kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Joachim de Knagenhielm

Joachim de Knagenhielm (29. maj 1727 på Sogn – 16. februar 1796 i Bodø) var en norsk amtmand.

Han var søn af af ejer af Stedje og Kaupanger, kancelliråd Niels de Knagenhielm og 1. hustru Cathrine Elisabeth von der Lippe, blev 1748 student fra Bergen Katedralskole og 1757 exam.jur. Han var fuldmægtig hos forskellige juridiske embedsmænd i Norge, sekretær ved grænsekommissionen i henhold til traktaten af 1758, fuldmægtig hos stiftamtmanden i Bergen og var i denne stilling fader til den deling af Bergenhus Amt i Nordre og Søndre Bergenhus Amter, der gennemførtes ved resolution af 19. september 1763, på hvilken dato han udnævntes til amtmand over det nordre amt. Forinden var han, 26. februar 1760, blevet udnævnt til virkelig kammerråd, blev 18. februar 1771 amtmand over Nordlands Amt og fik 8. juli 1789 afsked. Han var ugift.

Kilder 
 Danske Jurister 1736-1936.

Joachim
Amtmænd fra Norge
Jurister fra Danmark
Nordmænd i 1700-tallet
Kammerråder fra Danmark
Panamerikamesterskabet i håndbold 2013 (kvinder)

Panamerikamesterskabet i håndbold for kvinder 2013 var det 12. panamerikamesterskab for kvinder gennem tiden, og turneringen med deltagelse af ti hold bliver afviklet i Santo Domingo, Dominikanske Republik i perioden 1. - 8. juni 2013.

Mesterskabet blev vundet af Brasilien, som i finalen besejrede Argentina med 38-15. Dermed vandt brasilianerne panamerikatitlen for kvinder for ottende gang. Det var endvidere sjette gang i træk, at finalen var et opgør mellem netop de to hold. Bronzemedaljerne gik til Dominikanske Republik, som i bronzekampen vandt 28-19 over Paraguay, og det var dominikanernes første medalje ved mesterskabet siden de sidst var værter i 2007.

Ud over titlen som panamerikamester spillede holdene om fire ledige pladser ved VM i håndbold 2013 i Serbien. VM-pladserne blev besat af de fire bedst placerede hold, dvs. Brasilien, Argentina, Dominikanske Republik og Paraguay.

Slutrunde

Indledende runde 

De ti hold var inddelt i to grupper, hvor holdene spillede alle-mod-alle. De to bedste hold i hver gruppe gik videre til semifinalerne.

Gruppe A

Gruppe B

Semifinaler og finaler 

Semifinalerne havde deltagelse af de fire hold, der sluttede på første- eller andenpladserne i grupperne i den indledende runde.

Placeringskampe 

Holdene, der sluttede på tredje-, fjerde- og femtepladserne i grupperne i den indledende runde, spillede placeringskampe om 5.- til 10.-pladsen.

Samlet rangering

Kilder / eksterne henvisninger 
Panamericano Adulto Femenino – Santo Domingo (DOM) 2013 – Women’s Senior Panamerican Ch.  
Handball World Archive – Women Handball XII Panamerican Championship 2013

Noter 

2013 (kvinder)
Håndbold i 2013
Kvindehåndbold
Santo Domingo
Håndbold i Dominikanske Republik
Iván Helguera

Iván Helguera (født 28. marts 1975 i Santander) er en tidligere spansk fodboldspiller, der i sin aktive karriere spillede i klubber som Real Madrid, Valencia og Espanyol. 

Han spillede enten i det centrale forsvar eller som defensiv midtbane, hvor han kunne gøre brug af sine defensive såvel som offensive kvaliteter. Hans største klub var Real Madrid - han var en meget betydningsfuld spiller - og så Valencia, som han spillede for i starten af sin professionelle karriere. 

På det spanske fodboldlandshold spillede han næsten 50 kampe. Helguera var med til verdensmesterskabet i fodbold 2002 og desuden var han med til to europamesterskaber.

