kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Herman Løvenskiold (officer)

Herman Hermansen Løvenskiold (17. april 1777 på Fossum Jernværk, Skien, Norge – 22. december 1843 i København) var en dansk officer og kammerherre, far til Carl Løvenskiold.

Han var søn af Herman Leopoldus Løvenskiold (1739-1799) og dennes 2. hustru, blev 1782 hofjunker, 1783 sekondløjtnant à la suite i den norske hær, 1792 fændrik à la suite i Livgarden til Fods, 1795 i nummer, 1796 sekondløjtnant og samme år premierløjtnant og kammerjunker, 1803 kaptajn, 1805 kompagnichef, 1812 kammerherre, fik 1813 majors anciennitet, blev 1814 karakteriseret major og 1826 oberstløjtnant. Han var fra 1826 til 1835 land- og søkrigskommissær i Fyns og Langelands distrikter og fik 2. maj 1827 afsked som karakteriseret oberst.

Han ægtede 11. oktober 1804 i København Annette Kirstine "Christiane" komtesse Knuth (24. februar 1787 på Søllestedgård – 24. marts 1873 i Moltkes Palæ), datter af grev Adam Christopher Knuth og Sophia Magdalena født komtesse Moltke.

Løvenskiold er begravet på Garnisons Kirkegård.

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 1949.

Herman
Kammerherrer fra Danmark
Officerer fra Danmark
Krigskommissærer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Herman Leopoldus Løvenskiold (1739-1799)

Herman Leopoldus Løvenskiold (født 18. juli 1739 i Borgestad, død 24. maj 1799 i Farset) var en dansk-norsk godsejer og kammerherre, bror til Severin Løvenskiold og far til Herman Løvenskiold.

Han var søn af Herman Leopoldus Løvenskiold (1739-1799) og dennes 2. hustru, Han ejede Fossum (fra 1761 til 1793) og Bolvig Jernværker (1792 til 1793), var på et tidspunkt udenlands og blev 1782 kammerherre.

Han ægtede 1. gang 29. december 1763 i København Ingeborg Jensdatter Akeleye (13. maj 1741 – 2. juni 1800). Han blev separeret fra hende på grund af hendes forhold til den ryggesløse greve Christian Conrad Danneskiold-Laurvig (hun ægtede 2. gang 1783 Carl Ingemann von Manderfeldt, 1747-1813). 2. gang ægtede Løvenskiold 1771 Inger Marie Deichmann (5. september 1744 i Fredrikstad – 6. maj 1793 på Fossum) og 3. gang 2. november 1793 Christiane Sophie Deichmann (1746 – 20. december 1808 i Farset), som var søster til 2. hustru.

Han er begravet i Solum Kirke.

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 1949.

Herman Leopoldus 01
Kammerherrer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Godsejere fra Norge
Fabrikanter fra Norge
Skylab 2

Skylab 2 eller SL-2 var den første besætning som ankom til den amerikanske rumstation Skylab. Ved opsendelsen blev der anvendt en Saturn IB-raket, og missionen foregik fra 25. maj 1973 til 22. juni. Besætningen bestod af astronauterne Pete Conrad, Paul Weitz og Joseph Kerwin.

Oversat fra svensk Wikipedia.

Eksterne henvisninger 

Rumstationer
NASA
Carl Severin Christian Herman Løvenskiold

Carl Severin Christian Herman lensbaron Løvenskiold (3. marts 1783 på Vognserup – 2. november 1831 i København) var en dansk godsejer, far til Carl og Herman Løvenskiold.

Han var søn af lensbaron Michael Herman Løvenskiold og Frederikke Juliane Marie født komtesse Knuth. Han arvede Baroniet Løvenborg i 1807. Allerede 1790 blev han kornet à la suite ved Sjællandske Rytterregiment, 1800 kammerjunker og senere samme år karakteriseret sekondløjtnant. 1802 var han udenlands, blev 1804 sat à la suite ved Husarregimentet, 1806 i nummer, fik 1807 afsked, blev 1812 kammerherre og 1816 hofjægermester.

24. august 1804 ægtede han i København Frederikke Elisabeth Conradine Kaas (2. juli 1787 i Christiania – 31. august 1874 i København), datter af gehejmestatsminister Frederik Julius Kaas og Susanne Jakobe Fabritius de Tengnagel.

Han er begravet på Nørre Jernløse Kirkegård. Der findes et portræt, som er udgivet som litografi af Asmus Kaufmann.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1949.

