kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Det' jo løgn

Det' jo løgn var et originalt dansk crazycomedyprogram med Carsten Bang, Thomas Wivel og Jacob Pettersson.

Det' jo løgn blev vist på den tidligere tv-station ZTV, men rettighederne til afsnittene ejes i dag af TV3, og har tidligere været vist på 3+.

Det' jo løgn var nok mest kendt for føljetonen Dunken omkring morfar og den ultimative kortfilm The Vendelbo. Programmet inkluderede også sketches som fx Frank, Sproghjørnet og en sketch, hvor Carsten Bang hver episode fandt en ny ting at høvle et stykke bræt med.

Dunken omkring morfar 

Dunken omkring morfar var en populær føljeton, hvor Thomas Wivel i hver episode af Det' jo løgn præsenterede ét nyt ord i historien. Således ville man i episoderne få et resumé efterfulgt af det nye ord. ZTV nåede dog at gå-neden-om-og-hjem inden Dunken omkring morfar blev afsluttet, men heldigvis afslørede Carsten Bang efter utallige opfordringer den sidste del af historien:

"Der var ligesom en slags dunk omkring morfar, eller også var det mormor der holdt ham tæt!"

Citater fra Det' jo løgn 
 "For meget forlangt for kort".
 "Ka' veste flyde? Ka' jakker?"
 "Frank, Frank – Frank!"
 "Danmark er et underligt land. Man ka' ringe fra Ringsted til Thisted, men man kan ikke tisse fra Thisted til Ringsted."
 "Klokken er nu 5.30 mandag morgen. Ja for at være helt ærlig, så er den faktisk 5.28 tirsdag morgen".
 "Sssshhh! Det er en roklub."
 "Jeg kan ikke klare folk der snorker! Især ikke hvis man kan høre dem."
 "Jeg faldt i vandet her den anden dag, og så var det jeg fik ondt i halsen. Jeg kunne ikke synke!"
 "There was one man with NO NAME, NO PAST and NO FEAR – it was The Vendelbo."
 "Og jeg har snydt lidt. "

TV3-programmer
Komedieserier fra Danmark
Danske tv-serier fra 1990'erne
The Cranberries

The Cranberries er et irsk rockband, der blev dannet i Limerick i 1989 af forsanger Niall Quinn (senere erstattet af Dolores O'Riordan), guitarist Noel Hogan, bassist Mike Hogan og trommeslager Fergal Lawler. Selvom de særligt forbindes med alternativ rock, så inkorporer gruppens også elementer fra indie pop, post-punk, irsk folkemusikfolk og pop rock i deres musik.

The Cranberries blev internationalt berømte i 1990'erne med deres debutalbum, Everybody Else Is Doing It, So Why Can't We?, der blev en stor kommerciel succes. Gruppen har solgt over 40 millioner albums på verdensplan. De har haft fire top 20 albums på Billboard 200 chart (Everybody Else Is Doing It, So Why Can't We?; No Need to Argue, To the Faithful Departed og Bury the Hatchet) og otte top 20 singler på Modern Rock Tracks chart ("Linger", "Dreams", "Zombie", "Ode to My Family", "Ridiculous Thoughts", "Salvation", "Free to Decide" og "Promises").

I begyndelsen af 2009 blev Cranberries gendannet efter en seks års pause, og de begyndte at turnere i Nordamerika, hvilket blev fulgt op af shows i Sydamerika og Europa. Bandet indspillede deres sjette album Roses i maj 2011, og udgav det i februar 2012. Something Else, et album med tidligere sange sammen med Irish Chamber Orchestra, blev udgivet i april 2017.

Den 15. januar 2018 døde forsangeren Dolores O'Riordan uventet i London, hvor hun opholdt sig for at indspille ny musik.

