kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Duetræ-slægten

Duetræ-slægten (Davidia)  er en lille, monotypisk slægt, som er udbredt i det sydvestlige Kina (Sichuan- og Hubei-provinserne). Det er lave og bredkronede, løvfældende træer med en kort stamme og kraftige, næsten vandrette grene. Blomsterne er små, men sidder samlet i rødbrune hoveder. Frugterne er stenfrugter.

 Duetræ (Davidia involucrata)

Kornel-familien

en:Dove tree
New Orleans Saints

New Orleans Saints er et professionelt amerikansk fodboldhold, der har base i New Orleans, Louisiana. New Orleans Saints spiller i divisionen NFC South, som også tæller holdene Carolina Panthers, Atlanta Falcons og Tampa Bay Buccaneers.

Holdets hjemmebane er Louisiana Superdome, der under Orkanen Katrina blev brugt til at huse mange tusinde af byens borgere der var ramt af oversvømmelserne, og blev genindviet 26. september 2006 i en kamp mod Atlanta Falcons, nu med plads til 68.390 tilskuere.

Holdet, der er grundlagt i 1967, har haft en problemfyldt historie. Der skulle gå mere end ti år fra opstarten før det lykkedes holdet at lave en sæson med lige så mange sejre som nederlag, og over 20 år før de fik en sæson hvor de vandt flere kampe end de tabte. De mest succesrige sæsoner havde Saints fra 1987-1992, hvor de kom i slutspillet fire gange. Holdet fik lidt af en renæssance i perioden 2006-2013 under ledelse af quarterback Drew Brees. I denne periode nåede Saints slutspillet fem gange og vandt Super Bowl XLIV over Indianapolis Colts. Brees har sat flere rekorder i sin tid som Saints-quarterback - blandt andet for flest kampe i træk med touchdowns (54).

New Orleans Saints trænes af Sean Payton og ejes af Tom Benson.

Nuværende startere 
(pr. 21/06-2020)

Offense:

Eksterne henvisninger 

 

Hold i NFL
Louisiana
Etableret i 1967
Saints
Duetræ

 
Duetræ (Davidia involucrata) er et lille, løvfældende træ med en regelmæssig, pyramidal vækst, som dog senere bliver mere rund. arten anses for at være en tertiær relikt.

Beskrivelse 
Stammen er kort, og grenbygningen er vandret og åben. Barken er først glat og lysegrøn, men snart bliver den lysebrun med lysere korkporer. Ældre grene bliver grålige, men stadig med tydelige korkporer. Knopperne sidder spredt, og de er kegleformede og glatte. Hen på foråret kan nogle knopper blive næsten røde på lyssiden. Bladene er ægformede med savtakket rand. Oversiden er rent grøn, mens undersiden er lysegrøn.

Blomstringen sker i maj-juni, og den består af kuglerunde, røde hoveder med mange små enkeltblomster, der består af talrige hanblomster, men kun én hunblomst. Hver blomsterstand er ledsaget af et snehvidt, næsten helrandet højblad. Frugten er en stenfrugt, der kan minde noget om en valnød.

Rodnettet består af kraftige og tykke hovedrødder, der når dybt ned. Finrødderne ligger højt og er følsomme overfor sammenpresning af jorden.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 12 x 6 m (30 x 15 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Arten hører hjemme i blandede løvskove i Sichuan- og Hubeiprovinserne i Vestkina.

Den vokser bl.a. på stejle skråninger på Emei Shan i højder mellem 900 og 1200 m, hvor man finder højt pH-niveau og et stort indhold af tilgængeligt calcium og magnesium i overjorden. Det skyldes, at undergrunden består af kalksten og dolomit, og netop under disse vilkår har de tertiære arter (som duetræ) kunnet overleve.

I Emei Shan vokser den sammen med andre relikter bl.a. Eucommia ulmoides, Hedera nepalensis var. sinensis, den kinesiske variant af hjertetræ, kinesisk korktræ, Tetracentron sinense og Trefingret Akebia.

Relikt 
arten anses for at være et tertiært relikt, som kun har klaret sig i det botaniske hot spot i Sichuan.