Carl Severin Christian Herman
Lensbaroner fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Kavaleriofficerer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Oscar Løvenskiold

Oscar Valdemar Herman Leopoldus baron Løvenskiold (1. oktober 1837 på Løvenborg – 20. juni 1913 i København) var en dansk officer og hofjægermester, far til Carl Løvenskiold.

Han var en yngre søn af lensbaron Herman Løvenskiold og hustru, var 1862-64 sekondløjtnant i infanteriets krigsreserve, deltog i 2. Slesvigske Krig og blev 1888 hofjægermester. Han bar Erindringsmedaljen for Krigen 1864.

30. september 1862 ægtede han på Hørbygård Julie Vilhelmine Anna Helene Adelaide Emilie Hochschild (7. februar 1843 i København – 7. december 1906 i København), datter af svensk gesandt, kammerherre, friherre Carl Fredrik Hochschild og Emilie Catharine født Oxholm.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1949.

Oscar
Baroner fra Danmark
Officerer fra Danmark
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Carl Løvenskiold (flertydig)

Carl Løvenskiold er navnet på flere personer.

 Carl Løvenskiold (toldforvalter) (1806-1884) – baron, toldforvalter og kammerherre (Carl Eggert Georg Løvenskiold)
 Carl Løvenskiold (1822-1898) – overhofmarskal, officer og kammerherre (Carl Ludvig Løvenskiold)
 Carl Løvenskiold (lensbaron) (1864-1938) – lensbaron, kammerherre og hofjægermester (Carl Oscar Herman Leopoldus Løvenskiold)
Carl Løvenskiold (lensbaron)

Carl Oscar Herman Leopoldus lensbaron Løvenskiold (29. april 1864 i København – 4. maj 1938 på Løvenborg) var en dansk diplomat og godsejer.

Diplomat 
Han var søn af baron Oscar Løvenskiold og sønnesøn af lensbaron Herman Løvenskiold. Løvenskiold blev 1882 student fra Roskilde Katedralskole, 1889 cand. jur., 1891 assistent i Udenrigsministeriet, 1895 legationssekretær i Paris, 1897 i Sankt Petersborg, 1899 atter i Paris, 1900 i Stockholm, 1905 legationssekretær i London, 1908 chargé d'affaires i Rom og fik 1910 afsked som legationsråd. Han blev 4. maj 1903 Ridder af Dannebrog, 1910 hofjægermester, var også kammerjunker og bar en række udenlandske ordener.

Godsejer 
Efter Herman Løvenskiolds død 1877 viste det sig, at baroniet var insolvent, og hans bo blev taget under fallitbehandling og baroniets administration overtoges af en kommission bestående af gehejmeråd C.A. Fonnesbech, grev Christian Albrecht Lerche til grevskabet Lerchenborg og amtmand, kammerherre C.L.A. Benzon. Dette betød, at Løvenskiolds ældste søn, Carl Herman Frederik Vilhelm Rammel baron Løvenskiold (1836-1917), i hele sin levetid var sat uden for indflydelse med hensyn til baroniets forvaltning. I 1909 blev Carl Løvenskiold administrator af baroniet, og han arvede det 1917. Det blev dog en kort fornøjelse, for baroniet blev afløst 20. oktober 1921, men han fortsatte med at eje Løvenborg til sin død 1938. Sønnen Fritz Løvenskiold (1911-1988) var nyder af en successorfond.

Ægteskaber 
Han var gift tre gange: 1. gang 29. april 1897 med Rigmor Marie Tvermoes (11. oktober 1879 på Frederiksberg – 9. september 1925 i Sverige), datter af direktør i Den alm. Brandforsikring for Landbygninger, etatsråd, cand. polyt. Godtfred Ferdinand Tvermoes og Mathilde Esskildsen. Ægteskabet blev opløst. Hun ægtede 2. gang 23. maj 1902 svensk herredsdommer, godsejer Sven Hugo Roger greve Hamilton (1871-1920) og 3. gang 1921 svensk gesandt, kammerherre, cand. jur., friherre Jonas Magnus Alströmer, 1877-1955)

2. gang ægtede han 8. juli 1910 i Kastelskirken Regitze baronesse Bille-Brahe (19. juli 1884 i Nørre Alslev – 4. maj 1960 i København), datter af hofjægermester Preben Vilhelm baron Bille-Brahe og Anna Sophie Elisabeth "Betty" Brun. 

