kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Astafjorden

Astafjord er et sund i Troms og Finnmark fylke i Norge. Astafjorden skiller øerne Rolla og Andørja i nordvest fra fastlandet i sydøst. I nordøst går Astafjorden over i fjorden Salangen. Fra Astafjorden skærer Grovfjorden, Gratangen og Lavangen sig ind i fastlandet.

I vest starter fjorden mellem Sørrollnes i nordøst og bygden Renså i sydvest. Andre bosættelser på sydsiden er Hilleshamn helt i øst. Herfra går Gratangsfjorden eller Gratangen sydøstover. En anden fjordarm er Grovfjorden som går mod syd omtrent midtvejs i fjorden. 

På nordsiden ligger ud over Sørrollnes bygderne Forså og Breivoll. Byen Hamnvik er administrationscenter i Ibestad kommune og ligger helt mod øst i fjorden på Rolla. Her krydser Riksvei 848 under sundet Bygda via Ibestadtunnelen over til øen Andørja på den anden side. Videre indover på sydsiden af Andørja ligger Salangen (Salangsfjorden). 

Ud over  riksvei 848 går riksvei 825 langs sydsiden af fjorden. 

Fjorde i Troms og Finnmark
Skånland
Ibestad
Gratangen
Herluf Krabbe

Herluf Krabbe (12. maj 1904 på Frederiksberg – 2. februar 1979) var en dansk officer, kammerjunker og modstandsmand.

Han var søn af kontorchef ved Carlsberg Bryggerierne Frederik Christian Krabbe (1870-1942) og hustru Inger født Trolle (1876-1923) og var en efterkommer af Ole Krabbe. Krabbe blev student fra Haslev Kostskole 1924, premierløjtnant i fodfolket 1930, kaptajnløjtnant 1937 og var lærer ved Fodfolkets Kornet- og Løjtnantsskole 1937-39 og 1946-49 og på generalstabskursus 1940-41. Krabbe var adjudant hos chefen for Generalstaben 1941-43, blev kaptajn 1942 og gik efter Operation Safari ind i modstandsbevægelsen, hvor han i februar 1945 blev leder af Distrikt Tikøb under Den lille Generalstab.

Krabbe var lærer ved Modstandsbevægelsens Skole 1946 og ved Hærens Officersskole 1949-50, blev oberstløjtnant og chef for 19. bataljon 1950, var chef for 2. livgardebataljon 1950-55 og på tjenesteophold ved Irish Guards i 1952, var stabschef ved Den Kongelige Livgarde 1955-59 og slutteligt kommandant i Kastellet fra 1959 til 1969, hvor han gik på pension. Krabbe var formand for Kastelskirkens bestyrelse 1960-69. Han var Ridder af 1. grad af Dannebrogordenen og bar Hæderstegnet for god tjeneste ved Hæren og en udenlandsk orden.

Krabbe skrev bogen Kastellet gennem 300 år (Martins Forlag 1964).

Han blev gift 14. november 1931 med Else Poulsen (12. maj 1910 i København - 2. november 1999), datter af redaktør Svenn Poulsen og hustru malerinden Margrethe Svenn Poulsen født Tuxen-Meyer.

Krabbe er begravet på Vester Egede Kirkegård ved Haslev, hvor han boede på ejendommen Krabbeshus.

Kilder 
 
 
 
 Kraks Blå Bog 1974

Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Officerer fra Danmark
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Personer fra Frederiksberg
Danskere i 1900-tallet
Militærhistorikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Den lille Generalstab
Herluf
Grovfjorden

Grovfjorden (nordsamisk: Roabavuotna) er en fjord i Skånland kommune i Troms og Finnmark fylke i Norge. Fjorden strækker sig 9 km mod sydøst, fra Astafjorden  til bygden  Laberget i bunden af fjorden. Fjorden er delt i to af et smalt sund midtvejs ind i fjorden, hvor byen Grov ligger på østsiden. 