Eksterne henvisninger 

Træer
Hvide blomster
Haveplanter
Kappendrup

Kappendrup er en by på det nordlige Fyn med , beliggende 3 km øst for Uggerslev, 5 km nordvest for Otterup, 10 km nord for Odense Lufthavn og 19 km øst for Bogense. Byen ligger i Nordfyns Kommune og hører til Region Syddanmark.

Byen ligger 17 m over havets overflade i Hjadstrup Sogn. Hjadstrup Kirke ligger i Hjadstrup 1 km syd for Kappendrup. Længere syd for byen ligger Bladstrup. Nord for Kappendrup ligger Bederslev og øst for byen Brandsby og Emmelev.

Kappendrup har bl.a. elektriker, bager, slagter og mekaniker.

Historie

Stenalderen 
I byen findes langdyssen og gravhøjen kaldet "Kappendrup Kirke". Der er adgang via den store parkeringsplads midt i byen. Langdyssen og gravhøjen er fra bondestenalderen omkring 3900 til 1700 f.Kr.

Jernbanen 
Kappendrup havde station på Nordfyenske Jernbane (1882-1966), der gik fra Odense over Otterup til Bogense. Stationen havde vandkran, så damplokomotiverne kunne tanke op. Stationsbygningen og rejsestalden er bevaret på adressen Kappendrup 45A.

Nu kører der hverken tog eller rutebil gennem Kappendrup.

Kilder 

Byer i Nordfyns Kommune
Carolina Panthers

Carolina Panthers er et professionelt amerikansk fodboldhold, der har base i Charlotte, North Carolina. Carolina Panthers spiller i divisionen NFC South, som også tæller holdene Atlanta Falcons, New Orleans Saints og Tampa Bay Buccaneers. Ligesom Jacksonville Jaguars begyndte Carolina Panthers med at spille i 1995, da NFL udvidede ligaen. Panthers har domineret i deres division siden 2013, og i 2015 nåede de helt til Super Bowl, hvor de tabte til Denver Broncos og veteranen Peyton Manning.

Eksterne henvisninger 

 

Hold i NFL
North Carolina
Etableret i 1993
Charlotte (North Carolina)
Bagsværdfortet

Bagsværdfortet indgik i Københavns Landbefæstning. Fortet ligger sydøst for Bagsværd i Stengård Sogn. Det blev påbegyndt i 1892, grunden blev erhvervet 1. august 1892, og der blev afholdt licitation 2. august 1892, og betonarbejderne var færdige i august 1893. Fortet var i brug indtil fæstningens endegyldige nedlæggelse i 1920. Kaptajn Edvard Rambusch stod for opførelsen efter retningslinjer fra oberstløjtnant E.J. Sommerfeldt, der var fæstningens arkitekt.

Det er et kasematteret, betonstøbt trekantfort med tør grav, og det er magen til Gladsaxefortet. Fortet indgik i fortkæden på Nordfronten og skulle hindre en fjendtlig indtrængen mellem Gladsaxefortet og Lyngbyfortet. Fortets glacis, ene observationstårn og stormgitter er stadig intakt.

Som noget nyt i forhold til Fortunfortet blev der ved støbningen af fortets hvælvinger i etageadskillelsen og dækket anvendt Monier-konstruktion (jernbeton). Dette ses ved, at hvælvingerne i fortet er mere flade end hvælvingerne i f.eks. Fortunfortet. Forholdet mellem hvælvingernes buehøjde og buespænd er i Bagsværdfortet 1:10, hvor spændet i forter uden Monier-konstruktioner er 1:4. Med samme buehøjde gav Monier-konstruktionerne større rummelighed.

Fortet var bl.a. bestykket med 8 stk. 120 mm Haubitser. Fire var anbragt i forsvindingstårne på fortdækket, de øvrige fire skulle bestryge fortets grav med 2 i struben og 2 i kaponieren. De fire haubitser til dækning af graven kunne også anvendes til beskydning af terrænet omkring fortet.

