nedbryder stoffet til vand () og oxygen ().

Brintoverilte har historisk været brugt til at desinficere sår, men det menes nu, at det paradoksalt hæmmer helingen. Der er folk, der påstår, at opløst brintoverilte kan tages oralt og intravenøst med gavnlig effekt på behandling af sygdomme - herunder kræft. Disse påstande har dog vist sig forkerte og farlige at følge, og det er tilmed ulovligt at tage brintoverilte oralt eller intravenøst i visse lande.

Nedbrydning 
2   →   2   +  

Denne proces er termodynamisk favorabel og har en standard-entalpiændring ΔHo på −98.2 kJ·mol−1 og en entropiændring ΔS på 70.5 J·mol−1·K−1.

Fremdriftsmiddel 
Brintoverilte benyttes ofte til fremdrift af torpedoer fra undervandsbåde. 
Det menes, at en eksplosion i en torpedo på ubåden K-141 Kursk var årsag til, at den sank.

Brintoverilte blev brugt som iltningsmiddel til undervandsbåde med Walther-turbiner udviklet i Tyskland under 2. Verdenskrig. Disse var uafhængige af atmosfærisk luft.

Historie 
Hydrogenperoxid blev først isoleret i 1818 af Louis Jacques Thénard; han lod bariumperoxid reagere med salpetersyre. En forbedret version af denne proces anvender saltsyre, efterfulgt af svovlsyre for at udfælde bariumchlorid-biproduktet.

Husholdningsanvendelse 
 Hårblegning
 Tandblegning (frarådes af eksperter, da det bevirker, at emalien bliver porøs.)
 Ved kontakt med menneskelig hud opstår en kortvarig (~30-60 minutter lang), intens blegning af huden på grund af kapillær embolisme.
 Desinfektion
 Af sår (i svage opløsninger)(OBS vær opmærksom på cytotoxisk effekt.)
 Af halsen ved halsbetændelse
 Af kontaktlinser

Kemiske egenskaber 
Hydrogenperoxid er en kraftig oxidant. Det overgås dog af fluor, hydroxylradikalen og ozon, men er kraftigere end kaliumpermanganat, klorin, klorindioxid m.fl.

Oxygenforbindelser
Oxidationsmidler
Skagen Fyr

Det Grå Fyr er et af flere fyr i Skagen. En halv time efter solnedgang den 1. november 1858 blev lampen i Skagen Grå Fyr tændt for første gang. Den sandede Skagen Odde havde fået sit tredje fyr, der kunne hjælpe de søfarende med at holde kursen og komme sikkert i havn. Fyret, der er 46 m højt, er Danmarks næsthøjeste, kun overgået af Dueodde Fyr på Bornholm som er en meter højere. Skagen Fyr er tegnet af den danske arkitekt N.S. Nebelong og funderet med 429 lærkestolper a seks meters længde. 

Langt op i 1800-tallet var Skagen Odde et af de steder med flest strandinger, og der har derfor været god grund til at bygge fyrtårne på Odden imellem de to farvande Skagerrak og Kattegat.

Fyret er fortsat i drift og hver aften når solen går ned, tændes lanternen i toppen af fyret. Og det slukker igen når solen står op. 

Det Grå Fyr drives i dag af Naturstyrelsen og rummer en skiftende udstilling om naturen og fugletrækket over Skagens Odde - Grenen. Udstillingen byder på overraskende og lærende information og kan tilgås af alle aldersgrupper. Derudover er der adgang til toppen af fyret, hvor man kan nyde en fantastisk udsigt. 

Der er 210 trin til toppen, hvorfra der er en vid udsigt over Grenen og Skagen By. 

I  2013 solgte  Søfartsstyrelsen Det Grå Fyr til Realdania By & Byg. Selve fyrtårnet blev restaureret i 2008, mens resten af fyranlæggets bygninger gennemgik en større restaurering op til åbningen i maj 2017 som Det Grå Fyr med interaktiv udstilling om trækfugle og fuglestation med ringmærkning i et samarbejde med Naturstyrelsen, Dansk Ornitologisk Forening, Frederikshavn Kommune og Toppen af Danmark.

Fyrets roterende linse vejer lidt mere end to tons, og flød indtil 2014 i et kviksølvbad. Kviksølvbadet blev i januar 2014 udskiftet med et mekanisk leje.

Lyskilden er en 400 watts natriumlampe. Lyset fra fyret kan ses i en afstand af 20 sømil som et blink hvert fjerde sekund.

Det Grå Fyr har åbent næsten hele året for publikum, og rummer i dag en udstilling, en café og butik, Skagen Fuglestation samt laboratorie og Birders Club. Der udbydes guidede naturture året rundt.

Galleri

Eksterne henvisninger 

 : Dansk Fyrliste 2015 , udgivet af Søfartsstyrelsen

Noter 

Fyrtårne i Danmark
Fyr
Fredede industribygninger og tekniske anlæg i Danmark
Etableret i 1858
Klabautermanden

Klabautermanden (fra nedertysk klabastern, banke eller larme) er et overnaturligt væsen, en bankeånd, der usynligt sejler med på skibe. Han beskrives ofte som en lille trold eller nisse med rødt hår og grønne tænder, pibe og en hammer som symboler.

