kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vejstrupgård

Vejstrupgård var oprindelig en landsbyhovedgård, et led i den by, hvorefter den har fået sit navn. Gården ligger i Vejstrup Sogn, Gudme Herred, Gudme Kommune. Hovedbygningen er opført i 1754, tilbygget i 1802 og ombygget i 1842.

Vejstrupgård Gods er på 200 hektar

Ejere af Vejstrupgård 

 (1359-1372) Jens Carlsen
 (1372-1437) Nicholaus Pæthersson
 (1437-1483) Hestred Kep
 (1483-1535) Peder Lauridsen
 (1535-1581) Kronen
 (1581-1583) Mikkel Nielsen Sandberg
 (1583-1618) Oluf Gaas
 (1618-1623) Niels Oluf Gaas (søn)
 (1623-1637) Hilleborg Stigsdatter Pors gift Gaas
 (1637) Christian Gaas (bror)
 (1637) Kirsten Nielsdatter Gaas gift Kaas (brors datter)
 (1637-1676) Erik Kaas
 (1676-1688) Rudbek Eriksen Kaas (søn)
 (1688) Sophie Christine Rudbeksdatter Kaas gift Gagge
 (1688-1708) Rudbek Gagge
 (1708-1709) Sophie Christine Rudbeksdatter Kaas gift Gagge
 (1709-1713) Jacob Pedersen
 (1713-1722) Rasmus Pedersen
 (1722-1749) Hans Kellinghuusen
 (1749-1751) Christian Møller / Oluf Borchlund
 (1751-1760) Oluf Borchlund
 (1760-1771) Johan Thomas Flindt
 (1771-1782) Bernhard von Westen
 (1782-1799) Hans Koefoed
 (1799-1802) Frederik Christian af Augustenborg
 (1802-1810) Hans Koefoed
 (1810-1813) Simon Andersen Dons
 (1813-1816) Rasmus Møller
 (1816-1847) Hans Møller (søns søn)
 (1847-1874) Hans Bredal Møller (søn)
 (1874-1918) Hans Bredal Møller (søn)
 (1918-1921) Firmaet Petersen & Jensen
 (1921-1957) Poul Christiansen 
 (1957-1984) Poul Christiansen (søn) 
 (1984-2009) Niels Jørgen Harald Halberg
 (2009-) Anders Christian Halberg

Herregårde i Svendborg Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Læsø Museum

Læsø Museum er et statsankerkendt kulturhistorisk museum, oprettet 22. april 1938, der ligger på Læsø i Kattegat. Museet betår af fem afdelinger: Museumsgården, Museumshuset, kutteren FN162 Ellen, Hedvigs hus samt Lokalhistorisk arkiv.

Eksterne henvisninger 
 Læsø Museums officielle hjemmeside

Museer i Region Nordjylland
Museer etableret i 1938
Museum
Statsanerkendte museer i Danmark
Kirker i Thisted Amt

Thisted Amt var et amt før Kommunalreformen i 1970.

Kirkerne i Thisted Amt fordeler sig i syv herreder:

Hassing Herred 
 Bedsted Kirke 
 Grurup Kirke 
 Harring Kirke 
 Hassing Kirke 
 Hvidbjerg Kirke 
 Hørdum Kirke 
 Hørsted Kirke 
 Lodbjerg Kirke 
 Skyum Kirke 
 Snedsted Kirke 
 Stagstrup Kirke 
 Sønderhå Kirke 
 Villerslev Kirke 
 Visby Kirke 
 Ørum Kirke

Hillerslev Herred 
 Hansted Kirke – 
 Hillerslev Kirke – 
 Hjardemål Kirke – 
 Hjardemål Klit Kirke i Hjardemål Sogn
 Hunstrup Kirke – 
 Klitmøller Kirke – 
 Kåstrup Kirke – 
 Nors Kirke – 
 Ræhr Kirke – 
 Sennels Kirke – 
 Tved Kirke – 
 Vester Vandet Kirke – 
 Vigsø Kirke – 
 Øster Vandet Kirke – 
 Østerild Kirke –

