kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Capuanus (månekrater)

Capuanus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside langs den sydlige rand af Palus Epidemiarum. Det er opkaldt efter den italienske astronom F. Capuano di Manfredonia (ca. 1400 – ?).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Nord for Capuanuskrateret findes den vestlige arm af den brede rille Rima Hesiodus, som løber mod øst-nordøst. Mod vest-nordvest liger Ramsdenkrateret, og mellem Capuanus og Ramsden ligger det system af krydsende riller, som hedder Rimae Ramsden.

Karakteristika 
Capuanuskraterets ydre rand er eroderet og indskåret af mindre nedslag og med indhak i randen mod nord, vest og syd. Kraterbunden er senere dækket af et lag basaltisk lava, som står i forbindelse med det omgivende mare gennem en snæver, kraterformet åbning i den nordlige rand. Bunden er særlig bemærkelsesværdig ved at udvise et antal domer, som menes at være dannet ved vulkansk aktivitet.

Randen når sin maksimale højde langs den vestlige side, hvor den slutter sig sammen med højderygge langs marets kant. Mod nordøst falder randen ned til næsten at være i niveau med overfladen og danner næppe mere end en kurvet højderyg. Der ligger et kraterpar over den sydøstlige rand.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Capuanokrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
FC Flora Tallinn

FC Flora Tallinn er en estisk fodboldklub. Klubben har hjemme i Tallinn og er Estlands domminerende fodboldklub. Klubbens hjemmebane er A. Le Coq Arena.

Titler

Nationalt 
Meistriliiga
Vindere (14): 1993-94, 1994-95, 1997-98, 1998, 2001, 2002, 2003, 2010, 2011, 2015, 2017, 2019, 2020, 2022 
Andenplads (7): 1992-93, 1995-96, 1996-97, 2000, 2007, 2008, 2021

Cup (Eesti Karikas)
Vindere (10): 1994–95, 1997–98, 2007–08, 2008–09, 2010–11,2011-12, 2012–13, 2015–16,2019-2020,2020-21,
Andenplads (9): 2001, 2003, 2006,2009,2016,2017, 2010, 2018,2021

Super Cup
Vindere (10): 1998, 2002, 2003, 2004, 2009, 2011, 2012, 2014, 2016,2020
Andenplads (5): 1999, 2006, 2010,2018,2021

Historiske slutplaceringer

Klubfarver
 Grøn/hvid

Nuværende trup
Pr. 18. maj 2022.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Flora Tallinns officielle hjemeside  (estisk)

Flora Tallinn, FC
Fodboldklubber i Estland
Tallinn
Skole og Forældre

Skole og Forældre er en dansk interesseorganisation for skolebestyrelsesmedlemmer i folkeskolen.

Formål, historie og arbejde 
Organisationen har som formål at forbedre samarbejdet mellem skole og hjem, at styrke forældrenes indflydelse på skolen samt at repræsentere forældrene i forhold til offentligheden og det politiske system.

Foreningen blev stiftet d. 6. juni 1935 under navnet Forældrerådenes Sammenslutning. Siden ændredes navnet til Landsforeningen for Forældreråd for efter endnu en navneændring at blive kendt under navnet Skole og Samfund. Den seneste navneændring, hvor foreningen skiftede navn fra Skole og Samfund til Skole og Forældre, fandt sted d. 22. juni 2010.

Rasmus Edelberg er formand.

I 2006 etablerede Skole og Forældre en forældrerådgivning.

Skole og Forældre udgiver magasinet Skolebørn.

Noter

Se også 
 Folkeskoleforældre
 Forældrestemmen

Eksterne henvisninger 
 Skole og Forældres hjemmeside
 Facebookside for Skole og Forældre

Organisationer fra Danmark
Folkeskolen
Etableret i 1935
Regionshospitalet Tarm

Regionshospitalet Tarm (tidl. Tarm Sygehus) er i dag primært et sundhedscenter. Derudover er der en røntgenafdeling og jordmoderkonsultation på hospitalet, ligesom der er tilknyttet en døgndækkende akutbil med anæstesisygeplejersker.

Det første hospital i Tarm blev oprettet af apoteker N.E.C. Rasmussen i 1886 og den første patient blev modtaget d. 6. januar 1886.
I alt var der dette år indlagt 52 patienter, hvoraf 40 blev helbredt og 12 udskrevet uden fuldendt kur.

