kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mørtel

Mørtel er et materiale, som anvendes i murværk for at fylde mellemrummene mellem stenene med henblik på at holde dem sammen til en fast konstruktion. Stenene kan være natursten, mursten osv.

Mørtel er en blanding af sand, et pulveriseret bindemateriale (kalk eller cement eller blandinger heraf) og vand, som bliver påført som en pasta, og som så tørrer og bliver hårdt.

Den tidligste kendte mørtel blev anvendt af de gamle ægyptere, og den blev lavet af gips, som blev blandet med vand og sand – og var ret blød.

Kalkmørtel med brændt kalk (CaO) som bindemiddel blev opdaget omkring 4000 f.Kr., dvs. den tid hvor de store ægyptiske pyramider blev bygget.

Brændt kalk (CaO) bliver fremstillet ved at varme kalksten (CaCO3) op. Herved frigives fossil-CO2-gas, og resultatet er CaO. Når CaO senere blandes med vand, dannes hydreret eller læsket kalk, som under processen frigiver varme (exoterm) og langsomt tørrer til fast Ca(OH)2. Læsket kalk er normalt temmelig plastisk og derfor let at arbejde med. Med tiden reagerer læsket kalk med luftens CO2. Derved gendannes CaCO3, mens der frigives vand under hele processen. Kalkmørtel blev anvendt overalt i verden, specielt i Romerske bygninger i det meste af Europa og Afrika. Selv-nivellerende flydemørtel  kan enten udlægges manualt eller med en slange tilkoblet en pumpe, og bliver primært brugt ved opretning af skæve gulve. 

Cementmørtel blev udviklet af romerne, men blev ikke særligt udbredt i Europa indtil det 18. århundrede, og den afløste først kalkmørtel i 1930. Kalkmørtel er langsommere til at hærde, men er mere fleksibel, hvilket gør det bedre egnet til "bløde" gamle mursten. Cementmørtel er mindre gennemtrængelig, hårdere og mere anvendelig med moderne hårde mursten.

Se også 
 Gasbeton
 Beton
 Kalkmørtel

Eksterne henvisninger 
 February 28 2005, iol: Science confirms Chinese rice porridge legend Citat: "...Beijing – Ancient Chinese craftsmen used a secret ingredient to keep their structures standing through the centuries – sticky rice..."

Byggematerialer
Fastgøringsemner
Murværk
Møllehøj

Møllehøj er Danmarks højeste naturlige jordpunkt. Møllehøj er 170,86 meter høj (DVR90), og ligger i Ejer Bjerge i Skanderborg Kommune tæt ved Ejer Bavnehøj. Toppen af Møllehøj er markeret af en møllesten, et levn fra Ejer mølle, en hollandsk vindmølle, der stod på Møllehøj fra 1838 til 1917. Møllen havde otte sider og et løgformet tag.

Højen blev først alment kendt i februar 2005, da nye opmålinger påviste, at den er det højeste punkt. Indtil da havde man troet, at enten Yding Skovhøj i Horsens Kommune eller Ejer Bavnehøj var Danmarks højeste punkt. Disse 2 højdepunkters naturlige højde er imidlertid henholdsvis 9 og 51 cm lavere end Møllehøj.

I samme område er der dog hele 5 menneskeskabte gravhøje fra bronzealderen, som er højere end Møllehøj. Den højest beliggende af disse er gravhøjen Yding Skovhøj i Yding Skov med 172,52 m.

Møllehøj er privat ejet med offentlig adgang via vandrestien Sporet ved Ejer Bjerge, der indgår i Spor i Landskabet. Al parkering henvises til Ejer Bavnehøj.

Se også 
 Danmarks fem højeste punkter

Referencer

Ekstern henvisning
Højeste punkter og steder 

Bakker i Danmark
Skanderborg Kommunes geografi
Rammebeplantning

Rammebeplantning har til formål at danne ramme om et areal for at forhindre indkig og afgrænse arealet. En rammebeplantning kan også fungere som læhegn, hvilket kræver robuste og tætte planter, buske eller træer.

