kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Det Humanistiske Parti

Det Humanistiske Parti  er et internationalt parti eller bevægelse, som arbejder i mere end 50 lande. Det blev dannet 1984.

Det Humanistiske Parti  er et "ikke-volds parti", og beskriver sig selv, som det eneste parti, der tager klart afstand fra volden i alle dens former: fysisk, økonomisk, psykologisk, moralsk, racemæssig, religiøs. De går ind for en udmeldelse af NATO. I stedet mener de, at Danmark, gennem EU og FN, bør arbejde for en fredelig løsning af konflikter.

Folketingsvalg 
Partiet fik 5.676 stemmer (0.2 procent) ved Folketingsvalget 1987, mens det fik 760 stemmer (0.0 procent) ved Folketingsvalget 1990. Dermed blev partiet ikke repræsenteret i Folketinget. Partiet stillede op med listebogstavet H.

Lokale valg 
Partiet har opstillet ved enkelte valg til kommunalbestyrelser og regionsråd, men uden at få valgt nogle af sine kandidater.

Eksterne links 
 Det Humanistiske Partis hjemmeside   
 Det Humanistiske Parti på Facebook

Internationale organisationer
Politiske partier
Etableret i 1984
Vindrose (krøjevindfang)

Vindrosen på en vindmølle er en lille mølle, der er placeret på modsatte side af vingefanget på en hollandsk vindmølle. Med denne lille, tværstillede vingerotor, som automatisk kunne dreje møllehatten i den rigtige retning i forhold til vinden, var der indført selvkrøjning, hvilket lettede møllerkarlenes arbejde i betragtelig grad. På møller uden vindrose må mølleren manuelt dreje møllens hat rigtigt op i vinden ved håndkraft.
 
I 1745 tog den skotske smed Edmund Lee patent på vindrosen. Andrew Meikle, en anden skotte, tog i 1772 patent på en anden væsentlig opfindelse, vinger med klapper (jalousier) , som kombineret med vindrosen, gav langt mere "vind i sejlene" end tidligere.

Noter

Litteratur 
Lebech-Sørensen, Anne Marie: Vindmøller og vandmøller i Danmark, bd. 1 - 4, Forlaget SKIB, 2001-2006

Vindmøller
Hammerslag

Hammerslag er et dansk tv-program på DR1, hvor to hold ejendomsmæglere gætter priser på ejendomme i indland og udland. Holdenes ejendomsmæglere kommer fra forskellige ejendomsmæglerkæder fra hhv. Øst- og Vestdanmark. Programmet havde premiere i 1994 med værten Frode Munksgaard, der viste ejendommene frem. I 2012 var Hammerslag det 10. mest sete program i Danmark. I 2003 fik programmet prisen som "Årets Livsstilsprogram" ved TV Prisen dette år. Da Munksgaard stoppede i DR efter 29 år blev hans værtsrolle overtaget af Peter Ingemann i 2003. Han fortsatte som vært frem til 2013, hvor han blev afløst af Christian Degn som ny vært. Han stoppede i oktober 2019 for at overtage værtsrollen på quiz-programmet Hvem vil være millionær? der skal sendes på TV 2 Charlie.

Alle nuværende og tidligere programmer kan også ses på dr.dk/tv

Sverige og Norge har også ladet sig inspirere af Danmark og lavet deres egne programmer, som læner sig næsten fuldt op af den danske original version.

Værter 
 1994-2003 Frode Munksgaard
 2003-2013 Peter Ingemann
 2014-2019 Christian Degn
 2020-2022 Tina Müller
 2023-          Sofie Østergaard

Personel 
Claus Mikkelsen, Jes Damkær Hansen, Anders Hestbek, Preben Hjort, Svend Thomsen (Foto)
Ole Buus, Jonas Norup (Lyd)
Frederik Markussen (Lys)
Rasmus Lindstrøm (CCU)
Erik Riber (Teko)
Sarah Würtz, Eystein Gudmundsson Jakobsen (Klip)
Hans D. Olesen (Colorgrading)
Gert Gregersen (Lydmix)
Søren Ewald Ebbesen, Johnatan Milo, Victor Laursen (Grafik)
Ole Søgaard (Producer)
Iben Bøgh Jensen, Anna Sofie Vad Sørensen, Mia Ringgaard, Eva Svane, Christian Degn (Redaktion)
Marco Møller (Visuel Producer)
Anna Seeberg (Redaktør)
Eva Kvist (Programansvarlig)
DR Arkiv / Open Street Map (Arkiv / Kort)

Sæsoner 

Her vil du kunne finde sider relateret til de sæsoner som den enkle vært har medvirket i. Listen vil vise hvilke landsdele, de gættede priser, med-værter/ejendomsmæglere, vurdering samt et "tema" der matcher hvert afsnit.

