kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Loropéni-ruinerne

Loropéni-ruinerne er den bedst bevarede af ti fæstninger i Lobiområdet i Burkina Faso, og er mindst 1000 år gamle. I et større billede er den en af op mod 100 ruiner som udgør et arkæologisk spor efter den transsahariske guldhandel. Ruinerne ligger nær grænsen til Elfenbenskysten, Ghana og Togo.

Området blev okkuperet af Lohron eller Koulango-folkene, som kontrollerede guldproduktionen i regionen fra det 13. til det 16. århundrede. Det 11.000 kvadratmeter store område, der ligger lidt vest for byen Loropéni, er Burkina Fasos første verdensarvssted.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Statslig side om ruinerne 

Verdensarvsområder i Afrika
Burkina Fasos historie
Ruiner
Burkina Faso
Absolute Summer Hits 2012

Absolute Summer Hits 2012, kompilation i serien Absolute Summer blev udgivet d. 11. juni 2012. Albummet er en 3-cd bestående af 60 sange, med store velkendte sommerhits fra 60'erne og op til 2012

Spor

CD1 
 Fun. feat. Janelle Monáe – "We Are Young"
 Humleridderne – "Sommerklar"
 Katy Perry – "California Gurls"
 Shaggy feat. Rayvon – "In The Summertime"
 Christopher – "Mine, Mine, Mine"
 Beach Boys – "Good Vibrations"
 Wham! – "Club Tropicana"
 Simply Red – "Fairground"
 Aqua – "Back To The 80's"
 Fancy – "Bolero (Hold Me In Your Arms Again)"
 M People – "One Night In Heaven"
 Donkeyboy – "City Boy"
 Eddie Cochran – "Summertime Blues"
 Love Shop – "En Nat Bliver Det Sommer"
 Nickelback – "When We Stand Together"
 DeBarge – "Rhythm Of The Night"
 Kylie Minogue – "I Believe In You"
 Bobby Brown – "Two Can Play That Game"
 Narada Michael Walden – "Divine Emotions"
 C.V. Jørgensen – "Bellevue"

CD2 
 Flo Rida feat. Sia – "Wild Ones"
 Whigfield – "Saturday Night"
 Specktors – "Lågsus"
 Robin Cook – "I Won't Let The Sun Go Down On Me"
 Mezzoforte – "Garden Party"
 Stooshe feat. Travie McCoy – "Love Me"
 Laid Back – "White Horse" (Funkstar De Luxe Remix)
 Sam Sparro – "I Wish I Never Met You"
 tv·2 – "Sommerdag Ved Stranden"
 Maxi Priest – "Close To You"
 Moonjam – "Midsommernat"
 Sister Sledge – "Frankie"
 Alex Party – "Don't Give Me Your Life"
 Spagna – "Call Me"
 Dante Thomas – "Miss California"
 UB40 – "Red Red Wine"
 KWS – "Please Don't Go"
 Chris Rea – "Looking For The Summer"
 KC and the Sunshine Band – "That's The Way (I Like It)"
 Alice Cooper – "School's Out"

CD3 
 Djämes Braun – "Duft Af Ba-cone"
 Cut 'N' Move – "Sunshine"
 Boney M – "Hooray, Hooray – It's A Holiday"
 Safri Duo – "Baya Baya"
 B.o.B – "So Good"
 Ace Of Base – "Don't Turn Around"
 Jason Mraz – "I'm Yours"
 BJöRNSKoV – "En Anden"
 Billy Idol – "Hot In The City"
 George Duke – "Reach Out"
 Lars H.U.G. – "Natsværmer"
 Brandy & Ray J – "Another Day In Paradise"
 P. Lion – "Happy Children"
 Pato Banton feat. Ali & Robin Campbell – "Baby Come Back"
 The Surfers – "Windsurfin'"
 Erann DD – "Sommer I Sanserne"
 Baltimora – "Tarzan Boy"
 Izabella – "Shame Shame Shame"
 The Cars – "You Might Think"
 Gnags – "Sensommer På Strøget"

Eksterne henvisninger 
 Absolute Summer Hits 2012

Summer Hits 2012
Album fra 2012
Anders Lundin

Anders Erik Lundin (født 8. september 1958 i Farsta, Stockholm) er en svensk programleder og komiker. Han er gift med Kerstin Lundin-Ryhed og de har 2 børn.