Hundborg Herred 
 Hundborg Kirke 
 Jannerup Kirke
 Kallerup Kirke 
 Nørhå Kirke 
 Sjørring Kirke 
 Skinnerup Kirke
 Skjoldborg Kirke 
 Stenbjerg Kirke i Stenbjerg Sogn
 Thisted – Thisted Kirke
 Thisted – Tilsted Kirke
 Thorsted Kirke i Thorsted Sogn
 Vang Kirke
 Vorupør Kirke

Morsø Nørre Herred 
 Alsted Kirke
 Bjergby Kirke
 Dragstrup Kirke
 Ejerslev Kirke
 Erslev Kirke
 Flade Kirke
 Galtrup Kirke
 Jørsby Kirke
 Sejerslev Kirke
 Skallerup Kirke
 Solbjerg Kirke
 Sundby Kirke
 Sønder Dråby Kirke 
 Tødsø Kirke
 Øster Jølby Kirke

Morsø Sønder Herred 
 Agerø Kirke i Agerø Sogn
 Blidstrup Kirke
 Elsø Kirke
 Frøslev Kirke
 Hvidbjerg Kirke
 Karby Kirke
 Ljørslev Kirke
 Lødderup Kirke
 Mollerup Kirke
 Nykøbing Mors – Sankt Clemens Kirke – Nykøbing M Sogn
 Ovtrup Kirke
 Rakkeby Kirke
 Redsted Kirke
 Tæbring Kirke
 Vejerslev Kirke
 Vester Assels Kirke
 Ørding Kirke
 Øster Assels Kirke

Refs Herred 
 Agger Kirke 
 Boddum Kirke 
 Gettrup Kirke 
 Helligsø Kirke 
 Heltborg Kirke 
 Hurup Kirke 
 Hvidbjerg Kirke 
 Jegindø Kirke 
 Lyngs Kirke 
 Odby Kirke 
 Søndbjerg Kirke 
 Vestervig Kirke 
 Ydby Kirke

Vester Han Herred 
 Arup Kirke
 Fjerritslev Kirke i Fjerritslev Sogn
 Gøttrup Kirke
 Hjortdal Kirke
 Kettrup Kirke
 Klim Kirke
 Kollerup Kirke
 Lild Kirke
 Lildstrand Kirke – Lild Sogn
 Tømmerby Kirke
 Vesløs Kirke
 Torup Kirke
 Vust Kirke
 Øsløs Kirke

Efter Kommunalreformen i 1970 blev Thisted Amt delt mellem de tre amter: Nordjyllands Amt, Ringkjøbing Amt og Viborg Amt.

Se også 
 Herregårde i Thisted Amt

 
Thisted Amt
Kirker i Tønder Amt

Tønder Amt var et amt før Kommunalreformen i 1970.

Tønder Amt bestod af tre herreder

Hviding Herred 
 Arrild Kirke 
 Brøns Kirke 
 Hviding Kirke – Hviding Sogn
 Højrup Kirke 
 Rejsby Kirke 
 Roager Kirke 
 Skærbæk Kirke 
 Spandet Kirke 
 Vodder Kirke

Slogs Herred 
 Burkal Kirke 
 Bylderup Kirke 
 Hostrup Kirke 
 Højst Kirke 
 Ravsted Kirke 
 Tinglev Kirke

Tønder, Højer og Lø Herred 
 Abild Kirke
 Ballum Kirke
 Brede Kirke
 Daler Kirke
 Døstrup Kirke
 Emmerlev Kirke
 Hjerpsted Kirke
 Højer Kirke
 Løgumkloster Kirke
 Mjolden Kirke
 Møgeltønder Kirke
 Nørre Løgum Kirke
 Randerup Kirke
 Sankt Clemens Kirke – Rømø Sogn
 Sønder Skast Kirke
 Tønder – Tønder Kristkirke
 Ubjerg Kirke
 Visby Kirke

Efter Kommunalreformen i 1970 blev Tønder Amt delt mellem Ribe Amt og Sønderjyllands Amt.