I forbindelse med byggeriet blev der etableret et jernbanespor til transport af byggematerialer og fortets bestykning fra Lyngby Station. Jernbanesporet gik forbi Lyngbyfortet via Bagsværdfortet til Gladsaxefortet.

Galleri

Ekstern henvisning 
 Bagsværdfortet 
 Københavns Befæstning 1880-1920
 Bagsværdfortet

Københavns Befæstning
Fortet
Brahesholm

Brahesholm er en gammel hovedgård på Fyn, som nævnes første gang i 1421 som Vedtoftegård. Er nu en avlsgård under Krengerup. Gården ligger i Vedtofte Sogn, Båg Herred, Assens Kommune, ca. fem kilometer nordvest for Glamsbjerg.

Hovedbygningen er opført i 1848.

Inge Storm, en af de såkaldte wienerbørn, kom til Brahesholm efter Anden Verdenskrig.

Brahesholm er på 262 hektar

Ejere af Brahesholm 

 (1421-1447) Otto Skinkel
 (1447-1527) Slægten Skinkel
 (1527-1533) Laurids Skinkel
 (1533-1554) Henning Walstorp
 (1554-1565) Eiler Eriksen Hardenberg
 (1565-1604) Erik Eilersen Hardenberg
 (1604) Kirsten Eriksdatter Hardenberg gift Brahe
 (1604-1616) Axel Brahe
 (1616) Kirsten Eriksdatter Hardenberg gift Brahe
 (1616-1640) Tyge Axelsen Brahe
 (1640) Christence Tygesdatter Brahe gift Lindenov
 (1640-1672) Jacob Hansen Lindenov
 (1672-1678) Claus Daa
 (1678-1679) Sophie Amalie Jacobsdatter Lindenov gift Daa
 (1679-1686) Hans Knudsen
 (1686-1691) Morten Skinkel
 (1691-1705) Anne Cathrine Pedersdatter Charisius gift Skinkel
 (1705-1709) Marie Dorothea Charisius gift Stockfleth
 (1709-1725) Wilhelm Christian Stockfleth
 (1725-1750) Christian Stockfleth
 (1750) Christiane Christiansdatter Stockfleth gift Holck
 (1750-1770) Frederik Vilhelm Conrad Holck
 (1770-1775) Frants Trolle
 (1775-1822) Frederik Sigfred Rantzau
 (1822-1851) Carl Frederik Rantzau 
 (1851-1891) Carl Frederik Rantzau 
 (1891-1909) Carl Frederik Rantzau 
 (1909-1946) Jens Christian Rantzau
 (1946-1953) Fanny Sophie Karen Margrethe Brockenhuus-Schack gift Rantzau
 (1953-1989) Lily Ingeborg Agnes Jensdatter Rantzau gift von Knuth
 (1989-2009) Carl Ivar Rantzau
 (2009-) Carl Johan Ulrik Rantzau

Henvisninger 

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Slægten Brahe
Nordfronten

Nordfronten betegner den del af Københavns Befæstning, der går fra Utterslev Mose og nordover, hvor der opførtes en kæde af forter (Gladsaxe Fort, Bagsværd Fort, Lyngby Fort, Garderhøj Fort og Fortun Fort).

Bag forterne lå en række batterier, der dels skulle beskyde en evt. fjende foran og mellem forterne, dels skulle yde forterne rygdækning (Tinghøj, Buddinge, Vangede, Gentofte, Bernstorff, Ordrup Krat og Christiansholm).

Eksterne henvisninger 
 Nordfronten 
 Københavns befæstning 1880-1920

Københavns Befæstning
Søholm (Køng Sogn)

Søholm er en gammel hovedgård, som allerede nævnes i 1443. Søholm er nu en avlsgård under Krengerup Gods. Gården ligger i Køng Sogn, Båg Herred, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1855-1858.