Som udgangspunkt er han en god ånd, der med sin kalfatrekølles banken advarer skibstømreren om svage steder på skibet. Så længe hans hamren høres om bord er det godt, men begynder han at høvle er det et dårligt tegn på for eksempel storm. Er skibet dømt til forlis kommer han til syne på broen for at tage afsked med kaptajnen.

Historierne om Klabautermanden er overleveret igennem sømandskredse over mange år og han er med tiden blevet mere uhyggelig og forbundet med undergang. For eksempel beskrives han også nogle gange som en benrad i olietøj med tang i håret og skægget – som en sømands genfærd, der varsler ulykke eller dødsfald om bord.

Det siges han kommer om bord over boven og man skal derfor ikke lade tovender hænge i vandet.

Aksel Sandemose har brugt Klabautermanden litterært i romanen Klabavtermanden fra 1927, som er filmatiseret i 1969.

Se også 
 Bermudatrekanten
 Den flyvende Hollænder
 Havfrue
 Kraken

Folkesagn
Mytologi
Sagnfigurer
Kuvøse

En kuvøse er bygget til at hjælpe spædbørn som er syge eller for tidligt fødte. I kuvøsen kan barnet hjælpes med at holde kropstemperaturen og infektionsrisikoen kan mindskes. Luftfugtigheden kan reguleres. Ved hjælp af forskellige monitorer, C-PAP, saturationsmåler kan hjertefrekvens, vejrtrækning, iltoptagelse mm. overvåges og hjælpes. I dag kan selv for tidligt fødte børn i 25 ugers-alderen overleve.

For at skabe kontakt mellem barn og forældre kan barnet, når tilstanden tillader det, komme ud et par timer og ligge på brystet af mor eller far, stadig forbundet med overvågningsudstyret.
 
Kuvøse kommer af det franske ord couveuse.
Den franske fødselslæge Stephane Tarnier så i 1878 en rugemaskine til æg på en udstilling i Paris. Han fik den ide at lave en lignende anordning til for tidligt fødte børn.

Tarniers projekt blev støttet af den franske stat som gerne ville bedre fødselstallene som var katastrofalt lave efter den fransk-preussiske krig 1870-71. 

Den første neonatalafdeling blev ledet af lægen Pierre Budin. Barnet skulle have mest mulig fred og ro og omhyggelig pleje. Spædbørnene blev i høj grad passet at deres mødre og resultaterne viste sig at være gode. En elev af Budin, Martin Couney, markedsførte idéen og udstillede kuvøser med levende børn, under verdensudstillingen i 1896. Børnene var hentet fra et fattigsygehus og havde døden i udsigt. Samtlige overlevede takket være kuvøseplejen. Couney havde stor tillid til udstillingskuvøserne og hans egen datter som blev født for tidligt tilbragte sine første 3 måneder i en af kuvøserne.

Medicinsk Museum ved Københavns universitet har i deres samling af historiske effekter en såkaldt Tarnier-Auvard-model, som var den mest populære kuvøse frem til ca. 1900. Den blev opvarmet med små lerkrus fyldt med kogende vand.

Medicinske apparater
Frihavnskirken

Frihavnskirken ligger i Willemoesgade på Østerbro i Københavns Kommune.

Historie 
Kirkens arkitekt var Thorvald Jørgensen.

Kirkebygningen

Interiør

Altertavle

Prædikestol

Døbefont

Orgel

Kirkeskib

Gravminder

Referencer

Literatur 
 Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Frihavnskirken  hos nordenskirker.dk
 Frihavnskirken  hos KortTilKirken.dk

Kirker i Københavns Kommune
Kirker i Københavns Amt
Kirker i Københavns Stift
Østerbro
C-PAP

CPAP, Continuous Positive Airway Pressure, er et apparat som skaber et højere atmosfærisk tryk i lungerne, hvilket gør at de holdes udspændte. Man trækker altså selv vejret.

CPAP bruges bl.a. til præmature børn som ikke har nået at modne lungerne inden de blev født.

 

Lægefaglige procedurer
Klabautermanden (flertydig)

Klabautermanden henviser til forskellige artikler:

 Klabautermanden – overnaturligt væsen.
 Klabautermanden (film) – dansk/norsk/svensk film fra 1969.
Sarah Michelle Gellar

Sarah Michelle Gellar (født 14. april 1977 i New York City) er en amerikansk skuespillerinde. Hun er især kendt for sin rolle som hovedpersonen Buffy i Buffy - Vampyrernes Skræk. Hun har desuden lavet en lang række sketches og parodier for det amerikanske underholdningsprogram Saturday Night Live, blandt andet samme med Jack Black.
Hun spillede også med i Scooby Doo 1-2 sammen med sin mand skuespilleren Freddie Prinze Jr.

