kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lars Nørgård

Lars Stig Nørgård (født 25. oktober 1956 i Aalborg) er en dansk maler og grafiker.

Liv 
Lars Nørgård er uddannet på Skolen for Brugskunst i København (1975-78) og på Academy of Art College, San Francisco (1980-81). Han var medlem af "Værkstedet Værst" fra 1982-1984 og tilknyttet "De Unge Vilde" op gennem firserne.

Værk 
Lars Nørgaard begyndte oprindelig som fotorealist, men han blev senere ført ind på den abstrakte ekspressionisme. Han har malet malerier til udsmykning af Operaen på Holmen i København.

Museumspræsentation 
Lars Nørgård er repræsenteret på følgende museer:

 Arken Museum for Moderne Kunst, Ishøj
 ARoS Aarhus Kunstmuseum, Århus
 Esbjerg Kunstmuseum, Esbjerg
 HEART Herning Museum of Contemporary Art
 Helsingør Bymuseum, Helsingør
 Horsens Kunstmuseum, Horsens
 Kobberstiksamlingen, Statens Museum for Kunst, København
 Kunstindustrimuseet, København
 Kunstmuseet Trapholt, Kolding
 Nordjyllands Kunstmuseum, Aalborg
 Randers Kunstmuseum, Randers
 Rooseum, Malmø, Sverige
 Statens Museum for Kunst, København
 Skive Kunstmuseum, Skive
 Sønderjyllands Kunstmuseum, Tønder
 Vejle Kunstmuseum, Vejle
 Vestsjællands Kunstmuseum, Sorø

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside
 

Danskere i 1900-tallet
Malere fra Danmark
Personer fra Aalborg
Personer i Kraks Blå Bog
Lars Dan

Lars Dan (født 27. februar 1960) er en dansk maler og grafiker. Lars Dan var en af De unge vilde.

Ekstern henvisning 

 

Malere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Ivar Tønsberg

Jens Ivar Nikolaj Stausgaard Tønsberg (født 19. april 1961) er en dansk maler.

Tønsberg er uddannet ved Det Kongelige Danske Kunstakademi i perioden 1986-1992, og har modtaget arbejdslegater fra både Statens Kunstfond og Center for Dansk Billedkunst.

Ivar Tønsberg har bl.a. udstillet på Sophienholm (1990), Charlottenborg (1995), Den frie Udstillingsbygning (1997), Nordisk Kunstcenter, Sveaborg, Helsinki (1993) og The Contemporary Art Center, Vilnius.

Eksterne henvisninger

Kildehenvisninger 

Malere fra Danmark
Amerikansk vin

 
Amerikansk vin (Vitis labrusca) eller rævevin er en kraftigt voksende lian. Frugterne smager af muskat, hvad der har givet planten navnet Ræve-Vin. Ikke desto mindre indgår den i arbejdet på at fremstille sorter, som er hårdføre, velsmagende og modstandsdygtige overfor vinlusen, også kendt som vinpest. Planten er hårdfør og hurtigtvoksende.

Beskrivelse 
grenene har brun, trævlet bark, der løsner sig i strimler. Bladene sidder spredt, og de er håndnervede, hjerteformede eller trelappede. Blomsterne er grønlige, og de sidder samlet i lange klaser. Frugterne er violette eller helt sorte bær med blålig dug. De modner kun rigtigt efter varme sensommerperioder.

Rodnettet er kraftigt med vidt udbredte og dybtgående hovedrødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 12 x 3 m (300 x 75 cm/år).

Hjemsted 
Ræve-Vin vokser langs flodbredder og søkanter, i skovbryn og krat over det nordøstlige Nordamerika. 

