kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Atlantic Division (NHL)

Atlantic Division er en af de fire divisioner i den professionelle nordamerikanske ishockeyliga, National Hockey League. Det en af de to divisioner, der udgør Eastern Conference i ligaen. Atlantic Division blev oprettet i 1993 i forbindelse med en omstrukturering af NHL som en efterfølger til Patrick Division.

I forbindelse med omstruktureringen i 2013 blev samtlige divisionens fem hold overført til den nyoprettede Metropolitan Division. I stedet modtog Atlantic Division i alt syv hold fra de nedlagte Northeast Division og Southeast Division, mens Detroit Red Wings blev overført fra Central Division.

Atlantic Division består pr. 2021-22 af følgende otte hold:
 Boston Bruins
 Buffalo Sabres
 Detroit Red Wings
 Florida Panthers
 Montreal Canadiens
 Ottawa Senators
 Tampa Bay Lightning
 Toronto Maple Leafs

Hold 

Atlantic Division blev oprettet i 1993 i forbindelse med en omstrukturering af NHL som den primære efterfølger til Patrick Division. Divisionen kom til at bestå at fem af de seks hold i Patrick Division, New Jersey Devils, New York Islanders, New York Rangers, Philadelphia Flyers og Washington Capitals. Kun Pittsburgh Penguins fra Patrick Division fulgte ikke med over i den nye Atlantic Division. De sidste to hold i divisonen blev Tampa Bay Lightning, der indtil da havde spillet i Norris Division, og Florida Panthers, der blev optaget i ligaen som nyt hold.

I 1998 blev Florida Panthers, Tampa Bay Lightning og Washington Capitals overført til den nyoprettede Southeast Division. Til gengæld blev Pittsburgh Penguins tilført fra Northeast Division.

I forbindelse med omstruktureringen i 2013 blev samtlige divisionens fem hold overført til den nyoprettede Metropolitan Division. I stedet modtog Atlantic Division i alt syv hold fra de nedlagte Northeast Division og Southeast Division, mens Detroit Red Wings blev overført fra Central Division.

Resultater

Divisionsmesterskaber 

Divisionsmesterskabet for Atlantic Division vindes af det hold i divisionen, der opnår flest point i National Hockey Leagues grundspil.

Placeringer 

Holdenes grundspilsplaceringer i Atlantic Division.

Sæsoner

Kilde 
 National Hockey League 

Divisioner i National Hockey League
Etableret i 1993
Alvaro Giorgetti

Alvaro Giorgetti (født 11. oktober 1912 i Perugia, død 2. juni 2002 i Nice) var en cykelrytter fra Italien, og senere Frankrig. Han kørte både banecykling og på landevej. Giorgetti var aktiv fra 1935 til 1950.

Han vandt fire seksdagesløb. Ved de to første udgaver af Københavns seksdagesløb efter 2. verdenskrig blev det til to andenpladser. Først i 1951 med makker Ove Claus Hansen og i 1952 med Ib Laursen.

I juni 1931 skiftede Giorgetti fra italiensk til fransk statsborgerskab.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Frankrig
Marcel Bareth

Marcel Bareth (født 15. november 1921 i Paris, død 16. april 2004 smst.) var en cykelrytter fra Frankrig, Han kørte primært banecykling og var aktiv fra 1946 til 1958.

Han vandt flere løb på banen, men aldrig et seksdagesløb. Ved den anden udgave af Københavns seksdagesløb efter 2. verdenskrig, blev Bareth i 1952 nummer tre sammen med makker Otto Olsen.

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Paris
Mandlige cykelryttere fra Frankrig
Adolphe Charlier

Adolphe Charlier (født 11. februar 1907 i Seraing, død 12. juni 1967 i Liège) var en cykelrytter fra Belgien. Hans foretrukne disciplin var banecykling, og var aktiv fra 1926 til 1937.

I 1927 kom han for første gang på podiet ved et seksdagesløb, da han i Bruxelles endte på andenpladsen. Første sejr kom i 1931, ligeledes i Bruxelles. Det blev til i alt tre sejre og yderlige 22 podieplaceringer.

Ved det andet Københavns seksdagesløb i historien blev Charlier i 1934 nummer to sammen med makker Mogens Danholt. Karrierens sidste podieplacering i et seksdagesløb var også i København, da han i 1936 endte på andenpladsen sammen med landsmanden Roger De Neef.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Belgien
Wang Qiang (morder)

Wang Qiang (født 16. januar 1975 i Liaoning, Kina - død 17. november 2005 i Shenyang) var en kinesisk seriemorder, der mellem 1995 og frem til sommeren 2003 nåede at dræbe 45 mennesker og voldtage 10.

Wang Qiang voksede op i den lille landsby Kaiyuan i Kina. Hans far var fornærmende, afhængig af alkohol og nægtede Wang at gå i skole. Wang begik sit første mord den 22. januar 1995, og blev først den 14. juli 2003 anholdt. Han blev dømt til døden og henrettet i november 2005.

Seriemordere
Personer fra Kina
Sarah Engell

Sarah Engell (født 24. marts 1979 i Tårnby) er en dansk forfatter. Hun er uddannet som pædagog fra Københavns Pædagogseminarium, optaget på Forfatterskolen for Børnelitteratur i 2014.

Litteraturpriser 
 Carlsen-prisen, 2017
 Blixen-prisen, 2018
 Claus Deleuran Prisen, 2019

Inspiration 

Ole Lund Kirkegaard, Elfriede Jelinek, Kirsten Hammann, Kim Fupz Aakeson og Haruki Murakami.

Bibliografi 
 Hvis bare, 2009
 Forbandede mødom, 2011
 To streger og tusind tanker, 2011
 Forpulede ungdom, 2012
 21 måder at dø på, 2014
 Du og jeg for evigt, 2015
 Det stof som drømme er gjort af, 2015
 Benny Beton, 2015
 Hjertet er 1 organ, 2016
 Valget, 2017
 Mowgli, 2018 (i samarbejde med Cato Thaw-Jensen)
 Fuglemanden, 2018 ((i samarbejde med Lillian Brøgger)
 Tag gaden tilbage, 2019 ((i samarbejde med Sanne Munk Jensen)
 Det øjeblik du tvivler, 2020
 Skoven, 2022 

plus novellebidrag til flere antologier.

Referencer 

Dansksprogede forfattere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Malene Sølvsten

Malene Sølvsten (født i 1977 i Brønderslev i Nordjylland) er en dansk forfatter. Hun har en kandidatgrad i international økonomi og handel fra CBS i 2010.

Litteraturpriser 
 Edvard P. Prisen, 2018
 Buxtehuder Bulle, 2021/22

Inspiration 
Lloyd Alexander, Knud Holten, Marion Zimmer Bradley, J.K Rowling, Stephenie Meyer og Suzanne Collins.

Bibliografi 
 Ravnenes hvisken, bog 1, 2016
 Ravnenes hvisken, bog 2, 2017
 Ravnenes hvisken, bog 3, 2018
 Verden styrter - en Ravnenes hvisken spin-off, 2018
 Livets Blod - en Ravnenes Hvisken spin-off, 2019
 Spående Vølve, 2023 - illustreret af forfatteren

Referencer 

Fantasyforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Alumni fra Copenhagen Business School
Folketingsmedlemmer valgt i 1984

Ved Folketingsvalget i 1984 valgtes 179 medlemmer af Folketinget. De 175 er valgt i Danmark, to på Færøerne og to i Grønland.

Mandaterne blev ved valget fordelt som følger på partierne (senere partiskift og ændringer er ikke vist i tabellen):

De valgte medlemmer

Parti- og personskift i perioden 1984-87

Partiskift

Personskift 

1984
1984
Roger De Neef

Roger De Neef (født 1. april 1906 i Lokeren, død 25. oktober 2001 smst.) var en cykelrytter fra Belgien. Hans foretrukne disciplin var banecykling.

De Neef deltog i 35 seksdagesløb, hvor af han vandt de fem. Ved Københavns seksdagesløb er andenpladsen i februar 1936 med makkeren Adolphe Charlier bedste placering. De Neef og Charlier kørte 23 seksdagesløb som par, og de kom i top-3 14 gange.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Belgien
Camiel Dekuysscher

Camiel Dekuysscher (født 27. august 1916 i Saint-Denis, død 8. april 1988 i Gent) var en belgisk cykelrytter. Hans foretrukne disciplin var banecykling. Han var professionel fra 1935 til 1951.

Dekuysscher vandt fem seksdagesløb og har yderlige seks top-3 placeringer. Ved Københavns seksdagesløb er andenpladsen i november 1936 med makkeren Albert Billiet bedste placering.

Sammen med makker Achiel Bruneel vandt han i 1949 sølv ved europamesterskaberne i parløb.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Belgien
National cykelrute 2 Hanstholm - København

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q42601884",
  "properties": {
    "title": "N2 Hanstholm - København",
    "stroke": "#08376d",
    "stroke-width": 3
  }
}
]

National cykelrute 2 Hanstholm - København (N2) er en ca. 385 km lang cykelrute, der strækker sig fra fiskerihavnen i Hanstholm ved Vesterhavet til Københavns Rådhusplads. Ruten bindes sammen af tre færgeforbindelser: Århus-Sjællands Odde, Rørvig-Hundested og Sølager-Kulhuse. Bemærk at ruten i sommeren 2020 har fået et nyt ruteforløb. 

N2 ruten har endnu ikke fået et mere mundret navn, som for eksempel N1 (Vestkystruten) og N5 (Østkystruten) har, men "Diagonalruten" har været foreslået.  På en tur østpå ad N2 får cykelturisten mulighed for at opleve et bredt udvalg af Danmarks forskellige landskabstyper og kulturhistoriske seværdigheder. Hen over Jylland inkluderer det for eksempel de åbne heder i Nationalpark Thy, gamle herregårde omkring Viborg, Læsten Bakker og Gudenåen ved Randers, før man når færgelejet i Århus. Efter rutens længste færgetur venter de store udsigter fra Sjællands Odde samt Danmarks ældste træ, Kongeegen, i Nordskoven ved Jægerspris, lige efter man har kørt kortvarigt på grænsen til Nationalpark Kongernes Nordsjælland. Ruten ender (eller starter om man vil) i hjertet af København.

Nyt ruteforløb

N2 er en af de mindre kendte nationale cykelruter i Danmark. Fra Foreningen Frie Fugle har der tidligere været fremsat forslag til ruteændringer for at gøre ruten mere attraktiv. N2 er da også i sommeren 2020 blevet delvist omlagt, således at strækningen ud langs kysten på Djursland ikke længere indgår. Oprindeligt gik ruten herud for at forbinde med færgen fra Grenå til Sjælland. Da denne blev nedlagt forlængedes ruten ned til Ebeltoft. Herfra er der dog ikke længere færgeforbindelse hele året. Derfor cykler man fremover i stedet en mere direkte rute fra Randers til færgen i Århus via Favrskov Kommune. Skiltningen af det nye ruteforløb er endnu ikke helt på plads.

Ønsker man at følge det gamle ruteforløb ud på Djursland, kan man eventuelt køre efter Østkystruten (N5). De to ruter var stort set identiske her. Formentlig vil skiltningen af det gamle ruteforløb også eksistere nogen tid endnu.

Referencer

Eksterne henvisninger
Kort over ruten på Waymarked Trails

Nationale danske cykelruter
Albert Buysse

Albert Buysse (født 30. november 1911 i Eeklo, død 13. oktober 1998 i Sint-Niklaas) var en cykelrytter fra Belgien. Hans foretrukne disciplin var banecykling, og var aktiv fra 1931 til 1944, med et kort comeback i 1950.

Buysse deltog i 36 seksdagesløb, hvor af han vandt de ni. Syv af sejrene var med makker Albert Billiet, mens de to sidste var med Roger De Neef og Piet van Kempen. Ved Københavns seksdagesløb er andenpladsen i 1937 med makkeren Albert Billiet bedste placering.

I 1941 blev Buysse national mester i omnium.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Belgien
René Martin

René Martin (født 20. februar 1908 i Glabais, død 23. juni 1988 i Forest) var en cykelrytter fra Belgien.

Ved historiens første udgave af Københavns seksdagesløb endte Martin i 1934 på tredjepladsen sammen med makker og landsmand Albert Billiet.

Eksterne henvisninger 
 René Martin hos cyclingranking.com

Mandlige cykelryttere fra Belgien
Frans Van Den Broeck

Frans Van Den Broeck (født 9. februar 1914, død ukendt) var en cykelrytter fra Holland. Hans foretrukne disciplin var banecykling.

Van Den Broeck deltog i flere seksdagesløb, men det blev aldrig til en sejr. Ved Københavns seksdagesløb i 1937 med makkeren Louis van Schijndel endte de på tredjepladsen.

Eksterne henvisninger 
 
 Frans Van Den Broecks profil  på the-sports.org

Mandlige cykelryttere fra Nederlandene
Louis van Schijndel

Louis van Schijndel (født 21. februar 1915, død ukendt) var en cykelrytter fra Holland. Hans dyrkede både banecykling og landevejscykling.

I 1936 blev van Schijndel nummer to ved de hollandske mesterskaber i landevejscykling.

Ved Københavns seksdagesløb i 1937 med makkeren Frans Van Den Broeck endte de på tredjepladsen. Samme år blev parret også nummer tre ved seksdagesløbet i Rotterdam. Året efter ved løbet i Gent endte de igen på tredjepladsen.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Nederlandene
Nanna Foss

Nanna Thestrup Foss (født i 1985) er en dansk forfatter. Hun har læst BA i journalistik, Dansk sprog og Medier på Roskilde Universitet og er uddannet fra Forfatterskolen i Børnelitteratur i 2016.  Hun er inspireret af J.K.Rowling og John Green.

Nanna Foss er bedst kendt for fantasyserien Spektrum, der pt tæller 4 bind og som først udkom på Tellerup fra 2014-2019. I 2020 skiftede Nanna Foss forlag til Gyldendal som valgte at genudgive de fire første bind i en opdateret udgave.

Nanna Foss har optrådt i forfatterdokumentaren “60 uger til udgivelse” hvor hun og forfatter Boris Hansen dokumenterer deres proces med at skrive og udgive to nye bøger. Dokumentaren kørte fra 7. september 2019 til 20. maj 2021.

Bibliografi 
 Leoniderne - Spektrum #1. Tellerup, 2014
 Geminiderne - Spektrum #2. Tellerup, 2015
 Ursiderne - Spektrum #3. Tellerup, 2017
 Kvadrantiderne - Spektrum #4. Tellerup, 2019

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Dansksprogede forfattere fra Danmark
Fantasyforfattere fra Danmark
Emile Gosselin

Émile “Milou” Gosselin (født 17. november 1921 i Leuven, død 13. marts 1982 i Oostende) var en cykelrytter fra Belgien. Hans primære disciplin var banecykling. Gosselin var professionel fra 1941 til 1956.

Fra 1938 til 1941 blev han belgisk amatørmester i sprint.

Ved den første udgave af Københavns seksdagesløb efter 2. verdenskrig blev det i 1951 til tredjepladsen med den danske makker Evan Klamer.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Belgien
Østkystruten

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q22665853",
  "properties": {
    "title": "N5 Østkystruten",
    "stroke": "#08376d",
    "stroke-width": 3
  }
}
]
Østkystruten, der også er kendt som national cykelrute 5 (N5), går mellem Sønderborg og Hulsig lige syd for Skagen. Den 650 km lange cykelrute var i mange år den længste af Danmarks 11 nationale cykelruter. Men i 2018 skiftede rute 8 (tidligere kendt som Sydhavsruten) navn til Østersøruten og blev forlænget, så den nu er 820 km lang.

I fugleflugt er der kun lidt over 300 km mellem Sønderborg og Hulsig. Men på cykel løber der betydeligt flere kilometer på, da Østkystruten følger flere af de østjyske fjorde - ofte næsten i vandkanten - helt ind til de gamle købstæder i bunden og ud igen, ligesom ruten går rundt langs kysten af Djursland. Inden man lægger en ambitiøs tidsplan, er det desuden værd at bemærke, at Østkystruten sammenlignet med Vestkystruten er betydeligt mere kuperet på visse strækninger. Ind og ud langs Vejle Fjord byder ruten for eksempel på nogle af Danmarks stejleste bakker, hvor cyklens laveste gear må i brug for at komme op.
 
Vil man helt til Skagen, kan man fortsætte ad rute 1 (Vestkystruten) det sidste stykke fra Hulsig. Ligeledes kan man i syd fortsætte ad rute 8 (Østersøruten) helt ned til grænsen ved Kruså.

Østkystrutens nordlige del, som fra Grenå har sammenfald med EuroVelo 12 (Nordsøruten), bindes sammen af færgeoverfarter over Randers Fjord (Udbyhøj Nord - Syd) og Limfjorden (Hals - Egense).

Galleri

Eksterne henvisninger 
 Kort over ruten på Waymarked Trails

Nationale danske cykelruter
Hamsundpollen

Hamsundpollen er en fjord i Hamarøy kommune i Nordland  fylke i Norge som går mod syd fra  Vestfjorden mellem den ydre og den indre del af halvøen Hamarøya. Ordet poll i navnet betyder på norsk en indelukket fjord med en smal munding.

Fjorden er 4,7 kilometer lang fra indløbet mellem Holmneset ved Kyllingmark i vest og Buøya i øst til Hamsund i bunden. Kystlinjen præges af en række mindre vige og sunde, mens selve fjorden har en række øer, holme og skær, hvoraf de største er Buøya, Hovøya, Stor- og Litløya samt Orøya.

Fylkesvej 664 går langs sydvestsiden gennem bebyggelsen Egedalen.

Kilder og henvisninger 

Fjorde i Nordland
Hamarøy
Gjethuset (København)

Gjethuset var et kongeligt støberi til fremstilling af klokker og kanoner kendt fra cirka 1500. Efter skiftende placeringer bland annet ved Sankt Clara Kloster i Møntergade opførtes efter Christian 5.s order i 1671 et nyt på Kongens Nytorv i København.

Det kongelige kanonstøberi blev bygget på Kongens Nytorv som da var et temmelig øde område. Gjethuset blev plaseret i den ende af torvet, som stødte op mod Flådeværftet på Bremerholm efter som kanonstøberiet til at starte med var Søetatens ansvarsområde, og efter et par år var produktionen af kanoner til nationens krigsskibe i gang. Det kneb imidlertid med at få økonomien til at hænge sammen og i 1757 overgik produktionen af flådens kanoner til Johan Frederik Classens private støberi i Frederiksværk.

Rytterstatuen af Frederik V af den franske billedhygger Jacques-François-Joseph Saly blev 1764 støbt i Gjethuset og en del af muren i huset revet ned, således at rytterstatuen kunne komme ud på sin sidste rejse til Amalienborg Slotsplads. Måske blev også Christian 5.s rytterstatue, som står på Kongens Nytorv, støbt i Gjethuset.
Den gamle fabriksbygning blev der derefter oprettet et kadetakademi for artilleriets kadetter og en tjenestebolig til chefen for artilleriet og ingeniørkorpset. I perioden 1830-66 tjente bygningen som militærhøjskole. Den militære højskole i Gjethuset lukkede i 1868, og fire år senere blev den 200 år gamle byggning revet ned for at gøre plads til Det Kongelige Teater, men allerede i 1720 havde den franske teatermaler, maskinmester og vinhandler Etienne Capion opført forestillinger i Det lille Gjethus (støbehus, også kaldet Tjærehuset) på Kongens Nytorv. Det blev dog ikke nogen succes – ikke mindst fordi forestillingerne blev opført på fransk og tysk

Kilde 
Dengang der lå en våbenfabrik på Kongens Nytorv Berlingske

Gjethuset
Indre By (København)
Etableret i 1671
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Tidligere virksomheder i København
Industribygninger i København
Militære anlæg i København
København i 1600-tallet
København i 1700-tallet
København i 1800-tallet
Mahavira

Mahavira, også kendt som Vardhamāna, var den 24. fjerde tirthankara (ford-maker), der genoplivede jainismen. Han redegjorde for de tidligere tirthankaras åndelige, filosofiske og etiske lære fra den fjerne pre-vediske epoke. I Jain-traditionen menes det, at Mahavira blev født i begyndelsen af det 6. århundrede f.Kr. til en kongelig Kshatriya-familie i nutidens Bihar, Indien. Han overgav alle verdslige ejendele i en alder af 30 år og forlod hjemmet for at stræbe efter åndelig opvågning og blive ascetisk. Mahavira praktiserede intens meditation og alvorlige austerities i 12 år, hvorefter han formodes at have opnået Kevala Jnana (alvidenskab). Han prædikerede i 30 år og menes af Jains at have nået moksha i det 6. århundrede f.Kr., selv om året varierer efter sekt. Forskere som Karl Potter anser hans biografi usikker; nogle tyder på, at han levede i det 5. århundrede f.Kr., samtidig med Buddha. Mahavira nåede nirvana i en alder af 72 år, og hans krop blev kremeret.

Efter at have opnået Kevala Jnana lærte Mahavira, at overholdelse af løfterne om ahimsa (ikke-vold), satya (sandhed), asteya (ikke-stjæler), brahmacharya (kyskhed) og aparigraha (ikke-vedhæftning) er nødvendige for åndelig befrielse. Han lærte principperne om Anekantavada (mangesidige virkelighed): syadvada og nayavada. Mahaviras lære blev udarbejdet af Indrabhuti Gautama (hans øverste discipel) som Jain Agamas. Teksterne, der sendes muntligt af Jain munke, menes at have været stort set tabt omkring 1. århundrede (da de først blev nedskrevet). De overlevende versioner af Agamas undervist af Mahavira er nogle af jainismens grundtekster.

Mahavira er sædvanligvis afbildet i en sidde eller stående meditativ holdning, med symbolet på et løve under ham. Hans tidligste ikonografi er fra arkæologiske steder i den nordlige indiske by Mathura og er dateret fra 1. århundrede f.Kr. til 2. århundrede e.Kr. Hans fødsel fejres som Mahavir Jayanti, og hans nirvana observeres af Jains som Diwali.

Personer fra Indien
Sankt Clara Kloster

Sankt Clara Kloster var et nonnekloster, som fra 1497 til 1536 lå på hjørnet af det som i dag er Møntergade og Gammel Mønt i København. Klosters bygninger var opført i Københavns Slots tidligere køkkenhave på Rosengård. Klosterets haven strakte sig helt ud til Gothersgade. Til klosteret hørte også en kirke.

Klosteret blev stiftet 1497 af kong Hans og droning Christine og stod klart 1505. Den var viet til Sankt Clara og det tilhørte franciskanernes søsterorden Clarisserne.

Efter reformationen 1536, hvor klosteret blev nedlagt og bygningerne brugt af Den Kongelige Mønt til møntfremstilling. Klosterkirken husede i en kort periode 1574-1585 Københavns tysksprogede menighed, inden den flyttede Sankt Petri Kirke. Kirken blev derefter brugt til “gjethus”, altså et støberi til klokker og kanoner. De sidste klosterbygninger forsvandt i 1620'erne, og stedet og fik navn efter klosteret: Klareboderne.

Sankt Clara Kloster er nævnt i romanen Kongens Fald af Johannes V. Jensen (del 1, kap. 4: “Forårs smerte”): Skråt overfor klosteret ligger Mendel Speyers hus, hvor hovedpersonens store kærlighed, Susanna, bor.

Kilde 
 Kjøbenhavn i Middelalderen Nielsen, Dr. Oluf, 1877: Kjøbenhavn i Middelalderen. Copenhagen: G. E. C. Gads Forlag (kap. XVI: Klostre og Hospitaler) 
 Danmarks kirker

Indre By (København)
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
København i 1400-tallet
København i 1500-tallet
Tidligere danske klostre
Sankt Clara Kloster (Odense)

Sankt Clara Kloster var et nonnekloster i den centrale del af Odense grundlagt i 1521 af droning Christine (1461-1521), kong Hans’ enke, der i 1519 havde fået tilladelse af paven til at stifte et kloster for nonner af franciskanerordenen.
Klosteret blev indrette i Dronningegården et hus tilhørende Christian II, som lå i firkanten mellem gaderne Holsedore og Klaregade, ned mod Odense Å.

Klosteret var viet til Sankt Clara og det tilhørte franciskanernes søsterorden Clarisserne.
Nonnerne flyttede ind som planlagt i 1522. Klosteret fungerede kun i kort tid, idet nonnerne i 1538 fraflyttede klosteret på grund af økonomisk trængsel efter reformationen. Bygningerne og haven blev herefter skænket til residens for den lutherske biskop for Odense Stift samt andre embedsmænd ved kirke og skole i Odense, og siden 1538 har de lutherske bisper resideret her på grunden.

Kilde 
 Middelalderbyen Odense, Anemette S. Christensen med bidrag af Per Kr. Madsen, Centrum, 1988.

Odenses historie
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Tidligere danske klostre
Sankt Clara Kloster (Roskilde)

Sankt Clara Kloster blev som det fjerde af Roskildes i alt fem klostre oprettet i 1256 og lå lige uden for Roskildes befæstning.

Klosteret var viet til Sankt Clara og det tilhørte franciskanernes søsterorden Clarisserne.
Klosteret i Roskilde er et af ordenens første nord for Alperne. Pengene til etablering af klostret kom fra den rige Grevinde Ingerd af Regenstein datter af tidens største jordejer, Jakob Sunesen af Møn, som 1257 modtog pavelig tilladelse til at indtræde i ordenen uden at aflægge fattighedsløfte.

Klosteret brændte i 1302, men blev genopbygget. Det rummede 40 nonner og var ved reformationen rigt takket være store testamentariske gaver og medgifter for adelsdøtre, som skulle forsørges i klosteret. I 1561 blev klosteret og en del af dets jordegods givet til Københavns Universitet. Bygningerne blev revet ned og en halv million mursten blev brugt på Selsø Slot. Resterne af klosteret blev fjernet i 1843, hvor det meste af fundamentet blev brudt op. I dag er der ingen spor efter hverken kirke eller kloster.

Kilde 

Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Roskilde
Tidligere danske klostre