Lundin studerede ved Dramatiska Institutet. Han ledede Melodifestivalen 1999 med Vendela Kirsebom og Eurovision Song Contest 2000 med Kattis Ahlström. Han arbejdede som leder for det populære TV-program Allsång på Skansen 2004–2010 (arbejdede også i slutningen af 2003 sæsonen som "praktikant" til den daværende leder Lasse Berghagen). Han har også medvirket i blandt andet Björnes magasin og Bullen.

Lundin har også produceret sange, som Sveriges Television brugte i musikvideoer, med Lars In de Betou.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Programledare med lust att roa – Familj – Sydsvenskan-Nyheter Dygnet Runt 

Personer fra Stockholm
Komikere fra Sverige
Tv-værter fra Sverige
Værter ved Eurovision Song Contest
Miejski Stadion (Wrocław)

Stadion Wrocław eller Miejski Stadion Wrocław er et fodboldstadion i den polske by Wrocław, med en tilskuerkapacitet på 42.771 siddepladser.

Stadionet blev anvendt til gruppekampe ved Europamesterskabet i fodbold 2012, og siden åbningen i 2011 været hjemmebane for fodboldklubben Śląsk Wrocław.

Etableringen startede i april 2009, og stod færdigt i september 2011. Det første arrangement på stadion var boksekampen den 10. september 2011 imellem Tomasz Adamek og Vitalij Klitsjko. Den første fodboldkamp blev spillet 15. november samme år, da Śląsk Wrocław mødte Lechia Gdańsk i en turneringskamp i Ekstraklasa.

UEFA Euro 2012 
Stadion Wrocław var ét af otte stadioner der blev anvendt under Europamesterskabet i fodbold 2012. Tre kampe i gruppe A skulle spilles i Wrocław.

 8. juni 2012 /  – 
 12. juni 2012 /  – 
 16. juni 2012 /  –

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside  

Fodboldstadioner i Polen
Stadion, Miejski (Wroclaw)
Etableret i 2011
Ådum-stenen

Ådum-stenen er en runesten, fundet i Ådum i 1629. Den kaldes også for Oddum-stenen. Stenen har stået ved indgangen til kirkegården og blev senere sat ind i det østlige kirkegårdsdige. Nu er den opstillet på kirkegården. Stenen er godt bevaret, men hele den højre side af indskriften bliver mere og mere slidt, antagelig som følge af vind og vejr.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i en slags dobbelt konturordning, hvor det inderste skriftbånd løber bustrofedon i forhold til det yderste. Indskriften er omrammet af ornamentik i form af spiraler og buer, og runerne er afsluttet med seriffer, hvilket giver dem et middelalderagtigt præg. I navnet Thorulv mangler nominativsendelsen -R. Navnet er ikke så almindeligt på runesten og kendes kun fra denne ene i Danmark. Ordet 'sjæl' skal formentlig tilføjes efter 'hans' – 'Gud hjælpe hans sjæl'.

Kilder 
 Danske Runeindskrifter 
 Jacobsen, Lis og Erik Moltke 1942. Danmarks Runeindskrifter. Text, sp. 83-84. København.

Runesten i Danmark
Ringkøbing-Skjern Kommune
Alsted-stenen

Alsted-stenen er en runesten, som har været kendt siden 1643. Stenens oprindelige plads kendes ikke, men indskriften 'disse stene' indikerer, at stenen oprindeligt har været en del af et monument bestående af flere sten. Den har været indmuret i Alsted Kirkes våbenhus og er nu opstillet i kirkeskibet.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i konturordning og begynder i stenens nederste venstre hjørne. Ordet 'Adelmærke' el. 'Adelsværd' opfattes som et tilnavn. I indskriften findes der stungne runer, i- og u-runerne, translittereret med hhv. e og y.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 
Jacobsen, Lis og Erik Moltke 1942. Danmarks Runeindskrifter. Text, sp. 290-292. København.