I 1889 købte Ringkjøbing Amtsråd sygehuset og i 1891 fandt det første kirurgiske indgreb, med fuld narkose, sted på det der dengang hed Tarm Sygehus.
 
I 1961 blev sygehuset videreført som et delt sygehus, med en medicinsk og en kirurgisk afdeling.

I 1993 blev operationsgangen moderniseret, den nye hovedindgang med hall blev etableret. I 1998 blev fødefunktionen nedlagt og de fysiske rammer giver nu plads til et moderne dagkirurgisk afsnit som i dag er sygehusets vigtigste funktion.

Klinisk Immunologisk Afdeling har i dag en mobil tappeenhed, som med jævne mellemrum bliver opstillet på sygehuset, når der skal tappes blod.

Regionshospitalet Tarm har i lang tid været truet af lukning, og politikerne i Region Midtjylland har da også lagt op til en total lukning når et nyt hospital står færdigt ved Gødstrup nordvest for Herning.

Eksterne henvisninger 
Hjemmeside for sygehuset.

Hospitaler i Region Midtjylland
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Ringkøbing-Skjern Kommune
Omans flag

Omans flag består af tre striber (hvid, grøn og rød) med en rød stolpe til venstre, som indeholder Omans nationalvåben. Det hvide står for fred og velstand, det grønne for frugtbarhed og de grønne bjerge, og det røde for kampe mod udenlandske invasionsmagter. Det røde er også farven i det landets tidligere flag, fra den gang det var kendt som sultandømmet Muskat.

Galleri

Flag fra Asien
Flag
Nationale flag
Cardanus (månekrater)

Cardanus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den vestlige del af Månens forside i den vestlige del af maret Oceanus Procellarum. På grund af dets placering får perspektivisk forkortning Cardanus til at synes ovalt, når det ses fra Jorden, og det ses næsten helt fra siden. Det er opkaldt efter den italienske matematiker, læge og astrolog Gerolamo Cardanus (1501 – 1576).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Cardanuskrateret er specielt på grund af kraterkæden Catena Krafft, som forbinder dets nordlige rand med Krafftkrateret mod nord. Mod sydvest ligger rillen Rima Cardanus, der er en kløft i maret, som i det store og hele følger en nordøstlig retning. Mod sydøst og på den anden side af rillen ligger det lille Galilaeikrater. Sydvest for Cardanus ligger Olberskrateret.

Karakteristika 
Den ydre rand har en skarp kant og er noget irregulær, med en bakket ydre vold og terrasser langs dele af den indre kratervæg. Kraterbunden har adskillige småkratere i sin overflade og en lav højderyg nær kraterets midte. Bundens overflade er noget irregulær mod sydvest, men uden særlige landskabstræk andre steder.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cardanuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Carlini (månekrater)

Carlini er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i Mare Imbrium på Månens forside og er opkaldt efter den italienske astronom Francesco Carlini (1783 – 1862).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Syd for Carlinikrateret ligger en dorsum ved navn Dorsum Zirkel, og længere mod syd ligger bjerget Mons La Hire.

Karakteristika 
Krateret er skålformet med en lille central kraterbund. Det har højere albedo end det omgivende mare, hvilket sammen med dets isolerede beliggenhed gør det bemærkelsesværdigt.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Carlinikrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Carmichael (månekrater)

Carmichael er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside langs den østlige rand af Sinus Amoris og er opkaldt efter den amerikanske psykolog Leonard Carmichael (1898 – 1973).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1973. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Macrobius A".

Omgivelser 
Carmichaelkrateret ligger inden for et par kraterdiametre syd-sydvest for det mindre Hillkrater. Længere væk i retning øst-nordøst ligger det fremtrædende Macrobiuskrater.

Karakteristika 
Carmichael har generelt cirkulær form med en lille kraterbund i midten af de skrånende vægge. Der er en lille forhøjning af nedstyrtede klipper langs den sydøstlige indre væg. Krateret er fri for nedslag af betydning langs det kant og indre, men et småkrater findes i maret lige uden for randen mod syd-sydvest.

Kildehenvisninger

Litteratur

Referencer

Eksterne henvisninger

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Kratere på Månen
Carnot (månekrater)

Carnot er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den franske fysiker Nicolas L.S. Carnot (1796 – 1832).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Carnotkrateret er trængt ind i den sydlige rand af den enorme bjergomgivne slette Birkhoff. Mod vest-sydvest ligger Paraskevopouloskrateret.