 
Tønder Amt
Sandra Nanna Spohr

Sandra Nanna Spohr (født 1987) fra Allerød, var den danske deltager ved Miss World-konkurrencen 30. september 2006 i den polske hovedstad Warszawa.
Sandra Nanna Spohr blev færdig uddannet på BEC i København Juni 2009 (Designteknolog med speciale i produktion)

Ekstern kilde/henvisning 
 Profil på Miss World

Personer fra Allerød
Deltagere i Miss World
Modeller fra Danmark
Fotomodeller fra Danmark
Live Killers

Queen Live Killers er et album af den engelske gruppe Queen. Albummet er fra 1979.

Nummerliste

1. CD 
 We will rock you – (May) 
 Let me entertain you – (Mercury)
 Death on two legs – (Mercury)
 Killer Queen – (Mercury)
 Bicycle Race – (Mercury)
 I'm in love with my car – (Taylor)
 Get down, make love – (Mercury)
 You're my best friend – (Deacon)
 Now i'm here – (May)
 Dreamers ball – (May)
 Love of my life – (Mercury)
 39 – (May)
 Keep yourself alive – (May)

2. CD 
 Don't stop me now – (Mercury)
 Spread your wings – (Deacon)
 Brighton rock – (May)
 Bohemian rhapsody – (Mercury)
 Tie your mother down – (May)
 Sheer heart attack – (Taylor)
 We will rock you – (May)
 We are the champions – (Mercury)
 God save the queen – (Trad. Arr. May)

Album fra 1979
Queen-album
Livealbum fra 1979
Dobbeltalbum
Kamptropper

Kamptropper er en fællesbetegnelse for de nationale militærenheder, som deltager i kamphandlinger på landjorden. Generelt omfatter denne gruppe, enheder fra infanteriet, pansertropperne samt eventuelle artillerienheder.

Danske kamptropper gennemgår i flere tilfælde uddannelse og træning på Hærens Kampskole i Oksbøl.

Danske kamptropper
For nuværende, anno 2010, omfatter danske kamptropper enheder fra:
Den Kongelige Livgarde i Høvelte og København
Gardehusarregimentet på Sjælland og Bornholm
Jydske Dragonregiment i Holstebro

Struktur

Infanteribataljon
En infanteribataljon omfatter et stabskompagni  og tre infanterikompagnier (linjekompagnier).
En motoriseret-infanteribataljon omfatter et stabskompagni og tre motoriserede infanterikompagnier.
En panser-infanteribataljon omfatter et stabskompagni, to panser infanterikompagnier, en kampvognseskadron og et motoriseret infanterikompagni.

Panserbataljon
En panserbataljon omfatter en stabseskadron, tre kampvognseskadroner og et panserinfanterikompagni.
En opklaringsbataljon omfatter en stabsdeling og to lette opklaringseskadroner (før 2005 en stabsdeling og tre opklaringseskadroner).

Militære enheder
Jamie Foxx

Jamie Foxx (født Eric Marlon Bishop den 13. december 1967 i Terrell, Texas) er en amerikansk Oscar-belønnet skuespiller, Grammy-nomineret pianist og komiker. Desuden er han R&B-sanger og har solgt flere platinplader. Han vandt en Oscar for bedste mandlige hovedrolle for portrætteringen af musikeren Ray Charles i filmen Ray (2004).

