kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Recklinghausen

Recklinghausen er en by i Ruhrområdet i den tyske i delstat Nordrhein-Westfalen med omkring 120.000 indbyggere. Byen er administrationscenter i Landkreis Recklinghausen.

Historie 
Recklinghausen blev første gang nævnt i år 1017 som Richoldinchuson. Siden 1150 har byen været centrum i det såkaldte Vest Recklinghausen, et forvaltings- og domstolsområde for hele regionen. Vest Recklinghausen hørte til Kurfyrstendømmet Köln frem til 1802. I 1236 fik Recklinghausen fuldstændige byrettigheder.

Mellem 1514 og 1706 var der mange hekse, der blev brændt på bål i byen. Forfølgelsen af heksene havde sit højdepunkt fra 1580-1581 og igen fra 1588-1589.

Efter at kurfyrstendømmet Köln blev afskaffet, kom Recklinghausen til Hertugdømmet Arenberg, i 1811 til Storhertugdømmet Berg og i 1814 under det preussiske civilstyre for området mellem Weser og Rhinen. I 1815 blev byen en del af provinsen Westfalen i Preussen.

I 1949 blev Recklinghausen en storby, det vil sige, at byen nu havde mere end 100.000 indbyggere. I 1975 blev Recklinghausen administrationscentrum i Kreis Recklinghausen.

Se også 

 
Hanse
Bottrop

Bottrop er en by der ligger mod vest i den centrale del af Tyskland i delstaten Nordrhein-Westfalen, med omkring  indbyggere. Byen ligger ved floden Emscher i Ruhrområdet i nærheden af Essen, Oberhausen, Gladbeck og Dorsten. Byen har været et center for udvinding af kul og et jernbaneknudepunkt, og indeholder her er fabrikker som producerer kultjæreprodukter, kemikalier, tekstiler og maskineri.

Bottrop voksede frem som et grubecenter i begyndelsen af 1860'erne og fik byrettigheder i 1921. I 1975 blev byen slået sammen med Gladbeck og Kirchhellen, men Gladbeck blev fraskilt igen allerede i 1976, og Kirchhellen blev en bydel i Bottrop.

Se også
Per Wiking

Per Wiking f. Per Viking Andersen (4. december 1931 i København – 23. november 2007), var en dansk skuespiller, studievært og tv-producer bl.a. på DR.

Efter sin uddannelse til skuespiller i 1954 medvirkede han i en række danske og udenlandske produktioner både som skuespiller, instruktør, manuskriptkonsulent og produktionsassistent.

I 1958 blev han ansat som medarbejder ved Radio Mercur, indtil denne blev lukket i 1962, hvorefter han blev ansat i DR.

Under sin ansættelse hos DR var han vært ved utallige programmer som "Gæt og Grimasser", "Kvit eller dobbelt", "Fup eller fakta" og "Hvornår var det nu det var", samt producer på underholdningsserier som "Hov-hov" og "Uha-uha".

I 2000 trak han sig tilbage til et liv som pensionist.

Eksterne kilder/henvisninger 

 

Skuespillere fra Danmark
Studieværter fra Danmark
Ansatte i DR
STS-4

STS-4 (Space Transportation System-4) var NASAs fjerde rumfærge-mission.
Opsendt 27. juni 1982 og vendte tilbage den 4. juli 1982.

Den var den fjerde og sidste test af rumfartøjet og den sidste flyvning med kun 2 besætningsmedlemmer.

Missionen medbragte dog det første kommercielle eksperiment og klassificeret militær last for Forsvarsministeriet (USA) (DoD).
Hovedartikler:

Missionen 
STS-4 var ligesom STS-1, STS-2 og STS-3 en test-mission.
Astronauterne gennemførte medicinske eksperimenter på sig selv som en del af forsøg fra de medbragte eksperimenter. Astronauterne tog også billeder af lyn i Jordens atmosfære.

Den fjernstyrede robot-arm på rumfærgen blev benyttet til at flytte overvågningssystemet IECM rundt om rumfærgen. IECM skulle måle hvilke partikler og gasser rumfærgen afgiver i rummet.

