kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
VoIP

VoIP (Voice over IP) eller IP-telefoni er betegnelsen for teknologi til at transportere telefoni via et datanet baseret på IP. IP-telefoni begyndte først at få opmærksomhed i Danmark i 2005.

Teknikken har været anvendt i en del år, og er bl.a. blevet anvendt til at forbinde telefoncentraler via WAN, eller til at give enkeltstående telefoner adgang til en central telefoncentral.

En nyere anvendelse er at lave telefonsamtaler mellem software på pc'er. Dette kaldes ofte pc-telefoni eller internet-telefoni og kan suppleres med også at overføre et videosignal, så man får en videotelefon.

Endelig bruges VoIP-teknologi til såkaldt IP-telefoni, der basalt set handler om at udskifte traditionelle telefoncentraler med udstyr der bruger IP via en datanet-infrastruktur i stedet for en separat telefoni-infrastruktur.

De lave priser tiltrækker folk til IP-telefoni. Mange gange er der ingen fast abonnementsbetaling, og minutpriserne ligger under fastnetpriserne. Dette gælder især for opkald til udlandet. Ulempen ved IP-telefoni er den svingende kvalitet, da internettrafikken ikke altid er pålidelig nok til en samtale uden skratten og andre problemer. Som minimum anbefales det at have en bredbåndsforbindelse på 128 kbit/128 kbit, men hurtigere vil give en bedre samtale.

VoWLAN, VoFi 
De to akronymer VoWLAN (Voice over WLAN) og VoFi (Voice over Wi-Fi) er betegnelsen for teknologi til at transportere telefoni via et trådløst datanet baseret på IP. For at et trådløst net kan give nok QoS – (båndbredde) til at tale kan komme helskindet igennem og at de trådløse telefoner kan køre i lang tid på batteriet, skal både basisstationer og telefoner kunne understøtte frekvenser, der får minimeret interferens fra andet udstyr inkl. andre basisstationer og trådløse enheder.

Kilder/referencer 

Digital telefoni
Internetteknologi
Helvede

Helvede (fra oldnordisk: Helwiti, af 'hel' (død) og 'witi' (straf)) er i flere religioner som den græske, nordiske og kristne tro det straffested, hvor den døde ender, hvis han ikke er frelst.

Helvede omtales 71 steder i Biblen. Jesus Kristus omtaler det som stedet, hvor den "unyttige tjener" sendes hen til dommens dag: "Da skal Han sige til dem ved den venstre side: "Gå bort fra mig, I forbandede! til den evige ild, som er beredt Djævelen og hans engle". Fra 1100-tallet til 1400-tallet blev det af den romerskkatolske kirke beskrevet som et sted, hvor den evige pine og straf skulle overgå hekse og andre ikke-troende.

Denne opfattelse var især udbredt i middelalderens Europa. Den romerskkatolske kirke tilbød i en årrække aflad, en frikøbsordning. Den blev forkastet som vranglære af den østlige ortodokse kirke, da den ortodokse dogmatiske teologi aldrig har opfattet syndsforladelse som en juridisk handling. Senere blev aflad også forkastet af bl.a. Martin Luther. Læren om helvede er stadig meget udbredt i konservative dele af den kristne kirke; særligt i USA, Afrika og Latinamerika.

Helvede beskrives ofte som Djævelens rige, der er et varmt og ubehageligt sted. Moderne kristendom taler mere om helvede som den tilstand af tomhed og frustration, som man er i, hvis man lever et liv uden Gud. I moderne konservative kristne sammenhænge beskrives helvede som at være under Guds vrede.

Helvede svarer omtrent til det nordiske Hel og det græske Hades. Dantes beskrivelse i Den Guddommelige Komedie (Dantes Inferno) svarer til manges forestilling.

I Det Gamle Testamente:

 65 gange.

