kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Miniatur

Miniatur, af fransk miniature fra latin minium (mønje), er en dekoration i en bog. En miniator var i Middelalderen den person, der med rød mønjefarve malede titler og initialer i manuskripter og trykte bøger og illuminerede eller illustrerede bøger. Mønjen (et giftigt blysalt) blev brugt som grunding for at lukke porerne i pergamentet (dyrehud) eller papiret så der kunne påføres farver. Miniaturmaleri blev den almindelige benævnelse i Middelalderen og Renæssancetiden for en væsentlig del af kunsten.

Dekorationerne (i alle regnbuens farver) i tidebøgerne og de små dimensioner blev synonyme, og miniatur kom til at betyde små malerier, navnlig portrætter.

Ordet miniatur fik en ironisk biklang om det diminutive (mindre) i forhold til det store, som i udtrykket "en Napoleon en miniature" (udtalt på fransk).

Under enevælden i Danmark blev det særlig fra midten af 1700-tallet skik at kongen og andre kongelige uddelte miniatureportrætter malet på elfenben eller pergament og gemt i guld- eller sølvetuier besat med ædelstene, såkaldte tabatières eller på smykker, som en udmærkelse. Fra Christian 6.s tid var der en miniaturemaler knyttet til hoffet. Miniatureportrætkunstens popularitet dalede i løbet af 1800-tallet efterhånden som fotografiet overtog dets rolle, men Frederik IX's portræt malet en miniature af Fanny Falkner ses på hans døtres kjoler.

Se også 
 Kapitel (bog)

Litteratur 
 Louis E. Grandjean & Albert Fabritius, Den lille portrætkunst i Danmark siden 1750, Gyldendal, 1949. Om miniaturmaleriet i Danmark siden 1750.

Eksterne henvisninger 
 Opslag hos ODS og Den Store Danske

Kilder 
 

 
Kunst
Maleri
Boghistorie
Middelalderens kultur
Litteratur fra middelalderen
Trampfart

Et skib, som går i trampfart (efter det engelske ord: tramp), er et skib, som ikke har en fastlagt ruteplan, men chartres for en rejse ad gangen. Tidligere var der en del skibe, som sejlede i trampfart, men i dag har linjefart og containere overtaget det meste af markedet.

Søfart
Linjefart

Et skib som sejler i linjefart, er et skib som besejler en forudbestemt rute, ofte med en sejlplan som rækker langt ud i frem i tiden. De moderne containerskibe i Mærsk, er et godt eksempel på linjefart.

Se også
 Søvej
 Kystfart

Søfart
Klerk

Klerk (optaget via angelsaksisk: cler(i)c fra middelalderlatin: clericus. Oprindeligt fra græsk klerikós) er et udtryk, som blev brugt om en person, der tilhørte den katolske kirkes præsteskab. Dernæst er ordet blevet brugt om gejstlige personer eller præster i almindelighed, og senest om kontorister.

Der er clerici regulares, der fører et klosterligt samliv, og clerici seculares, verdslige præster, det vil sige sådanne, der ikke fører et regelbundet kanonisk liv. Til de sidste hørte hof- eller huspræsterne, som tillige var sekretærer eller skrivere for den verdslige herre, i hvis brød de stod.

I nyere tid er ordet blevet genoptaget i forbindelse med oversættelse af rollespil og bøger i fantasy-genren, hvor det dækker det engelske ord "cleric" i persongalleriet ridder, klerk, tyv (knight, cleric, thief).

Inden for den græsk-ortodokse kirke bruges udtrykket stadig, nemlig om personer, som er optaget i kirkens hierarki, men som ikke ønsker at lade sig ordinere.

Se også 
 Kleresi

Fodnoter 

Ord og vendinger

en:Cleric
pt:Clérigo
Coaster

En coaster (mindre kendt kystfartøj eller kystskib) er et mindre fragtskib som sejler i kystfart (deraf navnet coaster).