Diskografi 

Everybody Else Is Doing It, So Why Can't We? (1993)
No Need to Argue (1994)
To the Faithful Departed (1996)
Bury the Hatchet (1999)
Wake Up and Smell the Coffee (2001)
Roses (2012)
Something Else (2017)
In the End (2019)

Referencer

Eksterne henvisninger 

  
 

Cranberries, The
Musikgrupper fra 1989
Calf of Man

The Calf of Man er en lille ø på 2,6 km² i det irske hav, sydvest for Isle of Man, kun adskilt af the Calf Sound. Højeste punkt er 102 m.
Ordet calf stammer fra det oldnordiske kalfr (kalv) og betyder en lille ø ved en større ø. (Se også Kalv (geografi).) Øen er udlagt som fuglereservat og kan besøges hele året, bortset fra fuglenes rugeperiode.
Øen har et automatiseret fyr.

Eksterne henvisninger 

 http://www.isle-of-man.com/information/calf.htm 

Isle of Man
Øer i Europa
Albany (Texas)

Albany er en by i delstaten Texas i USA. Den har  indbyggere og er hovedby i Shackelford County.

Byen var forsyningspunkt på den vestlige spor til Dodge City og er i dag vigtig olieproducent og forsyningscenter. Ca. 25 km fra Albany ligger resterne af det gamle Fort Griffin.

Referencer 

Byer i Texas
Infrastruktur

Infrastruktur er en betegnelse for summen af de systemer, der forbinder enheder i et større system. Som regel bliver begrebet brugt om transport- og kommunikationssystemer lokalt, nationalt og internationalt.

Underopdeling 

Infrastrukturen kan opdeles i tre hovedgrupper:

 Tekniske anlæg,
 Transportanlæg,
 Byggeanlæg.

Tekniske anlæg 

Tekniske anlæg inddeles i:
- forsyningsanlæg (vandforsyning, fjernvarmeforsyning, elektricitetsforsyning, radio og tv kabelnet, telefon- og telegrafnet, gasforsyning (herunder naturgas), samt olieledninger)
- behandlingsanlæg (spildevandsbehandling, affaldsbehandling så som lossepladser, forbrændingsanlæg, sorteringsanlæg og anlæg for kemisk affalds behandling (i Danmark: Nordgroup)).

Transportanlæg 

Transportanlæg, der atter inddeles i:
- veje (og dertil knyttet transport)
- sporlinier, hvor der skelnes mellem:
- jernbaner,
- sporveje,
- letbane (skinnebus),
- flyvepladser og lufthavne,
- havne, der betinget opdeles i:
- færgehavne,
- godshavne.
Kollektiv trafik indgår som et særskilt, men uadskilleligt led i transportområdet.

Byggeanlæg 

Byggeanlæg inddeles i:
- broer,
- tunneller,
- dæmninger,
- kanaler.
I ældre tid udgjorde byporte et byggeri til sikring af kontrollen med hvilke varer, der førtes ind i og ud af købstaden. I Mellemeuropa kan bjergpas være sprængt, gravet, boret eller på anden måde kunstigt skabte for at sikre fremkommelighed.

Infrastruktur og byplanlægning 

I den fysiske planlægning behandles infrastrukturen som regel under delemnerne:
 trafik,
 offentlige forsyningsanlæg,
 miljøbeskyttelse.

Et lands eller en bys infrastruktur spiller en afgørende rolle, når en virksomhed skal finde en velegnet lokalitet til nye produktions- eller kontorfaciliteter. For en eksportvirksomhed vil det fx være en fordel at lægge produktionen på et sted med nem adgang til motorveje, havne og lufthavne.

Anden brug 
 
I forbindelse med større militæroperationer, taler man også om en infrastruktur i form af ting som radarstationer, flyvepladser, olieledninger, magasiner mm.

Infrastruktur kan dog også have en bredere betydning, fx bliver infrastruktur nogle gange brugt om organisationen i et firma, eller om offentlige og private serviceydelser.

Litteratur 

 Arealplanlægning – status og problemstillinger; Landsplansekretariatet 1994; 
 København. Forslag til kommuneplan 1985; Københavns Magistrat, Overborgmesterens Afdeling 1985;
Charles Brun

Charles Brun (født 16. februar 1866 i København, død 28. januar 1919 i Aalborg) var en dansk politiker, stiftamtmand, kammerherre og minister, far til Eske Brun.