Filmografi 
 I Know What You Did Last Summer (1997)
 Scream 2 (1997)
 She's All That (1999)
 Simply Irresistible (1999)
 Cruel Intentions (1999)
 Harvard Man (2001)
 Scooby-Doo (2002)
 Scooby Doo 2 - Uhyrerne er løs (2004)
 The Grudge (2004)
 Southland Tales (2006)
 Suburban Girl (2007)
 The Air I Breathe (2008)

Tv-serier 
 Buffy - Vampyrernes Skræk (1997-2003)
 Angel
 Afsnit: "The Bachelor Party" (1999)
 Afsnit: "I Will Remember You" (1999)
 Afsnit: "Sanctuary" (2000)
 Sex and the City
 Afsnit: "Escape from New York" (2000)

Spil 
 Call of Duty: Black Ops, Zombie Map Call of the Dead (2011)

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra New York
Tv-skuespillere fra USA
Filmskuespillere fra USA
Emmy-vindere
Strofe

En strofe i et digt eller en sang er et afsnit som består af et antal verselinjer (eller bare vers).

Et eksempel:

Solen skinner og jeg går langsomt hen
over mod dig, langsomt
som solens vandring, uundgåeligt
brændende hedt, som det gyldne sand og
kun ét kan køle mig ned
ud til de blå bølger springer jeg.

Denne strofe består af seks vers.

I dagligsproget bruger man ordene anderledes. Her vil man sige at der er tale om et vers der består af seks linjer.

Poesi
Punjab

Punjab henviser til flere artikler om området som er delt mellem Indien og Pakistan:
 Punjab, Pakistan den pakistanske del af Punjab.
 Punjab, Indien den indiske del af Punjab.
 Punjabi er sproget i området.
John Wesley Hyatt

John Wesley Hyatt (født 28. november 1837, død 10. maj 1920) var en amerikansk opfinder, der registrerede mere end 200 patenter. 

Hyatt er nok mest kendt for i 1868 at have udviklet en billig erstatning for elfenben til billardkugler. Materialet, det første syntetiske plastik, kaldte han celluloid.

Opfindere fra USA
Peter Luttenberger

Peter Luttenberger (født 13. december 1972 i Østrig) er en tidligere professionel cykelrytter, som kørte for Team CSC 2003–2007. Han har været professionel siden 1995. Han vandt i 2006 det østrigske enkeltstartsmesterskab.

Tidligere hold 

Carrera (1995-1996)

Rabobank (1997-1998)
 
ONCE (1999-2000)
 
Tacconi Sport (2001)
 
Vini Caldirola (2002)

Bedste resultater

1996 

1 Tour de Suisse
 
1 Tour de Suisse, 7. etape
 
5 Tour de France

1997 

13 Tour de France

1998 

1 Österreich Rundfahrt, 5. etape
 
6 Setmana Catalana
 
9 Paris-Nice
 
9 Tour de Suisse

1999 

5 Vuelta al Pais Vasco
 
19 Giro d'Italia

2000 

8 Dauphiné Libéré

2003 

13 Tour de France

2004 

15 Deutschland Tour
 
15 Setmana Catalana de Ciclismo

2005 

11 Österreich Rundfahrt
 
14 Romandiet Rundt
 
21 Deutschland Tour

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Østrig
Jean-Auguste-Dominique Ingres

Jean-Auguste-Dominique Ingres (29. august 1780 – 14. januar 1867) var en fransk maler og en af hovedeksponenterne for det franske klassicistiske 1800-tals maleri. Han var i en periode elev hos Jacques-Louis David og lagde især vægt på klarhed og strenghed i kompositionen og en nøjagtig gengivelse af detaljerne, hvilket kommer frem i portrætternes silke, fløjl, blonder og guldbesætninger og i hans sensuelle mytologi- eller odalisk-inspirerede nøgenstudier.

Liv 
Han var født i Montauban i det sydvestlige Frankrig, blev uddannet ved akademiet i Toulouse og drog i 1796 til Paris for at studere malerkunst under Jacques-Louis David. Efter kort tid forlod han atelieret på grund af en konflikt om malerstil: Ingres var blandt andet mere optaget af konturer og linjer end sin lærer.

Han vandt Prix de Rome i 1801. Et af hans mesterværker, Grande Odalisque, som viser en haremspige er udstillet i Louvre.

Ingres er begravet på kirkegården Père Lachaise i Paris.

Billedgalleri

Eksterne henvisninger 

 

Malere fra Frankrig
Klassicistiske malere
Franskmænd i 1800-tallet
Medlemmer af Académie des beaux-arts
Modtagere af Prix de Rome for maleri
Kommandører af Æreslegionen
Grigorij Perelman

Grigorij Jakovlevitj Perelman (russisk: Григорий Яковлевич Перельман) (født 13. juni 1966 i Leningrad, USSR, nu Sankt Petersborg, Rusland),
er en russisk matematiker.

Matematikkens fornemste pris, Fields-medaljen og en kontant belønning, blev tildelt Grigorij på den internationale matematikkongres i Madrid, 2006. Han afslog dog at modtage den.

Prisen blev tildelt for hans arbejde med Poincarés formodning.

Modtagere af Fieldsmedaljen
Matematikere fra Rusland
Personer fra Sankt Petersborg