I sandsletter på øen Martha's Vineyard i Massachusetts, USA vokser arten sammen med bl.a. giftsumak, almindelig perlekurv, bregnepors, carolinarose, farveeg, glansbladet hæg, klatrevildvin, nedliggende bjergte, næbhassel, pennsylvansk vokspors, præriehirse, pudeasters, smalbladet kalmia, sortfrugtet surbær, storfrugtet blåbær og virginsk vinterbær

Sorter 
 'Reliance' 
 'Price' 
 'Isabella' 
 'Himrod' 
 'Glenora'

Note 

Lianer
Nytteplanter
Vinstok
E-meter

Et e-meter, også kaldet elektropsykometer, er et pseudovidenskabeligt, religiøst redskab, som L. Ron Hubbard købte rettighederne til i starten af halvtredserne. Det sender en svag spænding på ca. 1,5 volt gennem kroppen, hvilket får e-meterets nål til at bevæge sig jævnt frem og tilbage. Når personen, som holder om e-meterets elektroder, kontakter en hændelse, der har forårsaget mentale traumer eller åndelige traumer, vil viseren angiveligt svinge ujævnt.  

Målet er at gennemarbejde disse traumer, så de ikke indvirker negativt på én; når dette indtræffer, flyder nålen roligt og ubesværet. E-meteret er grundlæggende set en simpel løgnedetektor, der måler følelsesmæssige udsving. Det antages da, at de typer udsving, som nålen kan præstere, skulle betyde noget for den testedes psyke. Scientologer mener selv at de kan identificere og fastslå præcise hændelser via e-metret, for eksempel i et tidligere liv.

E-metret er gennem tiden blevet udviklet fra Mark I i 1950'erne til Mark Super VII Quantum i 1998.

E-metret produceres af Scientology kirken selv og er her varemærkebeskyttet.

Noter

Ekstern henvisning 

 Scientology kirkens definition 

Pseudovidenskab
Tyske ord og vendinger

På dansk vil der i nogle tilfælde blive benyttet ord og vendinger fra tysk. I moderne dansk er fænomenet dog ikke så udbredt som brugen af ord og vendinger fra engelsk. Bemærk, at det danske sprog i dag indeholder en lang række låneord lånt fra plattysk – disse ord hører ikke under emnet for denne artikel.

Eksempler på tyske udtryk brugt i dansk sprog
Aber dabei, uheldig eller besværlig biomstændighed ved noget.
Alles in Ordnung, "Alt i orden"
altmodisch, gammeldags.
Anderswo engagiert, travlt beskæftiget andetsteds.
Besserwisser, en bedrevidende.
Eins Bier, øl af samme tønde; hip som hap
Dann haben wir andere Methoden, så har vi andre metoder i betydningen, at de andre metoder er værre end den først benyttede. Giver associationer til forhørsteknikker.
Feinschmecker, kræsen kender.
Fingerspitzengefühl, fin fornemmelse for noget.
Gefühl(en), "tage noget på gefühl(en)", improvisere
Habengut, ejendele, udstyr - spøgende.
Hochsitz, hævet platform, som en jæger kan sidde på, for eksempel ved bukkejagt.
keine Hexerei nur Behändigkeit, "Ingen hekseri, kun behændighed". 
Klugscheisser, nedsættende om en bedrevidende person, en besserwisser
Lebensraum, albuerum, imperialisme. Ordet minder om Adolf Hitlers ekspansion i Østeuropa
Nachspiel, efterspil. Især om festligheder efter teaterforestillinger og koncerter.
Nacht und Nebel, mørklægning. Specielt om Hitlers fanger, der gemtes i Riget.
Nebengeschäft/nebengesjæft, bierhverv
 Ordnung muss sein, der skal være styr på tingene
Prügelknabe/prygelknabe, syndebuk, øretævernes holdeplads
Salonfähig/salonfæhig, med gode manerer.
Sauerkraut, surkål.
so ein ding muss ich auch haben, sådan en må jeg også have
stilleben, maleri af frugter, blomster o.lign.
Totschläger/totenschlæger, gummiknippel med en blyklump i spidsen.
Wunderkind, vidunderbarn

Tyske udtryk opstået i Danmark 
Det særlige ved vendinger som die dummen Dänen, keine Hexerei nur Behändigkeit samt aber dabei (i betydningen, der er en hage ved noget) er, at de ikke kendes på tysk. Der er muligvis tale om tyske ordsprog konstrueret i Danmark eller tidligere danske vendinger, der er oversat til tysk for at give vendingerne en anden karakter.