Søholm er på 224 hektar

Ejere af Søholm 

 (1443-1460) Johannes Boesen Gyrstinge
 (1460-1535) Ukendt Ejere
 (1535-1573) Philip Heidersdorf
 (1573-1600) Gabriel Skinkel
 (1600-1610) Anne Ottosdatter Rantzau gift Skinkel
 (1610-1641) Niels Skinkel
 (1641-1665) Hilleborg Jørgensdatter von Ascherslevben gift Skinkel
 (1665-1691) Morten Nielsen Skinkel
 (1691-1695) Anne Cathrine Pedersdatter Charisius gift Skinkel
 (1695) Anna Barbara Sophie Charisius gift von Kaphengst
 (1695-1711) Augustus von Kaphengst
 (1711-1745) Anna Barbara Sophie Charisius gift von Kaphengst
 (1745-1750) Christian Stockfleth
 (1750-1768) Christiane Christiansdatter Stockfleth gift Holck
 (1768-1770) Frederik Vilhelm Conrad Holck
 (1770-1772) Christian Schøller
 (1772-1776) Peder Hellesen
 (1776-1822) Frederik Sigfred Rantzau
 (1822-1851) Carl Frederik Rantzau 
 (1851-1891) Carl Frederik Rantzau
 (1891-1909) Carl Frederik Rantzau 
 (1909-1946) Jens Christian Rantzau
 (1946-1953) Fanny Sophie Karen Margrethe Brockenhuus-Schack gift Rantzau
 (1953-1989) Agnes Clara Minna Jensdatter Rantzau gift Tersling
 (1989-2000) Eric Hilmar Tersling
 (2000-2009) Carl Iver Rantzau
 (2009-) Carl Johan Ulrik Rantzau

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Langenæsbo

Langenæsbo er det sidste og bagerste af tre højhuse på Augustenborggade på Langenæs i Aarhus. 

Langenæsbo er tegnet af arkitekterne J.K. Schmidt og Kaj Schmidt og opført af Foreningen til Fremskaffelse af Boliger for Ældre og Enlige, der også stod bag Langenæshus. Højhuset blev indviet i 1965 og tager udgangspunkt i de samme tegninger som de to første blokke. Langenæsbo adskiller sig dog på mindre punkter. Det har f.eks. kun 12 et-værelses lejligheder – placeret på 1-4. sal – og har en samlet boligmasse på 96 lejligheder.

Huset deler administration og visse faciliteter med Langenæshus, men kører ellers som en selvstændig ejendom med egen bestyrelse.

Plejehjemmet Langenæsbo 

Plejehjemmet Langenæsbo ligger i tilknytning til højhuset Langenæsbo. Det var oprindeligt et selvejende plejehjem, men blev i 1998 overtaget af Aarhus Kommune. Kommunen overtog plejehjemmet uden vederlag, men pådrog sig dog forpligtelserne for de lån, der på daværende tidspunkt var optaget i ejendommen.

Plejehjemmet er i dag en del af lokalcentret Sundheds- og Kulturcenter Frederiksbjerg og Langenæs i Ankersgade 21.

Kommunen påbegyndte en større ombygning af plejehjemmet i september 2004. Efter en længerevarende ombygning åbnede plejehjemmet i efteråret 2006 med nyt personale og nye beboere. Ombygningen af plejehjemmet overskred budgettet med knap 4 mio kr, fordi der bl.a. blev konstateret en del asbest, gulvene var ude af niveau, kælderen var i ringere stand end forventet og fordi der viste sig et behov for supplerende brandsikring.

Plejehjemmet har i dag 31 plejeboliger.
I tilknytning til huset findes Plejehjemmet Langenæsbo.

Eksterne henvisninger 

Boligbyggeri i Aarhus
Højhuse i Århus
Gladsaxefortet

Gladsaxe Fort er et trekantfort og indgår som det sydligste af den kæde af forter, der i begyndelsen af 1890erne blev opført mellem Vestvolden og Dyrehaven.
Fortet er opført 1892 og stod færdigt i august 1893. Fortet var i brug til 1920. Fortet er et kasematteret betonstøbt trekantfort med en tør grav, og det er magen til Bagsværdfortet. Anlæggets fortskærme er i 1980erne blevet restaureret og har den bedst bevarede fortskærme blandt trekantforterne.