Runesten i Danmark
Sorø Kommune
Års-stenen

Års-stenen er en runesten placeret på en lille høj ved en kirkegård ved Aars i Himmerland, Danmark. Den bærer følgende indskrift (originalt på olddansk):

Asser satte denne sten efter Valtoke, sin 'drot'. Stenen forkynder, at den længe vil stå her; den skal nævne (omtale) Valtokes varde.  Valtokes fulde navn var Valtoke (også Wal-Töki) Gormsson, og han var søn af Gorm den gamle. Han døde i slaget ved Fýrisvellir nær Uppsala mod kong Erik Sejrsæl.

Stenen blev genopdaget i Aars i 1654. Den er 160 cm høj, 77 cm bred og blev rejst mellem 970 og 1020.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Toke Gormsen / Toke Val-Toke Gormsen

Runesten i Danmark
Asferg-stenen

Asferg-stenen er en runesten, fundet i Asferg i 1795. Runestenen blev opgravet sammen med en mængde andre sten ved sløjfning af en høj på Ejstrup mølles mark. Kåtbæk løber lige i nærheden. En forbipasserende bonde afskrev runerne, men alligevel blev stenen anvendt til brosten uden for gangdøren til Ejstrup mølle. I 1825 kom runestenen til København, hvor den blev opstillet i Rundetårn, og herfra kom den til Nationalmuseet i 1867, hvor den nu står i Runehallen. Asferg-stenen er fundet i det område af Danmark, hvor der er rejst flest runesten i den sene vikingetid omkring 970-1020 e.Kr., nemlig i området mellem Randers, Hobro og Viborg. Her er rejst omkring 30 runesten. Asferg ligger nord for Randers, og nogle af de nærmestliggende runesten er Runestenen Spentrup 1, Runestenen Glenstrup 2 og Runestenen Hobro 2.

Indskrift 

Indskriften er ristet i en overgangsform mellem bustrofedon og konturordning og begynder i stenens nederste venstre hjørne. Indskriften har nogle fejlristninger, f.eks. dobbelt n i þąnnsi og kuþru i stedet for kuþan.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 

Runesten i Danmark
Randers Kommune
Bække-stenen 1

Bække-stenen 1 er en runesten fundet i Bække i 1810. Stenen blev taget ud af kirkegårdsdiget og er nu opstillet på en lille høj mellem kirken og vejen. Det er uvist, hvor stenen oprindeligt har stået. Bække 1 står nu 1 km syd for Bække-stenen 2, 6 km nord for Læborg-stenen, og cirka 30 sydvest for Jelling.

Stenen er 164 cm høj, 120 cm bred og 80 cm tyk.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i bustrofedon og begynder i stenens nederste højre hjørne. Ravnunge-Tue og Thyra nævnes også på Læborg-stenen, og Thyras høj muligvis også på Horne-stenen. Det er overvejende sandsynligt, at der med Thyras Høj menes den nordlige kæmpehøj i Jelling, og det viser sig også ved, at Ravnunge-Tue af Harald Blåtand efterfølgende var engageret som runeristeren til Den Store Jellingsten.

Indskriften har et for vikingetidens runestensindskrifter usædvanligt indhold, idet den ikke er rejst af X til minde om Y, men i stedet omtaler det at gøre høj. Samme usædvanlige indskrift ses på Horne-stenen, hvor Ravnunge-Tue ligeledes omtaler det at gøre høj. Det er uden tvivl den samme Ravnunge-Tue, som har rejst Bække-stenen 2.

Referencer

Kilder  
 Danske Runeindskrifter 
 Lerche Nielsen, Michael 2005. "Ravnunge-Tue som navngiven viking, runestensrejser og myte". I: Øeby Nielsen, Gunhild Runesten, magt og mindesmærker. Tværfagligt symposium på Askov Højskole 3.-5. oktober 2002. Hikuin 32, s. 7-22. Højbjerg.
 Stoklund, Marie 2005. "Tolkningen af Bække-, Læborg- og Jelling-indskrifterne og meningen med at riste runesten". I: Øeby Nielsen, Gunhild : Runesten, magt og mindesmærker. Tværfagligt symposium på Askov Højskole 3.-5. oktober 2002. Hikuin 32, s. 37-48. Højbjerg.