Filmografi 
 Coming to America (1988) (statist, står ikke på listen over medvirkende)
 Toys (1992)
 Straight from the Foxxhole (1993)
 The Truth About Cats & Dogs (1996)
 The Great White Hype (1996)
 Booty Call (1997)
 Held Up (1999)
 Any Given Sunday (1999)
 All Jokes Aside (2000) (dokumentar)
 Bait (2000)
 Ali (2001)
 I Might Need Security (2002)
 Shade (2003)
 Redemption: The Stan Tookie Williams Story (2004)
 Breakin' All the Rules (2004)
 Collateral (2004) – Oscarnominering for bedste mandlige birolle
 Ray (2004) – Modtog en Oscar for bedste mandlige hovedrolle
 Stealth (2005)
 Jarhead (2005)
 Miami Vice (2006)
 Dreamgirls (2006)
 The Soloist (2008/2009)
 The Kingdom (2007)
 Damage Control (2007)
 Django Unchained (2012)
 White House Down (2013)
 The Amazing Spider-Man 2 (2014)
 Baby Driver (2017)
 Project Power (2020)
 Spider-Man: No Way Home (2021)

Eksterne henvisninger 

 
 Jamie Foxx.com  officielt website
 Jamie Foxx Music  officielt website

Skuespillere fra Texas
Oscar for bedste mandlige hovedrolle
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Pseudonymer
Storfyrste af Moskva

Dette er en liste over fyrster og storfyrster af det russiske fyrstendømme Moskva.

Note: De første tre fyrste er ikke medlemmer af Daniel af Moskvas familie, og deres ejerskab af Moskva er omdiskuteret.

Fyrster af Moskva 

 Vladimir Jurijevitj (c.1238)
 Mikhail Khorobritj (1246-1248)
 Boris Mikhailovitj (1248-1263)

Storfyrster af Moskva 

 Daniel (1283-1303)
 Jurij (1303-1325)
 Ivan 1. (Ivan Pengesæk) (1325-1341)
 Simeon (Simeon den Stolte) (1341-1353)
 Ivan 2. (Ivan den Smukke) (1353-1359)
 Dmitrij Donskoj (1359-1389)
 Vasilij 1. (1389-1425)
 Storfyrstinde Sofia Vitovtovna (regent for sin søn Vasilij 2. 1425-1433)
 Vasilij 2. (Vasilij den Blinde) (1425-1462)

Storfyrster af Moskva og Rusland 

 Ivan 3. (Ivan den Store) (1462-1505) – første hersker over hele Rusland
 Vasilij 3. (1505-1533)
 Storfyrstinde Jelena Glinskaja (regent for sin søn Ivan 4. 1533-1538)
 Ivan 4. (Ivan den Grusomme) (1533-1584) – første zar

 
Europa i 1200-tallet
Europa i 1300-tallet
Europa i 1400-tallet
Europa i 1500-tallet
Storfyrstendømmet Moskva
Østrupgård (Håstrup Sogn)

Østrupgaard er en gammel gård, som nævnes første gang på Erik af Pommerns tid, da den 1425 ved et skifte mellem to slægtninge, Jørgen Rud til Skjoldenæsholm og Palne Jensen Munk, kaldet Marsk. Gården ligger i Håstrup Sogn, Faaborg-Midtfyn Kommune. Hovedbygningen er opført i 1500 og ombygget i 1572-1638-1710-1784, Østfløjen genopført i 1940-1942 efter en brand i 1937.