Tidligere var det mindre fragtskibe som traditionelt sejlede i Nord– og Østersøfart, men fra 1970'erne og en årrække frem voksede den danske coasterflåde eksplosivt i forbindelse med de gunstige skattevilkår, som var i forbindelse med køb af skibsanparter. Ejerne fik betegnelsen ”trussereder”, et udtryk som blev brugt, fordi ejeren af lingerifirmaet Asani var en af de første som købte skibsanparter. Coasterne kom nu i fart på alle have rundt om i verden og begrebet coaster bliver nu brugt om mindre skibe, uanset hvor de sejler.
 
Coastere under dansk flag  er ved at forsvinde. De mindre enheder under 700 tons lastevne er stort set væk. Større coastere er ligeledes ved at forsvinde ud af dansk register.

Kilder 

Skibstyper
 Coaster
Selbjørn Bro

Selbjørn Bro er en bro over Bekkjarviksundet  mellem øerne  Selbjørn og  Huftarøy, i Austevoll kommune i Vestland fylke i Norge.  Det er en cantileverbro bygget i spændbeton med et hovedspænd på 212 meter og en  total længde på 348 meter. Broen blev åbnet 11. februar 1980 og er en del af riksvei 546.

Kilder og henvisninger

Austevoll
Broer i Vestland
Stolmen

Stolmen er den fjerdestørste ø i Austevoll kommune i Vestland fylke i Norge. Stolmen har et areal på 7,9 kvadratkilometer og har 186 indbyggere (2017). Det er en af de vestligste øer i Hordalands skærgård ud mod Nordsøen, og som de fleste andre øer ud mod havet, er den kendetegnet af nøgne klipper, lyngheder og lidt skov. Højeste punkt på Stolmen hedder Såta og er ca. 59 meter højt.

Øen havde i januar 2007 206 indbyggere i bebyggelserne Våge, Aarland, Stangeland, Mølna, Kvalvågen og Valhammar.

Stolmabroen binder øen sammen med øen Selbjørn mod øst. Da den stod færdig i november 1998, var den verdens længste cantileverbro i letbeton, hvor det største spænd er på 301 meter, og med en gennemsejlingshøjde på 30 meter.

Historie 
Der er gjort arkæologiske fund fra bl.a. vikingetiden.

Der var under 2. verdenskrig stor tysk aktivitet på Stolmen, og det meste af tiden var over 1.000 soldater udstationerede på øen. De bemandede observationsposter, radiostation og kystartilleri.

I 1970'erne var der en Decca-navigationsstation på den sydlige del af øen ved Våge.

Kilder og henvisninger 

Øer i Vestland
Austevoll
Odense Isstadion

Odense Isstadion (fra april 2019 VinMedKant Arena, tidligere også kaldet Bryggeriet Vestfyen Arena og Albani Arena) består at to haller: en opvisningshal og en træningshal 

Opvisningshallen kan bruges til ishockeykampe, kunstskøjteløb og curling. I hallen er der plads til 3.280 tilskuere heraf 1.024 siddepladser. Træningshallen er der plads til 1.250 tilskuere heraf 350 sidepladser.

Isstadion er hjemmebane for Odense Ishockey Klub, Odense Skøjteklub og Odense Curling Club.

Referencer 

Ishaller i Danmark
Isstadion
Skøjtehaller i Danmark
Palle Torp

Palle Torp er en dansk guitarist, der har været med i bandet Elevatordrengene og på nuværende tidspunkt udgør halvdelen af duoen Sko/Torp sammen med Søren Sko. Palle Torp var i 1977 med i skolebandet Cornflakes på Mårslet Skole.

Eksterne henvisninger 
 

Guitarister fra Danmark
Sko/Torp
The Sun

The Sun er en engelsksproget tabloidavis, der udgives i England, Skotland og Irland, hvor den kendes som The Irish Sun. Med sit oplag på 2.614.725 eksemplarer (marts 2012) og 7,6 mio. daglige læsere (2010) er avisen Storbritanniens største og verdens næststørste engelsksprogede avis samt verdens 9. største avis i det hele taget. The Sun udgives af News International, der et datterselskab af Rupert Murdochs News Corporation og har sin redaktion i London-bydelen Wapping.