Han var søn af kammerherre, generalmajor C.A.A.F.J. Brun og hustru Emma, f. Bluhme, og nedstammede i lige linje fra storkøbmanden Constantin Brun. I 1906 blev han gift med Rigmor Hansen (f. 14. oktober 1875), som var datter af en højresindet handelsmand, etatsråd Gustav Hansen.

Brun blev student 1883 og cand.jur. i 1888. Han blev assistent i Finansministeriet 1890, auditør og amtsfuldmægtig i Aalborg 1895, og stiftamtmand for Aalborg Stift fra 1905. Brun blev dernæst finansminister i Ministeriet Neergaard I 1908-1909.

Da han stillede op til Folketinget 1909, opnåede han ikke valg.

I sin egenskab af amtmand havde han bolig på Aalborghus.

Han var Kommandør af 2. grad af Dannebrogordenen.

Hans datter Rigmor blev 1933 gift med Hermann Zobel. En søn var departmentchef Eske Brun.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910

Eksterne henvisninger 
 

Jurister fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Finansministre fra Danmark
Charles
Stiftamtmænd over Aalborg Stift
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Medlemmer af Aalborg Byråd
Kommandører af Dannebrog
Kammerherrer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Auditører fra Danmark
Desertering

Desertering, desertation eller desertion kommer af det franske ord déserter, der betyder at forlade, at lade i stikken, og det latinske ord desertio, der betyder forladen eller svigten. Ordet faneflugt benyttes også om desertation.

En desertør er en, der flygter eller trækker sig tilbage fra en opgave, vedkommende har fået pålagt. Udtrykket bruges som regel i forbindelse med krig, hvor en desertør er en soldat, som nægter at kæmpe, eller flygter fra militærtjeneste.

Straf 

Desertering kan være et stort problem for en militærenhed, da det svækker strukturen og frem for alt moralen. Derfor straffes desertering også hårdt – i nogle lande, fx i USA, kan det give dødsstraf at desertere i krigstid. 

I Danmark straffes desertering med fængsel i op til 6 måneder i fredstid. I krigstid kan straffen dog være op til 10 års fængsel.

Strafferamme for desertering fastsættes i § 25 i den militære straffelov:

Den, der uberettiget fjerner sig fra tjenestestedet eller udebliver fra tjenesten, straffes i grove tilfælde for udeblivelse med bøde eller fængsel indtil 6 måneder.

Stk. 2. På samme måde straffes den, der forsætligt unddrager sig tjeneste ved at påføre sig sygdom eller legemsskade, foregive sygdom eller benytte andre midler, der er beregnet på at vildlede myndighederne.Stk. 3.  Ved forsætlig udeblivelse kan straffen stige til fængsel i 3 år, når udeblivelsen er af særlig grov karakter, navnlig når gerningsmanden må antages at have til hensigt at udeblive permanent, eller når udeblivelsen har medført betydelig skade eller fare.

Stk. 4.  Under væbnet konflikt kan straffen ved forsætlig overtrædelse af stk. 1 og 2 stige til fængsel i 10 år.''

Referencer 

Kriminalitet
Militære udtryk
Pacifisme
Fejlernæring

Fejlernæring er et udtryk for, at en person eller et dyr får en forkert kost. Det er primært igennem kosten, man får den energi og de nødvendige byggesten – i form af vitaminer og mineraler, som organismen skal bruge for at kunne fungere optimalt. Ved en forkert eller begrænset kost, hvorved kroppen ikke får de vitaminer og næringsstoffer, kroppen skal bruge, er der en øget risiko for at udvikle ernæringssygdomme.