Ejere af Østrupgaard 

(1425-1460) Palne Jensen Marsk Munk
(1460-1499) Ludvig Palnesen Marsk Munk
(1499-1505) Anne Lagesdatter Brock gift Munk
(1505-1534) Johan Bjørnsen Bjørn
(1534-1547) Maren Johansdatter Bjørn gift Dyre
(1547-1587) Iver Lunge Dyre
(1587-1614) Ejler Bryske
(1614-1632) Ejler Bryskes dødsbo
(1632-1661) Jørgen Steensen Brahe
(1661-1685) Preben Jørgensen Brahe 
(1685-1735) Karen Prebensdatter Brahe / Birgitte Prebensdatter Brahe
(1735-1736) Karen Prebensdatter Brahe
(1736-1738) Susanne Henriksdatter Brahe gift Hein
(1738-1751) Frederik Jensen Heden Hein
(1751-1786) Preben Brahe 
(1786-1787) Axel Frederik Bille-Brahe
(1787-1789) Henrik Bille-Brahe 
(1789-1857) Preben Bille-Brahe 
(1857-1875) Henrik Bille-Brahe 
(1875-1918) Preben Charles Bille-Brahe-Selby 
(1918-1926) Henrik Bille-Brahe-Selby 
(1926-1927) Statens Jordlovsudvalg
(1927-1933) Valdemar Ludvigsen
(1933-1968) Arne Ludvigsen
(1968-1980) Hans Ludvigsen
(1980-2003) Jan Skovsende Hansen / Elsebeth Pilegaard
(2003-2004) Realkredit Danmark
(2004-) Michael Grønlykke

Herregårde i Faaborg-Midtfyn Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
4H

4H er en landsdækkende almennyttig forening for børn, unge og voksne på landet og i byen, med interesse for natur, dyr, haver og madlavning

Foreningen er neutral i partipolitisk og religiøs sammenhæng.

Formålet med foreningen er at skabe interesse for naturen, dyr, jord og mad.

Foreningen blev startet i Danmark i 1924 efter amerikansk mønster.

Arbejdet med foreningen blev påbegyndt omkring 1900 i USA ved dr. Seaman A. Knapp.

I dag, 2017, er der 80 4H-klubber, hvoraf 8 af dem er 4H Gårde.

Madskole 
4H afholder, i skolernes sommerferie, madskolerne rundt omkring i danmark, i samarbejde med Landbrug og Fødevare og Rema1000

De 4 H’ers betydning 
Hånd, Hoved, Hjerte og Helbred.

Motto og slogan 
Learning by doing – at lære ved at udføre – at gøre det bedste bedre.

4H – grøn fritid for store og små

Ekstern henvisning 

 4Hs danske hjemmeside 

Foreninger fra Danmark
Etableret i 1924
Fjodor 2. af Rusland

Fjodor 2. af Rusland (, ; født 1589 i Moskva, død 1605 i Moskva) var zar af Rusland i 1605.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Regenter af Rusland
Personer knyttet til de urolige tider
Personer fra Moskva
Ray Charles (flertydig)

Ray Charles, navnet henviser til flere artikler

 Ray Charles – Ray Charles Robinson, amerikansk musiker, 1930 – 2004).
 Ray – film fra 2004 om musikeren Ray Charles
 Ray Charles (den ældre) – Charles Raymond Offenberg, amerikansk musiker, 1913 – ?.
Danmarks ørkenbælte

Danmarks ørkenbælte strækker sig fra Storebælt til det nordlige Kattegat og rækker ind over de to kattegat-øer Anholt og Læsø. I ørkenbæltet er mængden af nedbør ca. halvt så højt som landsgennemsnittet.

Ørkener
Naturkanon
Outlaws

Outlaws har flere betydninger:

 FC Outlaws – floorball-klub fra Frederikshavn.
 Outlaws (Næstved) – forening fra Næstved. 
 The Outlaws – linedans-forening fra Aars.
 Frederikssund Outlaws – fladfodbold-forening fra Frederikssund
 Outlaws MC – amerikansk rockerklub med afdelinger i USA, Australien og Europa
 Outlaws (Lost) – et afsnit af Lost.
Lave Urne

Lave Urne er navnet på flere personer:

 Lave Johansen Urne (død 1559) – dansk adelsmand
 Lave Clausen Urne til Bæltebjerg (1539 – 1623) – dansk adelsmand
Postevand

Postevand, hanevand, ledningsvand eller vandhanevand er i dag vand, som transporteres i vandledningssystemet for at blive anvendt i husholdninger som drikkevand og til hygiejniske formål, som håndvask, opvask, bad og tøjvask.