Forkortelser 
Gestapo, Geheime Staatspolizei, Nazitysklands hemmelige politi; kan bruges som slang for en alt for ihærdig person.
HIPO, Hilfspolizei, hjælpepoliti under Besættelsen; nedladende slang om politiet.
Stasi, Staatssicherheitsdienst, DDRs efterretningstjeneste; kan bruges som slang om en alt for nysgerrig person.

Sønderjysk 
Affentittengeil "Helt vildt fedt".
Mojn (: moin), goddag; farvel.

Bemærk: Wikipedia er ikke en tysk-dansk ordbog
404 (flertydig)

404 har flere betydninger:
 404 – et år
 404 f.Kr. – et år
 404 (tal) – et tal
 HTTP 404 – en fejlmeddelelse om en ikke-eksisterende side
Hvinningdal

Hvinningdal er en lille bydel i den vestlige del af byen Silkeborg. Der bor ca. 5.000 indbyggere.
De sidste 10-15 år har byen været præget af stor byggeaktivitet. Dette inkluderer bl.a. Hvinningdal Kirke, der blev indviet i 1995. I de seneste år er der udbygget meget i yderdelene af Hvinningdal. Hvinningdal er ved at dække så stort et areal, at det støder sammen med Buskelund.  

Hvor Hvinningdal før lå i yderkanten af Silkeborg, er bydelen 'den dag i dag' i den grad en integreret del af Silkeborg. Der er sket en stor tilvækst af borgere. Området har fået mange nye villakvarterer, som blandt andet huser mange børnefamilier. Dette har medført et øget pres på Hvinningdalskolen, der, som resultat, har været igennem en omfattende udvidelse og modernisering. Således er den i dag som udgangspunkt en tresporet skole mod to spor før i tiden.  

I kølevandet på den markante indbyggertilgang er behovet og ikke mindst muligheden for nærbutikker vokset. Indtil videre har området kunne tiltrække en 365discount, med en central placering på toppen af Eidervej, kun et stenkast fra skolen. 

Hvinningdal området fordeler sig primært omkring de to 'hovedårer' Eidervej og Hvinningdalvej. Hvinningdals 'naboer' er bydelene Balle (nordøst) og Lysbro (syd).   

Bydele i Silkeborg
Sigfred

Sigfred eller Sigurd (latin Sigifridus) var dansk konge før Godfred. Der mangler kilder om, hvornår han kom til magten. Han bliver nævnt i frankiske annaler i 777, da den saksiske høvding Widukind søgte tilflugt hos ham efter et mislykket oprør mod frankerne. Frankerne var ved at erobre Saksen, og Sigfred hjalp Sakserne mod Karl den Store. Han nævnes også i 782 i forbindelse med et internationalt møde hos kejser Karl, hvor han sender en Halptani (Halfdan). Sidste gang han nævnes var i 798, da Karl den Store sendte en gesandt ved navn Godeskalcum (Gotskalk) til ham. Muligvis ville Karl indlede fredsforhandlinger med Sigfred.

Den næste danske konge, der nævnes er Godfred, som første gang nævnes i 804, og han kan muligvis være Sigfreds søn eller nevø. Efter Godfreds (og hans efterfølger Hemmings) død gør Anulo krav på magten med den begrundelse, at han er nevø, barnebarn eller slægtning af en tidligere kong Harald.

Mange har gennem tiden foreslået, at den Sigurd Ring, der nævnes i bl.a. Gesta Danorum, Hervarar Saga og Sögubrot, er den samme som Sigfred.

Førnævnte Widukind skulle være blevet gift med Sigfreds datter [ifølge Annales laurissense maiores] (eller måske søster [ifølge andre kilder]) Geva.

