kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Benedikt Sveinsson

Benedikt Sveinsson (født 20. januar 1826 i Sandfell i Öræfi, død 2. august 1899 i Reykjavik) var en islandsk politiker, søn af præsten Sveinn Benediktsson og Kristin Jónsdatter, hjemmefødt på faderens gård i det sydøstlige Island.

Liv 
Han optoges i Reykjavik Latinskole i 1846, men de forstyrrede forhold 1850 bevirkede, at han forlod skolen og først i 1852 efter nogle års huslærervirksomhed underkastede sig afgangseksamen. Som student begav han sig til København, hvor han 1858 blev juridisk kandidat. Næste år ansattes han som 2. assessor og justitssekretær ved den islandske landsoverret, men uorden af forskellig art bevirkede hans afskedigelse 1870. Dog konstitueredes han i 1874 som sysselmand i Tingø Syssel, fik 1876 fast ansættelse og indehavde denne stilling til 1897, da han efter ansøgning blev afskediget og tog ophold i Reykjavik, hvor han boede til sin død.

Han havde 1859 ægtet Katrin Einarsdatter, men ægteskabet opløstes senere.

Karriere 
Han udnævntes 1861 til kongevalgt Altingsmand og havde fra nu af til sin død uafbrudt sæde på Altinget, fra 1865 som folkevalgt medlem, repræsenterede i årenes løb 4 forskellige kredse og valgtes fra 1886 gentagne gange til formand i det samlede ting eller dettes nedre afdeling. Hans interesse for offentlige anliggender var nærmest storpolitisk. Han sluttede sig tidlig til Jón Sigurðsson, og efter dennes død i 1879 skabte hovedsagelig han en ny opposition og drev igennem, at Altinget i 1881 genoptog forfatningssagen med det formål at udvide indenlandsk selvstyre ved den udøvende magts og det ministerielle ansvars omordning og så vidt muligt gennemføre for Island en politisk ligestilling med Danmark, ledsaget af selvstændige institutioner på alle områder.

Han var medudgiver af bladet Íslendingur 1860-1865.

Personlighed og betydning 
Han var en lidenskabelig natur og utrættelig agitator, der ikke veg tilbage for at benytte yderliggående parlamentariske kampmidler. Hans indflydelse var dog næppe så stor, som man kunne have ventet. Hans stil var ordrig og deklamatorisk, hans fremstilling retsfilosofisk farvet eller stærkt advokatorisk, i et ofte tungt og indviklet sprog. Ved sin abstrakt-doktrinære opfattelse og ensidige fastholden af et formentligt retsstandpunkt tilhørte han i visse henseender en svunden tid og måtte også gentagne gange (1889, 1897) opleve betænkelige frafald trods sit udpræget nationale standpunkt. Sin politik har han forfægtet i forskellige afhandlinger i årsskriftet "Andvari" (1885, 1888, 1890-tillægget, 1893) og desuden i særskilt udgivne småskrifter 1897 og 1899.

Eksterne henvisninger 
Kr. Kaalund: Dansk Biografisk Lexikon, XVI bind, s. 619-620; opslag: Benedikt Sveinsson

Altingsmedlemmer
Jurister fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Embedsmænd fra Danmark
Selbusjøen

Selbusjøen er den største sø i Trøndelag fylke i Norge, med et areal på 58 km². Det meste af søen ligger i Selbu kommune, men vestenden ligger i Klæbu kommune. Søen ligger 157 moh. Selbusjøen er en del af Nea-Nidelvvassdraget, og de største tilløb kommer fra øst og sydøst. Udløbet er i vestenden, hvor Nidelven løber nordover og gennem Trondheim til Trondheimsfjorden.