Postevand og vandposte 

Postevand er vand direkte fra vandposten (vandpumpen).  Ordet bruges især i forsøgsvejledninger, da det i modsætning til demineraliseret vand og destilleret vand indeholder naturlige mineraler, som er opløst i det – også under dets vej gennem jordlagene. 

I København anvendtes ordet pumpevand om vandet fra Harrestrup Å, som fra 1640'erne blev ført til Peblingesøen og gennem trærør videre ind i byen. 

For at skaffe postevand, måtte vandet før metalrørenes tid hentes op i rør af fyrretræ. I Oslo blev der omkring år 1600 lagt trærør fra Akerselva og til Akershus fæstning med forgreninger til byens vandposte.  Håndværkeren med ansvar for trærørene kaldtes postemager og var rørlæggerens forgænger. 

Blandt andet i Bromme skov ved Sorø lå der et posteboreri. Træer til vandposte skulle være høje og næsten uden grene, men med en krone i toppen og diameter af 30-60 cm. Når en posteborer havde udset sig et træ, blev det fældet og skåret i længder av 4-6 meter. Stykkerne blev så slæbt ud mellem grene og krat af en lille hest, som arbejdet tog hårdt på; men der var ikke plads til to heste eller en stor hest. Fyrretræer blev foretrukket, fordi de indeholder en masse kernetræ (det midterste), som er holdbart i vand. På boreriet blev stammerne boret hul i med et ca 5 meter langt bor, i spidsen forsynet med et ca 7 cm sneglebor. Man borede fra begge ender og mødtes på midten. Som regel lå vandet så dybt, at der måtte to eller flere træer til for at nå ned. De blev sat sammen nede i brønden ved hjælp av jernringe. I dybe brønde var arbejdet farligt, da der altid var risiko for sammenstyrtning. 

Trærørene fordrede meget vedligehold. Hvis de ikke slog sprækker, rådnede de med årene. Især sammenføjningerne med jernringene var sårbare. Ved brand lukkede brandvæsenet for vandposte og afstikkere, og det store tryk, som derved opstod, førte ofte til lækager.

Koldtvand 
Koldtvand er det vandhanevand, som kommer ud af den kolde hane, og som ikke varmes op i den varme hane.

Varmtvand 
Varmtvand, eller mere korrekt, "varmt brugsvand", anvendes normalt til hygiejne og er det vand som kommer ud af den varme hane. Varmt brugsvand må ikke forveksles med varmtvand, som anvendes i radiatorer. 

Varmt vandhanevand bør ikke drikkes eller anvendes i madlavning. Det varme vand indeholder usunde metaller ud fra varmtvandsbeholderen og ledningsystemet. Kalkrigt vand oxiderer metaller endnu hurtigere, og derfor afkalkes koldtvand, som skal varmes. Kalkrigt vand giver også kalkaflejringer og stopper ledningsystemet til.

Noter

Se også 
Vandværk
Vandledning
Vandmåler
Vandforsyning

Vandforsyning
Drikkevand
Skiferie

Skiferien er en meget populær form for aktivitetsferie. Skiferie er karakteriseret ved at være en kombination af fysisk udfoldelse, god mad, restaurationsoplevelser og fremmede kulturer. Hvert eneste år rejser omkring 190.000 danskere på skiferie i vinterferien i uge 7, hvor den klart mest populære destination er Østrig med 69.000 besøgende.

Der er ikke de store muligheder for at stå på ski i Danmark, men der findes nogle få skihaller rundt omkring i landet, der forsøger sig med en indendørs løjpe. I Gjern finder man danmarks eneste udendørs skibakke med skilift. Bakken er 117 meter høj, og den er åben hele året rundt.