Fjorden har indløb mellem gårdene Fornes i vest og Strete i øst. Bortset fra disse er der ingen bebyggelser i den ydre del af fjorden. Ved Grov krydser Riksvei 825 fjorden og fortsætter videre langs fjorden på østsiden. I den indre del af fjorden ligger bygderne Marskaret og Laberget på sydsiden af fjorden, samt flere gårde på den nordøstlige side. 

Fjorde i Troms og Finnmark
Skånland
Heinrich Krabbe

Oluf Johan Heinrich Krabbe (23. marts 1820 i Aalborg – 22. juni 1883 i København) var en dansk officer og kammerherre.

Han var søn af major Carl Frederik Krabbe (1793-1849), der faldt i Treårskrigen, og Bente Kirstine Kruuse (1801-1870). Krabbe gik også militærvejen og blev officer, deltog i krigen 1864, blev efter slaget ved Dybbøl fremhævet i dagsbefalingen, blev 1867 oberst og chef for 4. Bataljon og fik 1882 afsked og blev samme år udnævnt til kammerherre. Han blev Ridder af Dannebrogordenen 6. oktober 1850, Dannebrogsmand 27. juni 1864 og Kommandør af 2. grad 5. februar 1880. Han bar også Erindringsmedaljen for Krigen 1864.

Krabbe var først gift med Maria Fransisca Wessel (23. juni 1824 i Helsingør - 9. oktober 1850), datter af toldkontrollør Christian Gerhard Wessel og Emilie Christine Ducke, og anden gang (10. september 1852 i Gentofte Kirke) med Anna Dorothea Kiellerup (14. februar 1830 på St. Thomas - 20. marts 1886 i København), datter af byfoged på St. Thomas, konferensråd Anders Kiellerup og Almira Linde.

Sidstnævnte stiftede ved testamente af 26. oktober 1883 et legat på 30.000 kr. til fordel for trængende enker og ugifte døtre af Hærens officerer, samt et på 8.000 kr. fortrinsvis til døvstumme kvinder af embedsstanden.

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 2003-05.

Heinrich
Kommandører af Dannebrog
Danskere i 1800-tallet
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Personer fra Aalborg
Lena T. Hansson

Lena Teresia Hansson (født 18. maj 1955 i Kungsholmen, Stockholm) er en svensk skuespiller. Hun studerede i Teaterhögskolan i Stockholm. Hun har siden 1990 været gift med Peter Haber.

Udvalgt filmografi 
 1975 - En kille och en tjej
 1986 - Bröderna Mozart
 1987 - Jim och piraterna Blom
 1989 - Flickan vid stenbänken (TV)
 1989 - Tre kärlekar (TV)
 1990 - Ebba och Didrik (TV)
 1991 - Den goda viljan
 1992 - Jönssonligan och den svarta diamanten
 1993 - Strisser, strisser
 1994 - Sommarmord
 1998 - Beck – Öga för öga
 2003 - Paradiset

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Sverige
Personer fra Stockholm
Niels Krabbe (officer)

Niels Krabbe (2. december 1651 på Akershus – 13. februar 1708 i København) var en dansk officer.