Klubkarriere 

Født i Santander, Helguera starterede sin professionelle karriere hos Manchego og Albacete. 
I 1999 skiftede han til den spanske storklub, Real Madrid, hvor han fik over 200 kampe og var en stor, betydningsfuld spiller. Helguera fik flere triumfer i sin tid i klubben - allerede i første sæson fik de mesterskabet - og ligeledes i sin anden sæson. 

Efter otte år i Real Madrid, skiftede han til den ligeledes spanske klub, Valencia. I Valencia spillede han kun i en enkelt sæson. I denne sæson fik han scoret et enkelt mål i 25 kampe.

International karriere 

Det var i tiden hos Real Madrid, at Helguera fik sin debut, og hans gennembrud. Hans sidste år på landsholdet var i 2004. Lidt under 50 kampe blev det til på seks år, og dertil tre mål.

Internationale mål

Honours 
Real Madrid
 Intercontinental Cup: 2002
 UEFA Champions League: 1999–2000, 2001–02
 UEFA Super Cup: 2002
 La Liga: 2000–01, 2002–03, 2006–07
 Spansk Supercup: 2001, 2003

Valencia
 Copa del Rey: 2007–08

Fodboldspillere fra Spanien
Fodboldspillere fra Real Madrid CF
Fodboldspillere fra Valencia CF
Personer fra Santander
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2002
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Den norske Studentersangforening

Den norske Studentersangforening (DnS) (stiftet i 1845) er Universitetet i Oslos officielle mandskor.

Den norske Studentersangforening er Norges ældste kor. Dets første offentlige optræden var ved Henrik Wergelands begravelse i 1845. Koret har uropført en række kendte værker, bl.a. Norges nationalsang "Ja, vi elsker dette landet". Det er i Norge især kendt for den årlige 17. maj-koncert på aulatrappen som bliver transmitteret direkte i NRK radio.  

Koret optræder både alene og i samarbejde med andre sangere, kor og orkestre.  Desuden bestiller koret jævnligt nye værker for mandskor.

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 

Kor
Etableret i 1845
Ihorombe

Ihorombe er en  region i Madagaskar beliggende i den tidligere provins Fianarantsoa i den sydlige centrale del af øen.  Den grænser til regionen Haute Matsiatra mod nord, Atsimo-Atsinanana mod øst, Anosy mod syd og Atsimo-Andrefana mod vest. Regionshovedstaden er byen Ihosy og befolkningen blev i 2004 anslået til 189.200 mennesker.  Ihorombes areal er 26.391 km² og er en af befolkede regioner i Madagascar

Regionen er inddelt i tre distrikter:
Iakora
Ihosy
Ivohibe

Eksterne kilder og henvisninger

Madagaskars regioner
Norges Skaal

Norges Skaal, bedre kendt som "For Norge, Kiempers Fødeland" (sangens førstelinje), er en drikkevise af den senere biskop, Johan Nordahl Brun (1745–1816). Visen blev skrevet i 1771/1772.

Indholdet blev ved udgivelsen opfattet som oprørsk mod kongemagten i helstaten Danmark-Norge; en populær myte fortæller, at den endda blev beslaglagt af politiet, da den blev forsøgt trykt i 1772. Den blev sandsynligvis første gang trykt og udgivet i 1782 i Trondheim. Daværende rektor ved Katedralskolen i Trondheim opfattede forfatteren, Nordahl Brun, som rebel, og forsøgte at opkøbe alle eksemplarer for at hindre sangens udbredelse. Han digtede endda sangen om og fik den til at udtrykke kongetroskab. Han skrev f.eks. disse linjer: "Nej den skal ej i Norge boe / Som ej er Ven og Konge troe". 

Men det er ikke den version som har overlevet i Norge.