2005-2013 Sæsoner m. Peter Ingemann

2014-2019 Sæsoner m. Christian Degn

2020-2022 Sæsoner m. Tina Müller

Mægler Top Listen: Flest gange (pr. 22/12 2019) 

Special Fra Norge

Referencer
Østdanmark

Østdanmark er en politisk-geografisk betegnelse for den del af Danmarks areal, der ligger øst for Storebælt, og derved omfatter Sjælland, Amager, Lolland, Falster, Møn, Bornholm og Ertholmene. Betegnelsen står dermed i kontrast til Vestdanmark. Lingvistisk og historisk dækker begrebet Østdanmark områderne øst for Øresund (Bornholm og de tidligere danske områder i Skåne, Halland og Blekinge) . De danske dialekter øst for Øresundet kaldes også for østdansk. Indbyggertal 2.699.551 (1. juli 2021).

Noter 

Danmarks geografi
Danmarks politik
Freedom House

Freedom House er en amerikansk NGO, der blandt andet måler demokrati, herunder måltes i 2017 65 landes Internet- overvågning. Målingerne har en maksimal score på 100, hvor der måles for forhindringer i adgang til Nettet, begrænsninger af indhold, og krænkelser af brugerrettigheder. Af de 65 lande der blev vurderet i målingen, betegnedes 32 lande som værende i generelt fald siden 2016-opgørelsen.

Nøgle-punkter fra Freedom House's 2017-opgørelse lyder:
 Online manipulation og disinformation-taktik spillede en væsentlig rolle i valg i mindst 18 lande i løbet af det sidste år (2016/2017), herunder USA.
 Disinformation-taktik bidrog til et syvende år i træk af det samlede fald i internetfrihed, ligesom en stigning i forstyrrelser på mobile internettjenester, og stigninger i fysiske og tekniske angreb på menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier.
 Et rekord stort antal regeringer har begrænset mobil Internet service af politiske eller sikkerhedsmæssige grunde, ofte i områder, der er befolket af etniske eller religiøse minoriteter.
 For tredje år i træk var Kina verdens værste misbruger af internetfrihed, efterfulgt af Syrien og Etiopien.

Eksterne henvisninger og noter 

 Freedom of the Net 2017, Manipulating Social Media to Undermine Democracy , Freedom House's Internet-rapport for 2017 (eng.).

Ngo'er
Krøjning

Krøjning er en teknik indenfor vindmøllekonstruktion, som regulerer vingernes position i forhold til vindens retning.

De gamle stubmøller var konstrueret således, at hele det tunge møllehus skulle drejes ved krøjningen, der foregik fra møllens bagside, ’’svansen’’ ved hjælp af et manuelt krøjeværk.  De hollandske møller gjorde krøjningen noget lettere, idet det nu kun var møllehatten som skulle drejes. Ved krøjningen bliver  vingerne drejet op mod vinden, hvis den skifter retning. Vingerne er forsynet med sejl af stof eller klapper af træ, der monteres således, at det er muligt at svikke møllen.

Teknisk udvikling

Krøjningen foregik oprindelig ved, at mølleren styrede møllehattens drejning ved hjælp af et manuelt krøjeværk, der bestod af:
 En lang krøjebjælke
 En kort krøjebjælke
 En svans
 To krøjestivere

Krøjningen kunne allerede i stubmøllernes æra lettes ved at dreje møllen op i vinden ved hjælp af en krøjevogn (et transportabelt spil), der fastholdes af pæle rundt om møllen.  De hollandske møller var ligeledes konstrueret med manuelt krøjeværk, hvor de tværgående krøjebjælker er monteret gennem hatten. Stiverne danner sammen med de to bjælker hver sin trekant. Den lange bjælke i midten af konstruktionen er samlet med de bageste stivere. De tidligste møller af denne type blev krøjet ved hjælp af krøjevogn, men ved at udstyre hatten med en jernskinne, ”skøjter” og ’’tandkrans’’, der er i indgreb med et tandhjul, blev det muligt at dreje hatten ved hjælp af et kædetræk.
 