Avisen blev etableret i 1964 og var i begyndelsen en broadsheetavis uden særlig succes. Først da Rupert Murdoch opkøbte avisen i 1969 og ændrede profil og format til tabloid, voksede salget. Underholdningsnyheder, sport, royalt stof og sensationsjournalistik blev blandet med almindeligt reportagestof og politiske nyheder. Samtidig blev den daglige topløse side 3-pige indført. I 1978 passerede The Sun konkurrenten Daily Mirror i oplag.

I modsætning til de fleste andre britiske aviser har The Sun flere gange skiftet politisk orientering. I sine første år støttede den Labour, men da Margaret Thatcher blev premierministerkandidat forud for valget i 1979, støttede avisen Conservatives og blev en af hendes vigtigste støtter. Trods den stadige og massive kritik af avisens konstante vinkling på det sensationelle har avisen altid været anset som en vigtig politisk avis. Da Tony Blair og hans strateger i 1990'erne skulle genrejse Labour, blev de enige om, at de måtte neutralisere The Sun. Det lykkedes, og ved valget i 1997 støttede avisen Labour.

Til trods for sin popularitet, regnes The Sun som en af de mest forhadte og omdiskuterede aviser internationalt.

Kilder og eksterne henvisninger 
 The Suns hjemmeside
 BBC - Forty years of The Sun

Referencer 

Etableret i 1964
Aviser fra Storbritannien
News Corporation
Bjørnafjorden

Bjørnafjorden er en fjord mellem kommunerne Tysnes i syd, Os i nord, Fusa i nord og vest og Austevoll i vest i Vestland fylke i Norge. Fjorden er en del af hovedtrafikåren for skibstrafikken langs den norske kyst og er 583 meter på det dybeste. 

Fjorden har flere indløb; De to vigtigste er fra Langenuen i syd, mellem Rekstern og Huftarøy og den anden fra Korsfjorden i nord, mellem Skorpo og Strøno i vest og Varden i øst. Bjørnafjorden er 30 km fra vest til øst, men tager man sidefjordene Fusafjorden og Samnangerfjorden med er den 50 km lang. 

Syd for fjorden ligger øerne Reksteren og Tysnesøy. Mellem disse går Søreidsvika sydover til Uggdalseidet. Fra sydenden går Leiasundet og Bårdsundet vestover til Langenuen. På nordsiden af Tysnesøy ligger to andre vige. Tysnesvika går ind til Våge og længere mod øst ligger Humlevika og bebyggelsen Lundegrend. Øst for Tysnesøy går Lokksundet mod syd til Onarheimsfjorden, der er en fjordarm af Hardangerfjorden. Øst for Lokksundet går Lygrespollen 6 km mod øst med sidefjordene Lygresfjorden og Austefjorden. 

På norsiden af Bjørnefjord ligger øen Røtinga og lidt længere mod øst ligger Halhjem. Herfra går der færgeforbindelse mod syd til Sandvikvåg på Fitjar og til Våge på Tysnes. Ved Halhjem ligger Bjørnaåsen (119 moh.) med næsset Bjørnatrynet på sydsiden, som har givet navn til fjorden. Øst for Bjørnatrynet går Fusafjorden nordover. Øst for indløbet til Fusafjorden ligger bygden Strandvik ved indgangen til Sævareidfjorden. Øst for Strandvik, på anden side af Sævareidfjorden, ligger bebyggelserne Revenstrand og Baldersheim.

Flere skibe har fået navnet Bjørnefjord, blandt andre færgen MF «Bjørnefjord».

Kilder og henvisninger

Fjorde i Vestland
Austevoll
Tysnes
Fusa
Jagtkaptajn

Jagtkaptajn (afledt af yacht), formelt dronningens jagtkaptajn, er en kommandør i Søværnet, der er chef for kongeskibet Dannebrog og samtidig medlem af dronningens hofstab. Jagtkaptajnen udgør således et forbindelsesled mellem regenten og Søværnet, ligesom jagtkaptajnen fungerer som Kongehusets rådgiver i maritime spørgsmål. Jagtkaptajnen arbejder både for Kongehuset og som selvstændig institution under Forsvarsministeriet. I forbindelse med det sidstnævnte løser jagtkaptajnen en række opgaver for Forsvaret generelt.