I Det Nye Testamente:

 hades: Matthæusevangeliet 11:23 16:18. Lukasevangeliet 10:15. Apostlenes Gerninger 2:27,31. 1 Kor 15:55. Åbenbaring 1:18 6:8 20:13,14.
 gehenna: Matthæusevangeliet 5:22,29,30, 10:28, 18:9, 23:15,33. Markusevangeliet 9:43,45,47, Lukasevangeliet 12:5, Jakobsbrevet 3:6.

Helvede i populærkultur 
En typisk skildring af helvede i mange film og tegnefilm er et underjordisk sted med ild og magma, hvor folk bliver tortureret og pint.

Helvede skildres i humoristisk sammenhæng som et overraskende attraktivt sted, fx i filmene I Tyrens tegn (1974), hvor den døde greve bydes velkommen  af Louise Frevert og andre nøgne dansepiger, og Deconstructing Harry (1997), hvor Woody Allen bydes velkommen med aircondition, jazzmusik og tequila: "I could be very comfortable down here", jubler han. I Rejsen til Saturn (2008) bydes synderne velkommen til et helvede, der "har lagt sin markedsstrategi om" og nu lokker med "Sex Sex Sex 666 -- Happy Hour 24-7 -- Øl, fisse & hornmusik"!

Ordet "helvede" bruges anakronistisk i filmen Gladiator, hvor den romerske general Maximus (Russell Crowe) siger: "At my signal, unleash hell!".

I En Sjæl efter Døden af Johan Ludvig Heiberg virker Helvede som København på Heibergs tid. Der opføres fx teaterstykker af Hans Christian Andersen.

Se også 
 Fortabelse
 Skærsilden
 Dødsriget – som det omtales i den kristne bibel.

Noter og referencer

 
Steder i nordisk mytologi
Mytologiske steder
Religiøse kosmologier
Lodde

Lodde (Mallotus villosus) er en 11-20 centimeter lang loddefisk, som lever i store stimer i de arktiske farvande.

Den er en vigtig art for erhvervsfiskeriet og for havenes økosystemer. Fiskens har et stort udbredelsesområde og danner fødegrundlag for mange af havets rovdyr, eksempelvis torsk og grønlandssæl, der hver især står for omkring 49 % og 38 % af den mængde lodder, som ædes af rovdyr. Fisken har også stor betydning for atlanterhavslaks mindre udbredte arter såsom rødfisk.

Grønland 
Det grønlandske navn for lodde er ammassak. Fisken har givet navn til den østgrønlandske ø Ammassalik.

Fiskeri 

Lodde er basis for et stort industrifiskeri. Kødet smager lidt som sild, og fisken spises i både Grønland og Canada. Rognen anvendes til sushi under navnet "masago". I Danmark sælges lodde i tørret form som dyrefoder. En stor del af den globale fangst anvendes til fiskemel og fiskeolie.

Kilder 
 Fishbase.org: Mallotus Villosus 
 FAO: Mallotus villosus 
 A. V. Dolgov (2002): The role of capelin (Mallotus villosus) in the foodweb of the Barents Sea ICES Journal of Marine Science, 59: 1034–1045. 2002 (doi:10.1006/jmsc.2002.1237) 
 Sushifaq.com: Tobiko and masago 

Loddefisk
Mad fra Grønland
Grønlands fauna
Atlanterhavets fauna
Enehøje

Enehøje er en ubeboet ø i Nakskov Fjord.

Arkæologiske fund antyder, at der allerede omkring 12.000 f.Kr. var rensdyrjægere på øen. Siden 1500-tallet har øen været anvendt til landbrug, og i 1925 var der 25 indbyggere.

I 1926-1940 ejede polarforskeren og forfatteren Peter Freuchen øen, hvor han skrev flere bøger og artikler. Desuden forsøgte han med skiftende held at drive landbrug på øen. Han opsatte også to hvalkæber ("portalen") som øens vartegn på dens højeste punkt. I denne periode var øen et samlingssted for kulturpersonligheder som Otto Gelsted, Johannes V. Jensen og Storm P.

I 1980'erne blev øen braklagt, og de sidste fastboende flyttede fra øen i begyndelsen af 1990'erne. Enehøje har siden 2000 været en del af Nakskov Vildtreservat.