Missionen medbragte følgende materialer til forsøg (nyttelast):
 Hemmelig militær last.
 Nyttelasten Get Away Specials med forsøg fra studerende:
 9 eksperimenter fra Utah State University.
 Første kommercielle eksperiment (Continuous Flow Electrophoresis System (CFES).
 Monodisperse Latex Reactor (MLR).
 Induced Environment Contamination Monitor (IECM).
 2 Shuttle Student Involvement Program (SSIP).

Kort efter opsendelsen bliver Løfteraketterne (SRB) smidt af, løfteraketterne der normalt bliver genbrugt, gik tabt da faldskærmene ikke foldede sig ud ved nedstigningen.

Besætning 
   Thomas K. Mattingly (Kaptajn)
   Henry W. Hartsfield (Pilot)

Vægt 
 Kredsløbsfartøj (ved opsendelse): 109.616 kg.
 Kredsløbsfartøj (ved landing): 94.774 kg.
 Last: 11.109 kg.

Eksterne henvisninger 

 STS-4 NASA 

Rumfærgeprogrammet
Skovgaard Museet

Skovgaard Museet er et kunstmuseum i Viborg, der er indrettet i byens gamle rådhus.

Det har eksisteret siden 1937, da byrådet i Viborg besluttede at hædre skaberen af al fresco-malerierne i Viborg Domkirke, Joakim Skovgaard, ved at oprette et museum for ham, hans familie, og for de andre kunstnere, som medvirkede ved udsmykningen af Viborg Domkirke. Museet blev oprettet på grundlag af en kunstsamling doneret af Skovgaard-familien. I dag vises museets samlinger i byens gamle rådhus fra 1728 bygget af Claus Stallknecht beliggende lige ved siden af Viborg Domkirke. Her finder man portrætter og landskaber fra den danske guldalder og tiden efter. Man finder også en samling kunsthåndværk fra omkring 1900.

Samlingen 
Samlingen strækker sig tidsmæssigt fra P.C. Skovgaards guldalderlandskaber til hans børn: Joakim, Niels og Susette Skovgaards værker med motiver hentet i naturen såvel som i kristendommen, folkevisen og den nordiske mytologi. Også de yngre generationer af Skovgaard-familien er repræsenteret. Skovgaard-familien og deres samtidige dækker et alsidigt spektrum indenfor maleri, tegning, grafik og keramik.

Andre kunstnere i Skovgaard Museets samling 
Der findes henholdsvis malerier, grafiske arbejder og keramik af følgende kunstnere: Mogens Ballin, Thorvald Bindesbøll, H.V. Bissen, H.A. Brendekilde, Mogens Bøggild, Poul S. Christiansen, Janus la Cour, Ludvig Find, Hermann Ernst Freund, Lorenz Frølich, Constantin Hansen, Peter Hansen, Georg Hilker, Sofie Holten, Luplau Janssen, August Jerndorff, Svend Jespersen, Aksel Jørgensen, Johanne Krebs, Christen Købke, Niels Larsen Stevns, Arne Lofthus, C.A. Lorentzen, J. Th. Lundbye, Marie Luplau, Viggo Madsen, Thorvald Niss, R. Rud-Petersen, Stefan Viggo Pedersen, Viggo Pedersen, Vilhelm Pedersen, Theodor Philipsen, Elof Risebye, Axel Salto, Harald Slott-Møller, Fritz Syberg, Gertrud Vasegaard, Agnete Varming, Frederik Vermehren.

Særudstillinger 
Året rundt viser museet særudstillinger og lægger nye vinkler på den danske kunst. Museet formidler Joakim Skovgaards billeder i Viborg Domkirke i særdeleshed.

Galleri

Se også 
 Dragespringvandet om Joakim Skovgaards springvand på Københavns Rådhusplads

Litteratur 
 Joakim Skovgaard, Iben Overgaard og Jane Sandberg (red.), 2007
 Historien om et museum, Skovgaard Museet 1937-2012, Anne-Mette Villumsen, 2012
 P.C. Skovgaard og dansk guldalder revurderet, Gertrud Oelsner og Karina Lykke Grand (red.), 2010
 Den glemte søster. Susette Cathrine Holten født Skovgaard, Anne-Mette Villumsen og Teresa Nielsen (red.) 2013
 I Italiens lys. En dansk-norsk kunstnerkoloni 1879-1886, Marianne Saabye (red.), 2016

Eksterne henvisninger 

 Skovgaard Museets officielle hjemmeside
 Viborghistorie.dk om Joakim Skovgaard og Viborg Domkirke

Kunstmuseer i Danmark
Museer i Viborg
Museer etableret i 1937
Statsanerkendte museer i Danmark
Handicaphjælper

En handicaphjælper arbejder som personlig hjælper for en handicappet person.

