kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Landsat 7

Landsat 7 er den sidste satellit i Landsatprogrammet, som er et samarbejde mellem NASA og U.S. Geological Survey. Landsat 7 blev opsendt 15. april 1999 med en Delta II-raket fra Vandenberg Air Force Base i Californien, USA. Landsat 7 er tiltænkt at afløse Landsat 5, som blev opsendt i marts 1984, men som fortsat er i drift.

Landsat 7 skanner jordoverfladen i et 185 km bredt bælte fra en højde på 705 km og har en pixelopløsning på 30 meter.

Landsat 7 vejer 2,1 ton og kostede 800 millioner amerikanske dollar.
 
 
Jordobservations-satellitter 
Satellitter
Intelligentsia

Intelligentsia (russisk: интеллигенция) er en betegnelse for den uddannede del af befolkningen. I 1800-tallet fik det betydningen af den del af den uddannede befolkning, der var kritisk over for magthaverne. I sovjettiden fik ordet igen sin oprindelige betydning.

Samfund
Intelligens
Virgin Islands National Park

Virgin Islands National Park er en nationalpark der blev oprettet den 2. august 1956, som den 29. i USA, og dækker et areal på 59 km². Nationalparken dækker cirka 60 procent af øen St. Jan i de Amerikanske Jomfruøer. Hassel Island uden for Charlotte Amalie og nogle mindre områder på St. Thomas indgår også i nationalparken. Nationalparkens område på St. Jan blev givet i gave af Laurence Rockefeller.

Nationalparken har årligt 725.000 besøgende. Trunk Bay er en af de mest kendte stande i nationalparken.

Biosfærereservat 
I 1976 anerkendte UNESCO nationalparken som et biosfærereservat.

Eksterne links 
 Officielle hjemmeside 

Nationalparker i USA
De amerikanske jomfruøer
Biosfærereservater i USA
Fruens bænk

Fruens bænk er et udsigtspunkt i Lysbro Skov ved Silkeborg. Den ligger på højdepunktet vest for Kalgårdsvig i Silkeborg Langsø. Fra Kalgårdsvej fører en sti op ad bakken mod vest; omtrent 150 meter oppe, lidt før bakkens top, står bænken med navnet indgraveret i ryglænet. Det er ikke muligt ud fra ældre kort at afgøre, om denne placering er den oprindelige.
Fra bænken udfoldes en smuk udsigt ud over Kalgårdsvig med Silkeborg som bagtæppe. Udsigten har fra tid til anden været begrænset af træer på skrænten og langs søbredden. Der var i de første årtier også udsigt i den anden retning mod Lysbro og Hvinningdal.

Bænkens navn hentyder til Fru Drewsen eller Johanne Amalie Drewsen (1808-1863), der var gift med papirfabrikant Michael Drewsen. Grundet hendes kælenavn "Malle" blev bænken også omtalt som "Malles Bænk". Kort tid efter deres ankomst til Silkeborg i 1844 fandt "Fruen" dette udsigtspunkt, hvorfra hun kunne se ind over fabrikken og den opvoksende by. Allerede i 1845 opsatte skovrider Joachim Godske Nyholm her en bænk. Den blev også et yndet udflugtsmål for familiens mange gæster – bl.a. H.C. Andersen, som nævner bænken i en sang til Amalie Drewsens fødselsdagsfest. Stedet har desuden altid tiltrukket lokale såvel som turister. I 1996 blev udsigten genetableret, idet der blev ryddet en kile op mod det gamle udsigtspunkt, ligesom der blev lavet trapper dertil og opsat en ny bænk.

Eksterne kilder/henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Silkeborg Kommune
Silkeborgs geografi
Rasmus Bindslev

Jens Rasmus Bindslev (31. juli 1876 i Bindslev – 23. juni 1951 i Silkeborg) var en dansk politiker og borgmester. 