3. gang ægtede han 2. august 1923 i Nødebo Kirke Ingeborg Helene Nathalie von Ellbrecht (7. februar 1878 i Hillerød – ?, gift 1. gang med Svend Grubbe-Gregersen), datter af ritmester Eberhard van Deurs von Ellbrecht og Emilie Petrine Grothusen.

Han er begravet på Nørre Jernløse Kirkegård.

Kilder 
Danske Jurister 1736-1936.
Danmarks Adels Aarbog 1949.

Carl 03
Lensbaroner fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Jurister fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Diplomater fra Danmark
Imre Lakatos

Imre Lakatos (født 9. november 1922 i Debrecen, død 2. februar 1974 i London) var en jødisk-ungarsk videnskabsteoretiker og matematiker, uddannet i filosofi og matematik i Ungarn. Hans indflydelse indenfor videnskabsteorien anses for at være overordentlig stor.

Levnedsløb 

Lakatos blev født som Imre Lipschitz i den ungarske by Debrecen i 1922. Han begyndte at studere ved universitetet i samme by i 1940 og tog eksamen derfra i 1944. Samme år invaderede tyskerne Ungarn, og Imre måtte flygte og leve under falsk og mere ungarskkligende navn, Molnar, for at undgå tilfangetagelse. Hans mor og mormor, som han var vokset op hos, blev arresteret af tyskerne og mistede livet i Auschwitz. Efter tyskernes fordrivelse tog Imre det proletariske ungarske efternavn Lakatos, der betyder "låsesmed".

Lakatos var marxist og arbejdede i de første efterkrigsår for det ungarske kommunistparti, men faldt i unåde og blev fængslet i perioden 1950-1953. Efter nedkæmpelsen af opstanden i Ungarn i 1956 flygtede han fra landet og endte i England. I 1960 blev han ansat på London School of Economics. Her mødte han bl.a. Karl Popper og knyttede også et meget nært venskab med Paul Feyerabend. Selvom hans arbejde efterhånden blev berømt, og han selv blev professor på LSE, opnåede han aldrig britisk statsborgerskab på trods af flere ansøgninger, men døde som statsløs.

I 1974 døde han pludseligt af en blodprop.

Betydning 

Lakatos udarbejdede en videnskabsteori, der kan betegnes som et kompromis mellem Karl Poppers falsifikationisme og Thomas Kuhns paradigmeskift.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Hjemmeside om Imre Lakatos på LSE

Filosoffer fra Ungarn
Jøder fra Ungarn
Videnskabsteoretikere
Matematikere fra Ungarn
Friedrich Løvenfeldt

Friedrich Løvenfeldt (født 16. marts 1841 i Rendsborg, død 28. februar 1913) var en dansk officer og kammerherre.

Han var søn af kammerherre Christian Løvenfeldt og hustru Camilla født Glahn, blev kadet 1859, sekondløjtnant i 2. Dragonregiment 1861, premierløjtnant 1868, lærer ved Ride- og Beslagskolen 1872, ritmester 1878, forsat til Gardehusarregimentet 1884 og blev adjudant hos kong Christian IX 1885. Løvenfeldt blev oberstløjtnant 1890, oberst 1898 og blev chef for kong Christian IX's adjudantstab 1902, hvilket han var til kongens død 1906.

Friedrich Løvenfeldt var Kommandør af 1. grad af Dannebrogordenen, Dannebrogsmand og bar mange udenlandske ordener. 

Han var ugift, men fik i 1883 en søn, Waldemar Løvenfeldt (1883 - 1936).
Moderens navn er ukendt. Efterkommere af Waldemar Løvenfeldt lever stadig i Danmark.

Der findes fotografier af Jens Petersen og Marius Christensen.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910 

Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kavaleriofficerer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer fra Rendsborg
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Friedrich
Skylab 3

Skylab 3 eller SL-3 var den anden flyvning til den amerikanske rumstation Skylab. Ved opsendelsen blev der anvendt en Saturn IB-raket.

Under flyvningen begyndte to af de fire styreraketter på Apollos servicemodul at lække brændstof og måtte afbrydes. Dette efterlod fartøjet med kun to fungerende styreraketter, hvilket var minimum for at flyvningen måtte fortsætte. På Kennedy Rumcentret begyndte man at forberede en redningsmission i tilfælde af at situationen blev forværret yderligere. På et tidspunkt kørte man endda raketten ud til affyringsrampen LC 39-B. Men redningsflyvningen blev aldrig nødvendig.