Normalt skyldes fejlernæring af mennesker og dyr, at de enten får for lidt eller for meget energi igennem kosten, hvilket medfører under- hhv. overernæring. Hvis man får for megen energi, omdanner kroppen den til fedt for at opbevare den til senere, men hvis man bliver ved med at få mere energi, end man forbrænder, bliver man overvægtig. Omvendt vil et for lille energiindtag betyde, at kroppen bliver nødt til at hente sin energi fra sine fedtdepoter, men hvis energiindtaget forbliver for lavt, løber fedtdepoterne tør, og kroppen begynder at nedbryde muskelvæv for at få energi.

Fejlernæring er et resultat af forkert sammensætning af kosten. Kroppen har brug for proteiner, fedtstoffer, kulhydrater, vitaminer, mineralstoffer og vand, men i et bestemt forhold. Mange mennesker får for meget fedtstof i forhold til deres indtag af proteiner og kulhydrater. Som hovedregel må et måltid mad ikke indeholde mere end 30 % fedt. Samtidig får mange for få vitaminer og mineraler, fordi de spiser for usundt. 

Sundhedsstyrelsen har opstillet 10 kostråd, der skal sikre en sund og varieret kost.
 Spis varieret, ikke for meget og vær fysisk aktiv
 Spis frugt og mange grønsager
 Spis mere fisk
 Vælg fuldkorn
 Vælg magert kød og kødpålæg
 Vælg magre mejeriprodukter
 Spis mindre mættet fedt
 Spis mad med mindre salt
 Spis mindre sukker
 Drik vand

Se også 
 Madpyramiden
 Mineralmangel

Noter  

Lægevidenskab
Høstanemone

 
Høstanemone (Anemone hupehensis), også skrevet Høst-Anemone, er en staude med en stift opret vækst og hvide eller lyserøde blomster. På grund af den sene blomstring og blomsternes holdbarhed i vase, er den meget anvendt i haverne som prydplante. Hele planten er giftig.

Beskrivelse 
Høstanemone er en løvfældende staude med en stivstilket, opret vækst. Skuddene er først grønne, men bliver snart rødbrune. De er lodne af bløde dunhår. Bladene er langstilkede og håndlappede med form som Ribs- eller Vinblade. Randen er indskåret med grove tænder eller takker, og oversiden er rynket på grund af de forsænkede bladribber. Farven er græsgrøn med en lysere underside. 

Blomsterne ses fra august og indtil slutningen af september. De bæres højt over bladene i endestillede kvaste. De enkelte blomster er vinrøde, lyserøde eller flødehvide (se under sorter). Frøene modner sjældent her i landet.

Planten har et kraftigt rodnet, som udgår fra lange, underjordiske stængler. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,5 x 2,0 m (50 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Planten har hjemme i Japan og det sydlige Kina, og den er knyttet til lysåbne eller let skyggede skovbryn og lysninger i de blandede løvskove dér. 

Beilu dalen ligger i Min bjergene, der er en del af Tangjiahe naturreservatet i det nordlige Sichuan, Kina. Her vokser arten i blandede løvskove i 1.500-2.000 m højde sammen med bl.a. Acanthopanax henryi (en art af tornaralie), blåbælg, Corydalis edulis (en art af lærkespore), Daphne tangutica, henrys gedeblad, japansk asters, japansk perikon, japansk spiræa, kamæleonbusk, kinesisk astilbe, kinesisk neillia, kronerabarber, monoløn, pernykristtorn, Populus davidiana (en art af poppel), Quercus glandulifera (en art af eg), Salix wallichiana (en art af Pil), Smilax stans (en art af sarsaparil), sommerfuglebusk, storblomstret kæmpelilje, viftedværgmispel og vinget benved

Anvendelse 
Høstanemone anvendes som prydplante i haver. Blomsterne holder længe som afskårne i vase.

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Haveplanter
Flerårige urter
Anemone
Norbert Kröcher

Norbert Kröcher (født 14. juli 1950, død 16. september 2016) var en tysk terrorist som planlagde at kidnappe den svenske socialdemokratiske politiker Anna-Greta Leijon i 1976.