Se også 
 Forhistoriske danske konger
 Den danske kongerække

Noter

Eksterne henvisninger 
 Annales Regni Francorum Frankiske Annaler 
 Annales regni Francorum, inde ab a. 741 usque ad a. 829 : qui dicuntur Annales laurissenses maiores et Einhardi : Annales laurissenses majores : Free Download & Streaming : Internet Archive
 Kong Sigfred (Sigurd Ring)
 Niels Matthias Petersen: Danmarks Historie i Hedenold: Anden Del. Hedenskab og Kristendom; Kjøbenhavn 1836

Skjoldungerne
Nordiske folkesagnkonger
Regenter af Danmark
Sigfred
Klatrebrombær

 
Klatrebrombær (Rubus henryi), også skrevet Klatre-Brombær, er en stedsegrøn lian. grenene er fint tornede. Først er de hvidgrå på grund af et tæt hårlag, men senere bliver de brune eller rødbrune.

Beskrivelse 
Knopperne sidder spredt, og de er små og lysegrå på grund af et tæt hårlag. Bladene er trelappede med meget dybe indskæringer. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er tæt hvidfiltet. Bladranden er fint savtakket. Bladene har af og til små torne på undersiden af nerverne. 

Blomstringen sker dels i maj-juni og dels i august-september. Blomsterne er først rødlige med tyndt hårdække, senere kødfarvede med tilbagebøjede, udrandede kronblade og talrige, gråhvide støvdragere. Frugterne er skinnende sorte samlefrugter, bær, med næsten perfekt kugleform, men de ses kun sjældent i Danmark og de når næppe nogensinde at modne her.

Klatrebrombær laves som stiklinger, og det giver planten et trævlet rodnet i de første år. Senere udvikles et højtliggende netværk af kraftige hovedrødder. Arten fremkalder jordtræthed.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 6 x 0,5 m (100 x 5 cm/år).

Hjemsted 
Klatrebrombær findes på skråninger, i krat og skovbryn og langs lysninger under 2500 m i de kinesiske provinser Guizhou, Hubei, Hunan og Sichuan. 

På Emeibjerget vokser den sammen med bl.a. skæbnetræ, Cunninghamia lanceolata, Kalopanax pictus, klatrehortensia, pernykristtorn, pilebladet dværgmispel og vinterlue.

Anvendelse 
Planten kan bruges til espaliering op ad mure og hegn, men den må anses for at være sart, og den bør gives godt dræn og et skyggefuldt voksested, hvis den skal overleve i Danmark. De unge blade bruges i Kina til at lave te af.

Lianer
Røde blomster
Stedsegrønne
Brombær
Hjultræ-slægten

Hjultræ-slægten (Trochodendron) er monotypisk med kun én art, den nedennævnte.

 Hjultræ (Trochodendron aralioides)

Planteslægter
Hjultræ-familien
Storstrømmen

Storstrømmen er et ca. 10 km langt farvand mellem Masnedø, Sjælland, Farø og Falster. Farvandet forbinder Smålandsfarvandet (mod vest) og Grønsund (mod øst), og den største dybde er ca. 36 m.

Storstrømmen krydses af Storstrømsbroen og den sydlige af Farøbroerne.

Se også 
Storstrøms Amt

Sunde i Danmark
Østersøen
Jordforbedring

Jordforbedring er den forbedring af jordens dyrkbarhed, som man udfører, mens dyrkningen foregår. Den består af følgende arbejder:

Teksturforbedring
Humuspleje
pH-regulering

Under haveforhold vil man ofte arbejde med en tilsætning af jordforbedringsmidler, der gør jorden nemmere at bearbejde eller bedre for planterne at vokse i. For eksempel kan man tilsætte en mængde sand eller grus for at skabe en bedre porøsitet i en tung lerjord.

Man kan også tilsætte halvt omsat kompost, der kun afgiver en lille mængde mineraler og næringsstoffer, men som forbedrer jordens humusindhold.

Endelig tilsætter man jordforbedringsmidler, der ændrer jordens pH, sådan at bl.a. surbundsplanter, stauder og roser får dækket deres behov for bestemte syre/base-forhold i jorden.

Jordforbedringsmidler er altså ikke det samme som gødskning, der primært består i at tilføre jorden næringsstoffer til planterne, men det kan også være mange naturmaterialer og specialblandinger, der indeholder begge dele.