I 1745 tog en skotte, Edmund Lee, patent på  vindrosen, dvs. en lille tværstillet vingerotor, som automatisk kunne dreje møllehatten i den rigtige retning i forhold til vinden, Denne automatiske krøjning lettede møllerkarlenes arbejde i betragtelig grad. Der findes også eksempler på møller med et krøjehjul med kæde, som er en forberedelse til den automatiske krøjning. Her er hatten forsynet med en "tandkrans", således at mølleren -indtil der blev råd til vindrosen - kunne krøje møllen med krøjehjulet, som fungerede således, at man ved at trække i kæden fik hjulet og hatten til at dreje.

Se også:
Vindrose (krøjevindfang)
Svikke (mølleteknik)

Noter

Litteratur 
Lebech-Sørensen, Anne Marie: Vindmøller og vandmøller i Danmark, bd. 1 - 4, Forlaget SKIB, 2001-2006

Vindmøller
Isopoder

Isopoder (tidligere ringkrebs) er en orden inden for krebsdyrene og omfatter blandt andet bænkebidere og tanglus.

Modsat mange andre krebsdyr har isopoderne ikke skjold og leddelingen kan ses. De fleste arter lever i saltvand, undtagelsen er arterne i den landlevende underorden Oniscoidea og den ferskvandslevende slægt Asellus.

Mens mange isopoder er små, findes der dog også dybhavslevende isopoder inden for slægten Bathynomus, som kan være omkring 70 centimenter lange.

Henvisninger
Cementit

Cementit er en forbindelse af jern med kulstof. Forbindelsen kaldes også jernkarbid og har formlen Fe3C. 

Stål er en blanding af forskellige former af jern. Cementit er meget hårdt og forholdsvist skørt og giver stålets dets hårdhed, mens rent jern, kaldet ferrit, er blødt og sejt. Kulstofholdigt jern vil danne særlige korn med en speciel blanding af ferrit og cementit. Disse korn kaldes perlit.

Jernforbindelser
Metallurgi
Perlit

Perlit er en legering mellem jern og kulstof. Den består af ferritkorn med bladformede, lagdelte strukturer af cementit. Kornene får som følge af en speciel ætsning et perlemorsagtigt udseende, der har givet forbindelsen navn.

Perlitkornene er altid med 0,9 % kulstof, svarende til 12 % cementit. Ved underskud af kulstof vil det overskydende jern danne ferritkrystaller ved siden af perlitkornene. Er der overskud af kulstof, dannes et net af cementit. Samtidig kan legeringen hærdes til større hårdhed.

Perlit-holdige legeringer kan trækkes til meget stærke tråde til brug i f.eks. klavertråd eller stålwirer.

Jernforbindelser
Austenit

Austenit er en forbindelse af jern og kulstof kaldet gamma-jern, γ-Fe, der kun forekommer ved temperaturer over 721° C.

Stål består af en blanding af cementit, ferrit og perlit. Når stålet opvarmes, opløses først perlitkornene og omdannes i stedet til det meget homogene austenit. stadig i fast form. Ved en lidt højere temperatur opløses også cementitten. Austenit er ikke magnetisk. 

Hvis jernet indeholder andet end kul, de såkaldte legerede stål, dannes austenitten ved andre temperaturer, og stålet opfører sig anderledes.

Jern
Metallurgi
Lodning

Lodning er en sammenføjning af flere metalstykker ved at lade et smeltet loddemetal forbinde sig med metalstykkerne. Loddemetallet har et smeltepunkt der ligger et stykke under de metallers, der skal sammenføjes.

Snellodning, blødlodning 
Ved snellodning loddes med en metallegering med et lavt smeltepunkt, sædvanligvis under 450 °C og ned til 90 °C. Loddemetallet er oftest en tinlegering, som regel legeret med bly. Siden 2006 har det i EU været forbudt at bruge bly i elektronik. Snellodning i form af tinlodning bruges til VVS-rør, tagrender, elektriske lodninger og til konservesdåser (kræver blyfrit loddemetal). Lodningen kan ske med opvarmning ved loddekolbe, blæselampe/loddepistol eller induktion.