Der er forbindelse til Enehøje med postbåden fra Nakskov.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Skov- og Naturstyrelsens pjece om Enehøje 
 Andelsforeningen Enehøje 

Øer i Danmark
Lolland Kommunes geografi
Vildtreservater i Danmark
Engelsborg

Engelsborg har flere betydninger:

 Engelsborg (Rom) – 'Castel Sant'Angelo', en fæstning i Rom.
 Engelsborg (Slotø) – en borgruin på Slotø i Nakskov Fjord.
 Engelsborg (Kongens Lyngby) – bydel i Kongens Lyngby.
 Engelsborg (Middelfart Sogn) – en bebyggelse i Middelfart Sogn, Middelfart Kommune
 Engelsborg (Vestervang Sogn) – en bebyggelse i Vestervang Sogn, Viborg Kommune
Jørgen Ingmann

Jørgen Ingmann Pedersen (født 26. april 1925 i København, død 21. marts 2015 i Holte) var en dansk guitarist. 

Ingmann begyndte som jazzmusiker og spillede hos Svend Asmussen i 1940'erne. Sammen med sin kone Grethe vandt han i 1963 det europæiske Melodi Grand Prix i London med sangen "Dansevise".

Fra slutningen af 1940'erne og til ca. 1982 indspillede han mest jazz og easy listening, men også det mere poppede repertoire. I USA fik Jørgen Ingmann en hitlisteplacering i den bedre ende med nummeret "Apache". Særligt kendt blev han for sine flerspors-indspilninger skabt før den moderne studieteknik. En selvopfundet båndoptager blev benyttet til helt unikke indspilninger. I flere år var Jørgen Ingmann indspilningschef for pladeselskabet Metronome.

Jørgen Ingmann trak sig tilbage som udøvende musiker i 1984 efter en hospitalsindlæggelse, som resulterede i sceneskræk.

Guitaristen Laif Møller Lauridsen ejer i dag de to Gibsonguitarer, L-7 og Les Paul, som Jørgen Ingmann benyttede under indspilningerne af bl.a. "Dansevise".

Jørgen Ingmann afgik ved døden den 21. marts 2015 i sit hjem i Holte efter et hjerteanfald, 89 år gammel.

Se også 
 Grethe og Jørgen Ingmann

Referencer

Eksterne henvisninger 

 BLÅ BOG: Jørgen Ingmann, Ritzau, Jyllands-Posten, 22. marts 2015
 

Personer fra København
Jazzmusikere fra Danmark
Guitarister fra Danmark
Danmarks Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1963
Richard Strauss

Richard Strauss (født 11. juni 1864 i München, død 8. september 1949 i Garmisch-Partenkirchen) var en  tysk komponist og dirigent.

Hans mest populære orkesterværker er Also sprach Zarathustra og variationerne over Don Quixote. Har også skrevet
to ungdomssymfonier og ti symfoniske digtninge som Ein Heldenleben, Tod und Verklärung, Till Eulenspiegel opus 28 fra 1895 og Don Juan. 

15 operaer som Salome (opera), Elektra, Rosenkavaleren fra 1911, Ariadne på Naxos, Die Frau ohne Schatten og Arabella. 

Balletterne: Josephslegende og Schlagobers samt ca. 200 sange som 
Vier letzte Lieder først udgivet i 1948.

Værk

Symfoniske digte 
 Macbeth (1888/90)
 Don Juan (1889)
 Tod und Verklärung (1891)
 Till Eulenspiegels lustige Streiche (1895)
 Also sprach Zarathustra (1896)
 Don Quixote (1898)
 Ein Heldenleben (1899)
 Symphonia domestica (1904)
 Eine Alpensinfonie (1915)

Andre orkesterværker 
 Symfoni d-mol (1880)
 Symfoni f-mol, op. 12 (1883)
 Burlesk for klaver og orkester, d-mol (1890)
 To klaverkoncerter
 Festligt præludium, op. 61 for stort orkester og orgel til åbningen af Wiener Konzerthaus (1919)
 Japansk festmusik
 To hornkoncerter
 Koncert for obo og lille orkester D-dur (1945)
 Duet-Concertino for klarinet, fagot og orkester
 Festmusik, lejlighedskompositioner, fanfarer, suiter
 Orkestersuiter
 "Filmmusik" til filmudgaven af Rosenkavaleren (1925)
 Symfoni for blæsere (1944)