Grundforbedring
Grundforbedring er den vedvarende forbedring af jordens dyrkbarhed, som man udfører før dyrkningen skal begynde. Den består af følgende arbejder:

Rydning for sten og træer
Dræning
Grubning
Kalkning eller mergling
Grundgødskning
Etablering af læhegn

På meget intensivt dyrket jord kan man yderligere øge dyrkbarheden ved at foretage jordforbedring.

Se også 

 Jordtekstur
 Jordstruktur

Jordbrug
Markarbejde
Pisa (flertydig)

Pisa kan være:

 Pisa – en italiensk by.
 Pisa (provins) – en provins i regionen Toscana, Italien
 Republikken Pisa – en tidligere republik med centrum i denne by.
 A.C. Pisa 1909 (tidligere Pisa Calcio) - En italiensk fodboldklub fra byen Pisa.
 PISA (elev-vurdering) – Programme for International Student Assessmentet, OECD elev-vurderingsprogram.
Santa's Little Helper

Santa's Little Helper (dansk: Julemandens lille hjælper) er familien Simpsons' hund i den animerede tv-serie The Simpsons. De kom i besiddelse af den juleaften, hvor Homer ikke havde nok penge til at købe gaver for og derfor kørte til hundevæddeløbsbanen for at satse de penge, han nu havde. Dette gik imidlertid ikke så godt. Han tabte alle pengene ved at spille på Julemandens lille hjælper. Da hunden tabte løbet, blev den sparket ud af sin ejer. Homer og Bart tog derefter hunden med hjem, og reddede julen for den lille familie. Dens stemme er indtalt af både Frank Welker og Dan Castellaneta.

Eksterne henvisninger 

Figurer i The Simpsons

de:Die Simpsons (Familie)#Knecht Ruprecht
I.N.V.U.

I.N.V.U. er en koreansk tegneserie (manhwa) af Kang Won Kim. Serien er en romantisk beretning om fire teenagepigers liv og kærlighedsoplevelser. 

Serien er udkommet i U.S.A., Storbritannien, Australien og Tyskland, og udkommer på dansk på forlaget Mangismo.

Eksterne henvisninger 
 I.N.V.U. på ComicWiki

Manhwa
Genbrugsstabil

Genbrugsstabil er en typebetegnelse for et materiale der primært bruges som underlag til veje, pladser, stier og tilsvarende, samt til generel opfyldning af huller fra gravearbejde eller nivellering af kuperet terræn.

Normalt sælges genbrugsstabil 0/32, der angiver at kornstørrelsen er mellem nul og 32 mm. Tallet udtales "nul toogtredive". Alternativet er "nyt stabil", også kaldet stabilgrus, der er frisk udgravet fra en grusgrav.

Genbrugsstabil er lavet af knust asfalt og beton der er blevet til overs ved vejarbejde, nedrivning af bygninger og lignende. Forskellige producenter har forskellige holdninger til hvad blandingsforholdet skal være, og en del knuser bare hvad de har i bunkerne. Hvis affaldsleverandøren ikke har sorteret sit affald korrekt, kan der forekomme diverse urenheder, som oftest rester af jord eller mursten, men desværre ses også glas, plast, træ og porcelæn mange steder.

Mange forveksler genbrugsstabil med genbrugsballast, der er knust tegl og beton uden asfalt.

Byggematerialer
Recirkulering
Pergament

Pergament er lavet af dyrehud. Navnet stammer fra byen Pergamon i Tyrkiet. Pergament bruges til at skrive og trykke bøger på – og til bogbind.

Det ældste fund er fra Egypten 2700 f.Kr.
Særligt fint og tyndt kalveskind kaldes velin (med fransk – eller dansk – udtale).

Materialer af dyreskind
Stabilgrus

Stabilgrus eller mere korrekt: stabilt grus er en grustype, som bruges som bærelag for f.eks. asfalt- eller flisebelægning. Til denne brug er det vigtigt at gruset ikke "sætter sig". Derfor benyttes grus, der lader sig komprimere optimalt forud for udlægning af dæklaget, dvs. at man stræber efter den højest mulige proctorværdi.