Karakteristika 
Den ydre rand af dette krater har en noget hexagonal form, særligt i den sydlige halvdel. Mod nord har randen en irregulær indre væg, mens den sydlige rand falder i terrasser og har en skarpere kant. Der er nogen sammenfald mod sydøst, hvilket har skabt udadgående udbulinger i omkredsen. Delvis over den vestlige, indre væg ligger tre små, skålformede kratere.

Indenfor er kraterbunden flad og jævn, i hvert fald sammenlignet med det stærkt ujævne terræn udenfor. Umiddelbart sydøst for kraterets midte ligger en central top. Kraterbunden er mærket af adskillige små og talrige meget små kratere. Det mest fremtrædende krater på kraterbunden er et lille, lavt krater nær den sydlige indre væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Carnotkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Carpenter (månekrater)

Carpenter er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens forside, ret nær ved dens rand. På grund af dets placering får perspektivisk forkortning Carpenter til at synes ovalt, når det ses fra Jorden, men det er næsten cirkulært. Krateret er opkaldt efter to astronomer: Den britiske James Carpenter (1840 – 1899) og den amerikanske Edwin F. Carpenter (1898 – 1963).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Mod syd er den ydre vold af Carpenterkrateret sluttet til det gamle Anaximanderkrater, og satellitkrateret "Anaximander B" ligger langs den vestlige rand. Mod nordøst ligger Anaximeneskrateret.

Karakteristika 
I geologisk forstand er dette et forholdsvis ungt månekrater, hvis dannelser ikke er eroderet af betydning af senere nedslag. Det er helt sikkert yngre end de omgivende kratere. Den indre væg udviser tegn på sammenfald, særlig langs den østlige side, og der er sket nogen dannelse af terrasser i kratervæggen. Den ydre rand er ikke mærket af småkratere af betydning, men der findes et lille krater langs den syd-sydøstlige indre væg.

Kraterbunden inden for de sammenfaldne indre vægge er ret jævn, men irregulær med mange små høje og bakker. Nær bundens midtpunkt findes en usædvanlig formation: en dobbelt central top med en mindre top forskudt mod vest og en større højderyg forskudt mod øst. Denne ryg løber mod syd til kanten af den indre væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Carpenterkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Carrel (månekrater)

Carrel er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i Mare Tranquillitatis på Månens forside og er opkaldt efter den franske læge og nobelprismodtager Alexis Carrel (1873 – 1944).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1979.

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Jansen B".

Omgivelser 
Det lavaoversvømmede Jansenkrater ligger nordøst for Carrelkrateret.

Karakteristika 
Krateret har et noget forvredet udseende med en let fremspringende bule i den nordvestlige rand. Det indre er også irregulært med højderygge og noget nedstyrtet materiale. Krateret selv ligger over en højderyg i overfladen af maret.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Carrillo (månekrater)

Carrillo er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den østlige rand. På grund af dets placering ses Carillo i perspektivisk forkortning fra Jorden, så det virker ovalt, og dets synlighed er påvirket af libration. Det er opkaldt efter den mexicanske ingeniør N. Carrillo Flores (1911 – 1967).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1979.

Omgivelser 
Carillokrateret ligger i den vestlige udkant af Mare Smythii.

Karakteristika 
Kraterets rand er næsten cirkulær. Den indre kratervæg er bredere i den vestlige side end i den østlige.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Carrington (månekrater)

Carrington er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på nordøstlige del af Månens forside og er opkaldt efter den engelske astronom Richard C. Carrington (1826 – 1875).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Carringtonkrateret ligger lige nordøst for Schumacherkrateret i et stræk med stærkt ujævnt terræn mellem de to små månehave Lacus Temporis mod nordvest og det mindre Lacus Spei mod øst. Nordøst for Carrington ligger Mercuriuskrateret.

Karakteristika 
Randen af dette krater er næsten uden særlige træk, men et let fremspring i den nordlige ende gør det tåreformet. Kraterbunden er næste flad og uden særlige kendetegn.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cartan (månekrater)

Cartan er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den østlige rand og er opkaldt efter den franske matematiker Élie J. Cartan (1869 – 1951).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Apollonius D".

Omgivelser 
Cartankrateret ligger vest for det større Apolloniuskrater.