Eksterne henvisninger
 
 Stenens placering:  


Runesten i Danmark
Vejen Kommune
Bække-stenen 2

Bække-stenen 2 er en runesten fundet i 1858 på en mark ca. 1 km nord for Bække. Stenen udgør stavnen i skibssætningen i Klebæk Høje (to høje fra bronzealderen). Det er ikke usædvanligt, at runesten knytter bånd til bronzealderen, jf. Glavendrupstenen med skåltegn. I selve Bække finder man Runestenen Bække 1 og yderligere 6 km syd herfor Læborg-stenen.

Indskrift 

Indskriften, som er ordnet i parallelordning begyndende nederst til venstre, er præget af stærke forkortelser. Teksten har tidligere været tolket anderledes af Ludig Wimmer i Danmarks Runemindesmærker og af Lis Jacobsen og Erik Moltke i Danmarks Runeindskrifter. Den her valgte oversættelse skyldes sammenligningen med de nærliggende Runestenen Bække 1 og Læborg-stenen samt Horne-stenen, som også omtaler Ravnunge-Tue. Indskriften i Bække 2 er en almindelig vikingetidstekst, hvor Ravnunge-Tue gør mindesmærke efter sin mor. Det er uden tvivl den samme Ravnunge-Tue, som har rejst Runestenen Bække 1.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 
Imer, Lisbeth 2011. Fortidens kalejdoskop – om definitionen af kontekster i runologien. Arkæologisk Forum 24, s. 37-42.
Jacobsen, Lis og Erik Moltke 1942. Danmarks Runeindskrifter. Text., sp.55-57.
Sawyer, Birgit 2000. The Viking-age rune-stones: custom and commemoration in early medieval Scandinavia., s. 163. Oxford.
Wimmer, Ludvig 1899-1901. Danmarks Runemindesmærker II, s. 85-95.

Runesten i Danmark
Vejen Kommune
Bjerring-stenen

Bjerring-stenen er en runesten, som blev fundet under norddøren ved en hovedrestaurering af Bjerring Kirke i 1996. Runestenen er blevet tilhugget og genanvendt som tærskelsten og delvist fundament under søjleportalen i Bjerring Kirke. På bagsiden af stenen er hugget en maske i Mammenstil. I masken kunne man se rødgule farvespor (mønje), hvilket kun sjældent er bevaret på runestenene. Det er nærliggende at sætte runestenen i forbindelse med den rigt udstyrede krigergrav Mammengraven, som ligger i nabosognet, og som er dendrokronologisk dateret til 970/71. Hvorvidt der er tale om de samme personer, lader sig ikke afgøre, men at de har tilhørt de jyske stormandsfamilier, hersker der ingen tvivl om. 

Bjerring-stenen er fundet i det område af Danmark, hvor der er rejst flest runesten i den sene vikingetid omkring 970-1020 e.Kr., nemlig i området mellem Randers, Hobro og Viborg. Her er rejst omkring 30 runesten. Den nærmestliggende runesten er Runestenen Hjermind 1.

Indskrift 

Stenen er tilhugget for at passe som tærskelsten i kirken, og det bevirket, at en del af teksten er borte. Indskriften er ordnet i parallelle rækker og læses nedefra og op. Rækkefølgen er lidt usikker, men starter med det midterste skriftbånd.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 
Bertelsen, Lise Gjedssø 2003. Maskesten i sen vikingetidskunst. I: Vellev, Jens (red.) Romanske Stenarbejder 5 (Hikuin), s. 17-38. Højbjerg.
Iversen, Mette 2000. Fra Runesten til Runesten i Midtjylland, s. 9-11. Viborg.
Stoklund, Marie 1997. Runestenen i Bjerring kirke. Nationalmuseets Arbejdsmark 1997, s. 56-64.