Stabilgrus er som regel et grusgravsmateriale med kornstørrelse fra 0 til 32 mm. (Udtales nul-toogtredive, skrives 0/32) Visse steder kaldes det 32-stabil. Stabilt grus skal overholde normerne i Dansk Standard, DS/EN 13285 Vejmaterialer – ubundne blandinger – specifikationer, 2003.

Som yderligere kvalitetssikring stilles der krav om, at materialet har en tilpas høj E-værdi, f.eks. på 300 MPa.

Som alternativ benyttes en del steder genbrugsstabil, der er lavet af knust beton og asfalt, men det kræves under alle omstændigheder, at materialets e-værdi er velbeskrevet og høj, f.eks. på 250 MPa.

Stabilgrus anvendes kun sjældent i lagtykkelser på mere end 200–220 mm da større lagtykkelser principielt skal udlægges i 2 lag.

Eksternt link
 DS/EN 13285 Vejmaterialer – ubundne blandinger – specifikationer, 2003 

Materialer
Bygningssten
Byggematerialer
Ungarsk (sprog)

Ungarsk (magyar) er sproget i den uraliske sprogstamme. Det er det officielle sprog i Ungarn og en af de 24 officielle sprog i Den Europæiske Union. Det tales også af etniske ungarere i andre Europæiske lande og regioner blandt andet Rumænien (ITranssylvanien), Slovakiet, Ukraine, Serbien (i Vojvodina), Kroatien og Slovenien.

Ungarsk er også et officielt sprog i den serbiske provins Vojvodina og i 3 komuner i Slovenien.

Ungarsk er et agglutinerende sprog.

Historie 
De første kilder, hvor Ungarsk er dokumenteret kommer fra 11. århundrede. De kendte kilder er primært stednavne. 

I denne periode blev de gamle runer også erstattet af Det latinske alfabet.

Kilder

Eksterne henvisninger
En kvinde skygges

En kvinde skygges (originaltitel Vertigo) er en amerikansk film fra 1958 instrueret af Alfred Hitchcock. Den er en af Hitchcocks bedst kendte film og bliver jævnligt udråbt til en af filmhistoriens bedste. Filmen var banebrydende med de filmeffekter, der benyttes. Fx optagelserne hvor der zoomes ud og ind på vindeltrapperne. Det er samtidig en klassiker inden for thrillergenren.

Handling 

Filmen handler om politimanden John "Scottie" Ferguson (James Stewart), der efter et uheld udvikler højdeskræk. Han kan derfor ikke længere udføre sit arbejde og går på orlov. Da hans gamle skolekammerat Gavin Elster henvender sig for at få Scottie til at skygge sin kone, som han frygter er selvmordstruet, accepterer han. Men under skygningen af hende bliver han forelsket i hende, og da han redder hende fra at drukne bliver det gensidigt. Men ude på en gammel missionsstation løber hun op i kirketårnet og vil styrte sig ned. På grund af sin højdeskræk når han ikke at redde hende og er ved at gå ned på grund af depression og skyldfølelse. Han møder da en kvinde på gaden, som har en slående lighed med hende. Kvinden viser sig til at være hende, der skulle være død. Det var ikke hende der blev dræbt.

Baggrund 
Filmen bygger på et manuskript af franskmændene Pierre Boileau og Thomas Narcejac. De havde skrevet manuskriptet til Les Diaboliques, som Hitchcock var meget interesseret i at få rettighederne til. Den franske instruktør Henri-Georges Clouzot var dog hurtigere og realiserede filmen i 1955. Hitchcock hyrede derefter forfatterne til at skrive et manuskript kun til ham, og således opstod Vertigo.

Hitchcock-cameo 
I denne film optræder Alfred Hitchkock i en kort sekvens. Han går hurtigt forbi på gaden med en lille taske/musikkasse i hånden.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Thrillerfilm fra USA
Amerikanske film fra 1958
Film instrueret af Alfred Hitchcock
Melodrama

Melodrama er en genre inden for film og teater, der typisk handler om følelsesmæssige konflikter.