Han var udlært som typograf og kom efter nogle års ansættelse i Aalborg og Esbjerg til Silkeborg i 1907. Her blev han ansat i det nystartede trykkeri ved avisen, Silkeborg Social-Demokrat. Rasmus Bindslev gjorde gennem hele livet en aktiv og overbevisende indsats inden for alle grene af arbejderbevægelsen – i det faglige, det kooperative og i det politiske arbejde, hvor han gennem tiden beklædte mange tillidshverv. Han var således formand for Typografernes Fagforening i Silkeborg 1908-1928 og tillige i perioden 1919-1929 medlem af Typografforbundets hovedbestyrelse. Han var med i arbejdet inden for Arbejdernes Fællesorganisation, medlem af bestyrelsen for Arbejdernes Fællesbageri og desuden medlem af bestyrelsen for Socialdemokratisk Forening, hvor han også var formand 1931-1933.

Rasmus Bindslev blev medlem af Silkeborg Byråd i 1921, da socialdemokraterne for første gang opnåede flertal. I perioden 1929-1941 var han byens meget respekterede borgmester. 
Industribyen Silkeborg var særligt hårdt ramt af 1930'ernes krise, og det kom til at præge hans borgmesterperiode. Man forsøgte bl.a. at afhjælpe problemerne med omfattende arbejdsløshed ved at igangsætte store offentlige anlægsarbejder. 
Allerede i 1931-1932 fik Rasmus Bindslev den idé, at man skulle nedlægge den offentlige markedsplads, hvor der handledes med levende dyr, og omdanne denne til en offentlig park med legeplads. Først i 1935 lykkedes det dog at gennemføre projektet. I parken, der fik navnet Bindslevs Plads, blev der i 1953 rejst en mindesten for Rasmus Bindslev. Stenen blev bekostet af hans partifæller og anbragt på østsiden af Silkeborg bibliotek. Parken er senere reduceret ved efterfølgende udvidelser af biblioteket og anlæggelse af en parkeringsplads.

Eksterne henvisninger 
 
 Bindslevs Plads 
 Silkeborgs historie 

Borgmestre i Silkeborg
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Typografer fra Danmark
Fagforeningsfolk fra Danmark
Ligesidet trekant

En ligesidet trekant er en trekant hvor alle siderne er lige lange. På grund af symmetri er vinklerne også lige store, nemlig 60o grader (vinkelsummen i enhver trekant er 180o grader). I en ligesidet trekant falder medianer, midtnormaler, højder og vinkelhalveringslinjer sammen.

Egenskaber 
Givet sidelængden 
 Højden (vinkelret afstand fra side til spids): 
 Arealet: 

Trekanter
Flores (Azorerne)

Flores (portugisisk for Blomster) er en portugisisk ø som tilhører øgruppen Azorerne 1500 km vest for Portugal i Atlanterhavet. Sammen med Corvo udgør Flores den vestlige del af øgruppen.

Flores er 143 km² stor og har 3.995 indbyggere. Øen er 17 km lang og 12,5 km bred. 

Flores blev opdaget i 1452 af Diogo de Teive, som døbte øen São Tomás. Øens navn blev senere ændret til Santa Iria for derefter at få det nuværende navn.

Et areal på 586,19  km² blev i 2009 udpeget til biosfærereservat under UNESCOs Menneske og biosfære-programmet.

Byer 
 Santa Cruz
 Lajes
 Fajazinha
 Faja Grande

Kilder og henvisninger

Azorerne
Øer i Atlanterhavet
Biosfærereservater under UNESCO
Heinkel He 177

Heinkel He 177 Greif (: Grif) var et langdistance-bombefly fra Luftwaffe. Det var det eneste tunge bombefly, der blev anvendt i større omfang af Tyskland under 2. verdenskrig. Flyet var berygtet for sine mange børnesygdomme, bl.a. havde motorerne en katastrofal tendens til at bryde i brand, især på de tidlige versioner af maskinen.