Arbejdsopgaverne er mangeartede og indeholder mange forskellige former for sygepleje.

Der findes ingen handicaphjælperuddannelse. Nogle handicaphjælpere er ufaglærte eller har en erhvervsrettet social- og sundhedsuddannelse som f.eks. SOSU-hjælper eller SOSU-assistent.

Andre handicaphjælpere er studerende, der bruger arbejde som et studiejob.

Eksterne kilder og henvisninger 
 UddannelsesGuidens information om arbejdet som handicaphjælper 

Stillingsbetegnelser inden for sundhed
Sygepleje
Pebersvend

Pebersvend er en betegnelse for en ugift mand over 30 år. Har vedkommende tidligere været gift, er man ikke berettiget pebersvend. Ordet har siden 1500-tallet også, i bredere betydning, været brugt om en gammel "ungkarl". Den kvindelige parallelbetegnelse, pebermø,  kom i brug i løbet af 1700-tallet.

Baggrund 
Pebersvend kommer fra en betegnelse som blev brugt fra omkring 1530 om omrejsende handelsmænd eller bestyrere af udenlandske handelskontorer. Dette gjaldt særlig handelsbetjente som var i tjeneste i det nordtyske Hanseforbund, for eksempel ved handelshuset i Bryggen, og som handlede med peber og andre kostelige krydderier. Disse levede delvist afsondret fra hovedkontoret, havde forbud mod fraternisering og forblev ugifte. Ordets betydning blev i løbet af 1500-tallet udvidet til en generel betegnelse på ugifte mænd og gamle ungkarle. Udtrykket findes også  på svensk, gerne i formen pepparsäck som var dannet efter det tyske Pfeffersack (pebersæk), en drillende betegnelse for hanseatiske købmænd.

Foruden peber og salt var pebersvende kendte og udskældte for deres løshandel med humle, stål, tjære og andre varer og deres opkøb af øksener (okser), heste, fæ, huder, skind, korn, smør og andre varer uden for de etablerede markeder, som blev kontrolleret af de kgl. priviligerede købstæder. De levende kreaturer blev gensolgt til forprang, mange gik til Holsten, derfor benævner man dem også i samtiden "holstenere".

Lensmændene havde allerede fra 1600-tallet fuldmagt til at gribe pebersvende og løsgængere og lade dem straffe. 

I en Betænkning af Borgerstanden 1629 klager borgerne til Kongen over, at der „under Bønder og Bønderdrenge findes og mange Pebersvende, som driver Kjøbmandskab, sælger Bønderne Salt, Humle. Stål, Tjære og andre Vare og kjøber af Bønderne igen Øxen, Heste, Fæ, Korn, Smør, Huder, Skind og andre Vare, som de igen udsælger til Forprang, Borgerskabet til mærkelig Skade".

I det 16. og 17. århundredes skattebreve og lensregnskaber er pebersvende en stående klasse af skatteydere, og de vare ingenlunde de sidste blandt disse. Efter at de en tid havde svaret en fjerdedel skat mod jordegne bønder, ansættes de fra 1571 til halvt så stor en skat som disse og dobbelt så stor som husmænd og inderster. 

H.C. Andersen som forblev pebersvend hele livet, udgav eventyret "Pebersvendens nathue" i 1858. Der forklarer han blandt andet ordets oprindelse.

I det moderne samfund bliver ordet særlig knyttet til skikken med at forære ugifte 30-års fødselarer en peberbøsse, eller peberkværn. 

Efter en nyere tradition overdynges ugifte 25-årige med kanel.