Se også
Læhegn
Hæk

Havedyrkning
Arbejdsbord

Arbejdsbord er i almindelig betydning et bord til at arbejde ved eller på; dvs. den plade der danner underlag for de emner eller det værktøj der arbejdes med, hvad enten det er en høvlebænk eller en anden form for bord. Kommer man fx syd for Alperne – til middelhavslandene, så bruges der et forholdsvis kort, temmelig bredt bord med et kraftigt lad og en "fransk" fortang, men altså ingen bagtang, og følgelig ingen duphuller. Hobby- og hughusfolk bruger heller ikke altid andet end mere eller mindre interimistiske borde til at arbejde ved.

Billedskæreren Abel Schrøder har lavet et herligt selvportræt på herregården Lystrup i Sydøstjælland; billedet er gengivet forskellige steder, bl.a. i Billedskærerbogen. 

En billedskærers arbejdsbord er ca 90 cm i højden, højere end en høvlebænk, 90 – 100 cm bredt og 150 – 200 cm langt; dog er det efter fransk tradition endnu længere – op til 3 – 4 meter – og forsynet med et antal huller hvori kan anbringes spændehager, klemhager eller andet værktøj (fx etau og spændestok).

Bødkerens arbejdsbord kaldes briks eller forbord, og består i almindelighed af 3-4 vandrette planker der dels støtter emnet under arbejdet, dels er til at lægge værktøjet fra på.

På træskibsværfter findes der ofte lange borde langs væggene, såkaldte langbænke.

Se også

Eksterne henvisninger 
Laurits Jensen: Billedskærerbogen, Kbh 1986
 Træsmedens Håndværktøj  baskholm.dk

Se også 

Tømrerudtryk og snedkerudtryk
William Wain Prior

William Wain Prior (18. juli 1876 i København – 9. marts 1946 på Frederiksberg) var en dansk general og øverstbefalende for den danske hær fra 1939 til 1941.

Prior blev i 1937 generalmajor og chef for Sjællandske Division, indtil han i december 1939 afløste Erik With som kommanderende general. Før den tyske invasion i 1940 talte han for en styrkelse af hæren. Disse ønsker blev imidlertid ikke støttet af flertallet i Folketinget, der frygtede, at Nazityskland ville kunne opfatte en øget militær styrke som en provokation.

Da Tyskland invaderede Danmark i 1940, ønskede Prior, at hæren aktivt skulle forsvare landet. Regeringen delte imidlertid ikke hans holdning, blandt andet af frygt for, at København skulle blive udsat for de samme ødelæggende bombardementer, som Warszawa netop havde oplevet under den tyske invasion af Polen.

Prior fortsatte som øverstbefalende under den første del af besættelsen, og som sådan arbejdede han blandt andet for, at den danske hær ikke skulle blive aktivt involveret på tysk side. Han forlod sin stilling i 1941.

Kuriosa 
Den legendariske oberst Hachel fra Lise Nørgaards tv-serie Matador dør i afsnit 15 "At tænke og tro" af et hjerteanfald under sit sygehusophold, da han i Berlingske Tidende læser nyheden om, at hans ærkefjende general Prior er blevet chef for hæren i 1939.

Se også 
 http://www.milhist.dk/leksikon/prior.htm

Eksterne henvisninger 
 

Generalløjtnanter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danmark under 2. verdenskrig
William Wain
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Storkors af Dannebrog
Briks

En briks kaldes også for et forbord.
En bødkers arbejdsbord er undertiden forsynet med en konkav udskæring i kanten, passende til rundingen i en tønde. Briksen er gerne af bøg og er sammensat af 3 – 4 lange planker. Den står normalt langs en vinduesvæg.

Ekstern Henvisning 
 http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html  Træsmedens Håndværktøj

Håndværksudtryk
Todelt graf

En todelt graf betegner i grafteori en graf, hvori mængden af punkter kan deles i to disjunkte mængder, således at enhver kant har et endepunkt i hver mængde.

Grafteori
Lystrup (Kongsted Sogn)

Lystrup er en herregård, der ligger 2 km vest for Faxe i  Kongsted Sogn, Faxe Kommune.