Hvis man vil stå på ski på naturlige løjper, skal man uden for Danmarks grænser. Her findes der gode destinationer både til nord og syd. De mest populære lande for danske skientusiaster er Frankrig, Østrig, Sverige og Norge, og de mest populære skisportssteder er Trysil, Val Thorens, Wagrain, Isaberg og Hemsedal. 

Det er ofte dyrt at tage på skiferie. Man skal både betale for selve rejsen med transport og hotel, og oveni dette skal man enten købe eller leje skiudstyr og betale for liftkort. Man skal blandt andet have ski, skistøvler, skitøj og diverse skiudstyr. Der er også mange der vælger, at stå på snowboard i stedet for ski. Dette er særligt en ting, som de unge mennesker finder interessant, og her er det også muligt at leje udstyret. 

For mange danskere er afterski en vigtig del af en skiferie. Det er et fænomen, hvor både unge og gamle fester på barer efter en lang dag på ski. Der bliver ofte drukket store mængder af øl, mens der spilles velkendte after ski-sange. Særligt i Østrig er afterski populært.

Kilder og henvisninger

Ferie
Baptisternes Børne- og Ungdomsforbund

Baptisternes Børne- og Ungdomsforbund (BBU) er en kirkelig børne- og ungdomsorganisation med tilknytning til Baptistkirken i Danmark. Organisationen har ca.  800 medlemmer fordelt på ca. 60 lokale børneklubber, søndagsskoler, væresteder, teenage- og ungdomsgrupper, dansegrupper og gospelkor.

BBU er stiftet 1. januar 1998, som en fusion af Danske Baptisters Ungdomsforbund og Det Danske Baptistsamfunds Søndagsskoleråd, da man havde et ønske om at samle alt det ikke uniformerede børne og ungdomsarbejde i baptistkirken.

Ledertræning 
BBU tilbyder træning af deres lokale ledere gennem Follow for 13-17 årige (et discipelskabstrænings kursus), Jeremias for 17-21 årige (ledertrænings kursus) og LEVIT for 17-21 årige (et lovsangsleder kursus).

Medlemsforeninger 
Teenageklubben Sela
Gospelkoret Kerygma
 Nonstop
 MAC
 Klub 14
 Gospelkoret Injoy

Formænd (1998-????) 
1998-1999: Bjarne Strandquist

1999-2002: Bodil Jørgensen

2002-2004: Lars Hagstrøm

2004-2006: Mads Lindholm

2006-2009: Kristoffer Anhøj

2009-2012: Andreas Højmark Andersen

2012-2014: Christian Peter Bylund

2014-????: Rasmus Højmark

Eksterne henvisninger 
Baptistkirken
Baptisternes Børne- og Ungdomsforbund

Ungdomsorganisationer i Danmark
Danske kirkelige foreninger
Emulator

En software emulator er et stykke software, der er bestemt til at emulere (jf. efterligne) en anden platform, så den kan køres på en anden platform end den oprindelige.

Et eksempel på en softwareemulator kunne være TiEmu, der er skrevet til at efterligne en række Texas Instruments grafregnere, så disse kan køres på computeren som enhver anden fil.

Der findes også emulatorer der emulerer den samme platform, f.eks. Bochs. Her er det muligt at emulere en Pentium-processor og køre et styresystem, mens man er inde i et andet styresystem. Når denne form for emulering kører tilfredsstillende hurtigt og med få ressourcer kaldes det også virtualisering. Her kan bl.a. nævnes Microsoft Virtual PC, VMware og Xen.

Der findes også et gratis Virtualiseringsprogram QEMU som kan køre på flere forskellige platforme, f.eks. på Linux og Windows og det kan også virtualisere flere styresystemer f.eks. Linux og Windows. Se QEMU's hjemmeside .