Slaglodning, hårdlodning 

Slaglodning sker oftest med en sølvlegering, der har et lavere smeltepunkt end rent sølv, men stadig på adskillige hundrede grader. Forbindelsen med metallet er betydeligt stærkere, som regel lige så stærk som metalstykkerne. Man kan slå på lodningen, uden at den springer op (deraf navnet). Der sker ikke nogen smeltning af metalstykkerne, hvorved en lodning adskiller sig fra en svejsning. Derimod sker der en delvis opløsning af metallet i grænselaget. Slaglodning anvendes til mangfoldige metalarbejder, herunder også af sølvsmede og guldsmede. Varmen tilføres med loddepistol eller induktion. I tidligere tid har man brugt direkte opvarmning på trækul eller blæserør, som man pustede i med munden.

Kilder 

 
Fastgøringsemner
Peter Besemacher

Peter Besemacher (1634 i Schiedam i Holland – 4. juni 1709) var en dansk søofficer.

Han fødtes i Schiedam i Holland og gjorde i sin ungdom tjeneste på admiral Jacob van Wassenaer Obdams flåde som kvartermester. 1676 kom han her til landet og ansattes som månedskaptajn med kommandørkaptajns bestalling. Året efter var han som Niels Juels flagkaptajn chef for Christianus Qvintus, udmærkede sig i slaget på Køge Bugt og dekoreredes med kongens portræt i en guldkæde. 1679 førte han en lille eskadre på to orlogsskibe og tre fregatter på konvoj; i juni havde han med denne en kamp at bestå med svenskerne ud for Kalmarsund; måneden derefter under admiral Henrik Spans overkommando sloges han atter med svenskerne samme sted, efter hvilken træfning han avancerede til fast orlogskaptajn af 1. klasse. 1683 tildeltes der Besemacher kommandørs karakter. 1700 blev han interimistisk schoutbynacht og var med orlogsskibet Prins Frederik under Gyldenløves kommando, men afskedigedes samme år, anklaget for ulovlig omgang med mandskabets kost. Han var gift og havde fire sønner, hvoraf en senere blev søofficer. I sine konduitelister omtaler Niels Juel ham som en dygtig officer, men forfalden til drik. Han døde 4. juni 1709.

Kilder 

 
 Johan Henrik Lützow, Samling af historiske Efterretninger om danske Søe-Officierer, I. 

Admiraler fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Personer i Den Skånske Krig fra Danmark-Norge
Tungning

Kongeriget Tungning var et kongerige på den sydvestlige side af øen Taiwan fra 1661 til 1683, der var tilhænger af mingdynastiet selvom mingdynastiet i Kina var blevet erstattet af qingdynastiet. Kongeriget var grundlagt af Koxinga (også kaldet Zheng Chenggong), en tidligere minggeneral, der håbede at han på Taiwan kunne opbygge en hær der kunne angribe Kina og genskabe mingdynastiet.

Historie 

Kongedømmet blev oprettet af Koxinga, som besejrede de hollandske kolonister efter en belejring af Fort Zeelandia. Hollænderne havde inden da kontrolleret øen i knapt 40 år. Koxinga døde af malaria i 1662, da 39 år gammel. Hans søn, Zheng Jing, arvede styret efter faderens død. Under de følgende 19 år forsøgte han at organisere sine militære styrker i Taiwan. Han forsøgte at forsvare Xiamen, Jinmen og Pescadorerne, men uden held. Under de tre feudalherrers oprør angreb han Fujian. Hans styrker blev besejrede, og han vendte tilbage til Taiwan, hvor han døde en tid senere efter en tids sygdom. 

Det var imidlertid uklart hvem Zheng Jings efterfølger skulle være. Kongerigets generaler og ministre delte sig i to lejre om Jings to sønner. Efter en kamp overtog hans yngre søn, den 12-årige Zheng Keshuang, tronen. I 1683, efter slaget vid Penghu, gik Keshung med på Qing-kejserens ønske og fratrådte. Kongedømmet gik der efter ind i Qing-riget som en del af Fujian.