Runesten i Danmark
Viborg Kommune
Borup-stenen

Borup-stenen er en runesten, som blev fundet i 1995 ved omlægningen af stenbrolægningen omkring Borup Kirke nord for Randers. Den lå som tærskelsten under norddøren med runesiden opad. Borup-stenen er fundet i det område af Danmark, hvor der er rejst flest runesten i den sene vikingetid omkring 970-1020 e.Kr., nemlig i området mellem Randers, Hobro og Viborg. Her er rejst omkring 30 runesten. Borup ligger nord for Randers, og nogle af de nærmestliggende runesten er Asferg-stenen og Runestenen Spentrup 1.

Indskrift 

Det er muligt, at den 'Bove', som nævnes i indskriften er den samme, som har grundlagt byen Borup – 'Boves torp'.

Kilder 
 Danske Runeindskrifter 
 Lerche Nielsen, Michael 1996. På sporet af Borups vikinger. – Tanker omkring en by og dens runesten. Kulturhistorisk Museum Randers. Årbog 1996, s. 22-35. Randers.

Runesten i Danmark
Randers Kommune
Bregninge-stenen

Bregninge-stenen er en runesten fra Bregninge på Lolland. Runestenen har været kendt siden 1627, hvor den sad i kirkegårdsdiget, men det siges, at stenen engang har stået på en høj i nærheden. I 1652 krævede kongen, at stenen kom til København, men den kom kun til Nysted, hvor den blev liggende på skibsbroen med indskriftsiden opad. Her blev den brugt til at banke tørfisk på i de næste ca. 150 år. I 1815 kom stenen til København, og i 1867 blev den flyttet til Nationalmuseet, hvor den nu står i Runehallen.

Indskrift 

Indskriften er som følge af sin sekundære anvendelse i Nysted havn meget slidt. Den er ordnet i parallelorden og læses nedefra og op med blandet linjefølge. Haklang betyder egentlig 'manden med den lange hage'.

Kopi 2017
Med inspiration fra et lignende projekt i Sagnlandet Lejre lykkedes det gennem 2016 og 2017 at skaffe opbakning og midler til at udfærdige en kopi af Bregninge-stenen, som i begyndelsen af juni 2017 blev opsat ved Bregninge Kirke. 

Ved samme lejlighed blev der forfattet en kort tekst om stenens historie ledsaget af en række spekulationer om dens oprindelse og de nævnte 
personers identitet. Se teksten her

Galleri 
Den ægte sten og kopien fra 2017

Kilder
Danske Runeindskrifter 

Runesten i Danmark
Nysted
Dalbyover-stenen

Dalbyover-stenen er en runesten, som blev fundet i kirkegårdsdiget ved Dalbyover Kirke i 1882. Da den blev udtaget, blev det opdaget, at den var blevet kløvet. Stenen har været opstillet på hovedet i våbenhuset, men blev i 1989 vendt og nedsat i gulvet. Et hjørne af stenens top mangler stadig.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i konturordning og begynder i stenens nederste venstre hjørne. Teksten afsluttes med et bånd, der går op midt på stenen.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 

Runesten i Danmark
Randers Kommune
Egå-stenen

Egå-stenen er en runesten, som blev fundet stående i et stengærde i landsbyen Egå i 1814. Her havde den fået plads efter at være udgravet af en høj eller bakke, Brobjergbakke ved Gl. Egå bro. Ved omsætning af stengærdet i Egå i 1839, kom topstykket for dagen.

Egå-stenen er i dag udstillet på Nationalmuseet i København.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i dobbelt konturordning og begynder i stenens nederste venstre hjørne. hirđiR i ordet landhirđiR har ikke noget med 'hyrde' at gøre, som er en afledning af 'hjord', men med skjaldesprogets hirđiR 'opbevarer, gemmer, bevogter, besidder'.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 
Jacobsen, Lis og Erik Moltke 1942. Danmarks Runeindskrifter. Text, sp. 679-680. København.