Områderne omkring den østlige del af søen er tættest befolket, mens der mod vest kun er meget spredt bebyggelse. Hvor Nea munder ud i Selbusjøen ligger byen Mebonden, som også er administrationsby. Her går også fylkesvei 705 fra Hell og videre til Tydal. Fra Mebonden går også fylkesvei 968 langs sydsiden af søen. Langs nordsiden til Selbustrand, og videre nordover til Hommelvik, går fylkesvei 963.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Om Nesjøen på Store Norske Leksikon

Søer i Trøndelag
Ólafur Pálsson

Ólafur Pálsson (født 7. august 1814 í Ásum í Skaftártungu, død 4. august 1876) var herredsprovst og præst ved domkirken i Reykjavik 1854-71, præst i Melstað fra 1871 til sin død. Provst í Mýraprófastsdæmi (Mýra provsti) 1851-54, í Kjalarnesprófastsdæmi 1856-71 og í Húnavatnsprófastsdæmi frá 1872 til sin død. Han var medlem af Altinget 1867-76.

Han var lærer 1834-37. I sommeren 1841 rejste han tillige med den senere politiker Jón Sigurðsson på det Arnamagnæanske Legats og Det kongelige Nordiske Oldskriftselskabs bekostning 3 måneder til Stockholm og Uppsala for der at undersøge de derværende islandske håndskriftsamlinger. Her afskrev han en række håndskrifter. 

I 1897-1900 udgav V. Gödel Katalog ofver Kongl. Bibliotekets fornisländska och fornnorska handskrifter, en forkortet svensk udgave af de studier, som Sigurðsson på egne og Pálssons vegne tidligere havde offentliggjort, indirekte et vidnedsbyrd om betydningen for udforskningen af Islands historie af deres rejse.

Eksterne henvisninger 
 Ólafur Pálsson på Alþingi

Filologer fra Island
Provster fra Danmark
Altingsmedlemmer
Danskere i 1800-tallet
Dansebakken

Dansebakken er en rundhøj i Kongens Lyngby tæt ved Sorgenfri Slot.
Rundhøjen er på Kulturarvsstyrelsens liste over fredede fortidsminder,
hvor den er beskrevet som en høj fra oldtiden på 25 gange 3,5 meter med flad top, der er cirka 10 meter i tværmål.

Rundhøjen ligger som en del af Sorgenfri Slotshave. 
I lighed med Norske Huset ligger højen på den modsatte side af Kongevejen i forhold til slottet.  
Arveprins Frederik omlagde haven i 1791-1794, og ved Dansebakken etablerede han en festplads for borgerskabet.

Jens Juel malede omkring 1800 et oliemaleri med titlen Dansebakken ved Sorgenfri. 
Maleriet befinder sig nu på Statens Museum for Kunst

Henvisninger 

Lokaliteter i Lyngby-Taarbæk Kommune
Kulturlandskab
Gravhøje i Danmark
Bondemalerstriden

Gudmund Hentze startede i 1907 en fejde om forskellige kunstneriske opfattelser, kaldet bondemalerstriden, den udkæmpedes i Politiken fra 14. april til 9. juli 1907. Her forsvarede han sammen med Harald og Agnes Slott-Møller den forfinede hovedstadskultur mod "bondemalerne" fra Fyn, Fynboerne.
Striden begynder med afvisning af et af Gerda Wegeners kvindeportrætter på både Charlottenborg og Den Frie Udstilling. Portrættet var af forfatter Aage Hermann von Kohls hustru, Ellen Levinsen. Foranlediget af denne afvisning skriver Gudmund Hentze en kronik i Politiken: 
Hentze nævner i kronikken ud over Wegener tre andre kvindelige malere, Bertha Dorph, Agnes Slott-Møller og Juliette Willumsen. Disse og Hentze blev isoleret i dansk kunstliv uden for de "accepterede" kunstretninger. Deres kunst fik kritik for at være for dekorativ og monumental i modsætning til det naturalistiske og impressionistiske maleri, som kendetegner Fynboerne.