Galleri

Se også 
 Københavns befæstning

Eksterne henvisninger 
 Gladsaxefortet 
 Københavns Befæstning 1880-1920
 Gladsaxefortet, Hjemmeværnet HJVK 6911 

Københavns Befæstning
Fortet
Naver (håndværker)

Naver er en forkortelse for skandinaver, som bruges om håndværkere fra Skandinavien, der drager på valsen.

En naver drager rundt i Europa og laver forefaldende arbejde inden for sit fag. 

Især i 1800-tallet og 1900-tallet rejste håndværkersvende ud for for at dygtiggøre sig.
Traditionelt var mestre inden for faget i andre lande forpligtet til at tilbyde arbejde eller et måltid mad til naveren. Der findes regler og traditioner for navere på valsen, blandt andet må en naver kun opholde sig samme sted i seks måneder. I alt var en naver normalt på vandring i 3 år for at opnå en fuldstændig uddannelse som forudsætning for bl.a. selv at kunne blive mester. Han måtte have en vandrebog som adkomst over for myndighederne, hvor han kom frem.

Navertraditionen findes stadig, især inden for tømrerfaget i Tyskland og Schweiz.

Danmark er det skandinaviske land, hvorfra der kom flest navere, der gik på valsen i især Tyskland. Den største danske naverklub ligger i Helsingør, stiftet 1919 og med omkring halvandet hundrede medlemmer (2020). En anden stor naverklub ligger i Aalborg.

Navergryde 
Navergryde er en mørbradgryde med cocktailpølser, bacon og kartoffelmos. Retten blev i 2013 kåret som egnsret af den lokale avis i Helsingør. Retten er næppe særlig gammel, og der er ikke belæg for dens tilknytning til navertraditionen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 N A V E R N E – Berejste Skandinaver
 CUK NAVERNE I FREDERIKSSUND 

Vidensdeling
Håndværk
Bloemfontein

Bloemfontein er en af Sydafrikas tre hovedstæder og landets sjettestørste by. Det er landets juridiske hovedstad og blandt andet Sydafrikas højesteret har hjemsted her. Byen er beliggende i, og hovedstad for, Fristatprovinsen og har  indbyggere.

Berømt bysbarn 
 Forfatteren John Ronald Reuel Tolkien, skaberen af Ringenes Herre, blev født her den 3. januar 1892.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Sydafrika
Utterslev Mose

Utterslev Mose ligger i Københavns nordvestlige del mellem Gladsaxe, Søborg, Bispebjerg og Brønshøj, og var tidligere den nordligste del af Vestvolden, der gik fra Køge bugt i syd til Utterslev Mose i nord. Navnet Utterslev er en forvanskning af det oprindelige Otterslef, der lå i det Støvnæs Herred (senere omdøbt til Sokkelund Herred), som biskop Absalon fik foræret af Valdemar den Store omkring 1166.

Utterslev Mose, som har naturlig oprindelse, var en del af Københavns befæstning, men Vestvolden blev nedlagt i 1920 og er nu et rekreativt område. I 2000 blev mosen fredet for at skabe mulighed for forbedring af områdets biologiske, landskabelige og rekreative værdier.

Mosen udgør ca. 3 x 1 km og er et afvekslende område af søer og holme med et rigt fugleliv. Oprindeligt var det en mose med en grøft midt i, men i 1930'erne blev den udgravet (som beskæftigelsesprojekt) og den nuværende park anlagt. De store gamle piletræer blev plantet ved den lejlighed.

Utterslev Mose er forurenet med blandt andet fosfor (cirka 10 gange en "ren" sø). På grund af spildevandsudledning (i dag og historisk) er der en betydelig pulje af organisk stof og fosfor i sedimentet på bunden af mosen. Ifølge Jørgen Nash skulle Den Lille Havfrues hoved befinde sig i mosen efter at det blev savet af i 1964. 

Store dele af mosens opland er fælleskloakeret, dvs. at spildevand og regnvand løber i samme ledning, og ved kraftig regn kan løbe over til mosen. Et grønt renseanlæg bidrager ved store regnskyl til at rense dele af vandmængden fra overløb fra afløbssystemet.