Eksterne henvisninger 
 "Pebersvend" i Ordbog over det danske sprog
 Eventyret "Pebersvendens nathue" 
  "Pebersvende" i Historisk Tidsskrift Bind 8. række, 2 (1909 - 1910)

Ord og vendinger
Ægteskab
Hanse
U3 (Berlins undergrundsbane)

U3 er en linje i Berlins U-Bahn. Den har 15 stationer og er 12,1 kilometer lang. Den forbinder Zehlendorf og Dahlem med Berlins vestlige centrum ved Wittenbergplatz. Den har blandt andet betydning gennem sine stationer Dahlem-Dorf og Thielplatz for studenter på Freie Universität Berlin.

Stationer

Eksterne henvisninger 
 Fotografier på linje U3 på Untergrundbahn.de 

Transport i Berlin
Formænd for FN's generalforsamling

Formanden for FN's generalforsamling vælges af generalforsamlingens repræsentanter, altså af alle FN's medlemslande, på årlig basis. 

FN
Lister over personer
Fagblad

Et fagblad er et tidsskrift, der enten udgives af en medievirksomhed eller et fagforbund. Det kan enten fungere som et uafhængigt fagblad eller som et forbunds medlemsblad. Nogle fagblade har abonnenter, så økonomien ikke bæres af medlemmer.

Danske fagblade 
Nogle af de fagblade, der udgives i Danmark. Med tilhørende fagforbund eller udgivervirksomhed i parentes.
 Djøfbladet (Djøf)
 Fagbladet 3F (3F)
 Farmaci (Danmarks Apotekerforening)
 Farmakonomen (Farmakonomforeningen)
 Folkeskolen (Danmarks Lærerforening)
 Håndværk & Design (Foreningen Håndværk og Design)
 Ingeniøren (Ingeniørforeningen i Danmark)
 Journalisten (Dansk Journalistforbund)
 Laboranten (Dansk Laborant-Forening)
 Magisterbladet (Dansk Magisterforening)
 Musikeren (Dansk Musiker Forbund)
 Pharma (Pharmadanmark)
 SKnyt (Søværnets Konstabelforening)
 Socialpædagogen (Socialpædagogernes Landsforbund)
 Sygeplejersken (Dansk Sygeplejeråd)
 Ugeskrift for Læger (Lægeforeningen)
 Jern og Maskinindustrien (Nordiske Medier)
 Motor-magasinet (Nordiske Medier)
 Mester Tidende (Nordiske Medier)
 Transportmagasinet (Nordiske Medier)
 Licitationen (Nordiske Medier)
 Metal Supply (Nordiske Medier)

Tidsskrifter
Dario Von Slutty

Dario Von Slutty (født Flemming Nielsen) er en dansk sanger, hvis tekster primært omhandler forskellige seksuelle præferencer, såsom fellatio, masturbation og zoofili.

Musikstilen er dance i stil med DJ Ötzi og Günther, og Von Slutty parodierer bevidst højtidelig tenorsang i stil med danske Poul Bundgaard, Stig Rossen og belgiske Helmut Lotti. Melodierne er som regel modificerede kopier af allerede kendte numre, som f.eks. Jeg har no'et diller, der er skrevet over den hebraiske festsang Hava Nagila og T.I.S, der åbenlyst refererer til sangen SMS med Barcode Brothers.

Han kalder sig selv for 'Danmarks største erotiksanger', og hans mission er at "befri danskerne fra småborgerlighed, indavl ...og trætte patter!"
 
Von Slutty ledsages af to kvindelige backingvokalister og dansere med kunstnernavnene 'Busty Suck-A-Lot' og 'Ketty L´Amour'.

Historie 
I 1994 startede von Slutty i diskobandet Diskofil under pseudonymet Onkel Finn.

I 2001, efter udgivelsen af albummet 'DiskoVielenDank' der var ment som Diskofils sidste, gik han solo under navnet Onkel Homo. Under dette navn indspillede han sangen Hende gad jeg gerne kneppe, (også kendt som Lebbesangen), som bygger på Heinos Karneval in Rio. Da sangen blev et kult-hit i radioen, skiftede han navn til Dario Von Slutty og begyndte at skrive sange til et helt album.