Striden stod mellem Fynboerne og kunsthistorikeren Karl Madsen på den ene side mod de symbolistiske kunstnere Gudmund Hentze og ægteparret Harald og Agnes Slott-Møller på den anden side. Gudmund Hentze nævner som eksempler på Peter Hansens værker Gødningssamlere, 1904 og Søster græder. Kunstnerens døtre, 1906 i Politiken skrev han: 

Wegener deltog ikke i diskussionen på anden måde end ved at lade det afviste billede ophænge sammen med andre af sine værker hos kunsthandlerne Winkel & Magnussen. Hellere ikke Fynboerne deltog i striden ud over Peter Hansen med et kort indlæg, men de var naturligvis berørt af debatten, og de forsvaredes af Karl Madsen og blev støttet af Johannes V. Jensen, der selv følte sig som bonde og sendte dem et støttebrev. Stridens mål var ikke kun at nedgøre de fynske malere. Debatten havde bredde og principiel betydning for forståelsen af i tendenserne i kunsten før og efter 1900.

Striden medførte, at Gudmund Hentze i danske kunstkredse blev persona non grata, og hans kunstsyn blev af de fleste unge kunstnere anset som bagstræberisk og reaktionært.
Ægteparret Slott-Møller blev helt isoleret i det officielle kunstliv efter striden.

Litteratur 

 Udstillingskatalog, Naturen og kunsten. Bondemalerstriden 1907, Faaborg Museum, 1986, 
 Udstillingskatalog, Kampen om kunsten. Fynboerne, 2011,

Noter 

Kunst fra Danmark
Rosemarie Løgstrup

Rosemarie Løgstrup, født Rosalie Maria Pauly (21. september 1914 i Breslau– 26. oktober 2005 på Djursland) var gift med teologen og filosoffen K.E. Løgstrup, som hun mødte i 1933 ved universitet i Freiburg, hvor de begge gik til forelæsninger hos den tyske filosof Martin Heidegger.

Rosemarie Løgstrup indvirkede på K.E. Løgstrups tænkning samtidigt med, at hun oversatte hans værker til tysk.

Kilder 

Personer fra Breslau
Danskere i 1900-tallet
Sevendust

Sevendust er et amerikansk rock band.

Medlemmer 
 Lajon Witherspoon – vokal
 John Connolly – guitar
 Clint Lowery – guitar og kor
 Vince Hornsby – basguitar
 Morgan Rose – trommer

Diskografi 
Studio albums

Eksterne henvisninger 
 

Nu metal-grupper
Alternative metal-grupper fra USA
Hård rock-grupper
Heavy metal-grupper
Postgrungegrupper
Rockgrupper fra USA
Musikgrupper fra 1994
Páll Briem

Páll Jakob Briem (født 19. oktober 1856 på Espiholl, død 17. december 1904 i Reykjavik) var en islandsk amtmand og politiker, bror til Eirikur Briem og Ólafur Briem, og far til gesandt Helgi Pálsson Briem.

Embedskarriere 
Han blev student i 1878 fra Reykjavik, cand.jur. fra Københavns Universitet i 1884. Inden Briem var færdig med embedseksamen, begyndte han at studere den islandske fristats love og udgav i 1885 en afhandling om Grágás i det islandske litterære selskabs tidsskrift. 

Briem var altingsmand 1887-91 (først for Snæfellsness og Hnappadals Syssel, 1904 for Akureyri. Til ham knytter sig det såkaldte "mæglingsforslag" af 1889 i forfatningssagen. Dette forslag, der var udarbejdet med Kanadas regeringsform som forbillede, fik Briem ikke gennemført, og han trak sig nu tilbage fra politikken. I 1890 blev han sysselmand i Rangárvallasyssel og 12. september 1894 amtmand over Islands Nord- og Østamt. 1. august 1904 (fra 30. september) fik han afsked med ventepenge, idet amtmandsembederne blev nedlagt. Han blev Ridder af Dannebrog 5. januar 1899 og Dannebrogsmand 1. august 1904. Briem blev juridisk meddirektør ved den nyoprettede Islands Bank. Han flyttede da til Reykjavik, hvor en rig virksomhed ventede ham, der dog blev afbrudt ved hans pludselige død.