Et særegent træk ved flyet var, at dets fire motorer var sat sammen parvis, og ved hjælp af en kompliceret kraftoverføring drev de to enorme 4-bladede propeller (4,5 m ø)

Bombefly
Luftwaffe
Fly fra 2. verdenskrig
Militærfly fra Tyskland
4-motors propelfly
Sjællandsmesterskaberne i landevejscykling

Sjællandsmesterskaberne i landevejscykling (også kaldet SM) er den/de konkurrence(r), hvor landevejscykelryttere fra Sjælland kan deltage i striden om at vinde og blive sjællandsmester i en disciplin inden for landevejscykling; linjeløb, enkeltstart eller holdløb.

Cykelløb i Danmark
Team Capinordic

Team Capinordic (UCI kode: CAP) var et danskbaseret professionelt UCI Continental cykelhold.

Den 31. august 2009 meddelte holdejer Søren Svenningsen at holdet vil lukke med udgangen af 2009, hvis ikke en ny hovedsponsor meldte sig inden 14 dage, da holdets hidtidige hoved- og navnesponsor Capinordic havde trukket sig på grund af et underskud på 500 millioner kroner.

Den 21. oktober 2009 blev holdet lukket endeligt.

Ryttere 
 Andreas Lindén
 Casper Jørgensen
 Christofer Stevenson
 Daniel Kreutzfeldt
 Fredrick Ericsson
 Jens-Erik Madsen
 Jonas Aaen Jørgensen
 Kristian Sobota
 Lucas Persson
 Martin Pedersen
 Morten Høberg
 Niki Østergaard
 Nikola Aistrup
 Rasmus Guldhammer
 Thomas Guldhammer
 Thomas Riber-Sellebjerg
 Troels Rønning Vinther

Referencer 

Ophørte cykelhold fra Danmark
Etableret i 2002
Ophørt i 2009
Nagel

Efternavnet Nagel kan henvise til flere artikler:

 Albrecht Eduard Nagel (1833—1895) — tysk øjenlæge
 Carsten Nagel (født 1955) — dansk forfatter og autoriseret cand.psych.
 Thomas Nagel (født 1956) — dansk fodboldspiller i 1980'erne.
 Rasmus Nagel — keyboardspiller i det danske pop/rock-band Alphabeat.
 Simon Nagel (født 1985) — dansk fodboldspiller i Viborg FF.
 Børge Nagel (1921—2004) — dansk arkitekt, medejer og medstifter af arkitektfirmaet Mangor & Nagel
Dons

Der findes flere danske slægter, som bærer navnet Dons, bl.a. den dansk-norske slægt Dons, der nedstammer fra handelsmand Peder Paulsen (Dons), født 30 mar. 1647 i Randers, død 22 feb. 1706 i Trondheim, som tog navn efter landsbyen Dons i Jylland. Til den slægt hører bl.a. forfatteren Poul Dons. Operasangerinden Elisabeth Dons, forfatteren Aage Dons samt godsejerfamilien Dons fra Hesselagergård stammer til gengæld fra en anden slægt Dons.

Slægter fra Danmark
Oldenborg

Oldenborg (dansk) eller Oldenburg (tysk) har flere betydninger:

Stednavne 
Tyskland
 Oldenburg – en kreisfri by i delstaten Niedersachsen i den nordvestlige del af Tyskland, vest for Bremen
 Oldenburg in Holstein – en by i delstaten Slesvig-Holsten i den nordlige del af Tyskland, nord for Lübeck

USA
 Oldenburg, Indiana – en by i delstaten Indiana i USA
 Oldenburg, Texas – en by i delstaten Texas i USA
 Oldenburg, Mississippi – en by i delstaten Mississippi i USA
 Oldenburg, Illinois – en by i delstaten Illinois i USA

Lande og territorier 
 Oldenborg (land) – Tidligere grevskab, hertugdømme og fristat i det nordvestlige Tyskland. Oldenborg blev 1667-1773 regeret af de danske konger.
 Grevskabet Oldenburg
 Hertugdømmet Oldenburg
 Storhertugdømmet Oldenburg
 Fristaten Oldenborg

Personer og slægter 
 Huset Oldenborg – Europæisk fyrstehus og regerende dansk kongeslægt.
 Oldenburg (adelsslægt) – Tysk adelsslægt (ikke at forveksle med den Oldenborgske slægt)

Andet 
 Oldenborger – en hesterace

Se også 
 Oldenborre
Nicol Seidelin Bøgh

Nicol Seidelin Bøgh (17. august 1717 i Trige – 23. august 1778 i Kerteminde) var en dansk præst og forfatter. Han er kendt for at have skrevet teologiske værker, herunder en salmebog med selvskrevne salmer, såvel som reportagebeskrivelser.