Status som nationalsang i starten af 1800-tallet 
"Norges Skaal" opnåede tidligt en betydelig udbredelse og popularitet, og mange kunne den udenad. Den blev ofte sunget ved selskaber. Under nationbuilding-perioden i 1800-tallet fik den uofficiel status som Norges nationalsang; Henrik Wergeland kaldte sangen "en norsk marseillaise", og brugte versefødderne i flere tekster som kunne synges til samme melodi; bl.a. fædrelandssangene "Det er min Sjel en frydfuld Trang" og "Vi ere en en Nation vi med". Sidstnævnte er den første norske fædrelandssang skrevet med tanke på børn. Teksten synges af et barn og fører en slags "dialog" med Bruns vise. Børnene synger om fædreland og frihed, og understreger at de slet ikke er kæmper, kun "en Alen lange". Til gengæld er de mange, ja, udgør en egen nation som elsker sit fædreland og vil tage vare på dets frihed. Som nationalsang blev Norges Skaal afløst af Henrik Anker Bjerregaards Sønner av Norge, også kaldet Norges "kronede nationalsang", indtil folket selv tog Bjørnsons Ja, vi elsker dette landet til sig.

Teksten 
For Norge, Kjæmpers Fødeland,
Vi denne Skaal vil tømme,
Og naar vi først faae Blod paa Tand,
Vi sødt om Frihed drømme;
Dog vaagne vi vel op engang
Og bryde Lænker, Baand og Tvang;
For Norge, Kjæmpers Fødeland,
Vi denne Skaal udtømme!

Hver tapper Helt, blandt Klipper fød,
Vi drikke vil til Ære;
Hver ærlig Norsk, som Lænker brød,
Skal evig elsket være!
Den vrede Livvagts Vaabenbrag
Forklarer trolig Nordmænds Sag.
Hver ærlig Norsk, blandt Klipper fød,
Vi drikke nu til Ære! 

En Skaal for Dig, min kjække Ven,
Og for de norske Piger!
Og har Du en, saa Skaal for den!
Og Skam faae den, som sviger!
Og Skam faae den, som elsker Tvang
Og hader Piger, Viin og Sang!
En Skaal for Dig min kjække Ven,
Og for de norske Piger! 

Og nok en Skaal for Norges Fjeld,
For Klipper, Snee og Bakker!
Hør Dovres Echo raabe: «Held!»
For Skaalen tre Gang takker.
Ja tre Gang tre skal alle Fjeld
For Norges Sønner raabe Held;
Endnu en Skaal for Dig mit Fjeld,
For Klipper, Snee og Bakker

Indspilninger

Referencer

Se også 
 Ja, vi elsker dette landet

Digte fra Norge
Sange fra Norge
Nationalsange
Lytteposten ved Dueodde

Lytteposten ved Dueodde er en tidligere SIGINT-indhentningsstation brugt af Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) fra 1961 og frem til januar 2012.


Stationen blev taget i brug i starten af 1960'erne og fungerede frem til lukningen i 2012, dog var Forsvarets Efterretningstjeneste tilstede på Bornholm i en træhytte nær Aakirkeby allerede i 1948. 

Anlægget, som var en af Danmarks vigtigste bidrag til NATO-samarbejdet, blev etableret af Forsvarets Efterretningstjeneste under den kolde krig. Anlægget blev anvendt til indhentning af sovjetiske og de øvrige medlemmer af Warszawapagtens elektroniske udsendelser.

Postens mest markante kendetegn er et 70 meter højt tårn af beton hvor der tidligere var installeret avanceret indhentningsudstyr.

Efter sigende kunne lytteposten fra Dueodde opfange radiokommunikation mellem militære enheder helt ned til Tjekkoslovakiet.

Ny lyttepost 
Til erstatning for lytteposten ved Dueodde, opretter Forsvarets Efterretningstjeneste en 85m høj mast ved Østermarie. Det skyldes forholdet til Rusland.

Oplevelses center 
Området blev solgt i 2013. Forsvarets Efterretningstjeneste satte i efteråret 2014 anlægget til salg. Bornholmeren Michael Møller købte stedet, oprettede en selvejende institution med Carl Ilsøe som formand, og omdannede det til et oplevelsescenter, som åbnede den 15. juli 2015 og fik navnet Bornholmertårnet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 fe-ddis.dk: Den elektroniske indhenter (SIGINT’EREN) 
 bornholmertaarnet.dk: Oplevelsescenter

Nedlagte militære enheder fra Danmark
Etableret i 1960
Ophørt i 2012
Lokaliteter på Bornholm
Aarestrup-medaljen

Aarestrup-medaljen er en dansk litterær pris uddelt i digteren Emil Aarestrups navn til en lyriker.
Medaljen har været uddelt af Dansk Forfatterforening siden 1950 og indtil 2000, dog med undtagelse af 1952. 
Medaljen blev igen uddelt i 2004, for derefter at blive slået sammen med priserne i navnene Adam Oehlenschläger, Herman Bang og Johannes Ewald.