Se også 
 Mexicanersagen på leksikon.org

Terrorister
Tjek fødselsår
Leucin

Leucin (også Leu eller L) er en α-aminosyre, og den mest almindeligt forekommende aminosyre i proteiner. Den findes i en L- og en D-form, hvoraf det kun er L-formen der findes naturligt. Leucin er en essentiel aminosyre. Leucin er nødvendig for optimal vækst i barndommen. Den er desuden vigtig i opbygningen af muskulaturen.

Fuldkorn, mælk og mælkeprodukter er gode kilder til leucin. Derudover findes denne aminosyre også i store mængder i æg, svinekød, oksekød, kylling, sojabønner og grøntsager.

Eksterne henvisninger 
 Leucin biosyntese

Aminosyrer
Alanin

Alanin (også Ala eller A) er en α-aminosyre, der findes i næsten alle proteiner. Den findes i en L- og en D-form, hvoraf det kun er L-formen der findes naturligt.

Alanins sidekæde er en methylgruppe (-CH3), og denne aminosyre er således en af de simpleste α-aminosyrer, og klassificeres som en alifatisk aminosyre. Alanin dannes ved overførsel af en aminogruppe til pyruvat, en såkaldt transamineringsreaktion.

Methylgruppen er ikke særlig reaktiv, og er sjældent involveret i proteinets funktion. Den kan dog spille en rolle i substratgenkendelse og specificitet, specielt ved interaktioner med andre ikkereaktive atomer som f.eks. kulstof.

Alanin findes i alt kød, fjerkræ, fisk og mælkeprodukter.

Alanins rolle er at transportere NH4+ fra muskel til lever.

En modificeret udgave af alanin er beta-alanin.

Aminosyrer
Cystein

Cystein (også Cys eller C) er en α-aminosyre med formlen HO2CCH(NH2)CH2SH. Den er ikke blandt de essentielle aminosyrer, hvilket betyder at den kan blive biosyntetiseret i mennesker. Den genetiske kode er  UGU og UGC. Thiol-sidekæden i cystein deltager i enzymatiske reaktioner, hvor den fungerer som nukleofil. Thiolen kan oxideres og giver disulfid-derivatet cystin, som er et vigtig strukturelt molekyle i mange proteiner. Når det benyttes i mad har det E-nummeret E920.

Referencer 

Aminosyrer
Glutaminsyre

Glutaminsyre (forkortet Glu og E) er en af de 20 standardaminosyrer, der indgår i proteiner. Glx og Z betegner desuden både glutaminsyre og glutamin. Glutamat bruges om carboxylatanionen af glutaminsyre, som denne eksisterer som ved neutral pH. Aminosyren kodes for ved GAA og GAG. Den er ikke en af de essentielle aminosyrer.

Som navnet indikerer har glutaminsyre en carboxylsyre i sidekæden. Ved neutral pH er H+ fraspaltet og aminosyren betegnes derfor oftest som glutamat. pKa for glutaminsyre er 4,1, hvilket betyder, at under denne pH vil mere end halvdelen af glutaminsyremolekylerne ikke være ioniserede.

Biosyntese

Funktion 
I metabolismen er glutaminsyre en vigtig brik. Aminosyrer i proteiner nedbrydes som et led i fordøjelsen. Et led i nedbryddelsen er transaminering foretaget af enzymer i gruppen transaminaser. Ved denne proces overføres aminogruppen fra en aminosyre til en α-ketosyre. Reaktionen kan generaliseres som følger.
 R1-aminosyre + R2-α-ketosyre  R1-α-ketosyre + R2-aminosyre

En meget normal α-ketosyre er α-ketoglutarat, et mellemstadie i citronsyrecyklen. Transmainering af α-ketoglutarat giver glutamat. Det resulterende α-ketosyre-produkt er også ofte brugbart, idet det kan fungere som brændstof eller som substrat for yderligere metabolske processer. Kendte eksempler er
Alanin + α-ketoglutarat ⇌ pyruvat + glutamat

Aspartat + α-ketoglutarate ⇌ oxaloacetat + glutamat

Både pyruvat og oxaloacetat er vigtige komponenter i cellers metabolisme, da de bidrager som substrater eller mellemstadier i fundamentale processer som glykolyse, glukoneogenese og også citronsyrecyklen.

