MikroRNA

Et mikroRNA (forkortet miRNA) er et lille ikke-kodende RNA-molekyle indeholdende ca. 22 nukleotider, der fungerer i den post-transkriptionelle regulering af genekspressionen, se proteinbiosyntesen. Det er små molekyler med stor effekt. Det er foreslået at miRNA'er er dybt forbundet med og nødvendige for fremkomsten af ​​komplekse hjerner.

miRNA'er fungerer på mRNA-niveau primært via baseparring med komplementære sekvenser i mRNA-molekylerne. Som resultat bliver disse mRNA molekyler bragt til tavshed, hæmmet, på engelsk generelt kaldt “RNA silencing”. Dette sker for miRNA ved en eller flere af følgende processer: 

(1) Spaltning af mRNA-strengen i to stykker

(2) Destabilisering af mRNA'et ved afkortning af dets polyA-hale

(3) Mindre effektiv translation på ribosom-niveau.

miRNA'er ligner andre små RNA’er som f.eks. de små interfererende RNA'er (siRNA'er) bortset fra at de foldes tilbage på sig selv for at danne korte hårnåle, mens siRNA'er stammer fra længere regioner med dobbeltstrenget RNA.

Det humane genom koder for mange miRNA'er, og der er med sikkerhed identificeret omkring 2600 gener for miRNA i mennesket og 162 i blæksprutter. 

Mange miRNA'er er evolutionsmæssigt bevaret, hvilket betyder, at de har vigtige biologiske funktioner. Dette kan betyde at miRNA indgår i reguleringen af så mange som 60% af menneskers og dyrs gener. Deregulering eller malfunktion af mikroRNA har vist sig at være forbundet til udviklingsafvigelser, fysiologiske og adfærdsafvigelser og cancer.

Mekanisme 

Et miRNA er komplementært til en del af et eller flere messenger RNA (mRNA) og regulerer derved genudtrykket. miRNA fra mennesker og dyr er sædvanligvis komplementære til en del af 3' UTR -regionen af mRNA, hvorimod miRNAs fra planter sædvanligvis er komplementære til en del af den kodende region af mRNA. Perfekt eller næsten perfekt baseparring vil fremme den enzymatiske spaltning af mRNA (se :en:Argonaute), som er den primære mekanisme hos planter.

OncomiR 

En oncomiR (oncomikroRNA)  forårsager cancer ved at nedregulere gener på to måder: ved hæmning af translationen eller ved at destabilisere mRNA. Særligt udsatte er generne, der regulerer cellens kredsløb.
I et cancervæv kan mængden af en oncomiR være hævet eller sænket. Ved forhøjet niveau undertrykker oncomiR sandsynligvis et tumor suppressor-gen, se :en:tumor suppressor. Ved sænket niveau sættes reguleringen fri og cellerne kan proliferere.

miRNA er også fundet hos virus som f.eks. hos Epstein–Barr virus, EBV, der er associeret til flere typer cancer.

Nogle eksempler 

 miR-27, cancerregulering, se :en:miR-27
 miR-31, metastaseregulering
 miR-33, forhøjet lipoprotein, se :en:miR-33
 miR-122, oncogenregulering, se ill. og :en:miR-122
 miRNA-335(-5p), oncogenregulering
 miR-338, se :en:miR-338

Andre RNA 
Oversigt over små, mindre og større RNA:

 anti-miR eller blockmir, se :en:Antagomir
 ceRNA, se :en:Competing endogenous RNA (CeRNA)
 circRNA (circulært RNA)
 crRNA, CRISPR RNA
 exRNA (extracellulært RNA)
 gRNA, guide-RNA
 lncRNA, se :en:long non-coding RNA
 miRNA, mikroRNA eller miR
 piRNA se :en:piwi-interacting RNA
 siRNA se :en:small interfering RNA
 snRNA se :en:small nuclear RNA
 snoRNA se :en:small nucleolar RNA
 SNP RNA, signal recognition particle RNA
 tnRNA se :en:tiny noncoding RNA
 tracrRNA, se :en:Trans-activating crRNA

Se også 

 CRISPR
 Ikke-kodende DNA
 Ikke-kodende RNA
 Retrovirus, 
 Revers transkriptase
 rRNA
 tRNA
 Slidgigt
 Virus

Eksterne links og henvisninger 

Biokemi
Kræft