De første modtagere var Aage Berntsen (1950) og Sigfred Pedersen (1951).
Siden da har modtagerene blandt andet været Tove Ditlevsen (1953), Jens August Schade (1955), Klaus Rifbjerg (1964), Piet Hein (1969) og Per Højholt (1987).
I 2011 modtog Camilla Christensen medaljen i Oehlenschlaeger, Aarestrup, Bang og Ewalds navn.

Liste over modtagere

Henvisninger 

Litteraturpriser fra Danmark
Etableret i 1950
ICD-10 Kapitel IV - Endokrine og ernæringsbetingede sygdomme samt stofskiftesygdomme

ICD-10 Kapitel IV - Endokrine og ernæringsbetingede sygdomme samt stofskiftesygdomme er det fjerde kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder endokrine og ernæringsbetingede sygdomme samt stofskiftesygdomme.

04 - Endokrine og ernæringsbetingede sygdomme samt stofskiftesygdomme
Sønner av Norge

Sønner av Norge (egtl. "Norsk Nationalsang") var Norges de facto nationalsang fra 1820. Henrik Anker Bjerregaard (1792–1842) skrev teksten, mens melodien blev komponeret af Christian Blom (1782–1861). "Sønner av Norge" blev brugt som nationalsang, indtil "Ja, vi elsker dette landet" kom frem i 1864.

Sangen blev til ved, at Selskabet for Norges Vel i 1819 igangsatte en konkurrence om at skrive en ny nationalsang for Norge. Pengepræmien blev doneret af grosserer Marcus Pløen og var på 100 speciedaler til henholdsvis tekstforfatter og komponist. Dommerkomitéen bestod af tre akademikere (rektor Rosted, slotspræst Storm Munch og professor Steenbloch), og af 20 kandidater blev den kåret som vinder i 1820. Komitéen udtalte dog om vinderen, at den ikke levede op til deres idé om en norsk nationalsang, der skulle "passe til enhver Tid og tilfredsstille enhver Classe af Borgersamfundets Lemmer" og være "et helt Folks Løsen". Sangen blev alligevel valgt til vinder, fordi den var den "mest hensigtssvarende". De syntes dog heller ikke, at prisen skulle give den et "almengjældende Stempel", men overlod det til "en langt alvorligere Kamp med ældre og yngre Brødre".

Ligesom "Ja, vi elsker" blev den aldrig formelt anerkendt som nationalsang, men etablerede sig som nationalsang af ren praksis. Frem til begyndelsen af 1900-tallet blev begge sange brugt, men "Sønner av Norge" blev mest benyttet i formelle sammenhænge.

Sangteksten

Udvalgte indspilninger 
 Herman Ivarson med akk. (trompet., violin., og hammondorgel). Arr.: Herman Ivarson. Udgivet på 78'er-pladen Victor V-15066 i 1941.
 Øystein Frantzen med Hjalmar Lindbergs orkester. Indspillet 27. juni 1951. Udgivet på 78'er-pladen Odeon ND 7054 og på EP-platen Odeon GEON 15.
 Glittertind, udgivet 2004 på albummet Evige Asatro.

Kilder 
 Sangen har lysning : studentersang i Norge på 1800-tallet, Anne Jorunn Kydland, 1995,  
 Viktige trekk fra Norges vels historie 1809-1995, Kristian Kaus, 1996,  
 Norsk litteraturkritikks historie 1770-1940, Bind 1, Edvard Beyer og Morten Moi, 1990,

Se også 
 Ja, vi elsker dette landet
 Norges Skaal

Eksterne henvisninger 
 Om fedrelandssangene  

Nationalsange
Sange fra Norge
Gunnerusbiblioteket

Gunnerusbiblioteket i Trondheim er Norges ældste videnskabelige bibliotek. Biblioteket blev grundlagt i 1768 som bibliotek for Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS). Biblioteket er opkaldt efter Johan Ernst Gunnerus, en af bibliotekets stiftere.