Politiker 
Som amtmand gjorde Briem sig fortjent ved sin energiske optræden mod fåreskab. Han interesserede sig også meget for landbrugets praktiske udvikling og for folkeoplysningen. Sine studier fik han nu lejlighed til at genoptage, og han udgav fem årgange af et juridisk-økonomisk tidsskrift, Lögfræðingur (1897-1901), der for største delen var skrevet af ham selv. Her behandlede han indgående flere spørgsmål i den islandske lovgivning. I sine sidste år gav Briem sig igen af med politik. Vinteren 1899-1900 tilbragte han mest for sine studiers skyld i København og Berlin. På opfordring af fire altingsmænd forhandlede han da med ministeriet angående forfatningssagen, men ministeriet ville ikke godkende hans mæglingsforslag. Han lod imidlertid sit forslag indbringe på Altinget 1901, hvor det på grund af tilfældige omstændigheder blev vedtaget, da partierne var lige stærke. Herved reddede Briem det islandske Højreparti fra splittelse, men vakte en så stærk misstemning imod sig selv, at det ikke lykkedes ham at blive altingsmand førend ved suppleringsvalgene i efteråret 1904.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Danske Jurister 1736-1936.
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind IV, s. 4; opslag: Briem, Páll Jakob

Altingsmedlemmer
Amtmænd over Island
Riddere af Dannebrog
Jurister fra Danmark
Islændinge i 1800-tallet
Bankdirektører fra Danmark
Páll Melsted (1791-1861)

Páll Thórðarsson Melsted (31. marts 1791 i Vellir i Svarfaðardal – 9. maj 1861 i Stykkishólmur) var en islandsk embedsmand og politiker.

Karriere 
Han var søn af sognepræst Thorður Jonsson og Ingibjorg Jonsdóttir og opdroges hos morfaderen i præstegården Melstaður og tog herfra sit efternavn, da han 1809 dimitteredes fra Bessastaðir. Samme år blev Melsted kontorist hos amtmanden over Nord- og Østamtet Stefan Þórarinsson, rejste 1813 til København og blev 1815 exam. jur. Han blev samme år sysselmand i Mulasyssel, 1835 i Arnæssyssel og 12. april 1849 amtmand over Islands Vestamt. Melsted, som var en af de mest fremragende juridiske embedsmænd på Island i det 19. århundrede, begyndte 1837 sammen med amtmand Bjarni Thorarensen at virke for oprettelsen af en særlig rådgivende forsamling på Island og deltog fra den tid af meget i behandlingen af alle de vigtigere islandske anliggender. I 1845 udgav han en længere afhandling om Altingets indretning. Han var medlem af den rådgivende kommission af embedsmænd, der trådte sammen i 1839 og 1841, kongelig kommissarius i 1849 og 1853-59 på det genoprettede Alting og 1851 formand for den særlig sammenkaldte forsamling til behandling af forfatningsspørgsmålet. Som regeringens tillidsmand havde Melsted en vanskelig stilling på Altinget, men hans indsigtsfuldhed og takt vandt almindelig anerkendelse.

Melsted blev kammerråd 1832, 10. juni 1841 Ridder af Dannebrogordenen, 1848 justitsråd, 21. september 1851 Dannebrogsmand og 14. juli 1859 Kommandør af Dannebrog.

Ægteskaber 
Han blev gift 1. gang 2. november 1815 med Anna Sigridur Stefánsdóttir (20. maj 1790 på Mødruvalla - 8. juni 1844), datter af Stefan Þórarinsson, og 2. gang 5. september 1846 med Ingileif Jonsdóttir Bachmann (6. maj 1812 - 13. marts 1894 i Reykjavik), datter af præst Jón Bachmann og Ragnhíldur Björnsdóttir.

Eksterne henvisninger 
 Danske Jurister 1736-1936.
 B.Th. Melsted: "Melsted, Páll" (i: Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XVI, s. 900-901)

Altingsmedlemmer
Amtmænd over Island
Jurister fra Danmark
Islændinge i 1800-tallet
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Bjarni Thorarensen

Bjarni Vigfússon Thorarensen (født 30. december 1786 i Brautarholti, Kjosar Syssel, død 24. august 1841 på Möðruvöllum) var en islandsk amtmand og digter, far til Bogi Thorarensen.