Opvækst og uddannelse 
Han var søn af provst Christopher Nielsen Bøgh (1663-1736) og Kirstine Nichelsdatter Seidelin (1691-1733) og kom til verden i Trige Præstegård. Han gik i skole hos Peder Andersen Wøldike i Sommersted, hvor han blev student i 1735, hvorpå han kom på Københavns Universitet samme år. Han tog eksamen i 1738 og blev dermed cand.theol.

Karriere 
Som blot 25-årig udgav Bøgh i 1742 salmebogen Den siungende Theologus, der indeholdt ikke mindre end 400 salmer, som han selv havde skrevet. Salmerne er opdelt efter trosartiklerne, idet der er en række salmer baseret på første samt en række baseret på anden trosartikel − tredje trosartikel er ikke repræsenteret i samlingen. Ingen af Bøghs salmer findes i den nuværende salmebog. 

Han blev i 1743 skibspræst og var blandt andet med på den danske eskadre under kommando af Ulrik Adolph Danneskiold-Samsøe til Algier i 1746. Togtet havde til formål at få deien af Algier, der stod bag en omfattende sørøverivirksomhed i Middelhavet, til at lade dansk-norske skibe være i fred. Da Bøgh kom hjem, skrev han en beretning på vers om sine oplevelser med titlen Den algierske Freds-Historie. Han blev nu sognepræst til Kerteminde og Drigstrup menigheder i 1747. I 1761 blev han provst i Bjerge Herred. 

Han var også forfatter til forskellige teologiske skrifter og efterlod sig ved sin død en række uudgivne manuskripter, hvoraf Poeten eller Et poetisk Skrift, som handler tildeels om de høieste og vigtigste Sandheder i den Christelige Religion, i sær om de vigtigste Ting i Adams Historie (1774) nåede at blive udgivet før hans død.

Hertil kommer et forfatterskab af beskrivelser af det område på Nordøstfyn, hvor han i en årrække virkede som præst og provst. Disse håndskrevne manuskripter findes på Landsarkivet for Fyn og er i 1995 udgivet i bogform.

Privatliv 
Nicol Bøgh var gift to gange. Første gang var han gift med Cecilie Marie Bentzen (1719-1756), med hvem han fik fem børn, og efter hendes død ægtede han Mette Cathrine Birch (1741-1796). Med hende fik han elleve børn, og de var blandt andet forældre til amtsprovsten og forfatteren Matthias Frederik Georg Bøgh.

Noter

Bibliografi 
 Nicol Seidelin Bøgh: Skiønne Efterretninger. Provst Bøghs beskrivelse af Kerteminde og Bjerge Herred 1770. Efterladt manuskript, udgivet af Birgit Bjerre Jensen, 1995

Eksterne henvisninger 

 Christensen, Erichsen, Thorsager, Villaume, Wøldike og alle de andre , hentet 2011-12-05
 Uddrag af provst Bøgh "Skiønne Efterretninger" om svenskernes landgang i 1659 
 Uddrag af provst Bøgh "Skiønne Efterretninger" om fiskeriet fra Kerteminde
 Nicol Seidelin Bøgh på Dansk Forfatterleksikon

Provster fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Salmedigtere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Nicol Seidelin
Fog