Forhenværende asiatiske monarkier
Forhenværende asiatiske lande
Taiwans historie
Forhenværende lande i kinesisk historie
De tre feudalherrers oprør

De tre feudalherrs oprør var et anti-manchuisk oprør under det tidlige Qing-dynasti i Kina. De tre feudalherrer var tre tidligere Míng-generaler (Shang Zhixin var egentlig Shang Kexis søn) som havde hjulpet manchuerne ind i Kina i 1644, manchuinvasionens sidste år, og var derfor blevet adlet til feudalherrer og gjort til guvernører over store områder i Sydkina. Dette oprør kom, mens manchuerne fortsat indrettede sig efter sin erobring af det meste af Kina i 1644, og var den sidste alvorlige trussel mod manchuernes imperium indtil de store oprør i det 19. århundrede. Oprøret blev efterfulgt af flere år med borgerkrig, som omfattede store dele af Kina.

De tre feudalherrer

De tre feudalherrer var:
Wu Sangui som slap manchuerne gennem Den kinesiske mur og hjalp til med at bekæmpe Li Zichengs oprør. Wu blev gjort til guvernør over Yunnan og Guizhou. 
Shang Zhixin, Shang Kexis søn, som blev gjort til guvernør over Guandong.
Geng Jingzhong, guvernør over Fujian

Kinas historie
Opstande
Tømmerupstillingen

Tømmerupstillingen var en del af Københavns Befæstning opført 1914 og sløjfet i 1919.

Tømmerupstillingen var en befæstet linje der, med flere batterier, gik tværs over Amager. Den udgik i øst ca. hvor den store rundkørsel ved Lufthavn Øst ligger i dag, gik mod Tømmerup hvor den fulgte sydsiden af Tømmerupvej og fortsatte mod vest til Koklapperne ca. hvor Ryumgårdsvej ender i dag ude ved fælleden.

Eksterne links
 http://www.vestvolden.info/Toemmerupstillingen.htm 
 http://befaestningen.thm-online.dk/temaer/pistolergennemtiden/jordogbeton/toemmerupstillingen/
 http://dinby.dk/dragoer/amager-under-1.-verdenskrig

Københavns Befæstning
Amager
Etableret i 1914
Ophørt i 1919
Danmark under 1. verdenskrig
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tårnby Kommune
Edward Smith-Stanley, 14. jarl af Derby

Edward Geoffrey Smith-Stanley, 14. jarl af Derby KG, PC (født 29. marts 1799, død 23. oktober 1869) var en britisk konservativ politiker. Han var britisk premierminister tre gange. Han er den konservative partileder, der har siddet længst.

Forældre 
Han var søn af Charlotte Margaret Hornby (datter af pastor Geoffrey Hornby) og Edward Smith-Stanley, 13. jarl af Derby KG  (1775 –1851). 

Faderen var medlem af Underhuset i 1796 – 1832 og af Overhuset i 1832 – 1851. Faderen var naturforsker (zoolog), og papegøjearten The Lord Derby's Parakeet (Psittacula derbiana) er opkaldt efter ham.  Faderen var også præsident for Linnéselskabet i London.

Ægteskab 
Edward Smith-Stanley giftede sig med Emma Caroline Bootle-Wilbraham, datter af Edward Bootle-Wilbraham, 1. Baron Skelmersdale (1771 – 1853).

Parret fik tre børn:
 Edward Stanley, 15. jarl af Derby KG, PC, FRS (1826 – 1893), udenrigsminister i 1866 – 1868 og 1874 – 1878. 
 Frederick Stanley, 16. jarl af Derby KG, GCB, GCVO, PC (1841 – 1908), kendt som Baron Stanley af Preston fra 1886, krigsminister 1878 – 1880, koloniminister 1885 – 1886, generalguvernør i Canada 1888 – 1893. Han lagde navn til Stanley Cup i den nordamerikanske ishockeyliga.
 Lady Emma Charlotte Stanley (død 1928), gift med den ærede Wellington Patrick Manvers Chetwynd-Talbot (1817-1898), der var søn af Charles Chetwynd-Talbot, 2. jarl Talbot (1777 – 1849).

Konservativ partileder 
I 1828 – 1834 var Arthur Wellesley (øverstkommanderende i Slaget ved Waterloo i 1815) den sidste leder af Tory-partiet. 

Edward Smith-Stanley var den anden leder af det konservative parti. Han var partileder i 1846–1868, og han er den af partiets ledere, der har siddet længst. 
 