Han var søn af statholder Gregers Krabbe. Fra ung af var han knyttet til hoffet, blev 1667 hofjunker og forskærer og 1670 ved Christian V's salving kammerjunker, men 1675 trådte han som ritmester ind i Hestgarden, da denne i anledning af den forestående krig udvidedes til et regiment. Krabbe blev major 1677 og oberstløjtnant 1682, men vedblev tillige at forrette tjeneste som kammerjunker hos Christian V, til hvis nærmeste kreds han hørte. Ved Adam Levin Knuths død i begyndelsen af 1699 blev en del af overkammerjunkerens funktioner overdraget Krabbe, og samme år fik han karakter som brigadér til hest. Han nød almindelig agtelse som en brav og retskaffen mand, hvad der vel ikke var uden betydning, da han kort efter tronskiftet samme år blev oberst for Hestgarden i stedet for generalløjtnant Samuel Christoph von Plessen, der blev afsat og fængslet på grund af forskellige misligheder. Først i juni 1700, da belejringen af Tønning var opgivet, fordi Gottorps allierede var faldne ind i Holsten, fik Krabbe ordre til med størstedelen af Garden at afgå til Sønderjylland for at inddrive kontributioner og imødegå strejftog. I dette øjemed blev han i juli måned posteret ved Arlevad mellem Husum og Bredsted, hvor også 2. sjællandske Rytterregiment samt to kompagnier fodfolk blev underlagt ham, der som oberst af Garden havde rang med generalmajorer. Men Krabbe var mere hofmand end general. Ansvaret ved at agere på egen hånd trykkede ham, og hele hans optræden bar præg heraf. Ikke desto mindre fik han, da Carl XII i august havde gjort landgang på Sjælland, ordre til at gå til København og overtage kommandoen over rytteriet der. Som bekendt blev her heller ingen lejlighed til at plukke laurbær, men Krabbe vedblev også uden det at holde sig i kongens nåde. 1701 fik han Dannebrogordenen, ved hvilken lejlighed han var blevet generalmajor, og kommandoen over Garden beholdt han til sin død i København 13. februar 1708, hvornæst kongen erklærede sig selv for korpsets chef.

Krabbe ejede Hverringe på Fyn. Han var blevet gift 30. maj 1679 med Louise Charlotte von Schlaberndorf (død 1737), der hørte til en fornem brandenborgsk slægt og som overhofmesterinde hos dronning Charlotte Amalie ligeledes var knyttet til hoffet.

Kilder 

 

Niels
Generalmajorer fra Danmark
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Den Skånske Krig fra Danmark-Norge
Personer i Den Store Nordiske Krig fra Danmark-Norge
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Godsejere fra Danmark
Kavaleriofficerer fra Danmark
Louise Charlotte von Schlaberndorf

Louise Charlotte von Schlaberndorf, gift Krabbe (død 1737) var en dansk adelsdame.

Hun blev gift 30. maj 1679 med officeren Niels Krabbe. Hun hørte til en fornem brandenborgsk slægt og var som overhofmesterinde hos dronning Charlotte Amalie knyttet til hoffet.

Kilder 
 Ægtemandens biografi i Dansk Biografisk Leksikon.

Slægten Krabbe (af Østergaard)
Hofmesterinder fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Mogens Krag (1625-1676)

Mogens Krag (født 24. december 1625 i Viborg, død 8. august 1676) var en dansk officer, bror til Kjeld Krag og far til Mogens Krag, Arent Krag og Dorothea Krag.

Han var søn af rigsråden Niels Krag (1574-1650) og Jytte Styggesdatter Banner Høeg (1589-11. juli 1659 Nyborg, Svendborg) og var 1650 hofjunker hos Frederik III og 1657 oberstløjtnant og næstkommanderende i oberst Kjeld Langes regiment, der hørte til Anders Billes hær. Om Krags forhold i dette ulykkelige felttog, i hvilket han tillige med sin chef faldt i fangenskab, hvorfra han udløstes ved Roskildefreden 1658, vides der intet. Desto mere bemærket gjorde han sig, da krigen brød ud på ny, og hans navn vil stedse være knyttet til den mindeværdige kreds af tapre og uforsagte mænd, der førte an under Københavns belejring, og hvem landet i første række skylder sin eksistens. Han fik straks ved Carl Gustavs ankomst for Københavns porte med titel af oberst kommandoen over håndværkssvendene og blev tillige næstkommanderende under Kjeld Lange over studenterne ifølge disses ønske, da de to adelsmænd "bedst kjendte de danske Studenters Humør". Da Lange kort efter faldt, blev Krag chef for det nu af købmandssvendene, håndværkssvendene og studenterne sammensatte korps, i hvilket senere tillige hoffets betjente indlemmedes. Krag deltog i Gyldenløves berømte udfald 23. august og ledede selv 5. september et stort udfald imellem Vester- og Nørreport. Natten mellem 10. og 11. februar 1659 førte han overbefalingen over de tropper, der var opstillede på Slotsholmen indbefattet løngangen, voldfrontens venstre fløj, imod hvilken de svenske generaler Wilhelm Wawassor og Fabian von Fersen rettede det første, voldsomme stormangreb. Senere på året blev Krag sendt til Jylland for at hverve et regiment og tillige overtage kommandoen over Frederiksodde. Ved fredslutningen 1660 kom han dog med sit regiment til København, hvor han deltog i rigsdagen samme år. 1666 blev han chef for det nyformerede fynske regiment fodfolk.