Fog er en dansk præsteslægt, som kan føres tilbage til selvejerbonden Niels Fog (1465 – 1505) i Borum. Hans søn af samme navn, Niels Nielsen Fog, som ligeledes var selvejerbonde, var født ca. 1500 og blev farfar til slægtens første præst, Niels Pedersen Fog (1570 – 1628), sognepræst til Storring, Stjær og Galten. Niels Pedersen Fogs sønnesøn Jørgen Fog (1631 – 1710) udmærkede sig som teologistuderende i forsvaret af København under svenskernes forsøg på at erobre byen i februar 1659. Han blev senere præst ved Sankt Katharine Kirke i Ribe. Markante medlemmer i øvrigt er bl.a. biskop Bruun Juul Fog (1819 
– 1896) og lægen og modstandsmanden Mogens Fog (1904 – 1990).

Slægter fra Danmark
Fransk Vestindisk Kompagni

Fransk Vestindisk Kompagni (frank: Compagnie des Indes occidentales) var et fransk handelskompagni etableret i 1664 af Jean-Baptiste Colbert med koncession til at drive handel i Ny Frankrig, Acadia, Antillerne, Cayenne og i Sydamerika fra Amazonas til Orinoco. Selskabets hovedkontor lå i Le Havre, og blev oprettet af Jean-Baptiste Colbert. Det eksisterede indtil 1674, hvorefter det blev opløst.

Selskabet havde handelsmonopol mellem disse steder og Frankrig.

Handelskompagnier
Vestindisk Kompagni, Fransk
Det Danske Gastronomiske Akademi

Det Danske Gastronomiske Akademi blev stiftet i 1964 på initiativ af Mogens Brandt, støttet af Mogens Lind, Christian Elling, Jens Kruuse, Ejler Jørgensen, John Price m.fl.

Akademiet søger uafhængigt af kommercielle interesser at fremme mad- og måltidskulturen i Danmark. Kvalitetsbegrebet tolkes bredt. Det omfatter smag, udseende, næringsværdi, ufarlighed, formålstjenlighed samt prisrimelighed. Akademiet støtter og opmuntrer initiativer til forbedring og fornyelse af udbuddet af varer og tjenesteydelser af høj kvalitet, bl.a. ved at uddele hædersdiplomer. Endelig bidrager akademiet til udgivelse af relevant litteratur.

Medlemmer var fx Poul Henningsen, Paul Hammerich, Hans-Jørgen Nielsen, Leif Blædel, Grete Grumme og Lillian von Kauffmann. 

Nuværende præsident er Ole G. Mouritsen. Hans forgængere tæller bl.a. Rune Roepstorff Nissen og Bi Skaarup.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Det Danske Gastronomiske Akademis hjemmeside 

Gastronomiske Akademi
Gastronomiske Akademi
Etableret i 1964
Lambayeque (region)

Lambayeque er en af de 25 regioner i Peru, beliggende i den nordvestlige del af landet og med Chiclayo som hovedby.

Fodnoter 

Perus regioner
Junín (region)

Junín er en af de 25 regioner i Peru, beliggende i den centrale del af landet og med Huancayo som hovedby.

Perus regioner
Signe (pigenavn)

Signe er et nordisk pigenavn, som betyder "sejrvinderske". Navnet Signe er en dansk form af det gamle nordiske navn Signý: Det er sammensat af to ord – henholdsvis "sejr" (sigr) og "ny" (nýr).

Udover skrivemåden Signe kan navnet også staves Sine. Ifølge Danmarks Statistik er der pr. 1. januar 2015 i alt 15.609 kvinder i Danmark, der bærer navnet Signe eller Sine som første fornavn (hhv. 13.661 og 1.948 kvinder).

Den latinske pendant til Signe er navnet Victoria; andre navne, som f.eks. Sigrid og Sieglinde, er beslægtet med navnet Signe – omend disse navne ikke indeholder ordleddet "ny" (nýr), ligesom navnet Signe/Sine gør.

Navnet Si(g)ne har ikke nogen navnedag i Danmark, men i både Sverige, Norge og Finland er den 23. august den officielle navnedag for Si(g)ne.