Biblioteket er i dag en del af NTNU Universitetsbiblioteket. Det har har i dag en faglig hovedvægt på specialsamlinger, og bruger mange ressourcer på digitalisering af historiske fotosamlinger, privatarkiv og håndskrifter. De moderne fag som hører ind under Gunnerusbibliotekets ansvarsområder er arkæologi og natur- og kulturhistorie. Bibliotekets primære brugere er forskere og studenter ved NTNU. Biblioteket har også en stor samling med slægts- og lokalhistorie, og er derfor meget brugt af lokalhistorikere.

Biblioteket ligger på Kalvskinnet, dels i DKNVS' gamle lokaler fra 1866, med tilbygning indviet i 1939, og dels i den tilstødende bygning fra 1975. Bibliotekets samlinger omfatter specialsamlinger som fotografier, kort og håndskrifter; Vitenskapsmuseets fagområder arkæologi, biologi, zoologi og historie; samt omfattende bogsamlinger fra 1600-tallet og fremefter, i tillæg til en omfattende bogsamling af norsk pligtafleveret eller rekvireret materiale fra de sidste hundrede år. Mange af samlingerne er indtil nu ikke registreret digitalt.

Bibliotekets ledere

Samlingernes vækst

Kilder 
 Til opplysning. Universitetsbiblioteket i Trondheim 1768–1993 (Tapir forlag, 1993)  (elektronisk utgave)

Eksterne henvisninger 
 Gunnerusbibliotekets hjemmeside  
 Søk i Gunnerusbibliotekets samlinger  
 Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab. 250 årsjubileum 1760 - 2010 

NTNU
Biblioteker i Norge
Tore Renberg

Tore Renberg (født 3. august 1972 i Stavanger) er en metamodernistisk, norsk forfatter.

Biografi 
Tore Renberg har studeret filosofi og litteraturvidenskab ved Universitetet i Bergen, hvor han skrev mellemfagsopgave om navneproblematikken i Marcel Prousts roman På sporet af den tabte tid. Han har arbejdet som litteraturkritiker og Essayist med publikationer i aviser og tidsskrifter, bl.a. i Vinduet, Vagant, Kritikkjournalen, Dagens Nyheter, Dagbladet (Norge), Stavanger Aftenblad m.m. Renberg har også været en aktiv litteraturformidler, bl.a. som programleder for tv-programmet Leseforeningen (1998 og 1999) på NRK2. I 2008 stiftede han, sammen med André Nesse, hjemmesiden Bokelskere.no.

Som forfatter har Renberg både skrevet romaner, noveller, børnebøger, kortprosa, tegneserier, dramatik og manuskripter til film.

Renbergs bøger er oversat til 11 sprog og flere af dem er blevet filmatiserede.

Tore Renberg optræder desuden som romanfigur i Karl Ove Knausgårds roman Min Kamp.

Bibliografi 
 Sovende floke – kortprosa (1995)
 Matriarkat – roman (1996)
 Sinus i Sinus – børnebog, (1996) illustreret af Per Dybvig
 Mamma, pappa, barn – prosa (1997)
 Sinus i blinde – børnebog, (1997) illustreret af Per Dybvig
 Renselse – roman (1998)
 Hando. Kjendo. Søndag. – børnebog (1999) illustreret af Kim Hiorthøy
 En god tid – roman (2000)
 Hando. Kjendo. Torsdag. – børnebog (2000) illustreret af Kim Hiorthøy
 Trillefolket. Hva hendte med Kjartan? – børnebog (2002) illustreret af Per Dybvig
 Varmelager fem – prosatekster/collage (2001)
 Mannen som elsket Yngve (da. Mig og Yngve) – roman (2003)
 Kompani Orheim (da. Kompagni Ordheim) – roman (2005)
 Farmor har kabel-tv og Videogutten – romaner (2006)
 Charlotte Isabel Hansen – roman (2008)
 Pixley Mapogo – roman (2009)
 Gi gass, Ine – børnebog (2010), illustrationer: Øyvind Torseter
 He he, Hasse – børnebog (2011), illustrationer: Øyvind Torseter
 Dette er mine gamle dager – roman (2011)
 På fest hos litteraturen – foredragsrække fra 2009 (2012)
 Vi ses i morgen - roman (2013)
 Angrep fra alle kanter - roman (2014)