Krag, der var ejer af herregården Kås, ægtede første gang 29. juli 1660 Dorthe Jørgensdatter Rosenkrantz (død 18. oktober 1667) og anden gang 18. november 1668 Helvig Arentsdatter von der Kuhla (død 1676). Han døde 8. august 1676. Hans søstersøn var Frands Juul til Stårupgård og Frøstrup Hovedgård (ca. 1647-1732 Neuenburg, Oldenburg), som 1690 i Frankrig oprettede regimentet Youl-Danois, med hvilket han indtil 1692 deltog i krigen mod Spanien, hvorpå regimentet under navn af Royal Danois overdroges til Christian Gyldenløve, hvis regimentskommandør han blev. Og i 1701 giftet Gyldenløve sig med Krags datter Dorothea Krag.

Kilder 

 

Officerer fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Personer i Karl Gustav-krigene fra Danmark-Norge
Personer fra Viborg
Godsejere fra Danmark
Nationalsymbol

Et nationalsymbol er et symbol for en nation. Nationalsymboler som alle lande har er flaget, derudover kan et rigsvåben/våbenskjold også være et symbol for et land.

Historiske genstande kan antage nationalsymbolsk værdi, som for eksempel Dybbøl Mølle, Guldhornene eller Jellingstenene. Det samme gælder folkemytologiske figurer Holger Danske og Mor Danmark. Andre symboler bliver hentet fra plante- og dyreverden. I løbet af romantikken fik bøgen f.eks. status som dansk nationaltræ. Bøgen blev også nævnt i Danmarks nationalsang. Fra den tyske bevægelse i hertugdømmerne kendes dobbeltegen. Også litterære motiver kan blive til nationale symboler såsom de sønderjydske piger.

Se også 
 Nationalsang

Noter 

Nationale symboler
Lysnet

Lysnet  er en bakke i Favrskov Kommune, hvis højeste punkt er 131 meter over havets overflade. Lysnet ligger cirka 10 km sydvest for Randers på grænsen mellem Favrskov Kommune og Randers Kommune, og er begge kommuners højeste punkt.

Fredningsforslag
Danmarks Naturfredningsforening, har i 2017 rejst en fredningssag  for området, der rummer  sjældne naturtyper som gamle græsningsoverdrev, oprindelige løvskove og uregulerede vandløb i dybe kløfter.   Lysnet er blevet udpeget som Nationalt Geologisk Interesseområde da den er dannet af den forrige istids gletsjere, og  består af plastisk ler, som er aflejret i havet for omkring 50 millioner år siden. På grund af det fedtede ler er bakken  blevet sent opdyrket, og store dele ligger stadig hen som skov og overdrev.

Referencer

Bakker i Danmark
Favrskov Kommunes geografi
Randers Kommunes geografi
Newport (Rhode Island)

Newport er en by i Newport County i Rhode Island, USA med 24.672 indbyggere (2010).