I 2003 blev sangen udgivet på single af det uafhængige pladeselskab Slutty Records, og den blev produceret af Jesper Dukholm og Martin Østergaard, to forhenværende medlemmer af koncept-bandet Cartoons.

I 2004 udkom singlen Barber min fisse (med tilhørende engangsskraber), og samme år udkom albummet Ganz Geil (oversat: Ret liderlig).

I 2005 turnerede Von Slutty atter med Diskofil i forbindelse med gruppens udgivelse af albummet Opkog, et mix af gamle og nye sange.

I 2006 var han dommer i konkurrencen 'Mr. Gay.dk 2006'.

I 2007 udkom en ny single med navnet "T-I-S" med tilhørende nye mix af gamle sange.

Diskografi 
 Hende gad jeg gerne kneppe, 2003 (single)
 Barber min fisse, 2004 (single)
 Pikken var så stor (Ingen kære mor), 2004 (single)
 Ganz Geil, 2004 (album)

Ganz Geil 
 Hende gad jeg gerne kneppe - Karneval in Rio
 Onani
 Barbér min fisse
 Sædvalsen - Schneewalzer
 Ingen kære mor - Der var en gammel Gubbe
 Jeg har no'et diller - Hava Nagila
 Bunkepul.kom
 Pisk mig hårdt!!!
 Jeg slikker fisse - La Cucaracha
 Jeg er til dyr

Kilder 

Tjek fødsels- og dødsår
Sangere fra Danmark
Billingsmetoden

Billingsmetoden (også sekretmetoden, ovulationsmetoden) er præventionsmetode der går ud på at finde frem til de dage i menstruationscyklussen hvor kvinden ikke er frugtbar (alternativt hvor hun er frugtbar, hvis man ønsker at graviditeten skal ske).

Billingsmetoden består i at undersøge det sekret (slim) som produceres og udskilles fra livmoderhalskanalen. Strukturen af sekretet ændrer sig i løbet af menstruationscyklusen og specielt op til ægløsningen. I ufrugtbare perioder vil sekretet være mælkehvidt, slimet, tykt, gummiagtigt, klæbrigt, så det klumper eller klistrer til fingrene. Det har da til opgave at blokere livmoderhalsen for indtrængen af fremmedlegemer – inkl. sæd. På I frugtbare perioder, op til ægløsningen, vil sekretet være glat, æggehvideagtigt og elastisk så det strækker sig mellem to finger. Det har da til opgave at hjælpe sæden til lettere at trænge igennem livmoderhalsen og frem til æggestokkene hvor det kan befrugt ægget.

Metoden kan anvendes til som præventionsmetode eller omvendt, hvis man ønsker at opnår graviditet og vil finde de frugtbare perioder. Metoden skal ikke forveksles med "sikre perioder", en mindre præcis metode at finde ufrugtbar dage.

Billingsmetoden er opkaldt efter Evelyn Billings som skrev bogen "'Billings metoden – naturlig fødselskontrol" sammen med Ann Westmore. Ifølge WHO er Billingsmetoden 97% sikker, kun 1% mindre end p-piller.

Eksterne henvisninger 
 Naturlig fødselsregulering med Billingsmetoden
 Cervikal-sekret (ægløsningsudflåd)
cc

Præventionsmetoder
Jack Bristow

Jack Bristow er en fiktiv karakter i tv-serien Alias. Jack er Sydney Bristows far og dobbeltagent for CIA. Ligesom sin datter har han til opgave at infiltrere SD-6, og parallelt udføre missioner for begge efterretninger. Rollen spilles af Victor Garber.
Dobbeltagent

En dobbeltagent er en person der arbejder for to efterretningstjenester.
Der kan være tale om to forskellige former:
 En agent, der arbejder for to efterretningstjenester, hvor ingen af de to ved at agenten arbejder for den anden.
 En agent, der arbejder for en efterretningstjeneste og hverves af en anden, eller en agent der arbejder for en efterretningstjeneste og har held med at infiltrere en anden tjeneste.