Filmmanuskripter 
 Alt for Egil (2004)
 Edderkoppfesten (2006)
 Mannen som elsket Yngve (2008)
 Jeg reiser alene (2011)

Priser 
 Tarjei Vesaas' debutantpris 1995, for Sovende floke
 Tidenprisen 1996
 P2-lytternes romanpris 2005, for Kompani Orheim
 Nomineret til Brageprisen 2005
 Nomineret til Ungdommens kritikerpris 2005
 Nomineret i Dagbladets kåring av årets roman 2005
 Stavanger kommunes kulturpris 2008
 Bokhandlerprisen 2008, for Charlotte Isabel Hansen
 Kultur- og kirkedepartementets billedbokpris for barne- og ungdomslitteratur 2010, for Gi gass, Ine (sammen med Øyvind Torseter)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 Forlaget Oktobers nettsider 
 Tore Renbergs hjemmeside 
 Tore Renberg i Dagbladet Forfatter 
 Digitaliserte bøker af Tore Renberg i Nasjonalbiblioteket 

Romanforfattere fra Norge
Børnebogsforfattere fra Norge
Vindere af Tarjei Vesaas' debutantpris
Vindere af P2-lytternes romanpris
Vindere af kulturdepartementets barnebokpriser
Musikere fra Norge
Personer fra Stavanger
Alumni fra Universitetet i Bergen
Gerhard Gran

Gerhard von der Lippe Gran (9. december 1856 i Bergen – 7. april 1925 i Oslo) var en norsk litteraturhistoriker. Han grundlagde i 1890 tidsskriftet Samtiden, og i 1914 Edda.

Han var søn af Christen K. Gran (1822-99), købmand i Bergen, og Constance Mowinckel (1827-89). Han blev student i 1874 og cand. mag. 1881. Han var senere lærer ved Hambros skole og Bergens katedralskole. I 1900 blev han professor i nordisk litteraturhistorie ved universitetet i Kristiania. Han var en af medarbejderne i arbejdet med Norsk Biografisk Leksikon. Gran blev udnævnt til statsstipendiat i 1920.

Han blev gift den 29. oktober 1887 med Maren Elisabeth Bull (1857-1930).

Bibliografi 
 Norges Dæmring, 1899.
 Alexander Kielland og hans samtid, 1922.

Eksterne henvisninger 
 Digitaliserede bøger af Gran på Nasjonalbiblioteket. 

Litteraturhistorikere fra Norge
Faglitterære forfattere fra Norge
Riddere af 1. klasse af Sankt Olavs Orden
Personer fra Bergen
Ansatte ved Oslo Universitet
Nordmænd i 1800-tallet
Nordmænd i 1900-tallet
Wernersholm

Wernersholm er et tidligere lyststed som ligger på Wernersholmvegen 20 på Hop i Fana bydel, Bergen. På samme sted lå der tidligere en lystgård fra 1784. Den nuværende hovedbygning skal være tegnet af ingeniørofficer Frantz Henrik d’Aubert (1797–1842) omkring 1830. Lyststedet blev bygget for købmand Michael Krohn, som købte ejendommen i 1829. Trepanelbygningen i empirestil præges af en tempelgavl båret af søjler. Bygningen blev ombygget i 1898 af arkitekt Schak Bull og i 1913-14 af arkitekt Ingolf Danielsen.

Bjørnstjerne Bjørnson skrev teksten til nationalsangen "Ja, vi elsker dette landet" på Wernersholm i 1859.

Eksterne henvisninger 
 Bergen byleksikon på nett, om Wernersholm 

Kultur i Norge
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Bergen
ICD-10 Kapitel V - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser inkl. psykiske udviklingsforstyrrelser

ICD-10 Kapitel V – Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser (inkl. psykiske udviklingsforstyrrelser) er det femte kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder psykiske lidelser.