Slottet er opført 1579 af rigskansler Eiler Grubbe i nederlandsk renæssancestil. På herregården findes bl.a. nogle billedskærerarbejder af billedskæreren Abel Schrøder fra Næstved.

Lystrup og Jomfruens Egede godser ejes af greve Joachim Moltke.

Lystrup Gods er på 1375 hektar med Jomfruens Egede, Nyrupgård og Kildeholm

Ejere af Lystrup 
(1403-1438) Peder Olsen Godov
(1438-1450) Oluf Pedersen Godov
(1450-1473) Anders Olufsen Godov
(1473-1514) Regitse Andersdatter Godov gift Ulfeldt
(1514) Mette Pallesdatter Godov gift Grubbe
(1514-1559) Sivert Nielsen Grubbe
(1559-1585) Ejler Sivertsen Grubbe
(1585-1600) Kirsten Lykke gift (1) Grubbe (2) Gyldenstierne
(1600-1630) Christian Ejlersen Grubbe
(1630-1675) Peder Christiansen Grubbe
(1675-1717) Tønne Pedersen Grubbe
(1717-1754) Claus Benedix Beenfeldt
(1754-1786) Niels Rosenkrantz von Holstein
(1786-1828) Christian Frederik von Holstein
(1828-1852) Johan Caspar de Mylius
(1852-1857) Johan Jacob de Mylius
(1857) S.W. de Mylius
(1857-1918) Christian Henrik Carl greve Moltke
(1918-1943) Aage Vilhelm Christian greve Moltke
(1943-1957) Ivar Christian Eiler greve Moltke
(1957-1988) Norman Ivar Frederik greve Moltke
(1988-) Joachim Godske Norman greve Moltke

Kilder og eksterne henvisninger 
  Lystrup (Kongsted Sogn) - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 

Herregårde i Faxe Kommune
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Herregårde i Præstø Amt
Hamiltonkreds

I grafteori kaldes en kreds som indeholder alle punkter i en graf for en Hamiltonkreds.

Opkaldt efter Sir William Hamilton.

Se også
 Euler-tur

 

Grafteori
Panenteisme

Panenteismen er en filosofisk-teologisk retning, som hævder at ikke alene findes Gud i alt, verden er også i Gud, og Gud er hele verden og mere til.

Panenteismen udgør således en mellemposition mellem panteismens allestedsnærværende Gud og den personlige Gud, man ser i kristendommen.

Kilde 
 http://worldview3.50webs.com/panentheism.html 

Religion
Gudsopfattelser
Skærebænk

En Skærebænk, Bødkerbænk, eller Bødkerstol er en form for arbejdsbænk hvor man sidder over skrævs og fastholder emnet ved at klemme det fast mod bænken via en fodpedal.

Kaldes også tællehest, båndstol, eller det der er bedre kendt under betegnelsen skærebænk, som bødkeren bruger når han sidder og tildanner staver med båndkniven. Bødkerbænken er for en bødker hvad høvlebænken er for en snedker.

Historie 

Flere helt eller halvt professionelt arbejdende træsmede samt folk der kun har deres gang i huggehuset på en gård, anvender skærebænk. Den er uundværlig for en bødker eller en hjulmand, der arbejder meget med båndkniv, og den har fået mange fantasifulde udformninger af fx træskomanden, der ofte var semiprofessionel og gerne tillige fx husmand med lidt jord på landet, men især stod den i huggehuset, som værkstedet kaldes på enhver landejendom, stor som lille.

I princippet består skærebænken af en vandret planke, der hviler på 3 – 4 skråtstillede ben. På den forreste del af planken er anbragt en noget tykkere, forskelligt udformet klods, "brystet" der har et udstemt hul, hvorigennem der sidder en vægtstang, der kan bevæges omkring en tap. Vægtstangen har for oven et bænkduplignende "hoved" og for neden en tværpind, et par "pedaler", hvorpå fødderne støttes under arbejdet.

Træsmeden, der sidder over skrævs på hesten sætter fødderne på "pedalerne" og klemmer hovedet af vægtstangen ned mod emnet, der derved holdes fast mod "brystet".

At skærebænken har været meget almindeligt anvendt tyder alle synonymerne på: bødkerbænk, båndstol, hest, huleblok, hulestok, hulestol huggehusbænk, kniv(e)bænk, knivskammel, ryddestol, og -stok, samt skærekiste, eller hulelad, foruden snittebænk, snittehest, snittelad eller snitteskammel. Desuden træskobænk, træskomagerbænk, tælgebænk, tælgehest og tælgestol eller sammensætninger med tælle-.

Eksterne henvisninger 
http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 

http://www.klompenmaken.nl/ Speciel hollandsk side om træskofremstilling

Træværktøj
Værktøj med holdefunktion
Sløjd
Tinamuer

Tinamuerne (latin: Tinamiformes) er en syd- og mellemamerikansk fugleorden med 47 arter fordelt på en familie (Tinamidae) med 9 slægter.

 Orden Tinamuer Tinamiformes
 Familie Tinamidae
 Slægt *Tinamus
 Gråisset tinamu, Tinamus guttatus 
 Grå tinamu, Tinamus tao
 Olivengrå tinamu, Tinamus solitarius
 Gråsort tinamu, Tinamus osgoodi
 Stor tinamu, Tinamus major
 Slægt Nothocercus
 Bjergskovstinamu, Nothocercus bonapartei 
 Rødhovedet tinamu, Nothocercus julius
 Hættetinamu, Nothocercus nigrocapillus
 Slægt Crypturellus
 Sorttinamu, Crypturellus berlepschi 
 Lille tinamu, Crypturellus soui
 Asketinamu, Crypturellus cinereus 
 Tepuitinamu, Crypturellus ptaritepui 
 Brun tinamu, Crypturellus obsoletus
 Bølgetinamu, Crypturellus undulatus
 Lysbrunet tinamu, Crypturellus transfasciatus
 Brasiliansk tinamu, Crypturellus strigulosus
 Gråbenet tinamu, Crypturellus duidae
 Rødbenet tinamu, Crypturellus erythropus
 Magdalenatinamu, Crypturellus erythropus saltuarius
 Gulbenet tinamu, Crypturellus noctivagus
 Sodkronet tinamu, Crypturellus atrocapillus
 Krattinamu, Crypturellus cinnamomeus
 Gråbrystet tinamu, Crypturellus boucardi 
 Chocotinamu, Crypturellus kerriae 
 Sorthovedet tinamu, Crypturellus variegatus 
 Rustfarvet tinamu, Crypturellus brevirostris
 Bartletts tinamu, Crypturellus bartletti
 Kortnæbbet tinamu, Crypturellus parvirostris 
 Båndtinamu, Crypturellus casiquiare
 Tataupatinamu, Crypturellus tataupa
 Slægt Rhynchotus
 Pampashøne, Rhynchotus rufescens
 Slægt Nothoprocta
 Stor bjergtinamu, Nothoprocta taczanowskii
 Kalinowskis tinamu, Nothoprocta kalinowskii
 Bjergtinamu, Nothoprocta ornata
 Chiletinamu, Nothoprocta perdicaria 
 Mørkvinget tinamu, Nothoprocta cinerascens 
 Andestinamu, Nothoprocta pentlandii
 Seglnæbbet tinamu, Nothoprocta curvirostris
 Slægt Nothura
 Hvidbuget vagteltinamu Nothura boraquira 
 Vagteltinamu Nothura minor
 Andesvagteltinamu Nothura darwinii 
 Plettet vagteltinamu Nothura maculosa
 Chacovagteltinamu Nothura chacoensis 
 Slægt Taoniscus
 Dværgtinamu , Taoniscus nanus 
 Slægt Eudromia
 Toptinamu, Eudromia elegans 
 Quebracho-toptinamu, Eudromia formosa 
 Slægt Tinamotis
 Punatinamu, Tinamotis pentlandii
 Patagonsk tinamu, Tinamotis ingoufi
Skvalderkål-slægten

Slægten Skvalderkål (Aegopodium) har kun en enkelt art, der er kendt som flerårigt ukrudt i Danmark.

 Skvalderkål (Aegopodium podagraria)

Skærmplante-familien
Statisk IP-adresse

En statisk IP-adresse er en IP-adresse der er den samme for samme datamaskine gennem flere datanet-opkoblinger.
Det kan ske på flere måder:
 IP-adressen bliver konfigureret lokalt på datamaskinen efter anvisninger fra netværksadministratoren.
 IP-adressen bliver konfigureret statisk på en DHCP-server, sammen med datamaskinens netkorts MAC-adresse

Internetteknologi
Sort mamba

Sort mamba (latin: Dendroaspis polylepis) er Afrikas største giftslange med en gennemsnitslængde på ca. 2,5 meter, men enkelte kan nå en længde på ca. 4,5 meter. Den sorte mamba er slet ikke sort – navnet kommer af, at slangen er sort på indersiden af munden. Faktisk er slangens yderside gul-grønlig til metalgrå. Den sorte mamba er en af verdens hurtigste slanger med en topfart på 16 til 20 km/t.

Den sorte mamba kan være aggressiv, når den føler sig truet, selv om den normalt vil undgå fare. Den hugger hurtigt, og gifttænderne afgiver ca. 100-120 mg gift. Giften virker gennem muskellammelse, hvilket standser åndedrættet. Det er muligt at overleve et bid, hvis man får hurtig lægehjælp og en velegnet modgift.

Den befinder sig ofte i træer, hvor den kan være svær at se samt i græs. Dens muskler er så stærke, at den kan rejse sig fra jorden og bide et menneske i ansigtet. Den behøver nemlig kun 1/3 af sin kropslængde for at kunne holde sig oppe. Når den bider, bider den ofte flere gange. Et bid i ansigtet kan dræbe et voksent menneske på under 20 min.

Den sorte mamba lægger 12-17 æg ad gangen, og de klækkes på 80-90 dage.

Der findes også en vestlig grøn mamba (Dendroaspis viridis)), som ikke er nær så dødelig som sort mamba.

se også: mamba

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Dendroaspis polylepis

Mamba
Sigismund af Luxemburg

Sigismund af Luxemburg (også Siegmund ; ) (født 15. februar 1368 i Nürnberg, død 9. december 1437 i Znaim i Mähren). Konge () af det Tysk-romerske rige fra 1410 og Kejserkronet i 1433. Markgreve og kurfyrste af Brandenburg fra 1378 til 1388; konge af Böhmen fra 1419 og af Ungarn fra 1387 til sin død.

Han var gift med dronning Marie af Ungarn.

Eksterne henvisninger 

Tysk-romerske kejsere
Konger af Bøhmen
Konger af Ungarn
Konger af Kroatien
Huset Luxemburg
Personer fra Ungarn
Personer fra Nürnberg
Christiaan Huygens

Christiaan Huygens (født 14. april 1629, død 8. juli 1695) var en nederlandsk opfinder, matematiker og astronom, der opdagede Saturns største måne Titan. Han var søn af Constantin Huygens.

Huygens mente, at lyset udbredes som bølger, i modsætning til Isaac Newton, der mente, at lys var en partikelstrøm. Huygens formulerede en simpel model for bølgers udbredelse, som bærer hans navn; Huygens princip:
Ethvert punkt på en bølgefront (planbølge) kan opfattes som udgangspunkt for nye elementarbølger (ringbølger), der atter overlejrer og danner en ny bølgefront.

Rumsonden Huygens, der d. 14. januar 2005 gik ned gennem Titans atmosfære efter en syv år lang rejse til Saturn-systemet, er opkaldt efter ham ligesom asteroiden 2801 Huygens.

Eksterne henvisninger 
 

Astronomer fra Nederlandene
Matematikere fra Nederlandene
Opfindere fra Nederlandene
Personer fra Haag
Medlemmer af Royal Society
Medlemmer af Académie des sciences
Nederlændere i 1600-tallet
Perlehøns

Familie Perlehøns Numididae
 Hvidbrystet kalkunhøne, Agelastes meleagrides
 Sort kalkunhøne, Agelastes niger
 Perlehøne, Numida meleagris
 Parykperlehøne, Guttera plumifera
 Krøltoppet perlehøne, Guttera pucherani
 Gribbeperlehøne, Acryllium vulturinum
Topvagtler

Topvagtler (Odontophoridae) er en familie af hønsefugle, som er udbredt i Amerika fra Canada til det sydlige Brasilien. De er ikke nært beslægtet med den gamle verdens vagtler, men ligner dem i udseende og adfærd.

Slægter og arter 
 Slægt Dendrortyx
 Vera Cruz-skovvagtel, Dendrortyx barbatus
 Langhalet skovvagtel, Dendrortyx macroura
 Hvidpandet skovvagtel, Dendrortyx leucophrys
 Slægt Oreortyx
 Bjergvagtel, Oreortyx pictus
 Slægt Callipepla
 Skælvagtel, Callipepla squamata
 Rødtoppet vagtel, Callipepla douglasii
 Californisk topvagtel, Callipepla californica
 Ørkentopvagtel, Callipepla gambelii
 Slægt Philortyx
 Båndvagtel, Philortyx fasciatus
 Slægt Colinus
 Bobwhite, Colinus virginianus
 Yucatantrævagtel, Colinus nigrogularis
 Hvistrubet trævagtel, Colinus leucopogon
 Toptrævagtel, Colinus cristatus
 Slægt Odontophorus
 Brun tandvagtel, Odontophorus gujanensis
 Pletvinget tandvagtel, Odontophorus capueira
 Sortøret tandvagtel, Odontophorus melanotis
 Brunmasket tandvagtel, Odontophorus erythrops
 Sortpandet tandvagtel, Odontophorus atrifrons
 Kastanietandvagtel, Odontophorus hyperythrus
 Mørkrygget tandvagtel, Odontophorus melanonotus
 Rødbrystet tandvagtel, Odontophorus speciosus
 Tacarcuna-tandvagtel, Odontophorus dialeucos
 Halsbåndstandvagtel, Odontophorus strophium
 Venezuelatandvagtel, Odontophorus columbianus
 Sortbrystet tandvagtel, Odontophorus leucolaemus
 Boliviatandvagtel, Odontophorus balliviani
 Perutandvagtel, Odontophorus stellatus
 Mexicansk tandvagtel, Odontophorus guttatus
 Slægt Dactylortyx
 Sangvagtel, Dactylortyx thoracicus
 Slægt Cyrtonyx
 Montezumavagtel, Cyrtonyx montezumae
 Brillevagtel, Cyrtonyx ocellatus
 Slægt Rhynchortyx
 Langbenet tandvagtel, Rhynchortyx cinctus
Norges regenter

Listen over Norges regenter, som har hersket over et samlet Norge, starter traditionelt med Harald Hårfager, muligvis en arv fra Snorre Sturlusons fremstilling i krøniken Heimskringla. Det er imidlertid usikkert, hvor stabil kongemagten var i de første 150 år, og historikere har argumenteret for, at Norges kongerække lige så godt kunne starte med Olav Tryggvason, eller med Harald Hårderåde.

Kongerækken er en indfaldsvinkel til Norges historie: Den beskriver udviklingen af statsmagten og regeringen i Norge: fra rigssamling, gennem middelalderens kirke- og kongeroller, via Kalmarunionen og Enevælden, omrokering af magten i kølvandet af Den Franske Revolution og Napoleonskrigene frem til dagens konstitutionelle monarki.

Norge var et selvstændigt rige, som i 900- og 1000-tallet sommetider blev styret af danske konger. I 1319 kom landet i union med Sverige ved at Magnus Eriksson arvede den norske krone af sin morfar Håkon 5. af Norge og også blev valgt til svensk konge, eftersom han var nevø af den afsatte Birger Magnusson af Sverige. Magnus' søn Håkon 6. efterfulgte ham som norsk konge i 1355 og giftede sig i 1363 med den danske konge Valdemar Atterdags datter Margrete. Gennem deres søn Olav blev Danmark og Norge forenet ved en personalunion i 1380, en union som skulle komme til at bestå i forskellige former i over 400 år.

I 1389 fik alle de tre nordiske lande Danmark, Norge og Sverige samme regent i form af Margrete 1., og den såkaldte Kalmarunion, der blev stadfæstet i 1397, skulle komme til at bestå frem til 1523, hvor Sverige trak sig ud af den. I 1448 fik Danmark og Sverige forskellige konger, henholdsvis Christian 1. og Karl Knutsson, og de kæmpede en kort stund om den norske krone. I 1450 vandt Christian kampen og efter dette kom de danske konger til at herske over Norge frem til 1814.

De længst regerende konger er: Christian 4. (60 år), Harald Hårfager (ca. 59-60 år), Erik af Pommern (53 år) og Haakon 7. (52 år).

Hårfagreslægten og Ladejarlerne

Sverreslægten

Kalmarunionen

Danmark-Norge – Oldenborgske slægt

1814

Den svensk-norske union

Huset Slesvig-Holsten-Gottorp

Huset Bernadotte

Glücksburgske slægt

Billedgalleri

Se også 
 Kongerækken
 Sveriges regenter

Referencer

Eksterne henvisniger 

 kongehuset.no – Den norske kongerekken
 Norges konger : fra Harald Hårfagre til Harald V 
 Roskilde Domkirkes historie – Roskilde Domkirke  Domkirkens historie med omtale af dem, der er begravet i kirken.

 
Lister over regenter
KDE

KDE er et projekt der udvikler fri software, især med fokus på projektets skrivebordsmiljø. KDE forsøger at lave en brugerflade med en brugervenlighed meget lig den der ses hos Apples Mac OS og Microsoft Windows. KDE er med andre ord en samling computerprogrammer, teknologier og dokumentation som forsøger at gøre det nemmere at bruge en computer. KDE er baseret på toolkittet Qt og var oprindeligt rettet mod UNIX-arbejdsstationer, men er nu tilgængeligt til både Windows og Mac OS.

Kombineret med eksempelvis GNU/Linux giver KDE-verdenen en åben og fuldstændig gratis desktop-computerplatform enten til hjemmet eller til arbejdspladsen.

De der udvikler KDE-miljøet er en verdensomspændende gruppe af programmører. Denne gruppes hovedmål i fri software-udvikling er at lave software af høj kvalitet, der giver brugeren nem kontrol over sin computers ressourcer. Således er KDE, i modsætning til f.eks. Gnome, kendt for at prioritere indstillingsmuligheder højt.

Navngivningstradition 
Oprindeligt var KDE et akronym for Kool Desktop Environment (på dansk: K-skrivebordsmiljø) og var ment som et ordspil på Common Desktop Environment. I 2009 blev denne betydning dog droppet for at understrege at KDE ikke kun er et skrivebordsmiljø.
De fleste KDE-programmer har et K i deres navn, for det meste som det første bogstav og skrevet med stort. Der kan dog være undtagelser, f.eks kynaptic, hvor K ikke er skrevet med stort og Gwenview, som ikke har et K i navnet overhovedet. Mange KDE programmer får deres K fordi det første bogstav i det oprindelige ord lyder som K, f.eks C og Q, for eksempel i Konsole og Kuickshow. Andre tilføjer bare et K før alt andet i programmets navn, for eksempel KOffice.

Versioner

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officielt websted (på engelsk)
 Userbase, introduktioner til KDE og mange af dens applikationer.

Frie skrivebordsmiljøer
Skrivebordsmiljøer til Linux
Mac OS X-software
Windows-software
Motoriseret køretøj

Et motoriseret køretøj eller motorkøretøj er et køretøj med monteret motor. Det kan fx være en bil, knallert eller motorcykel.

Motoriserede køretøjsarter til vejtrafik efter danske regler  

Køretøjer
Soca

Soca er en betegnelse for en dansevenlig og glad musik fra Trinidad og Tobago der oprindeligt var en blanding af soul og calypso – deraf navnet. Musikken spilles i 4/4 og er især populær til karneval i hele det engelsktalende Caribien. Soca blev kendt som en selvstændig genre i slutningen af 1970'erne. Blandt de mest kendte sangere kan nævnes Mighty Sparrow, Arrow, Calypso Rose, Crazy, Baron, Denyse Plummer og Iwer George.

Socakunstnere, der har haft succes i vesten i det 21. århundrede, er blandt andet The Baha Men og Kevin Lyttle.

Musikgenrer
Verdensmusik