Oversat fra svensk Wikipedia.

Eksterne links

Rumstationer
NASA
Skylab 4

Skylab 4 eller SL-4 var den tredje og sidste flyvning til den amerikanske rumstation Skylab. Ved opsendelsen blev der anvendt en Saturn IB-raket.

Oprindeligt skulle den tredje mission have heddet Skylab 3, men da NASA's ledelse valgte at den ubemandede opsendelse af Skylab-rumstationen skulle betegnes Skylab 1, blev missionsnumrene rykket. På det tidspunkt var missionsemblemerne designet, derfor havde Skylab 4-besætningen Skylab 3-mærker på. Tretallet er integreret i emblemet, og kunne ikke umiddelbart erstattes af et firtal.  

Oversat fra svensk Wikipedia.

Eksterne henvisninger 

Rumstationer
NASA
Goethit

Goethit er et et meget udbredt, brunligt jern-mineral. Det er kemisk et jernhydroxid, α-FeOOH, med rombisk symmetri. Goethit dannes for en stor del ved forvitring og oxidation af andre jernholdige mineraler. Det er en vigtig bestanddel i brunjernsten og i myremalm, og forekommer desuden i den "jernhat", der ofte dannes i oxidationszonen over en jernmalm.

Jordlignende materialer, som okker, rust, limonit og laterit, indeholder goethit i vekslende mængder, ofte iblandet lepidokrokit. I 2015 rapporteredes det, at undervandssneglen albueskæl, Patella vulgata, har tænder, der indeholder goethit, hvilket gør den i stand til at skrabe alger af de hårde sten. Disse tænder er således det stærkeste materiale, som hidtil er fundet i biologiske væsener, stærkere end spindelvæv fra edderkopper.

Mineralet er opkaldt efter J. W. Goethe.

Eksterne links 
 Beskrivelse på Den Store Danske

Mineraler
Oxider
Lokal afledning af regnvand

Lokal afledning af regnvand eller Lokal anvendelse af regnvand (forkortet LAR) er begreber, der omfatter faskiner, regnvandsopsamling, regnbede, klima- eller nedsivningsveje mv.

Begrebet bruges primært i forbindelse med løsningen af de problemer med regnvand der er opstået i de senere år som konsekvens af klimaændringerne. LAR er i Danmark primært et kommunalt anliggende, idet flere og flere kommuner udarbejder klimastrategier og herunder også klimatilpasningsplaner, der danner det strategiske grundlag for den fysiske planlægning gennem kommune- og lokalplanlægning.

Eksterne henvisninger
 "Climate adaptation and monster rain" fra Dti.dk

Miljø og samfund
Vand
Økologi
FA Cup 1890-91

Football Association Challenge Cup 1890–91 var den 20. udgave af Football Association Challenge Cup, nutildags bedre kendt som FA Cup. Turneringen blev afviklet som en cupturnering med deltagelse af 161 klubber. Den første kamp blev spillet den 27. september 1890, og finalen blev afviklet den 21. marts 1891 på Kennington Oval i London, hvor Blackburn Rovers FC besejrede Notts County FC med 3-1. Det var femte gang, at Blackburn Rovers vandt FA Cup'en – de fire første sejre var opnået i sæsonerne 1883-84, 1884-85, 1885-86 og 1889-90.

Resultater

Blackburn Rovers' vej til sejren

Indledende runde 

Første runde havde deltagelse to hold, der spillede om én ledig plads i første kvalifikationsrunde.

Første kvalifikationsrunde 

Første kvalifikationsrunde havde deltagelse af 114 hold, der spillede om 58 ledige pladser i anden kvalifikationsrunde.

Anden kvalifikationsrunde 

Anden kvalifikationsrunde havde deltagelse af 80 hold, der spillede om 40 ledige pladser i tredje kvalifikationsrunde. 58 af holdene var vindere fra første kvalifikationsrunde, mens de resterende 22 hold først trådte ind i turneringen i anden kvalifikationsrunde.

Tredje kvalifikationsrunde 

Tredje kvalifikationsrunde havde deltagelse af de 40 vindere fra anden kvalifikationsrunde, der spillede om 20 ledige pladser i fjerde kvalifikationsrunde.

Fjerde kvalifikationsrunde 

Fjerde kvalifikationsrunde havde deltagelse af 20 hold, der spillede om 10 ledige pladser i første runde.

Første runde 

Første runde havde deltagelse 32 hold. 10 af holdene havde spillet sig igennem kvalifikationsrunderne, mens 22 hold først trådte ind i turneringen i første runde.