Martin A. Hansen boede under den tyske besættelse til leje i Hvedevej 51, og kunne fra sit loftsværelse se "over mod vagten, de tyske soldater ved broen ikke så langt borte...Det hændte flere gange de lå og skød vildt ud over mosen." Hansen talte efter krigen om "den blodige mose" med tanke på likvideringerne. Den første henrettede, man fandt i mosen, var Jens Olsen, en ung familiefar bosat på Smørumvej 143 i Husum. I efteråret 1943 angav han BOPA-manden Åge Nielsen, som derefter døde i afhør hos Gestapo. Åge Nielsen, hvis navn kan ses på mindetavlen i Husum skole, blev hævnet af sin bror Harald Gottlieb Nielsen (1912-89), som sammen med en anden modstandsmand førte Jens Olsen ud i Utterslev Mose og skød ham. Dokumentarfilmen Ingen Hamlet på Kronborg i år fra 1986 nævner likvideringen. Peter Øvig Knudsen har også beskrevet likvideringen af Jens Olsen 6. oktober 1943 i sin bog Efter drabet.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Fugle i Utterslev Mose
 Utterslev Mose og Gyngemosen

Naturområder i København
Brønshøj-Husum
Eddikesyrebakterie

Eddikesyrebakterier (Acetobacteraceae) er en familie af gramnegative bakterier, der findes naturligt i nedfaldne frugter, hvor gærsvampe er begyndt at omdanne sukkeret (fructosen) til ethanol og carbondioxid. Eddikesyrebakterierne leve så af at oxidere ethanolen til eddikesyre (ethansyre)

Eddikesyrebakterier spredes bl.a. med bananfluer.

Eddikesyrebakterier bruges ved fremstilling af vineddike. De tilsættes til færdiggæret vin, som indeholder ethanol, som de kan omdanne til eddikesyre. Brugen af eddikesyrebakterier til fremstilling af eddikesyre i vineddike er en fermentering.

Kilder 
 Taxonomicon – Family Acetobacteraceae

Se også 
 Eddike

Proteobakterier
Vineddike

Vineddike er fremstillet af rødvin, hvidvin eller en blanding ved fermentering, hvorunder eddikesyrebakterier har omdannet alkoholen (ethanolen) i vinen til eddikesyre.

Nogle af de første vineddiker blev fremstillet ved Orléans-metoden, hvor et egefad fyldes trekvart op med vin, der bores huller i låget, og temperaturen holdes på ca. 21 °C. I overfladen dannes en såkaldt eddikemoder i form af en slimet masse, der består af eddikesyrebakterier. Den dannede eddike synker til bunds og kan aftappes, og en tilsvarende mængde ny vin hældes i.
Metoden bruges til de finere vineddiker. Men vineddike kan fremstilles lettere, hurtigere og billigere bl.a. ved, at vinen løber gennem en tønde med høvlspåner, som giver en stor overflade, dækket af bakterier.

En tredje fremstillingsmetode er at tilsætte eddikesyrebakterier direkte til vinen og boble luft gennem den. Hvis der tilsættes rigeligt luft gennem vinen med eddikesyrebakterier, er der vineddike efter 24-48 timer. Denne metode anvendes ved industriel fremstilling af vineddike. En ulempe ved at sende luftbobler gennem er, at mange aromastoffer forsvinder.

I Danmark må der ifølge loven højst være 1,5 vol. % alkohol tilbage i vineddike. Under fermenteringen af vin til vineddike bliver ca. 1,5 % alkohol til 1 % eddikesyre. Dvs. at en vin med 10 % alkohol kan blive til en vineddike med 6 % eddikesyre og 1 % alkohol.

Se også 
 Eddike

Kilder 
 Harold McGee On food and cooking, 2004, Hodder & Stoughton Ltd., London

Konservering af madvarer
Ghost in the Shell

Ghost in the Shell er en manga lavet af Masamune Shirow, oprindeligt udgivet fra 1989 i form af en serie i Young Magazine (Kaizokuban), derpå i 1991 i form af 8 hæfter. Ghost in the Shell blev i 1995 filmatiseret som en anime-spillefilm. Ghost in the Shell tilhører science fiction-subgenren cyberpunk og er desuden en thriller.