Kendte personer med navnet Signe 
 Signe – person fra den nordiske mytologi, som ifølge sagnet fulgte Harald I i døden
 Signe Arnfred – dansk kultursociolog
 Signe Brun – dansk håndboldspillerinde
 Signe Danning – norsk skuespillerinde
 Signe Fabricius – dansk koreografinde og danserinde
 Signe Færch – dansk politiker, medlem af Københavns Borgerrepræsentation
 Signe Lindkvist – dansk skuespillerinde og tv-værtinde
 Signe Anastassia Mannov – dansk skuespillerinde
 Signe Molde-Amelung – dansk tv-værtinde
 Signe Muusmann – dansk radioværtinde
 Signe Egholm Olsen – dansk skuespillerinde
 Signe Rink – dansk forfatterinde og etnologinde
 Signe Ryge Petersen – dansk journalistinde og tv-værtinde
 Signe Schlichtkrull – dansk journalistinde og forfatterinde
 Signe Skov – dansk skuespillerinde
 Signe Svendsen – dansk sangerinde og sangskriverske
 Signe Swensson – norsk stortingsrepræsentantinde, læge, pædagog og feminist
 Signe Søes – dansk orienteringsløberske
 Signe Toksvig – dansk forfatterinde
 Signe Vaupel – dansk skuespillerinde
 Signe Wenneberg – dansk forfatterinde, foredragsholderske, kommunikationsrådgiverske og journalistinde

Øvrige 
 Signe Tillisch er navnet på en lokal dansk æblesort
 Den første sang på Eric Claptons album Unplugged hedder Signe
 Ordet signe betyder på fransk: tegn (grammatik)

Fodnoter 

Pigenavne
Kulturforum DanAustria

Kulturforum DanAustria er en forening, stiftet i 1998, der har til formål at udføre, fremme og formidle den kulturelle udveksling mellem Østrig og Danmark. Formidlingen af de kulturelle og samfundsmæssige relationer mellem Østrig og Danmark forstås som et bidrag til den kulturelle integration i Europa. Foreningens virksomhed er almennyttig og ikke rettet på overskud. Dens medarbejdere er ulønnede. Foreningens arbejde finansieres gennem medlemskontingent, fondsstøtte og støtte til enkelte arrangementer. 

Foreningen har sæde i Wien.

Kulturforum DanAustria arbejder med et udvidet kulturbegreb, der ikke kun omfatter litteratur, musik og kunst, men ligeledes omfatter den økonomiske, samfundsmæssige og den politiske dimension.

Kulturforum DanAustria har en bred vifte af aktiviteter, som fx udstillinger og salgsudstillinger af dansk kunsthåndværk og design, foredrag, oplæsninger, koncerter, filmforevisninger, danskundervisning på flere niveauer og studiekreds af dansk litteratur. Foreningen udgiver medlemsbladet Lichtblicke.

Kulturforum DanAustria viderefører det arbejde, som tidligere Det Danske Kulturinstituts afdeling i Wien udførte indtil afdelingens nedlæggelse i 1998.

Ekstern ressource

Kulturforum DanAustrias hjemmeside 

Foreninger fra Danmark
Dansk kultur
Østrigsk kultur
Det Danske Kulturinstitut

Dansk Kulturinstitut (DKI) er en selvejende institution, som har en 4-årig rammeaftale med Kulturministeriet. Instituttet har eksisteret siden 1940. I mere end 80 år har formålet været at fremme interkulturel dialog på tværs af landegrænser via kunst og kultur. 

Dansk Kulturinstitut er stiftet af Folmer Wisti under navnet Det Danske Selskab, som havde til formål at skabe gensidig forståelse gennem oplysning om Danmark og udveksling af kultur, ideer og erfaringer på tværs af landegrænser. I 1989 ændrede Det Danske Selskab navn til Det Danske Kulturinstitut, og siden 2016 til Dansk Kulturinstitut.

De første afdelinger i udlandet blev oprettet i 1947. I dag har Dansk Kulturinstitut hovedkontor i København og institutter i: Letland, Rusland, Kina, Brasilien og Indien. Herudover har Dansk Kulturinstitut projekter i Ukraine, Tyrkiet og Belarus.  