Eksterne henvisninger
Hævnskak

En hævnskak er at give en skak (true modstanderens konge) i et spil skak, når denne handlings eneste formål er at trække tiden ud i en stilling, hvor spillet er uigenkaldeligt tabt. Fordi der gives skak, er den kommende vinder tvunget til at imødegå hævnskakken og kan ikke udføre sit vindende træk, før dette er sket. Det forekommer, at taberen kan give en hel serie hævnskakker, inden den angrebne får placeret sin konge i sikkerhed og kan hjemføre sin gevinst. Hævnskak må formelt anses for at være et taktisk element i spillet, men er ifølge definitionen ikke relevant at tage i betragtning.

At give hævnskakker i stedet for at opgive spillet eller lade sig sætte mat anses for at være mindre god tone mellem dygtige spillere. Afhængigt af situationen og forholdet mellem spillerne kan der dog forekomme tilfælde, hvor hævnskakken eller -skakkerne opfattes som en morsomhed fra den tabende spillers side.

For at der kan tales om hævnskak, skal denne skak være formålsløs i andre henseender end at trække spillets varighed ud. Der vil ikke være tale om hævnskak, 
hvis der i stillingen er mulighed for, at vinderen kan overse en anden trussel og derfor kan komme til at tabe spillet på en overseelse ved at parere skakken på forkert måde. Dog skal den mulige overseelse ikke være helt usandsynlig. 
hvis der gives en serie "formålsløse" skakker, når det sker for at passere en tidskontrol.

Skaktaktik og skakstrategi
Havregrød

Havregrød er en grød af havregryn kogt i vand eller mælk med lidt salt. Man kan variere opskriften med forskellige andre ingredienser som for eksempel rosiner, æbler i tern, kanel, syltetøj eller frugtsaft. Grøden spises nogle gange med mælk (især hvis den er kogt med vand) og/eller med sukker på.

Danskerne begyndte først omkring år 1900 at spise havregrød til morgenmad, da man begyndte at valse havre og markedsføre grynene. Indtil da havde havre primært været hestefoder, og det blev næsten kun brugt som menneskeføde i mangel- og nødår.

Forbruget toppede omkring 1950 og er fortsat stort i Danmark, men er med tiden faldet noget i takt med udbuddet af flere morgenmadsprodukter som cornflakes og yoghurt.

Havre er generelt blevet anset for sundt og nærende. Da havren indeholder fytin, som kan give nedsat optagelse af mineraler, bør kosten ikke være alt for ensidigt baseret på havre.

Kilder 

Grød
Morgenmadsprodukter
Ban Ki-moon

Ban Ki-moon (født 13. juni 1944) (koreansk:반기문) er en sydkoreansk diplomat, som var den ottende generalsekretær for de Forenede Nationer fra januar 2007 til december 2016. Før han blev generalsekretær, var Ban en karrierediplomat i Sydkoreas udenrigsministerium og i FN-systemet. Han indtrådte i den diplomatiske tjeneste året efter han blev færdiguddannet fra universitet og modtog sin første post i New Delhi i Indien.

Han fik en bachelorgrad på Seoul nationaluniversitet fra 1970 og en mastergrad på Harvard universitet i Boston. Han er gift og har en søn og to døtre. Ved en uofficiel afstemning fik han opbakning fra de fem permanente medlemmer i Sikkerhedsrådet til den 1. januar 2007 at efterfølge Kofi Annan som FNs generalsekretær. Ved det officielle valg d. 9. oktober blev han da også valgt som afløser. Den 14. december blev den tidligere sydkoreanske udenrigsminister taget i ed af FN's generalforsamling som ny FN-generalsekretær fra 1. januar 2007. Ceremonien blev forrettet af formanden for generalforsamlingen, Haya Rashad al-Khalifa fra Bahrain.

Referencer

Eksterne henvisninger/kilder 

 Personportræt i Tagesschau
 BBCs portræt af Ban

International politik-teoretikere
Politikere fra Sydkorea
Generalsekretærer i FN