Anden runde 

Anden runde havde deltagelse af de 16 hold, der gik videre fra første runde, og holdene spillede om otte ledige pladser i kvartfinalerne.

Kvartfinaler 

Kvartfinalerne havde deltagelse af de otte hold, der gik videre fra anden runde, og holdene spillede om fire ledige pladser i semifinalerne.

Semifinaler 

Semifinalerne havde deltagelse af de fire hold, der gik videre fra kvartfinalerne.

Finale

Kilder / eksterne henvisninger 
 RSSSF – 1890–91 FA Cup  
 The FA – FA Cup – Past results

Noter 

Sæsoner i FA Cup
Fodbold i 1890
Fodbold i 1891
FA Cup 1891-92

Football Association Challenge Cup 1891–92 var den 21. udgave af Football Association Challenge Cup, nutildags bedre kendt som FA Cup. Turneringen blev afviklet som en cupturnering med deltagelse af 161 klubber. De første kampe blev spillet den 3. oktober 1891, og finalen blev afviklet den 19. marts 1892 på Kennington Oval i London, hvor West Bromwich Albion FC besejrede Aston Villa FC med 3-0. Det var anden gang, at West Bromwich Albion vandt FA Cup'en – den første sejr blev opnået i sæsonen 1887-88.

Det var i øvrigt hidtil sidste gang at FA Cup-finalen blev afviklet på Kennington Oval.

Resultater

WBA's vej til sejren

Første kvalifikationsrunde 

Første kvalifikationsrunde havde deltagelse af 118 hold, der spillede om 59 ledige pladser i anden kvalifikationsrunde.

Anden kvalifikationsrunde 

Anden kvalifikationsrunde havde deltagelse af 80 hold, der spillede om 40 ledige pladser i tredje kvalifikationsrunde. 59 af holdene var vindere fra første kvalifikationsrunde, mens de resterende 21 hold først trådte ind i turneringen i anden kvalifikationsrunde.

Tredje kvalifikationsrunde 

Tredje kvalifikationsrunde havde deltagelse af de 40 vinderhold fra anden kvalifikationsrunde, der spillede om 20 ledige pladser i fjerde kvalifikationsrunde.

Fjerde kvalifikationsrunde 

Fjerde kvalifikationsrunde havde deltagelse af 20 hold, der spillede om 10 ledige pladser i første runde.

Første runde 

Første runde havde deltagelse 32 hold. 10 af holdene havde spillet sig igennem kvalifikationsrunderne, mens 22 hold først trådte ind i turneringen i første runde.

Anden runde 

Anden runde havde deltagelse af de 16 hold, der gik videre fra første runde, og holdene spillede om otte ledige pladser i kvartfinalerne.

Kvartfinaler 

Kvartfinalerne havde deltagelse af de otte hold, der gik videre fra anden runde, og holdene spillede om fire ledige pladser i semifinalerne.

Semifinaler 

Semifinalerne havde deltagelse af de fire hold, der gik videre fra kvartfinalerne.

Finale

Kilder / eksterne henvisninger 
 RSSSF – 1891–92 FA Cup  
 The FA – FA Cup – Past results

Noter 

Sæsoner i FA Cup
Fodbold i 1891
Fodbold i 1892
FA Cup 1892-93

Football Association Challenge Cup 1892–93 var den 22. udgave af Football Association Challenge Cup, nutildags bedre kendt som FA Cup. Turneringen blev afviklet som en cupturnering med deltagelse af 180 klubber. Den første kamp blev spillet den 22. september 1892, og finalen blev afviklet den 25. marts 1893 på Fallowfield Stadium i Manchester, hvor Wolverhampton Wanderers FC besejrede Everton FC med 1-0. Det var første gang, at Wolverhampton Wanderers vandt FA Cup'en – holdet havde tidligere været i finalen én gang – i 1888-89. Everton var til gengæld i FA Cup-finalen for første gang.

Resultater

Wolverhampton Wanderers' vej til sejren

Indledende runde 

Den indledende runde havde deltagelse af 10 hold, der spillede om fem ledige pladser i første kvalifikationsrunde.

Første kvalifikationsrunde 

Første kvalifikationsrunde havde deltagelse af 146 hold, der spillede om 73 ledige pladser i anden kvalifikationsrunde. Fem af holdene var vindere fra den indledende runde, mens de resterende 141 hold først trådte ind i turneringen i første kvalifikationsrunde.

Anden kvalifikationsrunde 

Anden kvalifikationsrunde havde deltagelse af 80 hold, der spillede om 40 ledige pladser i tredje kvalifikationsrunde. 73 af holdene var vindere fra første kvalifikationsrunde, mens de resterende syv hold først trådte ind i turneringen i anden kvalifikationsrunde.

Tredje kvalifikationsrunde 

Tredje kvalifikationsrunde havde deltagelse af de 40 hold vinderhold fra anden kvalifikationsrunde, der spillede om 20 ledige pladser i fjerde kvalifikationsrunde.

Fjerde kvalifikationsrunde 

Fjerde kvalifikationsrunde havde deltagelse af de 20 vinderhold fra tredje kvalifikationsrunde, der spillede om 10 ledige pladser i første runde.

Første runde 

Første runde havde deltagelse 32 hold. 10 af holdene havde spillet sig igennem kvalifikationsrunderne, mens 22 hold først trådte ind i turneringen i første runde.

Anden runde 

Anden runde havde deltagelse af de 16 hold, der gik videre fra første runde, og holdene spillede om otte ledige pladser i kvartfinalerne.

Kvartfinaler 

Kvartfinalerne havde deltagelse af de otte hold, der gik videre fra anden runde, og holdene spillede om fire ledige pladser i semifinalerne.

Semifinaler 

Semifinalerne havde deltagelse af de fire hold, der gik videre fra kvartfinalerne.

Finale

Kilder / eksterne henvisninger 
 RSSSF – 1892–93 FA Cup  
 The FA – FA Cup – Past results

Noter 

Sæsoner i FA Cup
Fodbold i 1892
Fodbold i 1893
FA Cup 1893-94

Football Association Challenge Cup 1893–94 var den 23. udgave af Football Association Challenge Cup, nutildags bedre kendt som FA Cup. Turneringen blev afviklet som en cupturnering med deltagelse af 155 klubber. De første kampe blev spillet den 14. oktober 1893, og finalen blev afviklet den 31. marts 1894 på Goodison Park i Liverpool, hvor Notts County FC besejrede Bolton Wanderers FC med 4-1.

Det var første gang, at Notts County vandt FA Cup'en, og det var første gang siden oprettelsen af The Football League i 1888 at vinderen af FA Cup'en ikke spillede i ligaens bedste række. I 1893-94-sæsonen spillede Notts County i Second Division. Holdet havde én gang tidligere, i 1890-91, været i FA Cup-finalen, mens Bolton Wanderers var i finalen for første gang.

Resultater

Notts County FC's vej til sejren

Første kvalifikationsrunde 

Første kvalifikationsrunde havde deltagelse af 106 hold, der spillede om 53 ledige pladser i anden kvalifikationsrunde.

Anden kvalifikationsrunde 

Anden kvalifikationsrunde havde deltagelse af 80 hold, der spillede om 40 ledige pladser i tredje kvalifikationsrunde. 53 af holdene var vindere fra første kvalifikationsrunde, mens de resterende 27 hold først trådte ind i turneringen i anden kvalifikationsrunde.

Tredje kvalifikationsrunde 

Tredje kvalifikationsrunde havde deltagelse af de 40 vinderhold fra anden kvalifikationsrunde, der spillede om 20 ledige pladser i fjerde kvalifikationsrunde.

Fjerde kvalifikationsrunde 

Fjerde kvalifikationsrunde havde deltagelse af de 20 vinderhold fra tredje kvalifikationsrunde, der spillede om 10 ledige pladser i første runde.

Første runde 

Første runde havde deltagelse 32 hold. 10 af holdene havde spillet sig igennem kvalifikationsrunderne, mens 22 hold først trådte ind i turneringen i første runde.

Anden runde 

Anden runde havde deltagelse af de 16 hold, der gik videre fra første runde, og holdene spillede om otte ledige pladser i kvartfinalerne.

Kvartfinaler 

Kvartfinalerne havde deltagelse af de otte hold, der gik videre fra anden runde, og holdene spillede om fire ledige pladser i semifinalerne.

Semifinaler 

Semifinalerne havde deltagelse af de fire hold, der gik videre fra kvartfinalerne.

Finale

Kilder / eksterne henvisninger 
 RSSSF – 1893–94 FA Cup  
 The FA – FA Cup – Past results

Noter 

Sæsoner i FA Cup
Fodbold i 1893
Fodbold i 1894