Melodrama på film 
Filmene er ofte meget moralsk funderede, så det er tydeligt at skelne imellem, hvem der er god, og hvem der er ond. De onde bliver straffet til sidst, og det elskende par ender med at få hinanden. 

Film af denne type bliver ofte anset for at være rettet mod et kvindeligt publikum og har en stor kvindelig hovedrolle.

Bedst kendt er Borte med blæsten (Gone with the Wind), Victor Flemings film fra 1939, men i 1930'erne og 1940'erne var det ellers film med Bette Davis i hovedrollerne, der var meget populære.

I 1950'erne skabte den tyskfødte Douglas Sirk det ene melodrama efter det andet, som af nogle anses for geniale. Han er om nogen melodramaets mand.

Filmgenrer
Buksevand

Buksevand er en form for fysisk mobning, hvor offeret får våde bukser.

Buksevand forekommer bl.a. i Ole Lund Kirkegaards børnebog Gummi-Tarzan.

Noter 

Mobning
Vand
Liftkasse

En liftkasse er en kasse eller tilnærmelsesvist et lille lad, der er bygget til at hænge på liften bag på en traktor. I mindre landbrug bruges den ofte til at hente mindre portioner frisk foder fra marken eller andre småopgaver hvor det er uhensigtsmæssigt at køre med en anhænger. Ofte er det et ideelt transportredskab ved opsætning af og tilsyn med hegn i folde og løkker.

Landbrugsmaskiner
Lovisa

Lovisa har flere betydninger:
 Variant af kvindenavnet Louise
 Det svensksprogede navn for den finske by Loviisa
Bavnehøj Kirke

Bavnehøj Kirke var en af de to kirker i Enghave Sogn. Den er bygget 1977 ved arkitekt Holger Jensen, som erstatning for en midlertidig kirke indrettet 1948 i en træbarak.

Kirken er lukket for kirkelige handlinger, sidste gudstjeneste var 1. december 2013.

Kirken har været åben for hjemløse migranter fra d. 01.12.13 til den 31.03.14, fra kl. 23 - til kl.08. I januar 2014 havde stedet 895 overnattende gæster.

Kirken blev den 26-02-2014 sat til salg for 2.900.000 igennem "Colliers International", og i dag drives kirken videre af en serbisk ortodoks frimenighed.

Bygningshistorie 

Der blev udarbejdet et projekt til en ny kirkebygning, men det stødte på vanskeligheder, idet planerne for udbygning af området blev ændret. I stedet blev der udarbejdet et nyt projekt med en meget lille kirkebygning. Holger Jensen er blevet kaldt de små kirkers arkitekt, og dette passer i særlig grad, når det drejer sig om Bavnehøj Kirke.

Kirken er dog siden blevet udvidet, med en lille sidefløj med køkken og kapel. Der er i forlængelse af kirkerummet to små menighedslokaler, som ved en foldevæg kan slås sammen. Der er også en foldevæg ind til kirkerummet, således at dette også kan udvides.

Kirken er en af de 16, som Københavns Stiftsråd har anbefalet lukket.

Inventar 

Fra begyndelsen var alterbilledet en enkel trækonstruktion med kors og sol som symbol på død og opstandelse. I forbindelse med ombygningen blev alterpartiet ændret og der blev anskaffet et alterbillede, som forestiller Bebudelsen. Det er malet af kunstneren Nina Kleivan.

Den oprindelige alterudsmykning er nu ophængt i kapellet.

Alter, døbefont og prædikestol er udført i lyst træ.

Venskabsmenighed 
I efteråret 2008 er menigheden ved Enghave og Bavnehøj Kirker blevet venskabsmenighed med menigheden i Blankenburg i udkanten af Berlin.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Viggo Jensen: Arkitekt Holger Jensens kirker, 2005, 
 Bavnehøj Kirke hos KortTilKirken.dk
 Baunehøj Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kongens Enghave
Kirker tegnet af Holger Jensen
Nedlagte folkekirker i Danmark
Etableret i 1948
Ophørt i 2013
Kirker i Københavns Kommune