Karakteristika 
Kraterranden er cirkulær med et lille krater langs den østlige side. Kraterbundens diameter udgør omkring halvdelen af kraterets. Et mindre krater er forbundet med den sydlige rand og også til den nordlige rand af "Apollonius H", så der dannes en kort kraterkæde.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Carver (månekrater)

Carver er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske botaniker George W. Carver (ca. 1864 – 1943).

7Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Carverkrateret ligger ret øst for den bjergomgivne slette Van der Waals. Mod nordøst ligger Rosselandkrateret, og mod syd-sydøst ligger Kozyrevkrateret.

Karakteristika 
Trods nedslidning efter senere nedslag har den brede indre væg i dette krater bevaret nogle terrasser. Der ligger adskillige småkratere lang randens kant og på de indre vægge, men der er ikke nogen indskærende kratere af betydning. Carver ligger over den nord-nordøstlige rand det gamle, stærkt nedslidte "Carver M". Kraterbunden i Carver har en lille central top i midten og flere småkratere i den sydlige halvdel. Resten af bunden er uden særlige træk og har en diameter på omkring halvdelen af kraterets.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Carverkrateret har følgende satellitkratere:

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Casatus (månekrater)

Casatus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den sydlige rand og er opkaldt efter den italienske matematiker Paolo Casati (1617 – 1707).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Casatuskraterets nord-nordøstlige rand ligger over en del af det lidt større Klaprothkrater. Mod sydøst ligger Newtonkrateret.

Karakteristika 
Den ydre rand er gammel og nedslidt, og der ligger mange små nedslag langs både randen og den indre væg. Langs den vestlige rand skærer "Casatus A" sig noget ind i det, hvilket skaber en indadbuet rand. Det lille satellitkrater "Casatus J" ligger over den syd-sydøstlig rand. Randen er lavere, hvor den adskiller dette krater fra Klaproth, og danner der en rund højderyg.

Kraterbunden er en næsten jævn overflade mærket af adskillige små spøgelseskraterrande. Et mindre, skålformet krater danner et fremtrædende træk i den nordlige halvdel af bunden. Der er ingen central top i eller ved kratermidten.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Casatuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cassegrain (månekrater)

Cassegrain er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside bag den sydøstlige rand og er opkaldt efter den italienske astronom Giovanni Cassegrain (1802 – 1860).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Cassegrainkrateret ligger sydøst for det større Lebedevkrater og nordøst for Priestleykrateret, som det nogenlunde deler størrelse med.

Karakteristika 
Kraterets indre har en forholdsvis mørkt tonet bund, hvilket den har til fælles med andre kratere mod vest og nordvest, som udgør en del af Mare Australe. Bunden er jævn og næsten uden specielle formationer, bortset fra nogle aflejringer i det nordvestlige hjørne. Der er randen mere eroderet end andre steder, og hvad der er tilbage af den indre væg danner en ophobet bunke nedenfor randen.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cassegrainkrateret har følgende satellitkratere:

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cassini (månekrater)

Cassini er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i Palus Nebularum i den østlige ende af Mare Imbrium på Månens forside. Det er opkaldt efter den italiensk-franske astronom Giovanni Domenico Cassini (1625 – 1712) og den franske astronom Jacques Cassini (1677 – 1756).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Nordøst for Cassinikrateret ligger forbjerget Promontorium Agassiz, den sydlige spids af Montes Alpes-bjergkæden. Syd-sydøst for ligger Theaetetuskrateret. Nordvest for findes den enlige top Mons Piton.

Karakteristika 
Kraterbunden er oversvømmet og er sandsynligvis af samme alder som det omgivende mare. Overfladen er overstrøet med mange nedslag, herunder et par betydelige kratere, som helt ligger inden for randen. Cassini A er det største af disse to og ligger lige nordøst for kraterets centrum. Et bakket højderygsområde løber fra dette indre krater mod sydøst. Nær den sydvestlige rand ligger det mindre krater Cassini B.

Kratervæggene er smalle og irregulære af form, men er forblevet intakte trods oversvømmelsen. Bag kraterranden findes en betydelig og irregulær ydre vold.

Af ukendte grunde er dette krater udeladt fra tidlige månekort. Krateret er imidlertid ikke nyt, så udeladelsen må have været en fejl fra korttegnernes side.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cassinikrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen