kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Eljudnir

Eljudnir, Eljudner eller Eljudne (norrønt: Éljúðnir) er i nordisk mytologi navnet på Hels hal beliggende i Niflheim, der beskrevet i kapitel 54 i Snorri Sturlusons Yngre Edda, i først del,Gylfaginning (Gylves forblændelse). Navnet Éljúðnir er norrønt og betyder ifølge amerikanske oversætter Jesse Byock "sprøjtet med snestorme" eller "fugtig af regn" eller "fugtig af slud" Andre forsøg på oversættelser er blandt andet 'den af byger fugtigklamme'; af él- og úðnir, af úði, fin støvregn), og af Jesper Lauridsen som "Regnråd" i hans oversættelse og gendigtning af Den Yngre Edda udgivet 2013-2017.

Beskrivelse 
Hallen er beskrevet som havende en dørstærskel, der på norrønt kaldes Fallanda Forað, og som oversat til dansk kaldes "Faldende-Fare" eller "Faldende-Rædsel", eller "falde til sin rædsel", en seng ved navn Kǫr, der er norrønt for "sygeleje", og som har et forhæng kaldet kaldet Blíkjandabǫl, der betyder "Broget ulykke", "Glimtende ulykke", eller "Strålende mén". Udover dette har Hel i sin tronsal et fad kaldet Hunger og en kniv kaldet Sultr, som er norrønt for Sult. I visse danske oversættelser er fadet Sult blevet oversat med bordet Sult, men dette er ikke korrekt, da den originale tekst på norrønt lyder: Hungr diskr hennar, direkte oversat: "hendes fad/tallerken Hunger".

Referencer 

Steder i nordisk mytologi
Brimer

Brimer er i nordisk mytologi et andet navn på kæmpen Ymer samt navnet på den hal hvor de overlevende jætter kan søge ly. Ifølge mytologien er hallen fyldt med uudtømmelige lagre af kraftige drikke. Ét af de steder, der ikke går til under Surts ild ved Ragnarok.

I Gylfaginning henviser Brimer til en sal i himlen, hvor der efter Ragnarok vil være "masser af gode drikke" til rådighed, for de gode sjæle der finder glæde ved det.

I strofe 9 i Vølvens Spådom, det første digt i den ældre Edda, nævnes Brimer og Blain, som alternative navne for Ymer. I strofe 37 fra samme digt, nævnes Brimer som en kæmpe, der ejer en ølsal på sletten okolner.

Steder i nordisk mytologi
Lokes væddemål med dværgene

Lokes væddemål med dværgene er en fortælling fra den nordiske mytologi.

Engang da Loke igen lavede narrestreger, klippede han håret af Sif. Hun var ulykkelig, og Thor blev rasende på Loke og truede med at dræbe ham, hvis han ikke fik fremstillet nyt hår til Sif. Men det skulle ikke bare være almindeligt hår – nej det skulle være af det pureste guld, og det skulle kunne vokse og blive klippet som normalt hår. 

Loke var udmærket var klar over, at Thor mente, hvad han sagde, og opsøgte Ivaldesønnerne og bad dem om hjælp. Ikke alene indvilligede de i at hjælpe ham, Loke fik dem også overtalt til at lave yderligere to vidundere, skibet Skidbladner og spyddet Gungner. Overbevist om, at de tre genstande ikke havde deres lige, pralede han overfor dværgen Brokk med, at ingen kunne udarbejde værker så prægtige som dem. "Det tør jeg sætte mit hoved på," sagde Loke. 

Brokk opsøgte da sin broder Sindre og Loke fulgte efter. Sindre satte hurtig Brokk til at stå ved blæsebælgen og fik besked på ikke at stoppe på noget tidspunkt – gjorde han det ville værket være ødelagt. Sindre lagde da et svineskind i essen og lod Brokk alene ved bælgen. 

Loke forvandlede sig til en stikflue og stak Brokk for at få ham til at slippe bælgen. Brokk ignorerede smerten og Sindre vendte tilbage. han inspicerede skindet og så til sin glæde at Brokk havde udført arbejdet perfekt. Galten Gyldenbørste så dagens lys. Dernæst lagde Sindre en barre guld i essen og lod endnu engang Brokk alene. Loke stak igen – denne gang hårdere end før, men Brokk holdt ud og Sindre kunne tage ringen Draupner fra essen. Tredje gang lagde Sindre jern i essen og da Brokk blev ladt alene, stak Loke ham så hårdt i øjet at blodet løb ud så han intet kunne se. Så slap Brokk bælgen for at vifte fluen væk. I det sammen kom Sindre ind for at se på værket. Han trak hammeren Mjølner ud – den havde fået et for kort skaft, men Sindre mente, at den kunne anvendes alligevel. 

De drog alle til Asgård for at få dom i væddemålet. Loke gav spyddet Gungner til Odin, Sif fik guldhåret som straks satte sig fast og begyndte at gro og Frej fik Skidbladner. Så var det Brokks tur til at fremvise "sine" værker. Odin fik ringen Draupner, Frej galten Gyldenbørste og Thor fik Mjølner. 

Aserne behøvede ikke lang tid til at vurdere hvilken genstand, som skulle vinde efter de havde hørt alle skattenes egenskaber. Mjølner vandt, idet aserne nu havde et godt våben mod jætterne.
Aserne bekendtegjorde, at dværgen havde vundet og at Loke måtte give sit hoved. 

Loke stak af, men på Brokks foranledning fangede Thor ham. Da Brokk ville hugge hovedet af Loke, sagde han "Hovedet må du gerne få, men halsen er min". Brokk indså at han ikke kunne hugge hovedet af og syede i stedet Lokes mund sammen med Sindres syl. Det kostede Loke et par huller i munden og alle aserne lo.

I populærkulturen 
Fortællingen er brugt som udgangspunkt til Peter Madsens tegneseriealbum Gudernes gaver fra 1997 i serien Valhalla.

Referencer 

Litterære kilder til nordisk mytologi
Niño Ricardo

Manuel Serrapí Sánchez med kunstnernavnet Niño Ricardo (født 11. juli 1904 i Sevilla, død 14. april 1972) var en spansk flamencoguitarist.

Ved siden af navnlig Sabicas var Niño Ricardo sin generations dominerende guitarist. Hvor Sabicas var den mere teknisk perfekte, havde Niño Ricardo mere varme i udtrykket og var måske en mere autentisk repræsentant for flamenco.

Eksterne henvisninger 

Flamencomusikere
Guitarister fra Spanien
Personer fra Sevilla
Sabicas

Agustín Castellón Campos med kunstnernavnet Sabicas (18. marts 1912 i Pamplona i Navarra, Spanien – 14. april 1990 i New York) var en spansk flamencoguitarist. I sin ungdom akkompagnerede han ofte Carmen Amaya; men senere satsede han først og fremmest på en karriere som solist.

Sabicas skilte sig først og fremmest ud fra sin samtids guitarister ved en teknisk perfektion, der i flamenco ikke blev nået af nogen anden før Paco de Lucía. Denne tekniske kunnen var forudsætningen for, at Sabicas i sin musik kunne opnå den klarhed, renhed og selvfølgelighed, der var så karakteristisk for hans musikalske udtryk.

Flamencomusikere
Guitarister fra Spanien
Skåningestrofen

Skånestrofen, Haui that Skanunga ærliki mææn, toco vithar oræth aldrigh ææn, er en strofe på middelalderdansk optegnet i Skånske Lov. Skånelandenes egentlige valgsprog.

Skånelandene
Adapter

En adapter er afledt af det engelske ord adapt, som betyder tilpasse. Betegnelsen bruges om tekniske indretninger, der danner en overgang mellem to standarder. Ordet anvendes mest indenfor elektronik- og IT-områderne, men også mekanisk tilpasning kan forudsætte anvendelsen af en adapter.

Eksempler:
 (IT-teknisk) En adapter omformer et udgangsstik med et andet, så to applikationer med forskellige snitflader kan forbindes med hinanden.
 Mange radiosendere og modtagere har en N-konnektor som antennestik, men de mest anvendte ledninger til test og afprøvning har BNC-stik. Derfor påsættes gerne en N-til-BNC-adapter ved eftersyn.
 Ved køb af en dåse lightergas medfølger gerne en række adaptere, så man kan finde den, der passer til den lighter, man har.

Se også
Omformer

Elektroniske apparater
It-arkitektur

It-arkitektur (eller mere korrekt softwarearkitektur) er et sæt af nødvendige strukturer, der er påkrævet for at kunne facilitere et systems eksterne komponenter, relationerne mellem dem, samt egenskaberne for både relationerne og komponenterne. Ordet refererer ofte til dokumentation af et systems softwarearkitektur. Dokumentation af en softwarearkitektur faciliteterer kommunikationen mellem systemets interessenter, dokumenterer tidligere højniveaus designbeslutninger og tillader genbrug af designkomponenter og designmønstre mellem projekter.

En arkitektur er med andre ord en overordnet strukturel opbygning af et system (f.eks. client-server arkitekturen). En softwarearkitektur fastlægges inden man i detaljer designer sine komponenter, idet komponenterne skal passe ind i arkitekturen, som er den overordnede ramme for systemet. En softwarearkitektur er uofficielt en beskrivelse af grænseflader mellem systemets komponenter og beskrivelse af grænseflader mellem systemet og andre eksterne systemer.

En softwarearkitektur designes ofte af en mindre gruppe af systemets interessenter, som ledes af en softwarearkitekt.

Se også 
 Informationsarkitektur
 Serviceorienteret arkitektur
 Objektorientering
 Aspektorienteret programmering
 Enterprise Application Integration (EAI)

Referencer
BPM

BPM eller bpm er flertydigt:

 Beats per minute ("slag per minut") – en tempoangivelse inden for musik.
 Business Process Management (på dansk forretningsprocesstyring) – et begreb der anvendes om en forretnings syn på egne processer.

Se også
 BPMN
Top down og bottom up design

Top-down og bottom-up er begge strategier indenfor informationsbearbejdning og vidensindsamling, der bruges indenfor en række områder inklusive software, humanistiske og videnskabelige teorier, organisation og ledelse. I praksis kan de betragtes som en måde at tænke på og undervise på.

En top-down-tilgang (også kendt som en et gradvist design og i nogle tilfælde benyttet som synonym for nedbrydning) er essentiel for at kunne nedbryde et system og opnå indsigt i dets sammenhængende undersystemer. I en top-down tilgang fremstilles et overblik over systemet, som specificerer, men ikke detaljerer, alle undersystemer på første niveau. Hvert undersystem raffineres så i endnu større detaljegrad, sommetider i flere undersystemniveauer, indtil de samlede specifikationer er reduceret til basiselementer. Top-down modeller specificeres ofte ved hjælp af "sorte bokse", disse gør det lettere at håndtere. Til trods for dette så kan sorte bokse sommetider undlade at belyse elementære mekanismer eller de kan være være for udetaljerede til at give realistiske validerede resultater. Top-down-tilgangen starter med det store billede, hvorfra det nedbrydes til mindre enheder.

En bottom-up-tilgang er en samling af forskellige systemer, som giver anledning til, at der opstår mere komplekse systemer. Således bliver de originale systemer til undersystemer i det fremspirende system. Bottom-up-bearbejdning er en slags informationsbearbejdning baseret på indkomne data fra omgivelserne for at skabe en perception. Informationer kommer gennem øjet i en retning (input) og ændres til et billede af hjernen, som kan oversættes, genkendes og perciperes (output). I en bottom-up-tilgang specificeres de individuelle hovedelementer i systemet i detaljer. Disse elementer linkes så sammen, og der skabes et større undersystem, som igen linkes, sommetider på flere niveauer, indtil en komplet topniveau-system formes. Denne strategi minder ofte om en "så et frø" model, hvor begyndelsen er lille, men eventuelt gror i kompleksitet og fuldstændighed. Til trods for dette kan "organiske strategier" resultere i et virvar af elementer og undersystemer, der er udviklet isoleret og er grundlag for lokal optimering i modsætning til at imødekomme et globalt formål.

Referencer

Se også 
 Design

Systemudvikling
Begrebspar
Strategi
Dikotomier
Neuropsykologi
Forretningsproces

Begrebet forretningsproces anvendes til at modellere de processer, der sker i en forretning. En sådan forretningsprocesmodel anvendes i en serviceorienteret arkitektur til at strukturere de IT-systemer, som understøtter forretningsprocesser.
Er en forretningsproces IT-understøttet kaldes den en systemproces – ellers er det en manuel proces. Både systemprocesser og manuelle processer kan udstilles som services.

En forretningsproces består af atomare opgaver (eng.: tasks), der er logisk sammenhørende. 

En forretningsproces kan også være sammensat af mindre forretningsprocesser. Man kalder i dette tilfælde de mindre forretningsprocesser for subprocesser.

En forretningsproces kan igangsætte atomare opgaver eller subprocesser, men også initiere andre processer, fx via publish subcribe messages.

Forretningsprocesser kan illustreres i menneskeligt læsbare forretningsprocesdiagrammer – fx i notationen BPMN. Forretningsprocesser kan også modelleres ved hjælp af maskinlæsbare sprog som BPEL

Systemudvikling
Serviceorienteret arkitektur

Serviceorienteret arkitektur (forkortes SOA) er en måde at opbygge en it-arkitektur.
En serviceorienteret arkitektur stiller rammerne til rådighed for at services kan udstilles, forbruges, sammensættes og styres på en konsistent måde. Den mest anvendte SOA-kommunikationsform mellem services er XML-baserede web services.

En SOA kan opbygges bottom up ved at service-enable eksisterende funktioner. En SOA kan også angribes top down vha. forretningsmodellering.

Hovedformålet med SOA er at skabe mulighed for genbrug af services og øge fleksibiliteten i it-systemer. Fleksibilitet og time to market er i dag en meget vigtig faktor for enhver virksomhed. Med indførelse af SOA gives mulighed for at it kan understøtte forretningens krav om fleksibilitet og hurtig tilpasning til markedets krav.

Yderligere opnår it-verdenen den fordel, at flere komponenter kan genbruges. Kommunikation og transformation af data og protokoller udskilles fra forretningsapplikationerne og varetages typisk af en ESB (Enterprise Services Bus) funktion. Disse fordele giver yderligere mulighed for at understøtte forretningsprocesser som breder sig over flere forskellige 'traditionelle applikationer'.

SOA kædes ofte sammen med forretningsdrevet udvikling, hvor forretnings- og proceskyndige beskriver forretningsprocesser i et modeleringsværktøj. Processerne overleveres til it-verdenen gennem BPEL (Business Process Execution Language), hvor de knyttes til services (maskinelle eller manuelle). Endelig er det ofte et krav fra forretningens side, at kørende processer kan overvåges såvel set med it-øjne som med forretningens øjne.

SOA er et arkitektur-mønster som ikke nødvendigvis skal understøttes af specialiserede teknologiske komponenter, selvom det ofte kan være en god ide i at benytte modne 3.parts SOA komponenter.

En lang række it-firmaer leverer produkter og løsninger med udgangspunkt i SOA-tankegangen. Nogle af de største spillere på dette marked er Microsoft, IBM, BEA, Software AG, Tibco, Sun, og Oracle. Ikke alle de nævnte dækker alle områderne i forbindelse med SOA.

Litteratur 
 Henrik Hvid Jensen, Service Orienteret Arkitektur – Integration som konkurrenceparameter, 2. udgave 
 Norbert Bieberstein, Sanjay Bose, Marc Fiammante, Keith Jones, Rawn Shah Service-Oriented Architecture Compass – Business Value, Planning and Enterprise Roadmap 
 IBM Systems Journal issue theme on SOA

Softwarearkitektur
Indianapolis

Indianapolis er hovedstad og den største by i den amerikanske delstat Indiana. Byen er administrativt centrum i det amerikanske county Marion County. Den ligger ved den vestlige forgrening af White River centralt i Indiana.

Indianapolis er med 820.445 indbyggere (2010) den 12. største by i USA, og den næststørste delstatshovedstad efter Phoenix i Arizona.

Byen er sammenvokset med nabobyerne, bl.a. Carmel og Muncie, og det sammenhængende byområde kaldet Indianapolis-Carmel-Muncie, Indiana Combined Statistical Area har 2.266.569 indbyggere (2010). Det er det 29. største byområde i USA.

Indianapolis blev den sidste by, som Elvis Presley optrådte i ved en livekoncert. Det var på Market Square Arena og fandt sted den 26. juni 1977.

Indianapolis er hjemsted for det amerikanske fodboldhold Indianapolis Colts, der spiller i NFL.

Referencer

Se også 
 Indianapolis 500 (Indianapolis Motor Speedway)

 
Byer i Indiana
Des Moines

Des Moines (udtales "de Moyne") er hovedstad i den amerikanske delstat Iowa. Byen, der blev grundlagt i 1846, har  indbyggere. Des Moines er desuden hovedby i Polk County.

I Des Moines ligger Grand View College, der blev oprettet 1896 som en udvidet folkehøjskole, og hvor der tillige blev uddannet præster til danske menigheder inden for den daværende Danish Evangelical Lutheran Church of America.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Des Moines' hjemmeside (engelsk) 

Byer i Iowa
Topeka

Topeka er hovedstad i den amerikanske delstat Kansas og administrativt centrum i det amerikanske county Shawnee County. I 2000 havde byen 122.377 indbyggere.

Det er forbudt at kaste med snebolde i Topeka.

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Kansas
Frankfort

Frankfort er hovedstad i den amerikanske delstat Kentucky og administrativt centrum for det amerikanske county Franklin County. Byen har  indbyggere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Kentucky
Forretningsmodellering

Forretningsmodellering er det at lave en model af en forretning. Dette gøres normalt af en af to grunde:
 Skabe et overblik over forretningen, som kan bruges til at forbedre forretningens funktion. Fx ved forretningsproces-reengineering.
 Beskrive forretningsprocesser og forretningsentiteter, til brug for understøttelse med informationssystemer.

En forretningsmodel er en model for virksomhedens beskrivelse af de finansielle, sociale og eller andre former for værdier og aktiver. Ordet forretningsmodel bliver brugt bredt om en samling formelle og uformelle beskrivelser om virksomhedens evne til at drive forretning. En forretningsmodel indeholder Formål, værdier, strategi, infrastruktur, organisationens opbygning, handelsbetingelser og operationelle processer og politikker.
En forretningsmodel er en metode til at beskrive en virksomheds eksistensberettigelse til brug for vurdering af strategiske beslutninger.

Forretningsmodellering kan inddeles i Forretningsprocesmodellering og Forretningsentitetsmodellering.

Se også
Forretningsproces

Systemudvikling
Sargents æble

 
Sargents æble (Malus sargentii) er en løvfældende busk med en tætgrenet og udbredt vækstform. Under blomstring dækkes busken næsten helt af de hvide blomster. Sargents æble gror langsomt, tåler kun lidt skygge, men klarer vind godt. De små røde frugter ædes af fugle.

Beskrivelse 
Barken er først rødbrun og behåret. Senere bliver den gråsort og lidt ru, og til sidst bliver den grå og furet. Man kan ofte finde korte sideskud, som er spidse og næsten torn-agtige. Knopperne sidder spredt, de er tiltrykte, afrundede og brune. Bladene har to former: på ikke-blomstrende langskud er de trelappede (meget lig hvidtjørn), og på de blomstrende skud er de ovale med savtakket rand (som hos almindelig æble). I begge tilfælde er oversiden mørkegrøn, mens undersiden er grågrøn. Høstfarven er gul til orange. 

Blomstringen sker i maj-juni, og blomsterne sidder 4-5 sammen i småskærme på små, knudrede dværgskud. Blomsterne er hvide og dufter syrligt-sødt. Frugterne er bittesmå, bærlignende æbler. De er langstilkede og højrøde. Når de er ædt af fuglene, sidder stilkene tilbage som et godt vinterkendetegn. Frøene spirer villigt.

Rodnettet består af nogle få, kraftige hovedrødder, som når vidt ud og langt ned. Siderødderne er tæt forgrenede og orangebrune. Som alle æbler skaber også denne busk jordtræthed, og den får alle æbletræernes sygdomme og skadedyr.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 6 x 4 m (30 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Sargents æble vokser i det nordlige Japan, hvor den findes overalt fra bjergkrat til strandsumpe.

Anvendelse 
Sargents æble er uegnet til ekstremt tørre jorder, men ellers brugbar på alle jordtyper fra frodig lerjord til sandjord, samt på overgangen til fugtig jord. Planten tåler beskæring godt. Sargents æble bruges især som kantplante både i skovbryn og i læ- og vildtplantninger.

Kilder 
Træer og buske til skovbryn, læhegn og vildtplantninger 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Buske
Haveplanter
Hvide blomster
Blomster i maj
Smukke frugter
Hækplanter
Æble
Portable Network Graphics

PNG (Portable Network Graphics) er et bitmap-grafikformat, der er bedst til tegninger og fotografier. Formatet kan interlaces, hvilket gør, at der først vises et grovkornet billede, og efterhånden som der hentes flere data, kommer detaljerne med. PNG kan håndtere flere farver end GIF. Desuden er der i PNG mulighed for variabel transparens. PNG benytter i modsætning til JPEG-formatet en komprimeringsmetode uden informationstab.

Uofficielt udlægges PNG nogle gange som "PNG's Not GIF" for at markere, at det er et nyere og bedre billedformat. Se rekursivt akronym.

Motiveringen til udviklingen af PNG-formatet kom i 1995, da Unisys, ejer af patentet for LZW komprimeringsalgoritmerne der anvendes i GIF-grafikformatet, oplyste at de havde i sinde at opkræve penge fra de firmaer og programmører der havde indbygget understøttelse af GIF i deres programmer. PNG-formatet blev derfor udviklet så det ikke benyttede nogen patenterede løsninger der sidenhen kunne komme til at koste penge. Da man så alligevel var i gang blev formatet naturligvis udbygget så det havde flere muligheder end GIF, vigtigst var at GIF kun understøtter 256 forskellige samtidige farver.

PNG er i dag en international standard (ISO/IEC 15948:2003).

Grafiske filformater
Åbne filformater
Pro Caelio

Pro Caelio er en af de mest berømte overlevende taler, som den romerske taler/foredragsholder Cicero holdt i 56 f.Kr.. Talen var forsvaret for Marcus Caelius Rufus, der var anklaget for en række forhold, bl.a. tilskyndelse til oprør, tyveri, mord på en diplomat, forgiftning af Clodia.

Caelius var elsker til den notoriske Clodia, søster til Publius Clodius Pulcher, Ciceros fjende, som også var anklageren. Cicero karakteriserede anklagepunkterne mod Caelius som hævn fra skør kvinde, og fik udført et effektivt karaktermord på Clodia.

En roman, Pro Caelio af Stephen Ciraolo, er baseret på baggrunden af historien af den originale Pro Caelio.

Latinsk litteratur
Litteratur fra Romerriget
Taler
Cochlicopidae

Cochlicopidae agatsneglefamilien er i Danmark repræsenteret af 3 forskellige snegle. Agatsnegl (Cochlicopa lubrica), Lille agatsnegl (Cochlicopa lubricella) og Stor agatsnegl (Cochlicopa nitens).

Klassifikation 
Familien har fire slægter
 Azeca
 Azeca goodalli
 Cochlicopa
 Cochlicopa lubrica (Agatsnegl)
 Cochlicopa lubricella (Lille agatsnegl)
 Cochlicopa nitens (Stor agatsnegl)
 Cochlicopa repentina
 Cryptazeca
 Hypnophila

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Cochlicopidae

Eksterne henvisninger 

Snegle
BPMN

Business Process Model and Notation (BPMN) er en grafisk repræsentation til at specificere forretningsprocesser i en forretningsprocesmodel.

BPMN blev oprindeligt udviklet af Business Process Management Initiative (BPMI) og er blevet vedligeholdt af Object Management Group (OMG), siden de to organisationer fusionerede i 2005. Version 2.0 af BPMN blev udgivet i januar 2011, hvorefter navnet blev ændret til Business Process Model and Notation for at afspejle introduktionen af eksekveringssemantik, som blev introduceret sammen med de eksisterende notations- og diagramelementer.

Selvom det er en OMG-specifikation, er BPMN også ratificeret som ISO 19510. Den seneste version er BPMN 2.0.2 og udgivet i januar 2014.

Elementer 
BPMN-modeller er udtrykt ved simple diagrammer konstrueret ud fra et begrænset sæt af grafiske elementer. For både forretningsbrugere og udviklere forenkler de forståelsen af forretningsaktiviteters forløb og proces. BPMN's fire grundlæggende elementkategorier er:

 Forløbsobjekter
 Hændelse, aktivitet, gateway
 Forbindelsesobjekter
 Sekvensforløb, beskedforløb, tilknytning
 Svømmebaner
 Pulje, bane
 Artefakter
 Dataobjekt, gruppe, anmærkning

Disse fire kategorier muliggør oprettelse af simple forretningsprocesdiagrammer (BPD'er). BPD'er tillader også at lave nye typer af forløbsobjekter eller artefakter for at gøre diagrammet mere forståeligt.

Referencer

Videre læsning 

 
 Ryan K. L. Ko, Stephen S. G. Lee, Eng Wah Lee (2009) Business Process Management (BPM) Standards: A Survey. In: Business Process Management Journal, Emerald Group Publishing Limited. Volume 15 Issue 5. . PDF

Eksterne henvisninger 

 OMG BPMN-specifikationen
 BPMN-værktøjsmatrix
 BPMN-informationshjemmeside OMG-informationsside om BPMN.

Notation
ISO-standarder
Diagrammer
Manuel proces

En manuel proces anvendes i en serviceorienteret arkitektur som et begreb, der beskriver en forretningsproces, der ikke er it-understøttet. En it-understøttet forretningsproces kaldes en systemproces.

Systemudvikling