05 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser inkl. psykiske udviklingsforstyrrelser
Johan Diederich Behrens

Johan Diederich Behrens (født 26. februar 1820 i Bergen, død 29. januar 1890 i Kristiania) var en norsk kordirigent og sanglærer.

Behrens grundlagde i 1845 Den norske Studentersangforening. Han fik stor betydning for mandskorene i Norge gennem sin i 40 bind udgivne samlinger af mandskvartetter, samt for sangundervisningen med lærebøgerne Sanglære for skoler og Sanglære for folkskolen. Hans Om den lutherske salmesang og dens gjenindførelse i den norske kirke (1858) blev starten på den langvarige "salmesangstrid", fra hvilken Ludvig Mathias Lindeman 20 år senere udgik som sejrherre med sin koralbog.

Kilder 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Dirigenter fra Norge
Komponister fra Norge
Faglitterære forfattere fra Norge
Dansksprogede forfattere fra Norge
Nordmænd i 1800-tallet
Personer fra Bergen
Svensk uppslagsbok
ICD-10 Kapitel III - Sygdomme i blod og bloddannende organer og visse sygdomme, som inddrager immunsystem

ICD-10 Kapitel III – Sygdomme i blod og bloddannende organer og visse sygdomme, som inddrager immunsystem er det tredje kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder sygdomme i blod og bloddannende organer.

03 - Sygdomme i blod og bloddannende organer og visse sygdomme, som inddrager immunsystem
ICD-10 Kapitel VI - Sygdomme i nervesystemet

ICD-10 Kapitel VI – Sygdomme i nervesystemet  er det sjette kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder sygdomme i nervesystemet .

06 - Sygdomme i nervesystemet
ICD-10 Kapitel VII - Sygdomme i øje og øjenomgivelser

ICD-10 Kapitel VII – Sygdomme i øje og øjenomgivelser er det syvende kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder sygdomme i øje og øjenomgivelser.

07 - Sygdomme i øje og øjenomgivelser
ICD-10 Kapitel VIII - Sygdomme i øre og processus mastoideus

ICD-10 Kapitel VIII - Sygdomme i øre og processus mastoideus er det ottende kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder sygdomme i øret.

08 - Sygdomme i øre og processus mastoideus
ICD-10 Kapitel IX - Sygdomme i kredsløbsorganer

ICD-10 Kapitel IX – Sygdomme i kredsløbsorganer er det niende kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder sygdomme i kredsløbsorganer.

09 - Sygdomme i kredsløbsorganer
ICD-10 Kapitel X - Sygdomme i åndedrætsorganer

ICD-10 Kapitel X - Sygdomme i åndedrætsorganer er det tiende kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder sygdomme i åndedrætsorganer.

10 - Sygdomme i åndedrætsorganer
ICD-10 Kapitel XI - Sygdomme i fordøjelsesorganer

ICD-10 Kapitel XI – Sygdomme i fordøjelsesorganer er det ellevte kapitel i ICD-10 kodelisten. Kapitlet indeholder sygdomme i fordøjelsesorganer.

11 - Sygdomme i fordøjelsesorganer
Lasse Nielsen

Lasse Nielsen er navnet på flere personer:

 Lasse Nielsen (filminstruktør), dansk filminstruktør, forfatter og filmproducent af Du er ikke alene
 Lasse Nielsen (fodboldspiller, født 1988), dansk fodboldspiller i NEC Nijmegen
 Lasse Nielsen (fodboldspiller, født 1987), dansk fodboldspiller i Lyngby Boldklub
 Lasse Nielsen (kanoroer), dansk kanoroer
Vatovavy-Fitovinany

Vatovavy-Fitovinany  er en  region i Madagaskar beliggende i den tidligere provins Fianarantsoa ud til det Indiske Ocean. Regionshovedstaden er byen  Manakara

Regionen ligger langs den sydlige del af østkysten af Madagaskar, og grænser til regionerne Atsinanana mod nord, Amoron'i Mania og Haute Matsiatra mod vest og Atsimo-Atsinanana mod syd. 
Regionen er inddelt i seks distrikter: 
 Ifanadiana
 Ikongo
 Manakara
 Mananjary
 Nosy Varika
 Vohipeno

Eksterne kilder og henvisninger

Madagaskars regioner