kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frederik 2. af Slesvig-Holsten-Gottorp

Frederik 2., Hertug af Slesvig-Holsten-Gottorp (født 21. april 1568, død 15. juni 1587) var hertug af de gottorpske dele af hertugdømmerne Slesvig og Holsten fra 1586 til 1587. Han var ældste søn af Hertug Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp og Christine af Hessen.

Biografi 

Frederik blev født den 21. april 1568 som den ældste søn af Hertug Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp og Christine af Hessen. Han modtog en grundig opdragelse under vejledning af den franske adelsmand Antoine Cauce, der i 1581 fulgte ham og hans yngre bror Philip til Universitetet i Heidelberg. Her fungerede han i 1583 som æresrektor og fortsatte derefter til Universitetet i Strassburg.

Den 1. oktober 1586 blev han ved sin fars død hertug i de gottorpske dele af hertugdømmerne Slesvig og Holsten. Egentlig havde hans fars planlagt at dele arven mellem sine ældste sønner, men ved Adolf 1.'s død var det kun hans ældste søn Frederik, der var myndig og derfor efterfulgte faderen som den eneste. Det lykkedes derimod ikke Frederik at tiltræde som biskop i Slesvig Stift, hvor hans far ellers havde fået ham valgt til koadjutor. Stiftet blev tværtimod overtaget af kongen som et dansk rigslen. Frederik blev rost for sin lærdom og fromhed.

Frederik 2. regerede kun et år og døde den 15. juni 1587 på Gottorp Slot. Han døde før adelen kunne vælge og hylde ham. Efter hans død opstod skarpe diskussioner mellem gottorperne, som ønskede en arvehyldning og stænderne, som fremhævede handlingens valgkarakter. Da han døde ugift og uden arvinger, blev han efterfulgt som hertug af sin lillebror Philip af Slesvig-Holsten-Gottorp. Han blev begravet i krypten i Slesvig Domkirke.

Fuld officiel titel 
 Af Guds Nåde Arving til Norge, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn og Ditmarsken, Greve til Oldenborg og Delmenhorst etc.

Se også 
 Slesvig-Holsten-Gottorp
 Slesvigske hertuger

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Hertuger af Slesvig
Hertuger af Holsten
Huset Oldenburg
Hemnes

Hemnes er en kommune i Nordland fylke i Norge. Den grænser i nord til Rana, i syd til Hattfjelldal og i vest til Vefsn. Kommunen har også lang grænse til Sverige i øst. Den nuværende Hemnes kommune blev dannet i 1964 ved sammenlægning af tidligere de Hemnes og Korgen kommuner samt dele af Sør-Rana og Hattfjelldal.

Den består af byerne Hemnesberget, Finneidfjord, Bjerka og Bleikvasslia samt Korgen, som er administrationscentrum. Kommunen har ca. 4.560 indbyggere der er beskæftiget indenfor landbrug, kraftproduktion, mekanisk industri, trævare og bådbygning.

Natur 
 Fjellmassivet Okstindan ligger i Hemnes kommune.
 Stormyrbassenget og Stormålvatnet er søer i kommunen

Trafikforbindelser 
Europavej 6 og Nordlandsbanen passerer gennem kommunen. Det er også vejforbindelse til kysten af Helgeland.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Hemnes på kort fra Kulturnett.no

Kommuner i Nordland
Philip af Slesvig-Holsten-Gottorp

Philip, Hertug af Slesvig-Holsten-Gottorp (født 10. august 1570, død 18. oktober 1590) var hertug af de gottorpske dele af hertugdømmerne Slesvig og Holsten fra 1587 til 1590. Han var den anden søn af Hertug Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp og Christine af Hessen.

Biografi 
Philip blev født den 10. august 1570 på Gottorp Slot som det tredje barn og anden søn af Hertug Adolf af Slesvig-Holsten-Gottorp og Christine af Hessen. Han modtog undervisning i latin og fransk af den franske adelsmand Antoine de Cauce, der fulgte ham og hans storebror på deres udlandsrejse.

Philip blev hertug allerede som 17-årig ved sin storebror Hertug Frederik 2.'s død i 1587. Da han ikke var myndig fungerede hans mor, Hertuginde Christine som regent på hans vegne. Da hun ønskede sønnen udnævnt til regent i den gottorpske del af hertugdømmerne uden stændernes valg, udbrød der en skarp strid med stænderne under hendes ledelse. Striden endte med hendes og hans nederlag, idet de måtte finde i det de maatte finde sig i, at landdagen den 19. september 1588 valgte ham til hertug og modtog løfte om privilegiernes overholdelse. Ved hyldningen undlod han dog at hæve fingeren ved bekræftelse af stændernes privilegier. Han søgte derved at demonstrere, at han ikke aflagde ed på gamle rettigheder men blot konkret anerkendte dem her og nu.

I den nærmest følgende tid fulgte en uenighed med den danske regering om Svavsted Amt. Hertug Philip døde allerede som 20-årig den 18. oktober 1590. Han blev efterfulgt som hertug af sin yngre broder Johan Adolf. Han blev begravet i krypten i Slesvig Domkirke.

Fuld officiel titel 
 Af Guds Nåde Arving til Norge, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn og Ditmarsken, Greve til Oldenborg og Delmenhorst etc.

Se også 
 Slesvig-Holsten-Gottorp
 Slesvigske hertuger

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Hertuger af Slesvig
Hertuger af Holsten
Huset Oldenburg
Personer fra Slesvig by
Herøy (Nordland)

Herøy er en økommune i landskapet Helgeland i Nordland. De største øer i kommunen er Nord-Herøy, Sør- Herøy, Tenna, Øksningan, Staulen og Seløy. Disse er knyttet sammen med broer. Kommunen er omgivet af hav i alle retninger, men grænser i nordøst til Dønna, i sydøst til Alstahaug, i sydvest til Vega. Kommunen har færgeforbindelse til Sandnessjøen og broforbindelse til Dønna.

Digteren og præsten Petter Dass (1647-1707), er født i Herøy.

Eksterne henvisninger 

 Uofficiel Herøy-portal 
 Kultur i Herøy på kort fra Kulturnett.no
 Information og billeder fra "kongekaia" ved Herøy bygdesamling 

Kommuner i Nordland
Osmose Productions

Osmose Productions er et europæisk uafhængig pladeselskab der blev opstartet i Frankrig i 1991 af Hervé Herbaut. De specialiserede sig hovedmæssigt i dødsmetal, black metal og gothic metal-bands

Bands under Osmose 
 Absu
 Dark Tranquillity (Skrev kontrakt med Century Media Records)
 Detonation
 Driller Killer
 Enslaved (Skrev kontrakt med Tabu Recordings)
 Immortal (Skrev kontrakt med Nuclear Blast)
 Impaled Nazarene
 Inhume
 Marduk (skrev kontrakt med Regain Records)
 Melechesh
 Mord
 Obligatorisk Tortyr
 Rotting Christ (Skrev kontrakt med Season of Mist)
 Samael (Skrev kontrakt med Galactical Records/Regain Records)
 Shining
 Yyrkoon

Pladeselskaber fra Frankrig
Etableret i 1991
Musik fra Frankrig
OpenOffice.org Base

OpenOffice.org Base er et tidligere databaseprogram i kontorsystemet OpenOffice.org. Med Base kunne  man lave databaser, håndtere forespørgsler og rapporter for at lede efter tilgængelig databaseinformation. Første version blev lanceret 30. april 2002. I funktionalitet var det sammenlignelig med Access i Microsoft Officepakken.

I maj 2012 blev den efterfulgt af Apache OpenOffice Base.

Kilder og henvisninger

Base
Frie databasesystemer
Valladolid

er en stor by i det centrale Spanien. Byen gennemløbes af floden Pisuerga og er hovedstad i Castilla y León og i provinsen Valladolid. Indbyggertallet er .

Seværdigheder er den ufuldendte domkirke af Juan de Herrera og kirken San Pablo.

Sport 
Fodboldholdet Real Valladolid hører til i byen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Byer i Castilla y León
Imprimatur

Imprimatur, latin for kan trykkes. Censors tilladelse til at en bog kan udgives. Udtrykket stammer fra den katolske kirkes Index librorum prohibitorum. 

Imprimatur blev håndhævet i Danmark efter Christian V's Danske Lov (1683), der krævede forhåndstilladelse til at en bog kunne udgives. Tilladelsen blev som regel trykt med censors navn tilføjet (i tiden 1736-1765) H. P. Anchersen). Censorerne var professorer på Københavns Universitet, som tog sig af læsningen og godkendelsen af udgivelserne på deres områder. 

Oprindeligt skrev censorerne "Imprimatur, in fidem protocolli". Det ændredes, efter at en norsk kapellan i 1764-1765 havde udgivet nogle prædikener af den tyske pietist J.G.W. Forstmann. De blev opfattet som alt for herrnhutiske af det teologiske fakultet på trods af, at samlingen var godkendt af den officielle censur. Det var umuligt at finde ud af, hvem der var censor, og sagen endte med, at prædikerne blev forbudt. Derefter blev det pålagt censorerne at anføre deres navn på imprimaturangivelsen, hvad nogle af censorerne allerede havde gjort (se billede 3). 

Kravet om signerede imprimaturer blev ophævet med Johann Friedrich Struensees reskript af 14. september 1770, der indførte uindskrænket trykkefrihed og overflødiggjorde censur. Den i 1799 genindførte censur var ikke forhåndscensur; nu lagde politimyndighederne sag an mod skrifter, der overtrådte Trykkefrihedsforordningen af 1799.

Imprimatur signaturer

Henvisninger

Kilder 
 Informationsordbogen.dk
 Harald Jørgensen, Da censuren blev opgivet, Det Berlingske Bogtrykkeri, København, 1970.

Se også 
Censur
Trykkefrihed
Trykkefrihedstiden

Romerskkatolske kirke
Boghistorie
Leirfjord

Leirfjord er en kommune i landskapet Helgeland i Nordland fylke i Norge. Den grænser i øst til Hemnes, i øst og syd til Vefsn og i syd til Alstahaug. Udenfor kysten i vest ligger Dønna kommune, og nord for Ranfjorden ligger Nesna og Rana kommuner.

Erhvervsliv 
Hovederhverv er landbrug, fiskeforædling og serviceerhverv. Korte afstande til Sandnessjøen, Mosjøen, Nesna og Hemnesberget gør at mange pendler til arbejde udenfor kommunen.

Kultur 
Kommunen er deltager i Skulpturlandskab Nordland med skulpturen «Omkring» lavet af Waltercio Caldas. Leirfjord Bygdesamlinger har samlinger flere steder i kommunen.

Geografi 
Leirfjord kommune strækker sig fra kysten af Helgeland og et stykke ind i landet. Den består af flere forskellige småbyer som Bardal, Fagervika og Sundøy. I øst danner fjeldområdet Toven en naturlig grænse til Vefsn. 
Kystrigsvejen passerer gennem Leirfjord.

Eksterne henvisninger 

 Bardalsportalen 
 Kultur i Leirfjord på kort fra Kulturnett.no

Kommuner i Nordland
Springlag

Springlag er en lagdeling af en vandsøjle i to eller flere lag, med individuelle fysiske og kemiske karakteristika f.eks. betinget af temperaturændringer. Lagdelingen vil typisk forekomme i søer og indelukkede havområder. Den øvre vandmasse vil altid have en lavere massefylde end det nederste, og strømretningerne for de to lag kan være forskellige. Indholdet af bl.a. næringssalte kan også være forskelligt, da udvekslingen af vand mellem de to lag er nedsat pga. af lagdelingen.

Springlaget opstår som følge af forskelle i to forskellige parametre, nemlig saliniteten og temperaturen. Er det temperaturen, der forårsager springlagsdannelsen, betegnes det en termoklin. Er saliniteten den betydende faktor, betegnes det en haloklin. Er både termoklinen og haloklinen i samme dybde, bliver springlaget særlig stærkt og betegnes da pyknoklinen og henviser til en forskel i densitet.

I de indre danske farvande (se limnologi) dannes springlaget ofte i forårsmånederne, når vinden generelt aftager. Jo kraftigere temperatur- og salinitetsgradienten er, jo mere energi kræves der, for at springlaget nedbrydes. Dette sker normalt først hen på efteråret, når de kraftige storme begynder.

Springlag har betydning for økologien i havområder. I efteråret skal der f.eks. nedbrydes store mængder fytoplankton i vandet. Denne proces foregår ved bunden og kræver store mængder ilt. Hvis springlaget er stabilt, vil ilt kun vanskeligt kunne gennemtrænge det, og der vil være mulighed for, at iltsvind vil kunne opstå. Iltsvindet vil først forsvinde, når efterårsstormene sætter ind og nedbryder springlaget.

Bølger
Der kan formidles bølger via springlag i væsker - f.eks. i ferskvand (søer), brakvand og saltvand (havvand). Nogle springlagbølger i verdenshavet er målt til 170 meters højde, men kun med en vandret hastighed på nogle få centimeter per sekund.

Kilder/referencer

Se også
Dødvand

Eksterne henvisninger
Derfor kunne svenskerne ikke finde ubåden. Videnskab.dk
7. apr 2006, ing.dk: Lagdeling gør havbrug til et problem Citat: "...der er en lagdeling i bælterne med et øvre lag af fersk/brakvand, der er nordgående og med et lag af saltholdigt bundvand, der strømmer fra Kattegat/Skagerrak i sydgående retning. Skillefladen mellem de to lag varierer, men ligger i ca. 15 m dybde..."

Økologi
Hydrologi
Lurøy

Lurøy er en kommune i landskapet Helgeland i Nordland fylke i Norge.

Geografi 
Den grænser i nordøst til Rødøy og i øst til Rana. Over fjordene i syd ligger Nesna og Dønna, ude i havet i vest er Træna. Den er beliggende tæt op til Polarcirklen. Kommunecenteret ligger delt mellem øerne Lurøy og Onøy, sammenlænket med bro og udrustet med nyt rådhus på Onøy i 2005. Andre øer er Lovund med omkring 300 indbyggere, Hestmona, Nesøya, Aldra og omkring 1.372 mindre øer og skær. Kystrigsveien (Rigsvej 17) passerer gennem Lurøy i Stokkvågen.

Naturværnsområder 
 Lovunda/Lundeura naturreservat
 Sandværet landskabsbeskyttelsesområde
 Risværet naturreservat
 Grønsvik hærkystfort

Historie 
Kommunen blev oprettet i 1837.

Ved et møde på Lurøy tingsted blev det i 1775 vedtaget at etablere en omgangsskole i Rødøy
prestegjeld, hvor Lurøy var en af fire fjerdinger; den havde sine årlige runder fra 1780 til
1891, afbrudt af en nybygget fast skole på Snertneset, Onøy (1847-1860).

Lurøy blev selvstændigt prestegjeld i 1823.
Kirken er et kulturminde i kommunen, og kirkestedet hvor kirken er placeret, har været det samme siden den første kirke blev bygget en gang i 1400-tallet. Nutidens kirke er en korskirke fra 1812, den sjette eller syvende kirke på dette sted, og er kommunens tusenårssted.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Lurøy på kort fra Kulturnett.no
 Fakta om Tonnes i Lurøy  
 Fakta og billeder   fra
 Bibliotekets lokalhistorie og Fotoarkiv  
 – Information og billeder fra Lurøy båthavn 
 Information og billeder fra Krongelvika, Onøya
 Information og billeder fra Stokkvika, Onøya

Kommuner i Nordland
Aden Abdullah Osman Daar

Aden Abdullah Osman Daar (1908 – 8. juni 2007) var Somalias første præsident, da landet blev selvstændigt i 1960.

Biografi 
Aden Abdulle Osman blev født i Beledweyne i Hiiraan-regionen. Efter at have taget sin uddannelse arbejdede han i administrative stillinger på forskellige statslige kontorer. Herefter helligede han sig sin egen forretning. I februar 1944 meldte han sig ind i partiet Somalisk Ungdomsklub (senere kaldet Somalisk Ungdomsliga – S.U.L.), hvor han snart blev medlem af forretningsudvalget og i 1946 udpeget til sekretær for Beledweyne-afdelingen. Aden Abdulle hører til klanen ujajeen som er under Hawiye-stammen.

I 1951 blev han udpeget til territorialrådet for Somalia, hvor han virkede til 1956 som S.U.L.-medlem, fra 1953 som vicepræsident for rådet. I 1954 blev han præsident for partiet, hvilket han var til 1956. I 1958 blev han igen valgt til partiets præsident, en post han beholdt samtidig med, at han var præsident for landets lovgivende forsamling til 1. juli 1960.

Territorialrådet blev i 1956 afløst af den lovgivende forsamling, og Osman Daar blev valgt til nationalforsamlingen fra Beledweyne-distriktet ved de almindelige valg, og parallelt hermed blev han valgt som præsident for den lovgivende forsamling.

I 1959 blev der afholdt almindeligt valg, hvor han blev genvalgt til nationalforsamlingen, der igen udpegede ham som præsident. Han beholdt posten, da den lovgivende forsamling blev omdannet til grundlovgivende forsamling.

Som præsident for den grundlovgivende forsamling blev det Osman Daar, der 1. juli 1960 udråbte Somalia som uafhængig republik, der forenede det nordlige og det sydlige territorium, de tidligere Britisk Somaliland og Italiensk Somaliland. Nationalforsamlingen valgte ham som provisorisk præsident for republikken for en periode af 1 år, og i 1961 blev han genvalgt, denne gang for 6 år.

Aden Abdullah Osman Daar koncentrerede sin indsats på lovmæssige, sociale og økonomiske studier. Ved siden af somali talte han italiensk, engelsk og arabisk. 

Ved præsidentvalget i 1967 blev han slået af Abdirashid Ali Shermarke, og hans embedsperiode afsluttedes 10. juni 1967. Den somaliske grundlov sikrer en afgående præsident livsvarigt medlemskab af nationalforsamlingen. Osman Daar fungerer nu som statsmand i forsøget på at etablere varig fred i Somalia. Han døde i en alder af 99 år på et hospital i Nairobi i Kenya i juni 2007 efter at have været alvorligt syg i flere måneder.

Kilder 

Somalias præsidenter
Politikere fra Somalia
Sundby Tennisklub

Sundby Tennisklub (eller ST, Sundby TK) er en dansk tennisklub beliggende på Amager i København, som blev stiftet den 28. april 1937. Idrætsforeningens klubhus og anlæg, bestående af 5 grus- og 2 kunststofsbaner og 2 padel tennisbaner med  lysanlæg, er en del af Sundby Idrætspark. Klubben har i dag godt 580 medlemmer, hvoraf godt 70 er juniorer, og er medlem af lokalunionen, Københavns Tennis Union og derigennem Dansk Tennis Forbund.

Klubbens juniorafdeling arrangerer i samarbejde med Københavns Tennis Union et åbent årligt tilbagevendende indendørs soft tennis-turnering, Copenhagen Open, der rangerer som det officielle Københavnsmesterskab.

Historie 
Sundby Tennisklub startede med to grusbaner og godt 50 medlemmer i 1937, som de næste 40 år voksede til fire baner og godt 200 medlemmer. I 1977 byggede Københavns Idrætsanlæg tre kunststofsbaner med tilhørende lysanlæg som erstatning for tre grusbaner, som var i dårlig forfatning. Banerne stod færdige i 1978 og forlængede tennis-sæsonen med to måneder – fra april til oktober/november. Trods utallige henvendelser til Københavns Idrætsanlæg siden midten af 1970'erne, indviede foreningen først sit reelle klubhus med køkken i 1992, som førhen bestod af et halvtag til læ i tilfælde af regn. Foreningens medlemsantal blev mere end fordoblet i 1980'erne og 1990'erne til godt 500 seniorer og 100 juniorer, hvilket var det højeste i klubbens historie. I 1996 blev klubbens anlæg således udvidet med yderligere to grusbaner beliggende i forlængelse af Sundby Idrætsparks hal 3. I 2010 blev store dele af hegnet omkring anlægget udskiftet, og de tre kunststofbaner blev udskiftet med tre kunstgræsbaner, som også kan benyttes af fodboldspillere i vintersæsonen.

Siden omkring midten af 1990'erne har tennissporten oplevet en tilbagegang over hele landet, hvilket har påvirket STs medlemstal. Klubben havde pr. 1. januar 2011 335 medlemmer. I løbet af 1990'erne startede klubben sin egen sommerturnering for seniorer og juniorer, Amager Open, som var succesfuld i dens første leveår, men grundet for få tilmeldinger måtte turneringen lukke.

Indtil videre ligger klubbens bedste resultater tilbage i 1970'erne og 1990'erne, hvor STs bedste hold spillede en række år i 3. division udendørs samt 2. division. Siden slutningen af 1990'erne har foreningens juniorafdeling haft flere Københavnsmestre i både inden- og udendørs samt en enkelt Danmarksmester i minitennis.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sundby Tennisklubs officielle hjemmeside

Sport på Amager
Tennisklubber i Danmark
Etableret i 1937
Stina Ekblad

Stina Ekblad (født 26. februar 1954 i Solf, Finland) er en finlandssvensk skuespiller. Sit gennembrud på film fik hun i Mai Zetterlings Amorosa (1986). Hun er uddannet ved Odense Teater (1975).

I Danmark har hun medvirket i film og på TV. Blandt andet i tv-serien Krøniken (2003-2006), hvor hun spillede Karin, Kaj Holger Nielsens svenske hustru og mor til Erik og Søs, samt i 2. sæson af tv-serien Borgen, afsnit 9 og 10 (2011). 
På teatret har hun senest fremført Dantes Guddommelige Komedie i Staffan Valdemar Holms og Bente Løkke Møllers iscenesættelse på Teater République i København (januar 2019).

Filmografi 
 Skammerens datter
 Den skaldede frisør
 Ballerina
 Hjemve
 De fem benspænd
 Afgrunden
 Magnetisørens femte vinter
 Manden som ikke ville dø
 Sekten
 Tøsepiger
 Min fynske barndom
 Freud flytter hjemmefra
 Notater om kærligheden
 Thorvald og Linda
 QEDA (2017)
Fanny og Alexander  (1982)

Eksterne henvisninger 

 

Har medvirket i den danske film fra 1981: Thorvald og Linda, hvor hun spillede Linda, som møllerens kone.

Skuespillere fra Sverige
High Fidelity (film)

High Fidelity er en amerikansk film fra 2000, instrueret af Stephen Frears efter Nick Hornbys roman af samme navn. Den har John Cusack og Iben Hjejle i hovedrollerne.

Medvirkende 
 John Cusack som Rob Gordon
 Iben Hjejle som Laura
 Todd Louiso som Dick
 Jack Black som Barry
 Lisa Bonet som Marie DeSalle
 Catherine Zeta-Jones som Charlie Nicholson
 Joan Cusack som Liz
 Tim Robbins som Ian "Ray" Raymond
 Lili Taylor som Sarah Kendrew
 Natasha Gregson Wagner som Caroline
 Sara Gilbert som Annaugh Moss
 Bruce Springsteen som sig selv (cameo)

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2000
Komediefilm fra USA
Film baseret på bøger
Film instrueret af Stephen Frears

ja:ハイ・フィデリティ#映画化
Sæd (flertydig)

Ordet sæd har flere betydninger eller specialiseringer:
 Sæd (korn) – "det såede", altså sædekornet.
 Sæd – handyrs kønsvæske.
 Sæd (skik) – gammelt ord for skik og brug (heraf usædelig, altså i modstrid med sæd, eller sædvanlig)

 Stednavne
 Sæd (bebyggelse) – en lille sønderjysk grænselandsby syd for Tønder
 Sæd (Stabelholm) – en landsby og kommune i Nordfrislands Kreds

 Kultur
 Sæd (film) - en dansk kortfilm fra 2023 instrueret af Tanne Sommer
Bruttonationalindkomst

Bruttonationalindkomsten, forkortet BNI, er et økonomisk begreb, der angiver den årlige indkomst for et lands indbyggere. Som et mål for et lands samlede indkomster er BNI et centralt begreb i nationalregnskabet. BNI kan beregnes med udgangspunkt i bruttonationalproduktet (BNP), idet der korrigeres for lønninger betalt af indenlandske virksomheder til lønmodtagere, der bor i udlandet, formueindkomster til eller fra udlandet (afkast af formue i eller gæld til udlandet i form af renter, aktieudbytte mv.) samt produktions- og importskatter fra eller til udlandet.

BNI i forhold til BNP 

Selvom BNP er det mest anvendte tal til internationale sammenligninger af landes velstandsniveau, er BNI et mere retvisende mål herfor. BNP udtrykker værdien af den produktion (eller mere præcist værditilvækst), der finder sted i et land, men tager ikke højde for, at noget af denne produktionsværdi kan tilfalde udlandet, hvis produktionsfaktorerne er udenlandsk ejede, mens et lands indbyggere omvendt kan have udenlandsk indkomst. BNI angiver derimod den både indenlandske og udenlandske indkomst, som et lands indbyggere indtjener. BNP måler altså aktivitetsniveauet i et land, mens BNI måler landets indbyggeres indkomstniveau. 

Ofte vil niveauerne for et lands BNI og BNP ligge tæt på hinanden, men undertiden kan der være store forskelle. Luxembourgs BNP er således betydelig højere end BNI, fordi der arbejder mange grænsegængere (dvs. personer, der bor i nabolandene, men pendler til Luxembourg og arbejder) i landet. Grænsegængernes aflønning indgår i Luxembourgs BNP, men i nabolandenes BNI. Ligeledes voksede Irlands BNP betydelig hurtigere end landets BNI siden 1980'erne som følge af et stort indryk af udenlandske virksomheder til Irland, hvis overskud delvis blev sendt ud af landet.

For Danmark er forskellen mellem BNP og BNI beskeden. I 2017 var Danmarks BNP 2.178 mia. kr., mens BNI var 2.227 mia. kr., altså 2,2 % højere. Når Danmarks bruttonationalindkomst er højere end landets bruttonationalprodukt, skyldes det først og fremmest Danmarks udlandsformue, som medfører, at danskerne netto modtager en del formueindkomst fra udlandet hvert år. 

I EU regnes en stor del af medlemslandenes bidrag til EU's fælles budget i forhold til medlemslandenes bruttonationalindkomst, fordi det giver en mere retvisende indikation af landenes velstand end BNP-målet. Danmarks officielle udviklingsbistand offentliggøres normalt også som en andel af Danmarks BNI.

Se også

BNI per indbygger
Danmarks økonomi
Samfundsvelfærdsfunktion
Samfundsøkonomiske mål

Kilder

Eksterne henvisninger 

 BNI-tal mfl. i Danmarks Statistiks Statistikbank

Politik
Makroøkonomi
Nationalregnskab