Edward Smith-Stanleys forgænger som partileder var Robert Peel, der var ledede de konservative i 1834 – 1846. Edward Smith-Stanleys efterfølger var Benjamin Disraeli, der var partileder i 1868 – 1881.

Premierminister 
Edward Smith-Stanley var premierminister i februar – december 1852, i 1858 – 1859 og i 1866 – 1868.

Andre ministerposter 
Edward Smith-Stanley har været krigs- og koloniminister samt minister for Irland. Desuden har han haft poster som viceminister.

Medlem af parlamentet 
Edward Smith-Stanley var medlem af Underhuset i 1822 – 1844. 
Fra 1822 til 1837 repræsenterede han Whig-partiet. Derefter blev han konservativ.

Han var medlem af Overhuset i 1844–1869. 

Britiske konservative politikere
Premierministre fra Storbritannien
Jarler fra England
Briter i 1800-tallet
Langelandsfestival 2012

Langelandsfestival 2012 var en festival der fandt sted på Rue Mark ved Rudkøbing på Langeland fra lørdag 21. juli 2012 til lørdag 28.juli 2012. Selve hovedfestivalen fandt sted fra onsdag 25. juli til lørdag 28. juli.

Særligt dette år 
 
Vejret var varmt, tørt og solrigt det meste af ugen. Sidst på ugen ramte et regn- og tordenvejr fredag aften under koncerten med D.A.D., der dog fortsatte. Lørdag ramte et skybrud med voldsom blæst formiddag og middag, og afbrød programmet midlertidigt.

Konferencier (Store scene): Bubber

Artister under selve festival (alfabetisk) 

Onsdag 25. juli til lørdag 28. juli.

 Anna David (Møllers, onsdag kl. 15)
 Big Fat Snake (Store scene, torsdag kl. 16.30)
 Bryan Rice (Møllers, torsdag kl. 15)
 Burhan G (Store scene, onsdag kl. 16.30)
 Cruise (Møllers, torsdag kl. 21)
 DAD (Store scene, fredag kl. 22.30)
 Danser Med Drenge (Store scene, fredag kl. 16.30)
 De Glade Sømænd (Store scene, torsdag kl. 13.30)
 Electric Lady Lab (Møllers, onsdag kl. 18)
 Ginger Ninja (Møllers, torsdag kl. 18)
 Hej Matematik (Møllers, fredag kl. 21)
 Jacob Riising Ghetto Show (Store scene, onsdag kl. 11)
 Johnny Logan (Irland) (Møllers, lørdag kl. 18)
 Kato (Store scene, torsdag kl. 22.30)
 Kim Larsen Jam (kroen, fredag kl. 18 og 21)
 Kristian og Katrine fra Lille Nørd (Store scene, fredag kl. 11)
 Lukas Graham (Store scene, lørdag kl. 13.30 - koncerten blev udskudt pga. vejret)
 Magtens Korridorer (Store scene, fredag kl. 19.30)
 Medina (Store scene, lørdag kl. 19.30)
 Michael Falch (Møllers, lørdag kl. 21)
 Nik & Jay (Store scene, lørdag kl. 22.30)
 One Two Jam (Kroen, lørdag kl. 18 og 21)
 Rasmus Nøhr (Annonceret til Store scene, men flyttet til Møllers pga. vejret, lørdag kl. 16.30)
 Rene Machon m. band (Kroen, fredag kl. 15)
 Rusty Tunes (Kroen, lørdag kl. 15)
 Sanne Salomonsen (Store scene, onsdag kl. 19.30)
 The Storm (Møllers, onsdag kl. 21)
 Søren Poppe med band (Store scene, fredag kl. 13.30)
 Søs Fenger (Møllers, lørdag kl. 15)
 Rasmus Seebach (Store scene, onsdag kl. 22.30)
 Tim Christensen (Store scene, torsdag kl. 19.30)
 Thomas Helmig Jam (Kroen, onsdag kl. 18 og 21)
 Tom Juke (Møllers, fredag kl. 18, Kroen, onsdag kl. 15)
 X Factor-show (Ida, Line, Sarah) (Store scene, torsdag kl. 11)
 Xander og Ankerstjerne (Møllers, torsdag kl. 15)
 Zididada (Store scene, onsdag kl. 13.30)

Artister før selve festivalen (warm up) 

Fra lørdag 21. juli til tirsdag 24. juli. Koncerter i Møllers krævede særskilt entre (30 kr.)

 Bamse Jam (Kroen, søndag kl. 19)
 Bryan Adams Tribute (Kroen, lørdag kl. 19)
 Clemens (Møllers, tirsdag kl. 22)
 Joey Moe (Møllers, lørdag kl. 22)
 Jørgen de Mylius (Kroen, mandag kl. 19)
 Kaliber (Møllers, mandag kl. 21)
 Kidd (Møllers, mandag kl. 22)
 N & S feat. Kat Stephie (Møllers, tirsdag kl. 21)
 Puls (Møllers, søndag kl. 21)
 Sussi og Leo (Kroen, tirsdag kl. 19)
 Svenstrup & Vendelboe (Møllers, søndag kl. 22)

2012
Begivenheder i 2012
Langelandsfestival 2011

Langelandsfestival 2011 var en festival der fandt sted på Rue Mark ved Rudkøbing på Langeland fra lørdag 23. juli 2011 til lørdag 30.juli 2011. Selve hovedfestivalen fandt sted fra onsdag 27. juli til lørdag 30. juli.

Særligt dette år 

Kroen er ny scene, der erstatter den tidligere scene "Plejehjemmet".

Konferencier (Store scene): Bubber

Artister under selve festival (alfabetisk) 

Onsdag 27. juli til lørdag 30. juli.

 Alphabeat (Store scene, torsdag kl. 22.30)
 Anna David (Store scene, lørdag kl. 13.30)
 Anne Linnet (Store scene, torsdag kl. 13.30)
 Christian Brøns (Møllers, onsdag kl. 15)
 Cruise band (Møllers, torsdag kl. 21)
 DAD (Store scene, fredag kl. 22.30)
 De Glade Sømænd (Store scene, onsdag kl. 16.30)
 Dodo & the Dodo's (Store scene, onsdag kl. 13.30)
 Eric Gadd (S) (Møllers, onsdag kl. 18)
 Fallulah (Møllers, onsdag kl. 21)
 Infernal (Store scene, lørdag kl. 19.30) 
 Jeppe og Marie (Store scene, lørdag kl. 11)
 Kato and friends (Store scene, fredag kl. 16.30) 
 Kim Larsen (Store scene, onsdag kl. 22.30)
 Mads Langer (Møllers, torsdag kl. 15)
 Martin og Ketil (Store scene, onsdag kl. 11)
 Medina (Store scene, torsdag kl. 16.30)
 Michael Falch (Møllers, torsdag kl. 18)
 Mr. President (D) og Dr. Alban (S) (Møllers, lørdag kl. 18)
 Nabiha (Møllers, fredag kl. 21)
 Nik & Jay (Store scene, lørdag kl. 22.30)
 Outlandish (Store scene, lørdag kl. 16.30)
 Rasmus Seebach (Store scene, onsdag kl. 19)
 Rockers By Choice (Møllers, lørdag kl. 15)
 Sanne Salomonsen (Store scene, fredag kl. 19.30)
 Sash (D) (Møllers, lørdag kl. 21)
 Savage Rose (Store scene, fredag kl. 13.30)
 Sigurt Barret (Store scene, torsdag kl. 11)
 Sort Sol (Store scene, torsdag kl. 19.30)
 Sys Bjerre (Møllers, fredag kl. 15)
 Tom Juke Box (Kroen, onsdag kl. 15 og fredag kl. 21)
 Xander (Møllers, fredag kl. 18)

Artister før selve festivalen (warm up) 

Fra lørdag 23. juli til tirsdag 26. juli. Koncerter i Møllers krævede særskilt entre.

 ABBAtizers (Kroen, mandag kl. 19)
 Bamse Jam (Kroen, søndag kl. 19)
 Banko med Keld & Hilda (Kroen, søndag og mandag kl. 16.30)
 Burhan G (Møllers, mandag kl. 22) 
 Joey Moe (Møllers, lørdag kl. 22)
 Kun Takt feat. MC Einar (Kroen, lørdag kl. 19)
 Rune RK feat. Clara Sophie (Møllers, tirsdag kl. 22)
 Sussi og Leo (Kroen, tirsdag kl. 19)
 Vinnie Who (Møllers, søndag kl. 22)

2011
Musik i 2011