Historisk har jagtkaptajnen også haft andre og mere formelle opgaver. Fra 1749 til 1868 var jagtkaptajnen også generaladjudant, og fra 1923 frem til 1951 var han også leder af regentens adjudantstab.

Jagtkaptajn var 2013 - 2019 Christian Anders Nørgaard. Peter Schinkel Stamp tiltrådte 1. februar 2019.

Militære titler
Det danske monarki
Nordisk Film Biografer Randers

Nordisk Film Biografer Randers er en biograf i Randers, der er opført på Thors Bakke i centrum af byen – området, hvor Thor Bryggerierne havde til huse. Biografen åbenede i 2009, som erstatning for Grand Teatret, som Nordisk Film købte i 2003.

Biografen har i alt 6 sale med topmoderne teknik. Den største sal, sal 1, har et lærred på 16,7*7 meter. Dette placerer den på top ti over største lærredsareal i Danmark.
Biografen ejes af Nordisk Film Biografer.

Eksterne kilder og henvisninger

Biografer i Danmark
Virksomheder i Randers
Randers
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Randers
Kultur i Randers
Lars Rosendahl Christophersen

Lars Rosendahl Christophersen (født 2. juni 1953 i Hjørring) er en dansk kommandør, der siden 1. oktober 2008 har været Dronningens jagtkaptajn og dermed chef for kongeskibet Dannebrog. 

Christophersen blev uddannet premierløjtnant fra Søværnets Officersskole i 1979, blev kaptajnløjtnant i 1984 og orlogskaptajn i 1989. I den forbindelse gennemførte han et stabskursus hos Forsvarsakademiet. I 1996 blev han kommandørkaptajn, hvorefter han 1998-1999 studerede ved det amerikanske søfartsakademi Naval War College på Rhode Island. I 2001 fik han rang af kommandør, og i 2002 blev han flotilleadmiral.

Han blev i 1980 tilnyttet Torpedobådseskadren, hvor han 1982-1987 var chef. Han var 1987-1988 adjudant for forsvarsministeren og tilknyttet Forsvarsakademiet. I 1992 blev han tilknyttet Forsvarskommandoen, indtil han i 1995 blev næstkommanderende for korvetten Niels Juel. 1995-1996 var han chef for korvetten. I 1996 blev han chef for Operationssektionen i Søværnets Operative Kommando, hvorefter han fra 1998 var chef for Planlægningsafdelingen samme sted. Han blev i 1999 leder af Planlægningsstabens policy-sektion under Forsvarskommandoen. I årene 2002-2006 var han leder af Søværnets Taktiske Stab. I sidste halvdel af 2006 var han næstkommanderende for Military Assistance Training Team ved den amerikanskledede koalitions hovedkvarter i den såkaldt grønne zone i Bagdad, Irak. Da han vendte hjem, blev han planlægningschef i Søværnets Operative Kommando. 1. oktober 2008 blev han udnævnt til Dronningens jagtkaptajn og indtrådte dermed i Dronningens hofstab.

I maj 2008 blev Lars Rosendahl Christophersen Kommandør af Dannebrog. Han har tidligere modtaget Hæderstegnet for god tjeneste ved Søetaten samt NATO-medaljen. 15. april 2013 blev han kammerherre.

Han er gift med Pia Kierulff Andersen. Parret er bosiddende i Kongens Lyngby.