Se også 

 Umami

Aminosyrer
Glycin

Glycin (også Gly eller G) er en α-aminosyre, der findes i næsten alle proteiner. Glycin er den simpleste af aminosyrerne, og den eneste som ikke indeholder et kiralt center, hvorfor den ikke udviser R/S isomeri. Da glycin har en meget lille sidekæde (-H) passer den ind mange steder hvor ingen andre aminosyrer gør, f.eks. i kollagenhelixen.

De fleste proteiner indeholder kun små mængder glycin. En undtagelse er kollagen, i hvilket glycin udgør omtrent en tredjedel.

Glycin fungerer som en hæmmende neurotransmitter i centralnervesystemet, specielt i rygraden, hjernestammen og retina. Når glycinreceptorer aktiveres startes et flux af Cl--ioner ind i neuronen.

Glycin er en ikke-essentiel aminosyre, hvilket betyder at kroppen kan syntetisere det i tilstrækkelige mængder. Ved biosyntesen kan glycin dannes ud fra serin ved fraspaltning af hydroxymethylgruppen (-CH2OH). Denne reaktion varetages af enzymet serinhydroxymethyltransferase.

Glycin er blevet detekteret i støvskyen omkring kometen 67P/Churyumov–Gerasimenko, hvilket viser at kometer har potentiale til at levere kritiske biokemiske molekyler som forudsætning af liv på Jorden.

Se også 
 Tetrahydrocannabinol
 Sammenspil med det Endo-Cannabinoide System

Eksterne links og henvisninger

Aminosyrer
Neurotransmittere
Histidin

Histidin (forkortet His og H) er en af de 20 standardaminosyrer i proteiner. I ernæring betragtes histidin som en af de essentielle aminosyrer. Den kodes for med CAU eller CAC.

Histidin blev første gang isoleret af tyskeren Albrecht Kossel i 1896.

Kemiske egenskaber 
Imidazolsidekæden og den relativt neutrale pKa på 6,0 betyder at små ændringer i pH omkring fysiologisk pH resulterer i ændringer af histidins ladning, da denne ved svagt sure (og herunder) betingelser protoneres. Dette gør den anvendelig i active sites i enzymer, hvor den uden de store ændringer kan modtage og fraspalte en proton.

Aminosyrer
Isoleucin

Isoleucin (også Ile eller I) er en af de 20 aminosyrer som findes i næsten alle proteiner. Isoleucin er en isomer af aminosyren leucin, de har identisk grundstofsammensætning, men forskellig opbygning, hvilket resulterer i lidt forskellige egenskaber. Isoleucin er en essentiel aminosyre.

Isoleucine har to kirale centre, og der er derfor mulighed for fire forskellige stereoisomerer af isoleucin, og to diastereomerer af L-isoleucin. I naturen forekommer dog kun en enantiomer, (2S,3S)-2-amino-3-methylpentansyre.

Æg, kylling, svinekød, sojabønner, hytteost, mælk, cashewnødder og korn er rige kilder til isoleucin.

Eksterne henvisninger 
 Isoleucin- og valinbiosyntese

Aminosyrer
Methionin

Methionin (forkortet Met eller M) er en  α-aminosyre med den kemiske formel HO2CCH(NH2)CH2CH2SCH3. Aminosyren er ikke polær, da den har en lige kæde med en S-methyl thioether (dvs. C–S–C-binding) på γ-carbonet. Den er blandt de essentielle aminosyrer i alle dyr.

Den genetiske kode er AUG og start codon i RNA.

Metaboliske sygdomme 
Methioninnedbrydningen er forstyrret ved følgende metaboliske sygdomme:

 Homocystinuri
 Kombineret malon- og methylmalonsyreuri (CMAMMA)
 Methylmalonsyreuri
 Propionsyreuri

Referencer 

Aminosyrer
Asparagin

Asparagin (forkortet Asn eller N) er en af de tyve naturligt forekommende aminosyrer. Den indeholder en carboxamid som sidekædens funktionelle gruppe. Det er ikke en essentiel aminosyre. Den genetiske kode er AAU og AAC.