Uddannelse og karriere 
Han var søn af sysselmand Vigfus Thorarinsson og Steinunn Bjarnadóttir. Han blev privat dimitteret student 1802 og tog til Københavns Universitet i 1803, hvor han tog juridisk eksamen 1806. Foruden jura gav han sig også af med æstetik og poesi, og han blev levende påvirket af den nye, ved Adam Oehlenschläger frembrydende romantik, hvad hans digte i høj grad vidner om. Efter at have været kancellist vendte han hjem til sin fødeø og blev her først ekstraordinær assessor ved Landsoverretten i 1811 og i 1817 assessor ved samme ret til 1833, dog med toårig afbrydelse, idet han overtog et sysselmandsembede 1820-22. 10. august 1833 blev han amtmand over Nord- og Østamtet, og den stilling beklædte han til sin død. Han vikarierede 1814-15 og 1817-19 som stiftamtmand over Island og amtmand over Sønderamtet. 1829 blev han virkelig justitsråd og 10. juni 1841 Ridder af Dannebrog.

Han var en overordentlig begavet mand, en fyrig og kraftig natur. Han var stærkt interesseret for almenvel og offentlige anliggender. Således var han hovedmanden i "Fjeldvejeforeningen", hvis virksomhed bestod i at rydde og tydeliggøre vanskelige fjeldveje. I 1839 og 1841 var han medlem af en "Kommission af islandske Embedsmænd« for at rådslå om landets anliggender, som han af alle kræfter støttede. Thorarensen, der var en djærv og ligefrem natur, kom flere gange i konflikt med andre autoriteter.

Digteren 
Sin største betydning har han dog som digter, uagtet hans produktion som helhed blev af ringe omfang. Han digtede kun, når ånden kom over ham. Han udmærkede sig særlig ved ideernes rigdom og tankens dybde, sublime flugt og inderlighed i følelsen. Han anvendte dristige og kraftige billeder og var temmelig stærkt påvirket af Eddadigtenes simple højhed. Særlig berømte er hans fædrelandssange — sit fædreland elskede han over alt andet — og arvekvad (kvad over afdøde), i hvilke han med kraftige og træffende ord skildrede den afdødes mest karakteristiske egenskaber og væsen. Også hans elskovsdigte af den mest romantiske art og ikke uden imponerende højhed er berømte. Hans form var undertiden noget stiv og den sproglige behandling ikke ganske uden fejl.

Han ægtede den 15. september 1820 Hildur Bogadóttir Benediktsson (4. juni 1799 i Arnarbakki - 11.
november 1882), datter af bonde og student Bogi Benediktsson og Jarthrudur Jónsdóttir.

Kilder og eksterne henvisninger 
Danske Jurister 1736-1936.
 Finnur Jónsson: "Thorarensen, Bjarni Vigfússon" (i: Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XXIII, s. 378)

Amtmænd over Island
Riddere af Dannebrog
Dommere fra Danmark
Islændinge i 1800-tallet
Digtere fra Island
Justitsråder fra Danmark
Frihedspartiet i Kärnten

Frihedspartiet i Kärnten (tysk: Die Freiheitlichen in Kärnten (FPK)) er et østrigsk parti. Det opstod som en selvstændig delstatsgruppe af Frihedspartiet i Østrig (FPÖ) i 1986, samme år som Jörg Haider blev valgt til formand for FPÖ. Da Jörg Haider i 2005 beslutter at stifte partiet Alliancen for Østrigs Fremtid (BZÖ), besluttede Frihedspartiet i Kärnten at udskille sig fra FPÖ og i stedet slutte sig til BZÖ.

I december 2009 beslutter Frihedspartiet i Kärnten sig til at skille fra BZÖ, og partiet har siden 2010 indgået et samarbejde med FPÖ på landsplan.

Kilde 
www.fpk.at - Die Geschichte der Freiheitlichen in Kärnten . Besøgt 31.10.2012.