Et eksempel på en fremtrædende dobbeltagent fra den kolde krig er den russiske KGB-officer Oleg Gordijevskij. 
Han havde arbejdet ved KGB's afdeling i København i 1966 og med mødet med Danmark begyndte han at have en mistro mod det sovjetiske styre.
I november 1973 forsøgte vestlige efterretningstjenester at gøre de første tilnærmelser til Gordijevskij, og den 19. januar 1975 mødtes han med en vestlig efterretningsmand i dennes lejlighed.
Dobbeltagentvirksomheden varede frem til 1985 hvor Gordijevskij flygtede til Vesten.
Afsløringen af Gordijevskij skyldtes øjensynligt delvis en anden dobbeltagent: Aldrich Ames

Amerikaneren Aldrich Ames arbejdede for CIA og med hjælp af penge blev han hvervet af KGB som dobbeltagent.
En anden amerikansk KGB-dobbeltagent var Robert Hanssen, der arbejdede for FBI.
Både Ames og Hanssen havde føringsofficeren Viktor Sjerasjin.

Henvisninger 

Spionage
Patrick Mac Manus

Patrick Mac Manus (født 1944 i Irland, død 12. august 2011, Håndværkerhavens plejehjem, København) var en irsk digter, forfatter og politisk aktivist. Han var uddannet i filosofi og historie i Dublin og Tübingen og flyttede til Danmark i 1970, hvor han boede til sin død. Han var formand for Landskomiteen Sydafrika-Aktion (1986-1990) og blandt talspersonerne for Foreningen Oprør siden stiftelsen i 2004 og til sin død.

Mac Manus blev den 15. marts 2010 idømt 6 måneders betinget fængsel for forsøg på overtrædelse af straffelovens 114b om støtte til terrororganisationer ved at have opfordret til økonomisk støtte af terrororganisationerne FARC og PFLP.<ref>[http://www.information.dk/227320 Betinget begmand til MacManus, information.dk, 15.03.2010]</ref>

Mac Manus modtog som repræsentant for foreningen Oprør Gelsted-Kirk-Scherfig-Prisen i 2006.

Efter at Mac Manus havde fundet ud af, at han var alvorligt syg, testamenterede han sin arv til Dagbladet Arbejderen. Efter hans død afholdt Arbejderen 30 års jubilæum den 1. september 2012, hvor man præsenterede den nystiftede pris Patrick Mac Manus Mindepris, som uddeles til ære for Mac Manus og retten til at gøre oprør.

 Udvalgte værker 
 Heksenes genkomst – om afrikanske udviklingsperspektiver (1993)
 Klagesang for Art O Laoghaire (1994)
 Fra Den udeblevne Apokalypse (1997)
 For endnu at kunne leve (2000)
 Den tilkæmpede historie – fabler og fortællinger (2009)
 Europa – som drøm og mareridt'' (2011) med illustrationer af Grete Folman.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Patricks hjemmeside
 12. august 2011  Links om og af Patrick Mac Manus (På Modkraft.dk)

Digtere fra Danmark
Personer fra København
Politisk involverede personer fra Danmark
Kommunister fra Danmark
Terrordømte fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Pastoralbrevene

Pastoralbrevene er en fællesbetegnelse for tre bøger eller breve i Det nye testamente: Paulus' første og andet brev til Timotheus og Paulus' Brev til Titus. Navnet kommer af latin: pastor, som betyder "hyrde", her i den overførte betydningen "en som har lederansvar". De tre breve er adresseret til enkeltpersoner med lederansvar i de tidlige kristne menigheder og indeholder formaninger om, hvordan menigheden bør organiseres og lederansvaret udøves. 

Det er omdiskuteret, om disse breve virkelig er skrevet af Paulus til dem, som er opgivet som adressater. Flere træk kan tyde på, at brevene er af senere oprindelse, og de fleste forskere mener i dag, at alle tre breve er pseudonymer. Pastoralbrevene er ikke nævnt i andre kilder før i kanon Muratori (fra ca. år 180). De er heller ikke med i det ældste kendte Paulus-manuskript (P46 fra begyndelsen af 200-tallet). Sproget er væsentligt forskelligt fra det, vi finder i andre Paulusbreve, og brevene forudsætter en anden Paulusbiografi (hvor han var - på hvilke tidspunkter) end de andre breve og Apostlenes gerninger.