Sammen med danske og internationale partnere udvikler Dansk Kulturinstitut en lang række kultur- og samfundsrelevante begivenheder og projekter. 

Institutterne i udlandet har via deres lokale forankring en stor viden om kulturen i den region, de arbejder i, og et stærkt netværk i kultursektoren og blandt samfunds- og uddannelsesinstitutioner, myndigheder og NGO’er. 

HKH Kronprinssese Mary er protektor for Dansk Kulturinstitut. Camilla Mordhorst er direktør.

Litteratur 
Historisk fremstilling af DKI's historie af dr.phil. Niels Finn Christiansen (suppleret af billedfortællinger ved cand.mag. Kenn Schoop), "Grænseløs kulturudveksling - Det Danske Kulturinstitut i 70 år" (2009).

Eksterne links 
Danske Kulturinstituts hjemmeside 

Kulturinstitut
Oplysningsforbund
Kulturinstitut
Vårfladbælg

 
Vårfladbælg (Lathyrus vernus), ofte skrevet vår-fladbælg, er en 20-40 cm høj, opret urt, der vokser i løvskove. Planten har samliv med kvælstofsamlende bakterier, som den huser i knolde på rødderne. Den anvendes i haver.

Beskrivelse 
Vårfladbælg er en flerårig urt med en opret og tæt, busket vækst. Stænglerne er ugrenede og furede, og de bærer spredte, uligefinnede blade. Småbladene er ægformde og helrandede med en tornagtig spids. Over- og undersiderne er hårløse og græsgrønne. Bladenes fodflige er lancetformede eller smalt ovale med hel rand.

Blomstringen sker i april-maj, hvor man finder blomsterne siddende 5-7 sammen i endestillede klaser. Den enkelte blomst er uregelmæssig (men formet som en typisk ærteblomst) og rød-violet. Frugterne er flade bælge.
 
Rodnettet består hos den unge plante af en kraftig pælerod med grove siderødder. Senere udvikler planten et netværk af jordstængler, som bærer grove trævlerødder. Planten har samliv med kvælstofsamlende bakterier, som den huser i knolde på rødderne.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,35 x 0,50 m (35 x 5 cm/år).

Voksested 

Vårfladbælg er udbredt i Kaukasus, Lilleasien og det meste af Europa. Den findes spredt på Øerne og i Østjylland og regnes for sjælden eller meget sjælden i resten af Danmark. Arten er knyttet til lyse skove med varm, tør og kalkrig bund.

Hadýbakkerne er et naturområde nordøst for Brno, som ligger i 423 m højde. Undergrunden består af kalsten, der er omdannet til karst. Her mødes plantesamfundene fra de hercyniske, karpatiske og pannoniske økoregioner, hvad der giver en forhøjet biodiversitet, og her findes arten sammen med bl.a.
alm. bingelurt, alm. hvidtjørn, liguster, bakkestilkaks, bjergstenfrø, Centaurea triumfettii (en knopurt-art), Dactylis polygama (en hundegræs-art), duneg, hvid diktam, håret alant, håret viol, kirsebærkornel, opret galtetand, stinkende storkenæb, tarmvridrøn, æblerose og ædelkortlæbe.

Anvendelse 
Vårfladbælg bruges som haveplante, bl.a. som bunddækkeplante under havens buske. Den trives fint sammen med velkendte skovbundsplanter som alm. engelsød, alm. guldstjerne, hvid anemone, liljekonval, martsviol, skovmærke og skovstar.

Galleri

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Haveplanter
Flerårige urter
Skovbundsplanter
Røde blomster
Violette blomster
Fladbælg
Det Danske Selskab

Det Danske Selskab kan henvise til flere artikler:

 Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie, et selskab som har til formål at fremme viden om Danmarks historie.
 Det Danske Kulturinstitut, en selvejende institution, som modtager en årlig bevilling på finansloven.