Politiske partier i Østrig
Etableret i 1986
Nidelven (Trøndelag)

Nidelven eller Nidelva er en 30 km lang elv i Trøndelag fylke i Norge. Nidelva har sit udspring i Selbusjøen. Ved Hyttfossen ligger dæmningen  som regulerer Selbusjøen. Nedenfor Hyttfossen ligger Løkaunet kraftværk, og elven løber videre forbi Svean kraftværk. Længere mod nord i Klæbu ligger Fjæremsfossen dæmning og kraftværk. Derfra løber den nordover forbi Tiller til Leirfossene hvor der er to vandkraftværker. Videre har den et svingende (meandrerende) løb forbi Stavne og gennem Trondheim centrum. Den når Trondheimsfjorden ved Brattøra (nær Trondheim centralstation). 

Nidelva er på sit dybeste i Trongfossen ved Hyttfossen i Klæbu med 56 m og er med dette Norges dybeste elv.

Nidelva er nederste del af Nea-Nidelvvassdraget.

Fiskeri

Næringsproduktionen for fisk er stor og dette giver store fisk af god kvalitet. I den øverste del af Nidelva er det ørredfiskeri som dominerer, og mellem Nedre- og Øvre Leirfoss er det foreløbig frit fiskeri. De nederste 8 kilometrene af Nidelva er lakseførende. Den lakseførende strækning går gennem Trondheim centrum op til Nedre Leirfoss. Nidelva har en stor laksestamme, og næsten hvert år bliver der fanget laks på over 20 kg. Rekordlaksen er fra 1954 og var på 31,8 kg. Fangsterne er også gode, - årligt fanges der mellem 3 og 10 ton laks.

Eksterne kilder og henvisninger

Trondheim og omland fiskeadministrasjon (TOFA) 

Trondheim
Vandløb i Trøndelag
Nidelven (flertydig)

Navnet Nidelven eller Nidelva kan henvise til to forskellig elve i Norge:
 Nidelven (Trøndelag) er den nederste del af Nea-Nidelvvassdraget i Sør-Trøndelag fylke
 Nidelven er hovedelven i Arendalsvassdraget i Aust-Agder fylke.
Byskovskolen

Byskovskolen er navnet for den i 2012 sammenlagte folkeskole-skole i Ringsted Kommune bestående af de forhenværende Benløse Skole og Asgårdsskolen.

Skolen er fordelt på de to adresser for de forhenværende skoler, som blot er adskilt af idrætsarealer.

Eksterne henvisninger 
 Byskovskolens hjemmeside

Folkeskoler i Ringsted Kommune
Mixes (album af Kylie Minogue)

Mixes er et remixalbum af den australske sangerinde Kylie Minogue. Det blev udgivet af Deconstruction Records den 3. august 1998 i Storbritannien. Først udgivet som en vinylplade blev albummet senere udgivet som en dobbelt-CD på grund af den store efterspørgsel fra Minogues fans. Mixes nåede nummer 63 på UK Albums Chart og opholdt sig der for en uge.

Sporliste 
CD 1
"Too Far" (Brothers in Rhythm Mix) – 10:21
"Too Far" (Junior Vasquez Mix) – 11:44
"Some Kind of Bliss" (Quivver Mix) – 8:39
"Breathe" (Tee's Freeze Mix) – 6:59
"Breathe" (Sash! Club Mix) – 5:20

CD 2
"Breathe" (Nalin & Kane Remix) – 10:11
"Did It Again" (Trouser Enthusiasts' Goddess of Contortion Mix) – 10:22
"Did It Again" (Razor'n Go Mix) – 11:21
"Too Far" (Brothers in Rhythm Dub Mix) – 8:31

Referencer 
MixKylie.co.uk. Sporliste og formater.

Eksterne henvisninger 
Mixes (album af Kylie Minogue) på Allmusic

Kylie Minogue-album
Album fra 1998
Skæg med ord

Skæg med ord er et tv-program for børn, der bliver sendt på DR1 og DR Ramasjang. Det er den tredje programserie der er lavet med Hr. Skæg (Mikkel Lomborg), og som navnet antyder, handler denne programserie om ord.

Format
Programmet er bygget fast op med de følgende elementer:
Ord klaver - Først prøver skæg at trylle en ting frem, ved at spille på ord klaveret, de første gange mislykkes det, men til sidste lykkes det. Ofte er det dog ikke, som han havde tænkt.
Gæt ordet - Dernæst er der et ord, hvor der mangler et bogstave, kan du gætte hvad der står?
Efter lidt tid kommer 2 børn ind med det manglende bogstav.
En ven - Skæg vil på tur, men ikke alene, han finder en ven. Først ser man vennens værelse, og Hr. skæg vil på tur der. Vennen vil ikke og tager Hr. Skæg med på en "skovtur" alle mulige steder som for eksempel en bus og et bad. Undervejs er der skilte, hvor der først er ét bogstav, dernæst to indtil de komme til stedet. Undervejs prøver Hr. Skæg at gætte stedet, men det lykkes aldrig. Når de noget frem til stedet, deler de en ting fra et kæmpe fad fra kurven.
Muldvarpe - To børn kommer op af et muldvarpehul hver for sig og siger en stavelse hver.
Til sidst kommer begge børn op og siger ordet.
Hr. skæg ved - Der siges en sætning for eksempel "Hr. skæg ved et træ", sætningen står også på ordet.
Der sker ofte også nogle lidt mærkelige ting han får noget hoved bliver våd eller ligne.
Ballongyngen - Der sidder i en kurv i en ballongynge 2 børn. Først siger de en ting for eksempel "vin" og forklarer, hvad det er. Ballongyngen roterer og 2 nye børn kommer frem som forklarer for eksempel "gummi". Ballongyngen roterer og 2 nye børn kommer frem eller der roteres til de forrige børn i nogle episoder. De forklarer nu, hvad det sammenhængen ord i dette eksempel "vingummi".
Der rotteres igen og 2 nye børn kommer frem eller de forrige børn, de forklarer nu det samme ord, men i omvendt ordstilling i dette eksempel "gummivin".
Musik - Så kommer der en sang, alle sangene er forskellige.Købmand''' - Hos købmanden kan man købe ind, hvis ikke det lige var fordi købmanden er ude for at købe ind. Heldigvis kan fejedrengen Jas hjælpe, men på Hr. skæg huskeseddel er bogstaverne, undtagen det første tværet ud. Hr. Skæg og Jas prøver at finde ud af, hvad det er, Hr. Skæg skal købe. Jas finder en masse ting, indtil Hr.Skæg husker det. Da Jas ikke kan finde det, påstår han at det er gået ud af sortiment og kommer med en utroværdig forklaring. Ofte ender forklaringen med hvordan et ord er opstået. Til sidst prøver de lageret via dåsetelefonen, hvor Jas ikke taler tydelig nok.

Afsnitsoversigt

Eksterne henvisninger 
 
 Se Skæg med ord på Dr Se Tv

DR Ramasjang programmer
Dallas/Fort Worth International Airport

Dallas/Fort Worth International Airport (DFW KDFW) er en amerikansk lufthavn mellem byerne Dallas og Fort Worth i Texas, det er den travleste lufthavn i Texas og målt på passagertrafik den 8. travleste i verden.

Målt på antal flyvninger er det verdens travleste. Det flyselskabet American Airlines største hub. DFW lufthavnen anses som en en lufthavnsby.

Målt på lufthavnens areal på 7,315 ha, så er det den største lufthavn i Texas og den næst største i USA efter Denver International Airport. Det er den tiende travleste internationale lufthavn i USA og nr. 2 i Texas efter Houston Intercontinental.

DFW har sit eget postkontor, postnummer og offentlige services. United States Postal Service gav lufthavnen sin egen bybenævnelse, DFW Airport, TX. Lufthavnens bestyrelse styres af bestyrelsesmedlemmer som er udpeget af ejerbyerne Dallas og Fort Worth. Lufthavnen ligger indenfor fire forstads-bygrænser og for at sikre et godt naboskab så har lufthavnens bestyrelse et medlem uden stemmeret som repræsenterer naboerne og forstadsbyerne Irving, Euless, Grapevine og Coppell på skift.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Officielle website
 QTVR tour of DFW airline operations tower
 openNav: DFW / KDFW charts

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Texas
Etableret i 1953
Lufthavne i USA
Fort Worth International Airport