En reaktion mellem asparagin og reducerende sukre eller reaktive carbonyler danner akrylamid i mad når de bliver opvarmet til passende temperatur. Dette sker bl.a. ved pommes frites, kartoffelchips og ristet brød.

Referencer 

Aminosyrer
Prolin

Prolin (også Pro eller P) er en α-aminosyre, der benyttes i biosyntesen af proteiner. Prolin er en cyklisk aminosyre, dens sidekæde er en 4-C-kæde som er kovalent bundet til aminogruppen. Prolin er derfor en sekundær amin, i modsætning til de andre aminosyrer som alle er primære aminer. Når prolin sidder i en peptidkæde har dens rest ingen amidproton, hvilket betyder at den ikke kan danne hydrogenbindinger.

Prolin syntetiseres fra glutaminsyre ved hjælp af de to enzymer gamma-glutamylkinase og pyrrolidin-5-carboxylatreduktase.

Aminosyrer
Glutamin

Glutamin (også Gln eller Q og ofte kaldet L-glutamin) er en af de 20 standardaminosyrere. Den er ikke blandt de essentielle aminosyrer, hvilket betyder at den kan blive biosyntetiseret i mennesker. Dog kan nogle lidelser begrænse dannelsen af glutamin, så den skal tilføres via føden. Dens sidekæde er en amid dannet ved at erstatte en hydroxyl-gruppe med glutaminsyre med en funktionel amingruppe, hvilket gør den til en amid af glutaminsyre. Dens genetiske kode er CAA og CAG. I menneskers blod er glutamin den mest almindelige frie aminosyre, med en koncentration på 500–900 µmol/l.

PolyQ-tragt 

En polyglutamin-tragt, der også benævnes som polyQ-tragt, polyglutamin-kanal eller polyQ-kanal, er en del af et protein, der består af en sekvens af flere glutaminenheder. Proteiner kan typisk indeholde en polyQ-tragt bestående af fra 10 til nogle få hundrede glutamin-enheder.

Antallet af glutaminenheder og størrelsen af polyQ-tragten i et protein har betydning for struktur og funktion af proteinet. Ved en ekspanderet polyQ-tragt dannes kompakte og uopløselige proteinstrukturer, der gradvis akkumulerer og resulterer i uopløselige proteinaggregater, som kan vokse sig store (makroskopiske) og ses i flere arvelige neurodegenerative sygdomme. Sådanne proteinaggregater beskrives som prionlignende og cytotoksiske.

PolyQ-sygdomme 

PolyQ-sygdomme er sygdomme med den samme biokemiske mekanisme som grundlag, en ekspansion af en CAG-repeat sekvens. Der kendes i øjeblikket 10 neurodegenerative sygdomme der betegnes som polyQ-sygdomme. Et vigtigt eksempel er Huntingtons sygdom.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Glutamins MS Spektrum

Aminosyrer
Arginin

Arginin (også Arg eller R) er en α-aminosyre. L-formen er en af de 20 mest almindelige naturlige aminosyrer. Arganin findes i ribonukleotiderne CGU, CGC, CGA, CGG, AGA og AGG som alle er tripletter af nukletidbaser eller den genetiske kode for arginin i proteinsyntese. I pattedyr er arginin klassificeret som semiessentiel eller betinget essentiel aminosyre, afhængig af udviklingsstadiet og sundhedsstatus på individet. For tidligt fødte børn er ude af stand til at syntetisere eller oprette arginin i kroppen, hvilket gør aminosyre i kosten vigtig for dem. Arginin blev isoleret første gang fra lupin i 1886 af den schweiziske kemiker Ernst Schultze.

Normalt behøver almindeligt raske mennesker ikke at supplere deres kost med arginin, da deres krop producerer de fornødne mængder.

Referencer 

Aminosyrer