Se også 
 Newport Tower

Eksterne henvisninger 

 Jewish History  
 Newport Restoration Foundation 
 Naval History in Rhode Island  

Byer i Rhode Island
Qissartoq

Qissartoq er den skaglering der samler skaglerne fra hundene i et grønlandsk slædehundespand, for at give et fælles træk til slæden.
Før i tiden blev der normalt anvendt en "ring" af remmesælskind, i dag bruges oftere en ring af skind med tovværk.

Hundeslæde
Hertug af Auerstädt

Titlen Duc d'Auerstaedt (Hertug af Auerstädt) blev af Napoleon I tildelt marskal Louis-Nicolas Davout i 1808 til erindring om Davouts storslåede sejr ved Auerstädt i 1806.

Efter marskal Davouts død arvede hans søn titlen, men ved dennes død i 1853 faldt titlen bort. I 1864 gav Napoleon III titlen til marskal Davouts nevø Léopold Davout, hvis tipoldesøn i dag er hertug af Auerstädt.

Hertuger af Auerstädt

 Louis-Nicolas Davout, Marskal af Frankrig (10. maj 1770 – 1. juni 1823)
 Napoléon Louis Davout d'Auerstaedt d'Eckmühl (6. januar 1811 – 13. juni 1853)
 General Léopold Davout d'Auerstaedt (9. august 1829 – 9. februar 1904)
 Louis Nicolas Marie Bernard Davout d'Auerstaedt (24. marts 1877 – 1. marts 1958)
 Oberst Léopold Henri Jean Louis Marie Davout d'Auerstaedt (1. februar 1904 – 18. maj 1985)
 Charles Louis Iwao Marie Davout d'Auerstaedt (30. november 1951 – 8. februar 2006)
 Sébastien Davout d'Auerstaedt (1992 – nu)

Heraldik

Eksterne links
 En (forældet) Online Gotha: Davout d'Auerstaedt 
 Héraldique européenne: Maison Davout  

Hertuger fra Frankrig
Etableret i 1808
Germania (flyselskab)

Germania Fluggesellschaft mbH var et flyselskab fra Tyskland. Selskabet havde hub på Flughafen Berlin-Tegel og Flughafen Düsseldorf International. Hovedkontoret var placeret i Berlin.

Selskabet fløj i september 2013 rute- og charterflyvninger til omkring 30 destinationer i Europa og Mellemøsten. Flyflåden bestod af 17 fly med en gennemsnitsalder på 10.1 år. Heraf var der otte Airbus A319-100 og ni eksemplarer af Boeing 737-700.

Historie 
Selskabet blev etableret i 1978 i Köln under navnet Special Air Transport (SAT). Den første flyvning fandt sted 5. september 1978 med et Fokker F27 fly. I foråret 1986 blev hele selskabet reorganiseret, og fra den 1. juni samme år, skiftede man navn til det nuværende. I 1992 flyttede Germania fra Köln til Berlin, hvor hovedkontoret blev placeret tæt på Flughafen Berlin-Tegel.

I 2013 fragtede selskabet omkring 2.2 millioner passagerer, og havde cirka 600 medarbejdere. Germania gik konkurs i starten af februar 2019.

Eksterne henvisninger 

 Germanias officielle hjemmeside

Referencer 

Tidligere flyselskaber fra Tyskland
Virksomheder i Berlin
Luftfart i Berlin
Etableret i 1978
Ophørt i 2019
Qolobaa Calankeed

Qolobaa Calankeed er Somalias nationalsang.  Sangen blev skrevet af Abdullahi Qarshe i 1959.

Overview
Sangen blev adopteret som nationalsang i 2012, efter at landets nye forfatning blev vedtaget. Den tidligere nationalsang var Soomaaliyeey toosoo.

Tekst
Qolobaa calankeed,
waa ceynoo, 
Innaga keenu waa,
Cirkoo kale ee,
Oon caadna lahayn,
Ee caashaqaye.

Xidigyahay cadi,
Waad noo ciidamisee,
Carradaa kaligaa 
adow curadee
cadceeda sidee
lo caan noqo ee 

sidii culagii 
ciidad marisee
Alloow haku celin 
Alloow haku celin

Se også
Somalias historie
Somalias flag
 Somalias nationalsang (1960-2000)
 Soomaaliyeey toosoo - Somalias nationalsang 2000-2012

Kilder

Eksterne henvisninger
  
 Somalia: Qolobaa Calankeed 

Somalias kultur
Nationalsange
Huskedagen

Huskedagen er en årlig mærkedag og landsindsamling, som har til formål at udbrede kendskabet til demens og samle ind til fordel for mennesker med demens og pårørende. De økonomiske bidrag i forbindelse med Huskedagen (Landsindsamlingen) går til at skabe håb og støtte gennem forskning, rådgivning og oplysning. 

Bag Huskedagen står Alzheimerforeningen, som er Danmarks største organisation for demenspatienter og deres pårørende. 

Huskedagen falder lørdagen efter Den Internationale Alzheimerdag, som er d. 21. september.

Eksterne Kilder 
 https://huskedagen.dk/ hjemmeside

Kilder 

Mærkedage
Cathrine Hasse

Cathrine Hasse (født 1956) er cand.scient.anth. og har siden 2003 været professor med særlige opgaver i kulturantropologi og læring ved Aarhus Universitet. Hendes forskningsfelt er især krydsfeltet mellem kultur, læring og teknologi .

Cathrine Hasse har været tilknyttet adskillige universiteter som forskningsprofessor (bl.a. Oxford University 2013) og har desuden været tilknyttet Det Danske Institut for Videnskab og Kunst i Rom i forbindelse med sin tværvidenskabelige forskning i naturvidenskabens kulturelle dimensioner. Cathrine Hasse har været forskningsleder for adskillige internationale tværvidenskabelige forskningssatsninger (bl.a. EU-projektet Understanding Puzzles in the Gendered European Map 2005-2008) og det dansk-italienske forskningsprojekt The Cultural Dimensions of Science (2002-2005) og senest det tværvidenskabelige teknologiprojekt Technucation (2011-2015) om teknologiforståelse.

Hun har desuden været klummeskriver for Dagbladet Information og medlem af bestyrelsen af Danmarks Pædagogiske Universitet (2000-2001), Foreningen for Kønsforskning (2000-2002) og bistandsorganisationen IBIS (1990-1992). Hun har siden 2009 været medlem af censorkorpset på antropologiuddannelsen i København og siden 2012 medlem af censorkorpset på tekno-antropologi på Aalborg Universitet. Siden 2009 har hun desuden været medlem af forskningsudvalget i AC (Akademikernes Centralorganisation) samt medlem af forskningsudvalget på Professionshøjskolen Metropol - Metropolitan University College.

Hasse blev i 1994 kandidat i antropologi fra Københavns Universitet, hvor hun i 1996 blev tildelt et ph.d.-stipendium. I 2000-2001 blev hun tilknyttet Danmarks Humanistiske Forskningscenter i København. I 2002 blev hun lektor på Danmarks Pædagogiske Universitet, og i 2009 blev hun professor MSO på Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet, hvor hun fra 2013 er blevet leder af forskningsprogrammet Fremtidsteknologi, Kultur og Læring placeret i Emdrup, København.

Udvalgte udgivelser 
 Søndergaard, K. D., & Hasse, C. (Eds.) (2012). Teknologiforståelse: på skoler og hospitaler. (1 ed.) Aarhus: Aarhus Universitetsforlag 
 Høyrup, S., Bonnafous-Boucher, M., Hasse, C., Lotz, M., & Møller, K. V. (2012). Employee-Driven Innovation: A New Approach]. London: Palgrave Macmillan 
 Hasse, C. (2011). Kulturanalyser i organisationer. Begreber, metoder og forbløffende læreprocesser København: Forlaget Samfundslitteratur. 
 Hasse, C. (2008). Kulturpsykologi - Kulturens rolle, København: Forlaget Frydenlund. 
 Hasse, C. (2002). Kultur i bevægelse: Fra deltagerobservation til kulturanalyse - i det fysiske rum, København: Forlaget Samfundslitteratur.

Eksterne henvisninger 

Ansatte ved Aarhus Universitet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 2000-tallet
Antropologer fra Danmark
Malthe Bruun Nyegaard

Malthe Bruun Nyegaard (3. september 1789 i Urslev ved Horsens – 1. april 1877 i København) var en dansk godsejer (i samtiden kaldt proprietær) og stænderdeputeret.

Han var søn af forvalter Jens Nyegaard (1749-1832) og Hedevig Margrethe født Norup (1759-1797). Nyegaard tog 1811 dansk-juridisk eksamen og fik 1814 tilladelse til at procedere ved retterne. 1818 blev han landvæsenskommissær i det tidligere Roskilde Amt. Som prokurator vandt han samme år en vis navnkundighed, da han førte og vandt den sag, som Jens Baggesen havde anlagt mod student Peder Hjort, der havde beskyldt ham, digteren, for plagiat. Nyegaard havde berøring med guldalderens litterære kredse, og han var en trofast ven og varm beundrer af digteren B.S. Ingemann, hvorom dennes udgivne korrespondance vidner.

Nyegaard blev 1825 ejer af herregården Stenalt ved Randers, som han ejede til 1842, og valgtes som sædegårdsejer til medlem af de jyske stænderforsamlinger i Viborg, hvor han deltog 1836 og 1840, men ikke 1838. 1836 stillede han som stænderdeputeret forslag om, at alle statens gejstlige og civile embedsmænd, for så vidt deres embedsindtægter var ubestemte eller bestod i sportler, herefter skulle sættes på fast gage. Forslaget bekæmpedes af den kongelige kommissarius, og stænderforsamlingen nægtede med et betydeligt flertal nedsættelsen af et udvalg angående denne sag. Han var generelt liberalt sindet, men protesterede mod lovbestemt afskaffelse af hoveriet. Nyegaard var bemærkelsesværdig ved sin modstand mod almindelig værnepligt, idet han afviste, at Danmark selv havde militær kapacitet til at kunne forsvare sig, og foregreb dermed Viggo Hørups standpunkt fem årtier senere. Han mente, at civilisatorisk fremgang ville gøre krig til en sjældenhed.

1843 købte Nyegaard af A.N. Hansen godset Kokkedal ved Hørsholm, som han ejede indtil 1864, hvor han solgte det til konsul Frederik H. Block. Han havde 1826 fået justitsrådstitlen, og 1867 udnævntes han til etatsråd. Han døde i København 1. april 1877. 

Nyegaard havde 10. juli 1818 i Horsens ægtet Abel Maria "Minna" Catharina Paulsen (24. marts 1793 i Horsens - 18. maj 1870 i København), datter af oberstløjtnant, senere generalmajor Peter von Paulsen (1735-1815) og Anna Claudina Catharina Bertelsen de Cederfeld (1755-1822).

Han er begravet på Garnisons Kirkegård.

Kilder 

 
 Thomas Hansen Erslew, Almindeligt Forfatter-Lexicon for Kongeriget Danmark med tilhørende Bilande fra 1814.
 Breve til og fra B.S. Ingemann, 1879. 

Personer fra Jylland
Godsejere fra Danmark
Stænderdeputerede fra Nørrejylland
Etatsråder fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Prokuratorer fra Danmark
Carl Frederik Krabbe

Carl Frederik Krabbe er navnet på flere personer:

 Carl Frederik Krabbe (1793-1849) – dansk major (Carl Friederich Krabbe)
 Carl Frederik Krabbe (1858-1920) – dansk generalmajor, sønnesøn af den foregående