Plot 
Ghost in the Shell foregår i fremtiden. Vi følger politibetjenten Motoko Kusanagi, som arbejder for Japans nationale offentlige sikkerhedskommision i sektion 9. Sektion 9 er special-sektionen mod teknologi-relateret kriminalitet. Skønt sektionen ser alle medlemmer som værende ligestillede, betragtes Motoko som den uofficielle leder og omtales for det meste som major, grundet hendes forhenværende rang i de væbnede styrker.

Litteratur / kilder 
 Nicolas Barbano: Robotterne er fyldt med nøgne piger (artikel om Masamune Shirow) (PC Sex nr. 1, 1996)

Eksterne henvisninger

 

Animefilm
Animeserier
Mangaserier
Cyberpunk
Otaku

er et japansk udtryk der i vesten bruges om "en fan ud over det sædvanlige" af anime/manga.

I Japan derimod er otaku en betegnelse for en ekstrem fan, som ikke interesserer sig for andet end lige sit speciale og ofte mangler enhver form for sociale relationer. Det er dog på vej mod at være i betydningen animefan ligesom i vesten.

Se også 

 Hikikomori

Referencer 

Anime- og mangabegreber
Edmund Phelps

Edmund Strother Phelps (født 26. juli 1933 i Illinois) er en amerikansk professor i økonomi ved Columbia University, som har modtaget Nobelprisen i økonomi i 2006 for sit arbejde med inflationsforventninger og den naturlige arbejdsløshed.

Phelps' arbejde førte op til 1980'erne til et opgør med den traditionelle Phillipskurve, idet han introducerede et ledighedsniveau, som er foreneligt med stabil inflation (NAIRU – Non-Accelerating Inflation Rate of Unemployment). En økonomi vil ikke i længden kunne fastholde en beskæftigelse over dette niveau, uden at inflationen stiger, hvilket atter fører til, at forventningen til inflationen stiger ("den forventningsudvidede Philips-kurve"). Dette arbejde førte til et gennembrud for pengepolitikken.

Kilder og henvisninger 
 Historien er sat på plads, portrætartikel af Thomas Bernt Henriksen i Dagbladet Børsen, bagsiden, 10. oktober 2006.
 Phelps' hjemmeside

Eksterne henvisninger 

Økonomer fra USA
Nobelprismodtagere i økonomi
Nobelprismodtagere fra USA
Ansatte ved Columbia University
Personer fra Illinois
Tampa Bay Buccaneers

Tampa Bay Buccaneers er et professionelt amerikansk fodboldhold, der har base i Tampa, Florida. Tampa Bay Buccaneers spiller i divisionen NFC South, som også tæller holdene Carolina Panthers, Atlanta Falcons og New Orleans Saints.

Holdet, der i folkemunde også kaldes for Bucs, kom i NFL i 1976.
Historisk set har Buccaneers været et kronisk tabende hold – og tabte de første 26 kampe de spillede i NFL. Dog var der herefter, i slutningen af 1970'erne og i de tidlige 1980'erne, en periode hvor holdet klarede sig rimeligt. Herefter fulgte 14 – fjorten! – sæsoner hvor holdet tabte flere kampe end de vandt. Men de sidste 10 år har Bucs været en seriøs udfordrer til slutspil, og Buccaneers vandt Superbowl (XXXVII) i 2003 og (LV) i 2021.

Bucs har hjemmebane på Raymond James Stadium, der har plads til 65.657 tilskuere.

Holdet trænes af Raheem Morris, og ejes af Malcolm Glazer, der også ejer Manchester United.

Maskot

Kaptajn Fear er Tampa Bays officielle maskot. Ifølge Buccanneers officielle website blev kaptajn Fear reddet af kystvagten ud for Tampa tilbage i 2000. Han har siden holdt til på sidelinien under alle Buccaneers´ hjemmekampe.

Eksterne henvisninger 

 
 Statistisk information om Tampa Bay Buccaneers www.bucstats.com

Sport i Florida
Hold i NFL
Etableret i 1976
Bay Buccaneers