Bøger i Det Nye Testamente
Apostlen Paulus
Brevsamlinger
Social- og sundhedshjælper

En social- og sundhedshjælper (også kaldet SOSU-hjælper) arbejder på plejehjem, i hjemmeplejen, på dag- og ældrecentre, i private hjem og i beskyttede boliger. Enkelte steder har man også ansat SOSU-hjælpere på sygehuse.

SOSU-hjælpere arbejder med omsorgsopgaver som f.eks. sengeredning, personlig pleje og hygiejne, rengøring, indkøb og lignende.

Social- og sundhedshjælpere arbejder ofte under ledelse af en social- og sundhedsassistent eller en sygeplejerske.

Uddannelsen til social- og sundhedshjælper er en erhvervsrettet social- og sundhedsuddannelse (SOSU-uddannelse), der varer 1 år og 2 måneder, hvoraf skoleundervisningen udgør 6 måneder og praktikforløbet 8 måneder.

SOSU-hjælperuddannelsen foregår på social-, sundheds- og sygeplejeskoler rundt omkring i hele landet.

For at blive optaget på social- og sundhedshjælperuddannelsen kræves enten et gennemført grundforløb til SOSU-uddannelserne (20 uger) eller mindst 1 års uddannelse eller erhvervserfaring efter folkeskolens 9. klasse. Kommunen eller regionen finder en elevplads til dig hvis du bliver optaget på skolen.

En udlært SOSU-hjælper har mulighed for at videreuddanne sig til social- og sundhedsassistent.

Social- og sundhedshjælpere er samlet i Social- og Sundhedsafdelingen i fagforeningen FOA - Fag og Arbejde, som er medlem af LO.

SOSU-hjælpere er endvidere underlagt Sundhedsvæsenets Patientklagenævn.

Eksterne henvisninger 
 UddannelsesGuidens information om uddannelsen som social- og sundhedshjælper 
 UddannelsesGuidens information om arbejdet som social- og sundhedshjælper 
 FOA – Fag og Arbejde
 Undervisningsministeriets bekendtgørelse af 8. december 2006 om social- og sundhedsuddannelserne
 www.sosuhjaelper.dk

Sygepleje
Sundhedsvæsen i Danmark
Titler
Stillingsbetegnelser inden for sundhed
Ungdomsuddannelser i Danmark
Omsorgsmedhjælper

En omsorgsmedhjælper er en medarbejder ansat på forskellige institutioner, som beskæftiger sig med basale omsorgs- og sygeplejeopgaver.

Der findes ingen uddannelse til omsorgsmedhjælper. Nogle omsorgsmedhjælpere er ufaglærte, andre har gennemgået den erhvervsrettede SOSU-uddannelse kaldet pædagogisk grunduddannelse (PGU).

Eksterne kilder og henvisninger
 UddannelsesGuidens information om arbejdet som omsorgsmedhjælper 

Stillingsbetegnelser inden for sundhed
Sygepleje
Abildgård Kirke

Abildgård Kirke ligger i Frederikshavn; den er opført i perioden fra 1969-1970 ved kgl. bygningsinspektør Leopold Teschl.

Kirken er arkitektonisk væsentlig forskellig fra de gængse danske kirker, idet den er bygget af røde mursten med forskellige grader af brændthed. Set udefra består kirken af tre "klodser"; en klods der udgør selve kirken (mod nord/øst), en der er det 13 meter høje tårn (mod vest) og en der udgør administrations- og undervisningslokaler (mod syd). Idet grunden som kirken ligger på ikke er plan, er administrationsbygningen set fra syd i både et og to planer. Kirken og administrationsbygningen er forbundet indbyrdes af to pavillioner, og imellem bygningerne findes en lille gård.

Abildgård Kirke ligger med sin placering tæt ved flere boligområder, der fortrinsvis beboes af ældre personer, og kirken er forholdsvis velbesøgt.

Kirkens orgel er bygget af Bruno Christiansen og har 30 stemmer fordelt på tre manualer og pedal.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Abildgård Kirke hos KortTilKirken.dk
 Abildgård Kirke på Kirkehistorie.dk

Kirker i Frederikshavn Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Hjørring Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederikshavn