Ænder

Ænder (Anatinae), også kaldet ægte ænder, er en underfamilie af andefugle, der omfatter mere end hundrede arter udbredt over hele verden. Blandt det, der adskiller ænderne fra de øvrige andefugle er, at fjerdragten oftest er forskellig mellem de to køn, med hannerne som de mest farvestrålende. Mange arter lever af vegetabilsk føde ved fx at snadre i vandskorpen, og kaldes svømmeænder. Andre arter lever fortrinsvis af animalsk føde som de finder ved at dykke ned under vandoverfladen, og kaldes dykænder. Mange ænder har på vingerne et iøjnefaldende felt med fjer i afvigende farver (hos svømmeænder ofte med changerende metalfarver) kaldet vingespejl.

Hunnerne er som regel alene om at ruge og senere føre ungerne, kaldet ællinger. En hanand kaldes en andrik. De ægte ænder bliver som regel allerede kønsmodne et år gamle og parrene dannes kun for en sæson ad gangen (seriel monogami). Der ses hvert år karakteristiske parringsspil i forbindelse med pardannelsen, hvori mange hanner kan deltage. Som endnu en forskel i forhold til de øvrige andefugle fældes kropsfjerene to gange årligt og der findes om sommeren en eclipsedragt. Gravænder udgør en undtagelse fra de fleste andre ænder ved at de i højere grad lever på landjorden og ved at kønnene ligner hinanden og ofte danner par for livet.

Andens fødder er flade og tæerne adspredt med svømmehud imellem. De er derfor velegnede til at bevæge sig fremad i vandet med. Det foregår ved, at anden skiftevis bevæger benene frem og tilbage, og på den måde skubbes fremad. Ænder kan ikke svømme baglæns.

Danske ænder 
Den mest almindelige and i Danmark er gråand. I alt yngler 14 andearter i landet. Dertil kommer fem almindelige vintergæster og en del arter som kun ses sjældent. Desuden ses nogle ænder som undslupne prydfugle fra parker.

Svømmeænder 
Ynglende svømmeænder i Danmark:
 Pibeand, Anas penelope
 Knarand, Anas strepera
 Krikand, Anas crecca
 Gråand, Anas platyrhynchos
 Spidsand, Anas acuta
 Atlingand, Anas querquedula
 Skeand, Anas clypeata

Dykænder 
Dykændernes fødder sidder længere tilbage på kroppen end hos svømmeænderne, så de kan bevæge sig hurtigere gennem vand. I opfarten må de også have et vist tilløb på vandet, før de letter. Modsat kan svømmeænder relativt til dykænder lette mere vertikalt op i luften.

Ynglende dykænder, der findes mere eller mindre almindeligt i Danmark:
 Rødhovedet and, Netta rufina
 Taffeland, Aythya ferina
 Troldand, Aythya fuligula
 Edderfugl, Somateria mollissima
 Hvinand, Bucephala clangula

Andre ynglende ænder 
Andre ynglende fugle i Danmark, der tæller med blandt de ægte ænder:
 Toppet skallesluger, Mergus serrator
 Stor skallesluger, Mergus merganser
 Gravand, Tadorna tadorna

Vintergæster 
Vintergæster i Danmark, der ikke også er ynglefugle:
 Lille skallesluger, Mergellus albellus
 Bjergand, Aythya marila
 Havlit, Clangula hyemalis
 Sortand, Melanitta nigra
 Fløjlsand, Melanitta fusca

Sjældne ænder 
Eksempler på sjældnere ænder, der træffes i Danmark:
 Kongeedderfugl, Somateria spectabilis
 Stellersand, Polysticta stelleri
 Halsbåndstroldand, Aythya collaris
 Hvidøjet and, Aythya nyroca
 Mandarinand, Aix galericulata
 Rustand, Tadorna ferruginea
 Nilgås, Alopochen aegyptiaca

Andre ænder 
Nogle ænder der ikke forekommer i Danmark:
 Amerikansk krikand, Anas carolinensis
 Andeskrikand, Anas andium
 Blåvinget and, Anas discors
 Filippinsk and, Anas luzonica
 Gulnæbbet and, Anas undulata
 Kaneland, Anas cyanoptera
 Kapskeand, Anas smithii
 Kerguelenspidsand, Anas eatoni
 Madagaskarand, Anas melleri
 Madagaskar hvidøjet and, Aythya innotata
 Manchurerand, Aythya baeri
 Newzealandsk brunand, Anas chlorotis
 Rødnæbbet and, Anas erythrorhyncha
 Segland, Anas falcata
 Sibirisk krikand, Anas formosa
 Sodfarvet and, Anas sparsa
 Sydlig spidsand, Anas georgica

Slægter 
Blandt de ægte ænder, Anatinae, henregnes omkring 32 slægter med i alt cirka 110 arter. De kan inddeles i en række tribuser (stammer):
 Tribus: Tadornini
 Merganetta (1 art, skalleslugerand)
 Alopochen (1 art, nilgås)
 Neochen (1 art, orinocogås)
 Chloephaga (5 arter, fx andesgås)
 Cyanochen (1 art, blåvinget gås)
 Sarkidiornis (2 arter)
 Afrikansk knopgås (Sarkidiornis melanotos)
 Amerikansk knopgås (Sarkidiornis sylvicola)
 Hymenolaimus (1 art, newzealandsk strømand)
 Tadorna (6 arter, fx gravand)
 Chenonetta (1 art, mankegås)
 Tribus: Mergini (havænder)
 Histrionicus (1 art, strømand)
 Polysticta (1 art, stellersand)
 Somateria (3 arter, fx edderfugl)
 Melanitta (5 arter, fx fløjlsand)
 Clangula (1 art, havlit)
 Bucephala (3 arter, fx hvinand)
 Mergellus (1 art, lille skallesluger)
 Lophodytes (1 art, hjelmskallesluger)
 Mergus (4 arter, fx toppet skallesluger)
 Tribus: Cairinini
 Cairina (1 art, moskusand)
 Aix (2 arter, fx brudeand)
 Tribus: Callonettini
 Callonetta (1 art, sydamerikansk dværgand)
 Tribus: Aythyini (dykænder)
 Marmaronetta (1 art, marmorand)
 Netta (3 arter, fx rødhovedet and)
 Aythya (12 arter, fx troldand)
 Rhodonessa (1 art, rosenhovedet and)
 Tribus: Anatini (svømmeænder)
 Asarcornis (1 art, hvidvinget skovand)
 Pteronetta (1 art, afrikansk skovand)
 Tachyeres (4 arter, fx kæmpeand)
 Salvadorina (1 art, papuastrømand)
 Amazonetta (1 art, amazonand)
 Lophonetta (1 art, kongeand)
 Speculanas (1 art, bronzevinget and)
 Anas (47 arter, fx gråand)

Fodring 
Ænder fodres ofte af mennesker i fx parker og gadekær. Om vinteren kan denne fodring være vigtig for ænderne.

Ænder i litteraturen 
Fra tegneserier kendes Disneys Anders And (originaltitel: Donald Duck) og Herman Van Veens Rasmus Rap (originaltitel: Alfred J. Kwak).

De danske madtraditioner 
I de danske traditioner spiser man bl.a. andesteg til mortensaften og til juleaften.

Til mortensaften er det tradition at spise gås, men da det i det sidste århundrede er blevet en mere normal hverdagsspise for danskere, betrager man anden som det traditionelle mortensaften-måltid. Anden har sin højsæson i oktober/november, og det er også derfor, 600.000 ænder mod kun et par tusinde gæs sælges til mortensaftenstid.

Ved det danske julemåltid ses anden som et af de vigtige hovedmåltider ved siden af flæskestegen og rødkålen. Både flæskesteg og and kom først, da det blev almindeligt med komfur i hjemmene. Jernkomfurerne blev først udbredt i 1880'erne, og til jul spiste man især nationalretten flæskesteg. Anden kom til den danske jul udefra, og var i første omgang en juleskik blandt velstående byboere.

Noter

Kilder og eksterne henvisninger 
 Knud Paludan (red. Hans Hvass), afsnit Andefugle i Danmarks Dyreverden, 2. udgave, 1978, bind 6, side 75-77. .
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.

 
Tamænder