kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bob Kane

Bob Kane (født Robert Kahn 24. oktober 1915 i New York City, New York, død 3. november 1998 i Los Angeles, Californien) er en amerikansk tegner og forfatter. Han er mest kendt som skaberen af superhelte-figuren Batman.

Han begyndte som ung at tegne og var fra midten af trediverne tilknyttet Will Eisner og Jerry Igers tegnestudie i New York. Fra 1938 var han også tilknyttet Detective Comics Inc. Hos DC Comics arbejdede han sammen med Bill Finger, som faktisk var med til at skabe Batman-figuren sammen med ham i 1939. Batman optrådte første gang i Detective Comics #27 i maj 1939 i historien "The Case of the Chemical Syndicate" . Bl.a. Jerry Robinson blev herefter hentet ind til at assistere Kane, og fra midten af 1940'erne blev Batman hovedsageligt tegnet af andre kunstnere. Bob Kane stoppede helt fra midten af tresserne og overlod historier og tegninger til andre.

Hane døde efter lang tids sygdom i en alder af 83 i 1998 af naturlige årsager.

Litteratur / kilder 
 Anders Stahlschmidt: Batman er bange (Det fri aktuelt, 15.7.1989)
 Lars Rix: Vidunderdrengen (Det fri aktuelt, 16.7.1997)
 Ole Knudsen: Batmans nye orden (Information, 1.5.1999)

Eksterne henvisninger 

Tegneserietegnere fra USA
Personer fra New York City
Batman
Antihelt

En antihelt er en vigtig person i en fortælling, for det meste hovedpersonen, som mangler de traditionelle egenskaber som en "helt" har (mod, styrke, moral osv.). Eller også gør han bare brug af uheroiske metoder for at få opfyldt sit ønske. Han kan f.eks. gå ind for tortur af "de onde" for at få opfyldt et "godt" mål – et eksempel herpå er Jack Bauer fra tv-serien 24 Timer, eller Catwoman fra Batman-tegneserierne, tegne- og spillefilm.

Litteratur
Film
Karen Margrethe Bjerre

Karen Margrethe Bjerre (28. juli 1942 i Herlev – 24. oktober 2008) var en dansk skuespillerinde, der blev uddannet fra Det Kongelige Teaters Elevskole med efterfølgende ansættelse på teatret frem til 1975 og igen i perioden 1992-1996. I tv kunne man opleve hende i serierne En by i provinsen og TAXA.

Filmografi 
 Historien om Kim Skov – 1981
 Har du set Alice? – 1981
 Barndommens gade – 1986
 En afgrund af frihed – 1989
 Kun en pige – 1995
 Når mor kommer hjem – 1998

Noter

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Herlev
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Teaterpokalen
Pia Vieth

Pia Emilie Vieth (født 17. oktober 1955) er en dansk skuespillerinde, der er uddannet fra Statens Teaterskole i 1980 og som, på tv, blandt andet er kendt for sin meget fremtrædende rolle i serien TAXA.

Filmografi

Film

TV-serier

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Hjardemål Kirke

Hjardemål Kirke ligger i Nordvestjylland i Thisted Kommune, tidligere Hanstholm Kommune.

Se også 
 Thylejren om besættelsen af Hjardemål Kirke i 1970.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Den Store Danske – Hjardemål Kirke
 Hjardemål Kirke hos KortTilKirken.dk
 Hjardemål Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Thisted Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Thisted Amt
Kolding Fjord

Kolding Fjord er en ca. 10 km lang fjord mellem Kolding Å og Lillebælt. På nordsiden ligger Gudsø Vig og den smalle Eltang Vig. På sydsiden ligger Agtrup Vig.

Geologi
Kolding fjord er en tunneldal skabt af flere randmoræners påvirkning af området, hvoraf den første randmoræne blev dannet under den gammelbaltiske istid for ca. 22-25.000 år siden. Et par tusinde år senere trænger Nordøstisen frem fra øst og påvirker området. For ca. 14-15.000 år siden kommer den ungbaltiske is til området fra syd og sydøst og former området til storbakket, kuperet terræn. Området ligger på grænsen af det uregelmæssige morænelandskab, som blev skabt under den sidste istid, Weichsel, af randmoræner.
De tydelige tunneldale er dannet af smeltevandet. Hovedstilstandslinjen, der var aflejret af Nordøstisen, er den ældste i området. Jordbunden består hovedsagelig af moræneler fra den sidste istid, Weichsel.
Efter istiden, ca. 9.000 f.Kr og de næste ca. 7.000 år frem, stiger temperaturen, og området præges af globale klimatiske ændringer og mere lokale geologiske forhold i Holocænperioden.

Geografi
Fjorden er ca. 10 km lang har en 7 meter dyb sejlrende, der fører ind til Kolding Havn.
Kommer man sejlende fra Lillebælt mod vest, har man til venstre Løverodde først, dernæst Agtrup Vig. Til sidst i bunden af fjorden kommer bydelen Rebæk, endelig Marina Syd og selvfølgelig Kolding.
Til højre ses Skærbækværket først, så kommer Eltang Vig, dernæst Drejens Odde, Hotel Koldingfjord og i bunden af fjorden bydelen Strandhuse.

Fjordsejlads
Fjorden har været besejlet siden 1300-tallet af handelsskibe og bliver det den dag i dag. Et sikkert vidnesbyrd på dette er vraget af et skibsvrag, ,der blev fundet i 1943. Det var en kogge dateret til ca. år 1200. I 1920'erne opstod flere private sejlruter med fjordbåde som udflugtsmulighed. De startede i havnen og lægger til bl.a ved forlystelsesstederne Grúns Restaurant. , Christiansminde i Agtrup Vig,Elvig Høj og Løveroddepavillionen.
Kolding Havn omsatte i 2007 1,28 millioner tons gods over kaj.

Naturen
Fjorden munder ud i Lillebælt, som er hjemsted for flere tusinde marsvin. Det er den eneste fastboende hval i danske farvande, og den observeres tit i fjorden. De store dybder i bæltet tiltrækker mange fisk som torsk, sild og havørred og mange andre arter, og disse fisk kan fanges i fjorden.

Galleri

Eksterne henvisninger

Referencer 

Fjorde i Danmark
Lokaliteter i Kolding Kommune
Lillebælt
Rigdom

Rigdom er et økonomisk begreb, som bruges om et overskud af værdier. Overskuddet kan tilhøre samfundet, det kan tilhøre klanen, eller det kan være samlet hos den enkelte i form af privat ejendom.

Rigdommen blev især synlig, da man fik indført pengeøkonomi. Fra det tidspunkt blev det nemlig muligt at langtidssikre sin rigdom ved at omveksle den til penge (lavet af ædelmetaller eller andre holdbare materialer). 

Da rigdom giver indflydelse og status i samfundet, har man tidligt sammenlignet økonomisk rigdom med andre, mindre åbenlyse former for overskud: rigdom på fysisk styrke, på skønhed, på godhed, på klogskab, på ære, på velfærd osv. Det har medført, at ordet nu bruges lige så ofte om disse andre former for overskud, som det bruges om økonomisk velbjærgethed.

Se også 
 Formue
Dømmesyge

Dømmesyge er en betegnelse for en tilbøjelighed til at dømme andres handlinger eller motiver. Dømmesyge er en væsentlig bestanddel i sladder og mobning, og den kan skabe udgangspunkt for mere åbenlyst destruktive handlinger.

For at sætte sig til doms over andre må man kunne se eller konstruere en tydelig forskel mellem egen fortræffelighed og andres mangler. I denne skelnen ligger en kim til diskrimination og vrangforestillinger om andre. Af samme grund har man fra oldtiden taget afstand fra dømmesyge og betragtet den som et udslag af dødssynden hovmod (superbia).

Etik
Værktøjskasse

En værktøjskasse er beregnet til at opbevare værktøj i. Normalt vil man straks tænke på de forskellige udgaver som håndværkere – eller private til gør-det-selv arbejde – bruger til at transportere deres værktøj med rundt til forskellige arbejdspladser med.

Værktøjskasse bruges imidlertid også mere og mere i overført betydning om de metoder – det værktøj fra værktøjskassen – som virksomheder og institutioner kan tage i anvendelse for at fremme et formål, altså et ord eller begreb hyppigt anvendt i managementbranchen. I it- og computerbranchen anvendes ofte det engelske ord toolkit eller toolbox for diverse hjælpeprogrammer eller utilities. 
I artiklen her anvendes ordet dog i dets mere bogstavelige betydning.

Billeder af forskellige typer værktøjskasser

Se også 
 Ørtebænk

Eksterne henvisninger 
 "Toolboxe"  eller 'tool chests' fra AmericanHistory.si.edu

Kasse
Mollerup (Aarhus)

Mollerup (ved Lisbjerg og Skejby) i Lisbjerg Sogn og Aarhus Kommune, er en gammel landsby beliggende ved Egåen i Egådalen. Et par gamle gårde eksisterer stadigvæk og bliver brugt til hhv. beboelse og klublokaler for Mollerup Golfklub. Byens jord bruges nu til golf og div. virksomheder. Endvidere er etableret en skov ved navn Mollerup Skov. En kirkesti (til Lisbjerg) løber gennem det gamle Mollerup.

Bydele i Aarhus
Mollerup Golfklub

Mollerup Golfklub er en dansk golfklub, beliggende i det nordlige Aarhus, 11 km. fra byens centrum.

Mollerup Golf Club blev stiftet i 1992 og består i dag af en 18-hullers bane samt en 6-hullers par 3 bane.

Ekstern henvisning 
 Mollerup Golf Club

Golfklubber og -baner i Danmark
Etableret i 1992
Sport i Aarhus
Dom

Dom kan henføre til flere ting
 Dom (retsvæsen) – en dommer fælder dom ved en domstol
 Dom (moral) – bedømmelse, fordømmelse, dømmesyge
 Dom (bjerg) – et bjerg i Schweiz
 -dom – suffiks (fordom, sygdom)
 Dom (film fra 2011) – russisk spillefilm fra 2011 af Oleg Pogodin

DOM kan også betyde en række ting
DOM (stof) – 2,5-Dimethoxy-4-methylamphetamine
Document Object Model (DOM) – en beskrivelse af et HTML- eller XML-dokument som en træstruktur
Disc on module – flash-lagermedium

Se også
 Domkirke – hovedkirken i et stift (bispedømme)
 DOM-TOM – DOM er Frankrigs oversøiske regioner Régions D'outre-Mer
 -dømme
 Dommedag
Buffet

En buffet er en servering, hvor gæsten forsyner sig selv. Den har navn efter bordet, hvor tjenerne henter maden, og som i 1800-tallet var stedet, hvor gæsterne udpegede de retter, de ønskede, og som tjenerne serverede ved bordet. I dag har restauranter tjenere til at lægge maden på gæsternes tallerken som hos Slotskælderen i København.

Ellers forsyner gæsterne sig selv. Det er praktisk, når der er begrænset personale. Gæsterne kan se maden og forsyne sig. Den slags buffeter er en billigere måde at servere på.

En buffetvogn er en togvogn, hvor mad og drikke kan købes og indtages ved en disk. Passagererne må ikke indtage medbragt mad og drikke i buffetvognen.

Buffeter kan opbygges på flere måder: maden serveres, så gæsterne kan stå i kø langs buffeten. Det ses ofte på cafeterier. Eller det er en overdådig udstilling af fødevarer med opfordringen "spis, hvad du kan" for et fast beløb. Den buffet findes ofte i folkelige restauranter.

Buffetens historie 

Sverige og Rusland var i det 17. årh. kendt for overdådige buffeter med mad parat til hjemmets gæster, der kom rejsende langvejs fra. I det 18. årh. stod bordet på salen på bornholmske gårde dækket med mad og syp til mindst tre juledage. Der blev spredt halm på gulvet, så der kunne soves lidt mellem spisningen. Det danske kolde bord er en udvikling heraf.

Den moderne buffet på restauranter opstod i Frankrig i 1700-tallet, hvor adelen og de finere borgere ved større baller fik opstillet borde med mad til gæsterne. Her blev maden fremstillet og opstillet så flot som muligt. Buffeten spredtes efterhånden i Europa, og mængden af overdådig luksus svandt i takt med, at buffeten blev brugt i lavere samfundslag. Buffeten blev populær i den engelsktalende del af verden i den sidste del af det 19. århundrede.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Mad og drikke
Parlamentsmedlem

Et parlamentsmedlem er et medlem af en lovgivende forsamling – et parlament. Afhængig af betegnelsen på et lands parlament kan medlemmerne have forskellige betegnelser, men i de fleste lande bruges en betegnelse, der omfatter "medlem af" og navnet på det lokale parlament på det lokale sprog. En generel forkortelse for et parlamentsmedlem er MP, der står for Medlem af Parlamentet.

Eksempler på betegnelser for forskellige lande

Norden 
Danmark: Et medlem af Folketinget kaldes "folketingsmedlem" (forkortes MF for Medlem af Folketinget)
Færøerne: Et medlem af Løgting (Lagtinget) kaldes "tingmenn" og "tingkvinnur" – på dansk "lagtingsmedlem".
Grønland: Et medlem af Landstinget kaldes "landstingsmedlem".
Norge: Et medlem af Stortinget kaldes "Stortingsrepresentant".
Sverige: Et medlem af Riksdagen kaldes "riksdagsmedlem".
Island: Et medlem af Alþingi kaldes "alþingsmann" (altingsmedlem).

Resten af Europa 
EU: Et medlem af Europa-Parlamentet kaldes "europa-parlamentsmedlem" (forkortes MEP for Medlem af Europa-Parlamentet).
Storbritannien: Et medlem af Underhuset kaldes "Member of Parliament", fork. MP, mens et medlem af Overhuset kaldes en "Lord" eller en "Peer".
Tyskland: Et medlem af Forbundsdagen kaldes "Mitglied des Deutschen Bundestages" (medlem af den tyske forbundsdag), mens et medlem af Forbundsrådet kaldes "Mitglied des Deutschen Bundesrates".
Frankrig: Et medlem af Assemblée Nationale (Nationalforsamlingen) kaldes "Député" (deputeret), mens et medlem af Sénate (senatet) kaldes "sénateur" (senator).
Italien: Et medlem af Parlamento Italiano kaldes "parlamentaro". Der er tale om et tokammersystem bestående af Camera dei Deputati og Senato della Repubblica, hvortil medlemmerne betegnes "deputati" og "senatori".

Øvrige verden 
USA: Et medlem af Congress of the United States kaldes "member of the Congress". Kongressen er opdelt i Senatet, hvortil medlemmerne kaldes "senators", og House of Representatives, hvortil medlemmerne kaldes "representatives".

Se også 

Politik
Annuitetslån

Et annuitetslån karakteriseres ved, at der betales et fast beløb (ydelse) på hver terminsdato, der skal dække både renter og afdrag på gælden. I starten vil størstedelen af ydelsen være renteomkostninger, men en stadigt større del af ydelsen vil med tiden blive afdrag på gælden. Langt hovedparten af de lån der ydes af banker og finansieringsselskaber samt realkreditinstitutter er annuitetslån. At ydelsen er fast, er en fordel for låntager, når denne skal lægge sit budget.  

Alternativet til et annuitetslån er serielånet, hvor der på hver terminsdato betales et fast afdrag + rente af den til enhver tid værende restgæld. Det samlede beløb der skal betales er derfor forskelligt og faldende fra termin til termin, men størst i starten, hvor restgælden og dermed også renten er størst. .

Formler 
Følgende formler er gældende for annuitetslån:
Ydelse

Hovedstol

Antal terminer

... hvor G står for hovedstolen, r for rentefod, n  for antal terminer, og y for ydelse.

References 

Erhvervsøkonomi
Lån
Fredskovsforordningen

Fredskovsforordningen er en forordning etableret af Christian 7. i 1805, der omfatter alle skove, der er karakteriserede som fredskov. Formålet med forordningen var dels at øge skovarealet dels at bevare det eksisterende, idet, Danmark på daværende tidspunkt kun var dækket af 4% skov. Forordningen var et led i de store landboreformer.

I fredskoven er det ikke de enkelte træer, der er fredede, men selve skoven, så der skal nyplantes, hvis træer fældes, uanset hvordan fældningen foregår. Skovejer har således pligt til retablering af skoven efter stormskader. De fleste private skove og alle offentlige skove er fredskov og  ejerne er forpligtet til at anvende arealerne til skovbrugsformål og til at dyrke dem efter skovlovens krav om god og flersidig skovdrift.
Sårbare naturtyper i fredskovsområder, f.eks. vandhuller, moser, enge eller heder, skal bevares og må hverken opdyrkes eller afvandes. Der må højst dyrkes  juletræer og pyntegrønt på ti procent af skovens areal, for at  opfylde kravet om alsidighed.

Skovloven regulerer anvendelsen af fredskove.

Referencer

Eksterne henvisninger
 Fredskovspligten   på miljøstyrelsens mst.dk

Noter 

Skovbrug
Danmarks love
F.C. København sæson 2005-06



Truppen

Daværende førsteholdstrup

Danske turneringer

Superligaen

Kampe

Stillingen

Pokalturneringen

Liga Cup

Internationale turneringer

Royal League

Kampe

Pulje

Champions League

Kvalifikationen

UEFA Cup

Titler

Andet

Spillerhæder 

2005-06
Fodboldsæson 2005-06
Lindevang Kirke

Lindevang Kirke ligger på Hattensens Allé i Frederiksberg Kommune.

Kirkens arkitekter var Thomas Havning og Anton Frederiksen.

Lindevang Kirke stod færdig i 1930 efter Solbjerg menighedsråd havde taget initiativ til en udskillelse fra Solbjerg Sogn i 1923. Solbjerg Kirke var efter opførelsen af Lindevangskvarteret og Den Sønderjyske By overfyldt til højmesserne og det var nærmest umuligt at få udført alle efterspurgte kirkelige handlinger.

Lindevang Sogn blev udskilt fra Solbjerg Sogn i 1926, selvom der gik 4 år til kirken stod færdig. Den 21. september 1930 blev kirken indviet af biskop Ostenfeld. Oprindeligt skulle kirken have heddet Adventskirken, men Frederiksberg Kommunalbestyrelse ønskede at sognet skulle have navn efter området, og derfor blev Adventskirke til Lindevang Kirke.

Grunden, hvor kirken blev opført, blev skænket af Frederiksberg Kommunalbestyrelse, under forudsætning af at der blev bygget en monumental bygning, således placeringen ud mod Peter Bangs Vej blev udnyttet. Kirken blev tegnet af arkitekterne Anton Frederiksen og Thomas Havning, der dog først i tredje forsøg fik godkendt deres tegninger hos kommunalbestyrelsen. Kirkebyggeriet blev finanseret af private bidrag og en testamentarisk gave fra Frk. Anna Cathrine From.

Historie

Kirkebygningen

Interiør

Referencer

Literatur 
 Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. 
 https://www.facebook.com/frederiksbergstadsarkiv/

Eksterne kilder og henvisninger 
 Lindevang Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Frederiksberg Kommune
Kirker i Københavns Stift
Svingkegle

En svingkegle er et jongleringsredskab i stil med kegler. Som navnet antyder, svinges de om kroppen i forskellige mønstre ligesom poi.

Til forskel fra almindelige kegler kaster man ikke svingkegler, men man kan bruge dem til kontaktjonglering hvor man for eksempel slipper svingkeglen ved skulderen, lader den falde og griber den bag ryggen igen.

Se også 
 Jonglering

Jonglering
Simultanskak

Simultanskak er et arrangement, hvor en stærk skakspiller (gerne en stormester) spiller flere partier samtidig mod flere spillere, ofte tyve eller flere.
Simultanspilleren bevæger sig fra bræt til bræt i en fast rækkefølge. Sædvanligvis er de forskellige brætter fordelt i en stor cirkel eller firkant. 

I normal simultanskak bruges der ikke skakur. I stedet forventes modstanderne at udføre deres træk, når simultanspilleren kommer frem til deres bræt. Han eller hun kan foretage en kort tænkepause før trækket udføres, men hvis der opstår for lange og for hyppige pauser, vil dette betyde, at simultanopvisningen trækker for længe ud. 

Stærke spillere har også ind imellem optrådt simultant med blindskak. Her kan simultanspilleren ikke se de forskellige brætter, men må holde rede på alle trækkene i partierne i hovedet. Modstanderen har som normalt bræt og brikker, men trækkene kommunikeres verbalt til simultanspilleren via en hjælper.

Rekorder i simultanskak 
Stormester Susan Polgar, USA, tidligere verdensmester for kvinder, satte den 1. august 2005 i Palm Beach, Florida en stribe rekorder inden for simultanskak:
 Flest simultanpartier på en gang: 326 modstandere med 309 sejre, 14 remis og tre tab (gevinstpct. på 96,93) i løbet af 16 timer og 30 minutter. Den tidligere rekord (sat af IM Andrew Martin, England): 321 partier med 294 sejre, 26 remis og et tab (gevinstpct. på 95,64). Dermed får hun også rekorderne for:
 Flest vundne kampe: 309 (Andrew Martin: 294) og
 Højeste gevinstprocent: 96,93 pct. (Andrew Martin: 95,64 pct.)
Samtidig fik hun pga. udskiftning af spillere undervejs mulighed for at sætte rekord i flest spillede kampe i træk:
 1.131 partier i træk, hvor hun spillede imod 551 modstandere med 1.112 sejre, 16 remis og 3 tab, hvilket giver en gevinstpct. på 99,03 pct. Den tidligere rekord var 1.102 partier (sat af WGM Anna-Maria Botsari, Grækenland)

Noter 

Skak
Michelle Trachtenberg

Michelle Christine Trachtenberg, (født 11. oktober 1985 New York), er en amerikansk tv- og filmskuespiller bedst kendt for sin rolle, som lillesøster til Buffy, i tv-serien Buffy - Vampyrernes Skræk, og som Georgina Sparks i succes-serien Gossip Girl. Hun har også været med i filmen Eurotrip (2004), Ice Princess (2005) og 17 again (2009).

Filmografi 
 Harriet the Spy (1996) – Harriet M. Welsch
 Ri¢hie Ri¢h's Christmas Wish (1998) – Gloria
 Inspector Gadget (1999) – Penny
 Can't Be Heaven (2000) – Julie
 EuroTrip (2004) – Jenny
 Mysterious Skin (2004) – Wendy
 Ice Princess (2005) – Casey Carlyle
 Beautiful Ohio (2006) – Sandra
 Black Christmas (2006) – Melissa
 Against the Current (2009) – Suzanne
 17 Again (2009) – Maggie O'Donnell

Tv-serier 
 Law & Order, afsnit 27 (1991) – Dinah Driscoll
 Clarissa Explains It All, afsnit 66 (1993) – Elsie Soaperstein
 All My Children (1994) – Lilly Benton Montgomery
 The Adventures of Pete & Pete, afsnit 11, 16-17, 22, 26, 28-32 (1994-1996) – Nona Meckelberg
 Dave's World, afsnit 76 (1996) – Angela
 Space Cases, afsnit 20 (1996) – Spasmager
 Meego, afsnit 6 (1997) – Maggie Parker
 Guys Like Us, afsnit 3 (1998) – Katie
 Buffy - Vampyrernes Skræk, afsnit 79-145 (2000-2003) – Dawn Summers
 Best Week Ever, afsnit 15 (2004) –
 Six Feet Under, afsnit 42-43 og 46-47 (2004) – Celeste
 House M.D., afsnit 38 (2006) – Melinda Bardach
 Law & Order: Criminal Intent, afsnit 121 (2006) – Lisa Willow Tyler
 Gossip Girl, afsnit 15-18, 39-40 og 42 (2008-2009) – Georgina Sparks

Tegnefilm 
 Robot Chicken, afsnit 25-26 og 45 (2006-2007) – Dina Lohan/Rengøringskone/Konen
 Dragonlance: Drageskygger (2008) – Tika

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Personer fra New York
De Døves Kirke

Døves Kirke ligger på Falkoner Allé 132, i Frederiksberg Kommune.

Historie 
Kirken er tegnet af Emil Jørgensen i nationalromantisk stil. Kirken har indgang fra Ågade.

Kirkebygningen

Interiør

Gravminder

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 
 De Døves Kirke  hos KortTilKirken.dk

Kirker i Frederiksberg Kommune
Kirker i Københavns Stift
Warhammer 40.000: Dawn of War

Warhammer 40.000: Dawn of War er et RTS-computerspil fra 2004 bygget på Warhammer 40.000 universet. Spillet er udviklet af Relic Entertainment og udgivet af THQ.

Racerne i spillet er:
 Space Marine
 Kaos
 Eldar
 Orker

I spillets kampagne følger man Space Marine styrken Blod Ravens og officeren Gabriel Angelos.

I udvidelsen Winter Assault som udkom i 2005 kom racen Imperial Guard sammen med nye enheder til de eksisterende racer.

I udvidelsen Dark Crusade som er blev færdig i 2006 kan du spille racerne:
 Tau
 Necron

Udvidelsen Soulstorm, som blev udgivet i 2008 tilføjede to nye racer til serien.
 Dark Eldar
 Sisters of Battle

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Computerspil fra 2004
Strategispil
Windows-spil
Charlotte Wiehe-Berény

Marie Charlotte Wiehe-Berény, født Hansen 28. august 1865 i København – 4. september 1947 i Skodsborg) var en dansk skuespiller, balletdanser og sanger.

Hun blev optaget på Det Kongelige Teaters balletskole i 1874, og derefter ansat på Det Kgl. Teater 1881-90. Årene derefter optrådte hun med visesang, operetter og lystspil, bl.a. på Folketeatret og Casino.

Gift med stumfilmskuespilleren Wilhelm Wiehe 1889-99 og derefter med den ungarske violinist og komponist Henri Berény til dennes død i 1932. Med Berény flyttede hun til Paris og fik en international karriere indenfor teater og stumfilm.

Hun modtog i 1940 Ingenio et arti.

Noter

Eksterne henvisninger 

 KVINFO: Charlotte Wiehe-Berény i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
 

Skuespillere fra Danmark
Balletdansere fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Ingenio et arti
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Charlotte
Ballerinaer fra Danmark
Helene Iversen

Helene Lucie Iversen (født 25. december 1860 i Ullerup på Sundeved, død 20. december 1935 i Åbenrå) var en central figur i kampen for nordslesvigernes nationale sag.
Helene voksede op i landsbyen Ullerup.

Efter krigen i 1864 var landsdelen kommet under tysk styre.

Som 20-årig forlovede hun sig i 1881 med den politisk engagerede H.P. Hanssen fra Nørremølle og giftede sig med ham den 4. maj 1888.

Sammen fik de 9 børn: Anna Marie (1889), Ingeborg (1891), Peter Christian (1892), Astrid (1894), Helga (1896), Thyra (1898), Eva (1899), Bjørn (1902) og Ruth (1903).

Eksterne henvisninger 
 http://vikja.dk/gedweb/detaljer/d2607.htm
 http://www.kvinfo.dk/side/597/bio/102/origin/170/

Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Sønderjylland (i Danmark)