Kilder 
 Forsvaret: Lars Rosendahl Christophersens CV

Søofficerer fra Danmark
Personer fra Hjørring
Personer i Kraks Blå Bog
Kommandører af Dannebrog
Kongens jagtkaptajner
Kammerherrer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Modtagere af Hæderstegnet for god tjeneste ved Søetaten
Unity (modul til rumstation)

Unity var det første amerikanskbyggede modul til Den Internationale Rumstation. Det er cylinderformet, med seks sammenkoblingsluger. Unity er 4,57 meter i diameter, 5,47 meter lang, og var bygget for NASA af Boeing i en fabrikshal på Marshall Space Flight Center i Huntsville, Alabama. Arbejdstitlen var Node 1, knude(punkt) 1, og fik senere navnet Unity (enhed). Unity er det første af i alt tre sammenkoblingsmoduler på den færdige ISS.

Opsendelse og montering 

Unity blev fragtet op i kredsløb med rumfærgen Endeavour STS-88, den første rumfærgemission dedikeret til opbygningen af rumstationen. Den 6. december 1998, sammenkoblede STS-88-mandskabet Unity med Zarja-modulet. (Zarja er et russisk/amerikanskfinansieret, russiskbygget modul, opsendt d. 20. november 1998 med en russisk Protonraket fra Bajkonur-kosmodromen i Kasakhstan.) Zarja og Unity var den første sammenkobling mellem to ISS-moduler.

Forbindelse til andre ISS-moduler 

Unity har seks Common Berthing Mechanism (CBM) luger. 

PMA-2 sad på Unitys forreste luge, indtil Destiny blev tilkoblet. Leonardo og Raffaello Multi-Purpose Logistics Modules har begge været koblet til Unity under flere missioner. Under STS-120 var Harmony kortvarigt sammenkoblet med Unity.

Specifikationer 

 Længde 5,49 m
 Diameter 4,57 m
 Vægt 11.612 kg

ISS-moduler
Melisme

Melisme (af græsk : μέλος, melos, sang, vise) betegner inden for sangmusik anbringelsen af flere toner på én enkelt stavelse, ofte i form af forsiring eller udsmykning af den melodiske hovednode ved gennemgangs- eller vekselnoder. Melismatisk kaldes da en sådan sangmåde, hvor flere toner synges på én stavelse, i modsætning til syllabisk, hvor hver tone har sin egen stavelse.

Se også 
 Jubilus, en gregoriansk sangform der anvender melismatisk sangmåde

Litteratur 
 , bind 16, side 886

Musikudtryk
Sang
Varde Friluftsscene

Varde friluftsscene ligger i Arnbjerg i Varde.

Friluftsscenen ligger i Arnbjerg som et amfiteater, og benyttes blandt andet til Open Air Varde.

Se også 
 Open Air Varde

Teatre i Danmark
Friluftsscene
Ugunstig udvælgelse

Ugunstig udvælgelse (på engelsk Adverse Selection] er et udtryk, der bruges indenfor bl.a. økonomi og forsikring. Det beskriver en situation, hvor asymmetrisk information fører til udfald, der ikke er efficiente i samfundsøkonomisk forstand. Ugunstig udvælgelse udgør dermed en markedsfejl.

Nærmere bestemt beskriver ugunstig udvælgelse den situation, hvor en agent, f.eks. en forsikringstager, uden principalens, f.eks. en forsikringsgiver, vidende har information, der kan være brugbart i forbindelse med fremtidige beslutninger. Da principalen ikke har adgang til den samme information, kan hun derfor heller ikke vide, om agenten har lavet korrekte beslutninger i situationen. Altså har principalen et problem med asymmetrisk information. Den mest kendte undersøgelse af den ugunstige udvælgelses indvirkning på markeder er nok George Akerlofs ”The Market for Lemons: Quality Uncertainty and the Market Mechanism”. Denne artikel beskriver markedet for brugte biler og den ugunstige udviklings betydning for dette marked. I et marked for brugte biler vil der være informationsasymmetri mellem køber og sælger. Sælger vil have specifik viden om den bil, hun sælger, mens køber kun har viden om det gennemsnitlige kvalitetsniveau for biltypen. Da køber vurderer alle biler til at være af gennemsnitlig kvalitet, vil hun kun være villig til at betale en gennemsnitlig pris for bilen. Det betyder igen, at sælger, der har en bil, som er af mere end gennemsnitlig kvalitet, ikke vil være villig til at sælge, hvorfor der kun vil være biler af dårlig kvalitet tilbage på markedet. Købers forventninger tilpasses, og et nyt og lavere gennemsnit forventes. Det reagerer potentielle sælgere på ved igen at fjerne biler og gennemsnit. Denne proces varer ved, indtil – i værste fald – alle biler er trukket ud af markedet, og markedet derved er kollapset.

Fodnoter

Kilder 
 Akerlof, George (1970): ‘The Market for "Lemons”: Quality Uncertainty and the Market Mechanism’, The Quarterly Journal of Economics, 84 (3), 488-500

 Sloth, Birgitte (2000): Kontrakter med ugunstig udvælgelse. I: Grønne Undervisningsnoter nr. 85, 19 sider, Økonomisk Institut, august 2000.

Mikroøkonomi
Moralfare

Moralfare (på dansk også skjult handling eller moralrisiko efter engelsk moral hazard) beskriver det problem, der opstår, hvis to parter indgår en aftale om risikodeling, hvor den enes indsats vil påvirke sandsynlighedsfordelingen for udbyttet for den anden part. Et typisk eksempel er inden for forsikring, hvor agenten f.eks. ikke har interesse i at sørge for ordentlig brandsikring af sit hus, da det alligevel er forsikringsselskabet, der vil skulle betale skaden. Problemet opstår, fordi der er informationsasymmetri mellem de to parter, hvorfor det ikke er muligt for principalen at verificere agentens indsats, da indsatsen ikke nødvendigvis viser sig direkte på bundlinjen. Dermed vil det heller ikke være muligt at lave kontrakter med dette som basis.

Fodnoter

Litteraturliste 
 Arrow, Kenneth [1963]: ‘Uncertainty and the Welfare Economics of Medical Care’, The American Economic Review. 53 (5), 941-973
 Holmström, Bengt [1979]: ‘Moral Hazard and Observability’, The Bell Journal of Economics, 10 (1), 74-91

 Sloth, Birgitte (2000): Kontrakter med moralfare. I: Grønne Undervisningsnoter nr. 85, 19 sider, Økonomisk Institut, august 2000.

Mikroøkonomi
Risiko
Jes Peter Asmussen

Jes Peter Asmussen (2. november 1928 i Aabenraa – 5. august 2002) var dansk teolog og filolog. Han var professor i iransk filologi ved Københavns Universitet fra 1967 – 1998.

Biografi 
Jes Peter Asmussen blev født i Aabenraa i 1928 og flyttede i 1948 til København for at studere teologi og blev cand.theol. med udmærkelse i 1954. Han begyndte allerede under teologistudiet at studere iranske sprog, ligesom han også læste bl.a. grønlandsk. Han aftjente da også sin værnepligt, som orlogspræst, på Grønland, et sted der bl.a. havde hans interesse pga. det rige fugleliv – Asmussen havde en livslang interesse for ornitologi.

I 1960 blev han tilknyttet iransk ved Københavns Universitet, hvor Kaj Barr da havde professoratet. Asmussen overtog professoratet i iransk filologi efter Barr i 1967 og viede bl.a. en stor del af sit virke til forskning i jødisk-persisk. I Asmussens tid som professor skiftede faget navn fra "iransk filologi" til "persisk sprog og kultur", hvilket måske kunne tyde på, at Asmussen så filologien som middel (lig Arthur Christensen) mere end mål (Kaj Barr).

Asmussen kunne efter sigende omkring 70 sprog. Han virkede også som censor ved universitetet i bl.a. bibelsk-hebraisk, arabisk, finsk og sanskrit.

Han var medlem af Videnskabernes Selskab og æresdoktor ved universitetet i Lund, han modtog flere priser og blev desuden Ridder af Dannebrog.

Eksterne henvisninger 
 

Teologer fra Danmark
Filologer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Professorer fra Københavns Universitet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Æresdoktorer ved Lunds Universitet
Afdragsfrit lån

Udtrykket afdragsfrit lån beskriver en type lån uden løbende afdrag i dele af (eller hele) lånets løbetid.

Afdragsfrie realkreditlån i Danmark 

Afdragsfrie realkreditlån blev introduceret i Danmark i 2003 og er siden blevet meget populære. Ved udgangen af 2014 udgjorde afdragsfri lån 52 % af det samlede realkreditlån. Tallet har været nogenlunde konstant siden 2010. Ud af samtlige afdragsfri lån var de 79 % med rentetilpasning. Andelen af afdragsfrie lån til ejerboliger og fritidshuse alene lå på 61 pct., mens andelen var noget lavere for realkreditinstitutternes øvrige kundetyper.

Betalingsforløb med afdragsfrie lån 

I afdragsfrie perioder skal man alene betale rente og bidrag på lånet. Lånets hovedstol skal naturligvis stadig betales, så afdragsfrihed i én periode fører til tilsvarende større afdrag i resten af løbetiden (evt. som en enkelt betaling ved afdragsfrihedens afslutning eller lånets udløb).

De afdragsfrie låns indflydelse på huspriserne 

De afdragsfrie lån og skattestoppets nominalprincip, der fastfrøs ejendomsværdiskatten – ikke bare i procent, men i kroner og øre – fremhæves ofte som forklaring på, at korrektionen på det danske ejendomsmarkedfra 2007 og frem, hvor boligpriserne faldt kraftigt, angiveligt var kraftigere end i andre lande.

Økonomen Jens Kjær Sørensen har formuleret risikoen ved variabelt forrentede og afdragsfrie lån således:

Økonomi- og Erhvervsministeriet beregnede i 2008 at indførelsen af afdragsfrie lån havde betydet en stigning i huspriserne på 5% siden indførelsen. Andre institutioner er kommet frem til højere tal. Nationalbanken analyserede således i sin kvartalsoversigt i 2011 virkningerne for huspriserne af såvel afdragsfri lån som rentetilpasningslån og udhulingen af ejendomsværdiskatten som følge af skattestoppets nominalprincip. Analysens konklusion var, at de tre forhold alle havde medvirket til den kraftige boligprisstigning fra 1999 til 2007. Stigningen, der var på 71 %, ville ifølge beregningerne "kun" have været på 40 % uden disse forhold. Af den samlede merstigning vurderedes indførelsen af nominalprincippet isoleret set at have medført en prisstigning på mellem 5 og 9 %, mens de to nye lånetyper hver især tegnede sig for halvdelen af den resterende merstigning.

Fodnoter 

Kredit
Linda Overgaard

Linda Overgaard (født 14. februar 1956 i Thy) er en dansk journalist og redaktør.

Overgaard blev uddannet cand.jur. fra Aarhus Universitet i 1979 og journalist fra Danmarks Journalisthøjskole året efter.

Fra 1980 til 1985 var hun erhvervsjournalist på Jyllands-Posten, men kom i 1985 til DR, hvor hun var frem til 2002 – først som reporter på TV Avisen, 1993-1996 i husets TV-udviklingsafdeling, mens hun var redaktionschef på DR Multimedie 1996-1998 for til sidst at være redaktionschef for DR Nyheder Online. I 2002 blev hun chefredaktør for Bonnier Publications' magasin Penge & Privatøkonomi, hvor hun var til 2007. Fra januar til juli 2008 var hun direktør for Dansk Aktionærforening. Fra 2008 til 2015 var hun erhvervsredaktør på Berlingske med ansvar for de trykte medier Berlingske Business og Berlingske Business Magasin samt for business.dk. Berlingske Business producerede også radio- og tv-programmer til Radio24syv og til TV 2. Linda Overgaard blev derefter freelance-journalist med speciale i erhvervsstof, ledelse og karriere. Siden maj 2016 har hun været chefredaktør for Djøfbladet.

Noter

Eksterne henvisninger 
  LinkedIn-profil 
 Linda Overgaards hjemmeside 

Journalister fra Danmark
Journalister ved Berlingske
Personer i Kraks Blå Bog