Operaer 
 Guntram (1894)
 Feuersnot (1901)
 Salome (1905)
 Elektra (1909)
 Rosenkavaleren (Der Rosenkavalier) (1911)
 Ariadne på Naxos (Ariadne auf Naxos) (1912/16)
 Kvinden uden skygge (Die Frau ohne Schatten) (1919)
 Intermezzo (1924)
 Die ägyptische Helena (1933)
 Arabella (1933)
 Den stilfærdige kone (Die schweigsame Frau) (1935)
 Fredsdagen (Friedenstag) (1938)
 Daphne (1938)
 Die Liebe der Danae (1940, uropført 1952)
 Capriccio'' (1942)

Balletmusik 
 Josephslegende (1914)
 Schlagobers (1924)

Andre værker i udvalg 
 Klaver- og orkesterlieder
 Kammermusik
 Klaviermusik
 Metamorphoser for 23 solostrygere (1945)
 Vier letzte Lieder

A cappella kor 
 Der Abend
 An den Baum Daphne
 Deutsche Motette
 Die Göttin im Putzzimmer
 Männerchöre

Referencer

Eksterne henvisninger 

Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Senromantiske komponister
Dirigenter fra Tyskland
Operakomponister fra Tyskland
Hofkapelmestre
Personer fra München
Walhalla
Æresdoktorer ved University of Oxford
Stigbøjle (knogle)

Stigbøjlen er en knogle i mellemøret på pattedyr. Den hedder stigbøjlen, fordi den ligner en stigbøjle.

Skelet
Øre

nl:Gehoorbeentje#Stijgbeugel
Algebraiske tal

Et algebraisk tal er en rod i et polynomium med rationale koefficienter. De algebraiske tal udgør et legeme, et dellegeme af de komplekse tals legeme, og indeholder selv de rationale tals legeme som dellegeme. Kvadratroden af 2 er et eksempel på et algebraisk tal, der ikke er rationalt: Det er rod i polynomiet , men kan ikke skrives som en brøk af to heltal. De transcendente tal er defineret til at være de tal, der ikke er algebraiske.
Der er uendeligt mange transcendente tal, men mængden af algebraiske tal er tællelig, hvilket betyder, at der ikke er flere algebraiske tal end f.eks. naturlige tal eller rationale tal.

Tal
Funny Animal

Funny Animal er som navnet antyder den tegnestil hvor figurerne er karikerede ("sjove") dyr – med gode og dårlige menneskelige egenskaber!
Den nok mest kendte Funny Animal-serie i Danmark er Anders And.

Se også 
 Tegneserie
 Tegneserie-stilarter

Tegneserier
Herstedhøje

Herstedhøje er et kunstigt anlagt bakkelandskab med flere høje umiddelbart nord for Herstedøster i Albertslund Kommune.

Højeste punkt er 67 m over havets overflade, 35-45 m højere end det omkringliggende flade terræn.

Opbygningen af Herstedhøje blev påbegyndt i 1968, og bakken er bygget af ca. 3.000.000 m³ jord, murbrokker og betonklodser, der blev kasseret som byggeaffald. 

I dag fungerer Herstedhøje som et stort rekreativt naturområde i Vestskoven.

Se også 
Naturcenter Herstedhøje

Kilder 
 E. Laumann Jørgensen: Vestskoven (1982)
 Geodatastyrelsen

Bakkedrag i Danmark
Albertslund Kommunes geografi
Byfornyelsen (København)

Byfornyelsen var en handlingsplan, der blev sat i værk for at få rettet op på de sociale skævheder, der var opstået i brokvartererne i København fra 1960'erne og frem til byfornyelsens iværksættelse i 1991. Byfornyelsen foregik frem til 2005.

Byfornyelsens mål var at hæve boligstandarden i størstedelen af de gamle arbejderboliger, der blev opført i slutninger af 1800-tallet, og de fysiske ændringer omfattede derfor typisk sanitære forhold. Mens man i de foregående årtier havde gennemført saneringer, var byfornyelse en ny tilgang til de sociale udfordringer der var forbundet med de mange gamle boliger. Byfornyelsen blev blandt andet foretrukket da man, modsat nybyggeri, primært lagde investeringerne indenlands, og dermed bidrog til at styrke den danske, og særligt den københavnske, økonomi i starthalvfemsernes krise. 

Byfornyelsen omfattede alene på Vesterbro 29 karreer, hvilket svarer til omkring 5000 boliger med omkring 8000 beboere, som blev genhuset midlertidigt eller permanent.

Situationen var omkring 1990 at der på Vesterbro var  mange  huse på syv etager, der manglede elevator, hvilket førte til at  de øverste etager var tomme. Det forårsagede at narkomaner og alkoholikere besatte mange af de øverste boliger. Det hele var en dårlig reklame for København; Vesterbro er den mest hotellrige bydel i Hovedstaden.
 
Politik i Københavns Kommune
Nakskov Fjord

Nakskov Fjord er en ca. 8 km lang fjord i det vestlige Lolland. Den er et lavvandet fjordområde med typiske vanddybder på 1-2 m. I Nakskov Fjord ligger ca. 10 mindre øer og holme, hvoraf de største er Enehøje, Vejlø og Slotø.

Fjorden gennemskæres af to sejlløb; et naturskabt med op til 9 meter vanddybde, som går fra vest for Hestehovedet, nord om Slotø og sydpå igen øst for Enehøje, ved hvis sydspids det møder den gravede rende (dybde 6,3m), som anlagdes i en ret linje herfra og ind til Nakskov for at muliggøre bygningen af større skibe på det nu lukkede skibsværft.

Tidligere var der færgeforbindelse fra Nakskov til Spodsbjerg, men for at spare sejltiden gennem fjorden, flyttedes færgelejet fra Nakskov til Tårs, hvilket halverede rejsetiden til 45 min.

Yderst mod vest afgrænses fjorden af Albuen, som i middelalderen var stort sildemarked og op til slutningen af sidste århundrede hjemsted for flere fastboende fiskerfamilier samt udkigspost for skibsfarten i Langelandsbæltet. Albuen er et populært udflugtssted for sejlere.

Sejlads udenfor de afmærkede sejlløb kræver stor forsigtighed og lokalkendskab, da der flere steder er vanddybder ned til 30 cm, foruden store vandreblokke, som er efterladt ved sidste istids afslutning.

Syd for Enehøje, landfast med Lolland, ligger halvøen Langø med fiskerlejet af samme navn. Hvis man studerer stednavnene syd for fjorden, vil man støde på mange 'øer' (Ydø, Saunsø m.fl.), hvilket vidner om at fjorden tidligere dækkede et noget større område, der nu er inddæmmet og omdannet til landbrugsjord, beliggende under havniveau. Dette skete i forbindelse med digebyggeriet efter stormfloden i 1872, der oversvømmede store dele af Sydlolland.

Nakskov Fjord er både et Natura 2000-område (nr. 179 Nakskov Fjord og Inderfjord), og et internationalt fuglebeskyttelsesområde der er hjemsted for mange ynglefugle som f.eks. knopsvaner, edderfugle, skarver, hættemåger og terner. Der er også et vildtreservat, og den udgør Naturpark Nakskov Fjord.

Se også 
 Barneholm – mindre ø i Nakskov fjord
 Dueholm – lille ø i Nakskov fjord

Referencer

Eksterne henvisninger 
Skov- og Naturstyrelsen

Fjorde i Danmark
Inddæmningsprojekter i Danmark
Fjord
Ramsarområder i Danmark
Vildtreservater i Danmark
Kolding Kommune (1970-2006)

Kolding Kommune i Vejle Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Kolding Kommune ved indlemmelse af Lunderskov Kommune, Vamdrup Kommune, Vester Nebel Sogn i Egtved Kommune og det meste af Christiansfeld Kommune.

Tidligere kommuner 
Kolding havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning med kommunalreformen. Inden reformen blev købstaden lagt sammen med en sognekommune:

Ved selve kommunalreformen blev 8 sognekommuner lagt sammen med Kolding Købstad til Kolding Kommune:

Sogne 
Kolding Kommune bestod af følgende sogne:
 Almind Sogn (Brusk Herred)
 Bramdrup Sogn (Brusk Herred)
 Brændkjær Sogn (Brusk Herred)
 Dalby Sogn (Nørre Tyrstrup Herred)
 Eltang Sogn (Brusk Herred)
 Harte Sogn (Brusk Herred)
 Nørre Bjert Sogn (Brusk Herred)
 Sankt Nicolai Sogn (Brusk Herred)
 Seest Sogn (Anst Herred)
 Sønder Bjert Sogn (Nørre Tyrstrup Herred)
 Sønder Stenderup Sogn (Nørre Tyrstrup Herred)
 Sønder Vilstrup Sogn (Brusk Herred)
 Viuf Sogn (Brusk Herred)
 Vonsild Sogn (Nørre Tyrstrup Herred)

Politik

Valg og Mandatfordeling

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Kolding Kommune
Germansk (flertydig)

Germansk har flere betydninger:

 Germanerne – et gammel folkeslag i Nordeuropa.
 Germanske sprog – sprog afledt fra sprog talt af germanerne.
Fredrik Ljungberg

Karl Fredrik Ljungberg (født 16. april 1977 i Vittsjö, Sverige) er en  tidligere svensk fodboldspiller. Han er bedst kendt for et langvarigt ophold hos Arsenal F.C. i England, hvor han var med til at vinde adskillige titler.

Han har en højde af 176 cm og vejer 75 kg. Han er hovedsageligt midtbanespiller.

Karriere 
I 1982 havde han sin første træning med Halmstads BK og fik sin debut for holdet mod AIK i 1994, hvorefter han i 1995 scorede sit første mål i Allsvensken. I 1996 fik han sin debut på det svenske U/21-landshold, og blot to år senere fik han debut for det svenske A-landshold mod USA, hvorefter han blev solgt til Arsenal for 3 mio. pund og fik sin debutkamp i Premier League mod Manchester United. I 2006 blev han anfører for det svenske landshold.

Priser 
 1998 Svenske FA pris for "Årets Bedste Midtbanespiller"
 1998 Svenske FA "People's Choise"-pris
 1998 Fjerdeplads i "verdens mest sexede mænd" i den svenske udgave af Elle
 2000 Månedens Arsenal FC-spiller (januar og februar)
 2000 Andenplads i Arsenal FC Dreamcast Player of the Season-konkurrence
 2000 AFCi Awards "Most Improved Arsenal Player" i sæsonen 1999–2000
 2000 Andenplads i AFCi Awards "Arsenal Player of the Season"
 2002 Vinder af Guldbollen, prisen for årets bedste svenske fodboldspiller
 2006 Vinder af Guldbollen, prisen for årets bedste svenske fodboldspiller

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Sverige
Fodboldspillere fra Arsenal F.C.
Fodboldspillere fra West Ham United F.C.
Fodboldspillere fra Halmstads BK
Fodboldspillere fra Celtic F.C.
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2002
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2008
Ivan Lendl

Ivan Lendl (født 7. marts 1960) er en tidligere tjekkisk tennisspiller, der i en periode regnedes for at være verdens bedste. Under alle omstændigheder var han en af sportens dominerende figurer i 1980'erne og de tidlige 1990'ere.

Lendl blev født ind i en tennisfamilie i Ostrava i den tjekkiske del af det daværende Tjekkoslovakiet. Lendl blev professionel i 1978, og flyttede til USA i 1986. Han blev amerikansk statsborger i 1992.

I sin aktive karriere var Lendl med i 19 Grand Slam-finaler og vandt de otte, og er med 87 turneringssejre den næstmest vindende nogensinde efter Jimmy Connors. Han opnåede første gang positionen som nummer et på verdensranglisten i februar 1983, og bevarede pladsen i størstedelen af de følgende otte år.

Eksterne henvisninger 

Tennisspillere fra Tjekkiet
Personer fra Ostrava
Zion National Park

Zion Nationalpark er placeret nær Springdale, Utah i det sydvestlige USA. Den udgør et areal på 593 km² og har et laveste punkt i 1128 meters højde ved Coalpits Wash og et højeste punkt på 2.660 meter ved Horse Ranch Mountain. Området blev i 1909 rubriceret som Mukuntweap Nationalmonument, inden det i 1919 fik navnet Zion Nationalpark.

Zion er et gammelt hebraisk ord og betyder 'helligt sted' eller 'sted man flygter til'.

Eksterne kilder/henvisninger 

Utah
Nationalparker i USA
Peter Harry Carstensen

Peter Harry Carstensen (født 12. marts 1947 i Elisabeth-Sophien-Koog på Nordstrand) er en tysk kristendemokratisk politiker. 

Carstensen var mellem 2005 og 2012 ministerpræsident i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Han efterfulgte socialdemokraten Heide Simonis, der ledede Slesvig-Holsten fra 1993 til 2005. Til 2009 ledede Carstensen en stor koalition af CDU og SPD. Fra 1983 til 2004 repræsenterede Carstensen de tyske kristendemokrater i Forbundsdagen i Bonn og senere i Berlin. Carstensen går blandt andet ind for Femern Bælt-forbindelsen mellem Lolland og Femern. Nordfriseren er uddanet landbrugsøkonom og ingeniør og virkede i en årrække som landbrugslærer. Han bor på sin hjemø Nordstrand i Sydslesvig.

Eksterne links 

 Peter Harry Carstensens hjemmeside 

Ministerpræsidenter fra Tyskland
Medlemmer af Forbundsdagen
Politikere fra CDU
Personer fra Nordfrisland
Medlemmer af landdagen i Slesvig-Holsten
Hertugdømmerne

Hertugdømmerne er en ofte benyttet fællesbetegnelse for Slesvig og Holsten siden Holsten i 1474 blev et hertugdømme i lighed med Slesvig. 1815-1864 dækker betegnelsen også Lauenburg.

Hertugdømmet Slesvig var et dansk len, mens hertugdømmerne Holsten og Lauenborg var tyske len. Den danske konge var dermed både hertug eller medhertug (lensmand) og konge (lensherre) i hertugdømmet Slesvig, mens han som hertug eller medhertug i Holsten måtte hylde den tyske kejser.

Eksterne henvisninger 

 Erik Arup: "Den finansielle side af erhvervelsen af hertugdømmerne 1460-1487" (Historisk Tidsskrift, 7. række, Bind 4; 1902)
 Erik Arup: "Den finansielle side af erhvervelsen af hertugdømmerne 1460-1487 (sluttet)" (Historisk Tidsskrift, 7. række, Bind 4; 1902)

Se også 

Slesvig-Holstens historie
Sønderjyllands historie (på tværs af landegrænser)
Personalunioner
Fond

Fond har flere betydninger:

Fond (madingrediens) – vandbaseret madingrediens med umami, der danner grundlag for en lang række andre retter; bl.a. suppe, stuvning og sovs
Fond (suppe) – en indkogt grundsuppe
Fond (stiftelse) – en selvejende institution
Fond (økonomiske midler) - kapital til fx investering
Fondsmidler – værdipapirer som kan handles på en fondsbørs
Københavns Fondsbørs – et selskab som formidler handel af værdipapirer
Lønmodtagernes Garantifond (LG) – solidarisk forsikringsfond, som alle private arbejdsgivere betaler til

Se også 
Aktie – hvor man kan læse om fondsaktier og fondsbørs
Fondue

Eksterne henvisninger 
 Bekendtgørelse af lov om fonde og visse foreninger