Runesten i Danmark
Aarhus Kommune
Farsø-stenen

Farsø-stenen er en runesten, fundet i Farsø i 1955. Stenen blev fundet under våbenhusets flisegulv i forbindelse med restaureringsarbejder. Her havde den ligget som tærskelsten foran norddøren. Det øverste højre stykke af stenen manglede, men et lille fragment med enkelte runer blev fundet i nærheden. Stenen har en meget ujævn overflade, hvilket gør det vanskeligt at læse indskriften. Nederst på stenen er der ristet et skib på tværs af stenen i hele stenes bredde.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i konturordning og begynder i stenens nederste højre hjørne. Runeristeren har ikke kunnet få plads til hele indskriften inden for konturordningen og har derfor placeret resten af indskriften uden for konturen i øverste højre hjørne, som er delvis afskallet.

Kilder 
 Danske Runeindskrifter 

Runesten i Danmark
Vesthimmerlands Kommune
Stenen
Ferslev-stenen 1

Ferslev-stenen 1 er en runesten, fundet i Ferslev. Stenen, der er tilhugget til byggesten, omtales først af Johannes Mejer i 1654. Den sad dengang i Ferslev kirkes triumfmur, således at de nederste to ord var skjult bag korets nordmur. Nu er den indmuret i våbenhuset på indersiden. Fra Ferslev stammer også et fragment af en anden runesten Ferslev-stenen 2, som er gået tabt før 1870, hvor Magnus Petersen eftersøgte det.

Indskrift 

Runestenen er et fragment, men indskriften er formentlig ordnet i bustrofedon.

Kilder 
 Danske Runeindskrifter 

Runesten i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Aalborg Kommune
Fjenneslev-stenen

Fjenneslev-stenen er en runesten, som blev fundet under nedrivning af kirkegårdsdiget om Fjenneslev kirke omkring 1830. Omkring 1910 blev den rejst på kirkegården, hvor den endnu står til venstre for våbenhuset. Fjenneslev-stenen har en for runesten usædvanlig form. Stenen er med sine 126 cm usædvanligt bred. I stedet for at placere indskriften på bredsiden, som det er normalt, har man valgt at placere indskriften på den ene smalside. Vi ved ikke, hvor Fjenneslev-stenens oprindeligt har stået, men det er meget nærliggende at tænke sig, at den har haft plads ved Tuelå nær det sted, som endnu i dag hedder 'Sasserbro'.

Indskrift 

Indskriften løber på stenens smalside ovenfra og ned, hvilket er en usædvanlig indskriftordning på runesten. Ovenover indskriften er hugget et kors. Indskriften omhandler brobygning, som især er kendt fra de mellemsvenske områder fra begyndelsen af 1000-tallet. Der kendes også et par sikre, danske eksempler på dette, nemlig Runestenen Sandby 3 og Källstorp-stenen, som er rejst i Skåne. Det er fristende at knytte navnet Sasser til Hvide-slægten, især med tanke på, at det er Asser Rig, som er bygherre på kirken i Fjenneslev, men dette kan ikke afgøres med sikkerhed.

Eksterne henvisninger 
 Danske Runeindskrifter 

Runesten i Danmark
Sorø Kommune
Flejsborg-stenen

Flejsborg-stenen er en runesten fundet i Flejsborg i 1851. Stenen opdagedes af bygningsinspektør Gottlieb Bindesbøll. Den lå under klokkestablen på kirkens østre side delsvis dækket af træværket. Toppen er afslået; det betyder, at indskriften er fragmentarisk, og at hovedparten af den afdødes navn mangler.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i konturordning og begynder i stenens nederste højre hjørne.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 

Runesten i Danmark
Vesthimmerlands Kommune
Flemløse-stenen 1

Flemløse-stenen 1 er en runesten, fundet i Flemløse på Sydfyn i 1623. Stenen lå ved opdagelsen på Flemløse kirkegård. Fynske Antiquiteter meddeler, at den tilforn lå på Voldtofte mark. Skonvig skriver, at den er flyttet fra en stor høj lige ved kirken, og Thomas Bang, at den stod på en høj ved Flemløse lige over for Lammemose. Nu er stenen opstillet i slotsparken til Jægerspris ved Grevinde Danners gravhøj sammen med Runestenen Flemløse 2 og Sønderby-stenen. Stenen hører til blandt de ældste runesten i Danmark.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i bustrofedon begyndende i nederste venstre hjørne. Den sidste sekvens af indskriften er nu borte, men kendes fra ældre tegninger. Indskriften nævner goden Roulv, som også kendes fra tre andre fynske runesten nemlig den nu forsvundne Avnslev-stenen fra det østlige Fyn, Helnæs-stenen og Runestenen Flemløse 2. De to sidstnævnte og Flemløse 1 er rejst på det sydvestlige Fyn med få kilometers afstand. Ordet ’gode’ er afledt af goþ, guþ og er egentlig betegnelse for en præst.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 
Imer, Lisbeth 2010. Faaborg-stenen og de ældste danske runesten. I: Danefæ. Skatte fra den danske muld. Til Hendes Majestæt Dronning Margrethe 2., 149-154. Nationalmuseet, Gyldendal.
Jacobsen, Lis og Erik Moltke 1942. Danmarks Runeindskrifter. Text, sp. 226-228, sp. 655.

Runesten i Danmark
Assens Kommune
Jægerspris
Flemløse-stenen 2

Flemløse-stenen 2 er en runesten, fundet i Flemløse på Sydfyn i ca. 1840. Runestenen lå ved opdagelsen foran porten til en gård i Voldtofte. Stenens oprindelige fundsted kendes ikke. Nu er stenen opstillet i slotsparken til Jægerspris ved Grevinde Danners gravhøj sammen med Flemløse-stenen 1 og Sønderby-stenen. Stenen hører til blandt de ældste runesten i Danmark.

Indskrift 

Indskriften består af to ord, navnet Roulv og runfølgen sis. Det er uklart, om det sidste ord skal læses som en palindrom og tolkes som en slags trylleord, eller om det skal læses som sess, 'sæde' og dermed tolkes som et tilnavn til Roulv 'Roulv Sæde'. Roulv kendes også fra tre andre fynske runesten nemlig den nu forsvundne Avnslev-stenen fra det østlige Fyn, Helnæs-stenen og Flemløse-stenen 1. De to sidstnævnte og Flemløse 2 er rejst på det sydvestlige Fyn med få kilometers afstand.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 
Imer, Lisbeth 2010. Faaborg-stenen og de ældste danske runesten. I: Danefæ. Skatte fra den danske muld. Til Hendes Majestæt Dronning Margrethe 2., 149-154. Nationalmuseet, Gyldendal.
Jacobsen, Lis og Erik Moltke 1942. Danmarks Runeindskrifter. Text, sp.228-230. København.

Runesten i Danmark
Assens Kommune
Jægerspris
Giver-stenen

Giver-stenen er en runesten, fundet i Giver i 1895. Ved istandsættelser af Giver kirke blev stenen opdaget halvt inde under sokkelen under kirkens tilmurede norddør. Runestenen har talrige skålgruber på bagsiden, hvilket vidner om, at den omkring 2000 år tidligere, i bronzealderen, har været anvendt som kultsten. Det ser man også på andre runesten, f.eks. på Runestenen Glenstrup 1, Glavendrupstenen og runestenene i Sønder Vissing kirke, Runestenen Sønder Vissing 1 samt Runestenen Sønder Vissing 2.

Indskrift 

Indskriften er ordnet i bustrofedon og starter i stenens nederste højre hjørne. Navnet Kale er en dannelse til verbet 'fryse, være kold' og er meget usædvanligt i vikingetidens runeindskrifter. Det er endnu omdiskuteret, hvad thegn er for en betegnelse. Det er muligt, at der er tale om store jordbesiddere eller storbønder.

Kilder  
Danske Runeindskrifter 
Peterson, Lena 2007. Nordiskt Runnamnslexikon., s. 145. Uppsala.

Runesten i Danmark
Vesthimmerlands Kommune