kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mester Jakob

Mester Jakob er en børnesang, der kendes på mange sprog. Alle kilder synes at være enige om, at sangen skulle stamme fra Frankrig, selvom man ikke kender anerne præcist. 

Melodien dukkede op på tryk i 1811 i et blad ved navn La Clé du Caveau à l'usage de tous les Chansonniers français. Det første kendte optryk af melodi og tekst sammen var i Recueil de Rondes avec jeu et de Petites Chansons fra 1860. Ingen andre lande kan spore hverken melodi eller tekst så langt tilbage som hhv. 1811 og 1860. 

Sangen stammer muligvis fra middelalderen, da den handler om en munk, der sover over sig. Den er dermed nok fra en periode, hvor klostre var mere almindelige end personlige ure. 

Sangens danske tekst er følgende:

Mester Jakob, Mester Jakobsover du, sover du?
Hører du ej klokken, hører du ej klokken:Bim – bam – bum, bim – bam – bum

På dansk kendes også en alternativ slutning, hvor Bim – bam – bum, bim – bam – bum, udskiftes med linjen:

''Ringe tolv, ringe tolv.

Sangen kan synges som en firstemmig kanon, idet hver sanger synger fra første linje, når den foregående begynder på linje 2.

Komponisten Gustav Mahler benytter melodien som hovedtema i 3. sats af sin 1. symfoni, Titan-symfonien. Han har dog ændret dur-tonearten til mol, hvilket giver satsen karakter af en dødsmarch.

Eksterne henvisninger 
 Mester Jakobs tekst på andre sprog
 Mester Jakob firstemmigt

Børnesange
Thomas

Thomas er et drengenavn, der kommer fra "Të'oma", der er aramæisk og betyder "tvilling". Navnet forekommer også i varianterne Tomas, Tommas og Thommas, og i alt omkring 43.000 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik. Desuden bruges kortformerne Tom og Tommy ofte som selvstændige fornavne. 

Navnet bruges desuden undertiden som efternavn.

Kendte personer med navnet

Fornavn 
Thomas, en af Jesu apostle.
Thomas Aquinas, italiensk teolog og filosof.
Thomas Bartholin, dansk læge og anatom.
Thomas Boberg, dansk forfatter.
Thomas Bredahl, dansk guitarist i Volbeat og Gob Squad.
Tomas Brolin, svensk fodboldspiller.
Thomas Buttenschøn, dansk musiker og sangskriver.
Thomas Dekker, hollandsk cykelrytter.
Thomas Dinesen, dansk forfatter og løjtnant.
Thomas Edison, amerikansk opfinder.
Thomas Eje, dansk skuespiller og komiker.
Thomas Stearns Eliot, amerikansk-engelsk forfatter og modtager af Nobelprisen i litteratur.
Thomas Gravesen, dansk fodboldspiller.
Thomas Helmig, dansk musiker og sangskriver.
Thomas Helveg, dansk fodboldspiller.
Thomas Herman, dansk kok.
Thomas Hobbes, engelsk matematiker og filosof.
Thomas Hässler, tysk fodboldspiller.
Thomas Jefferson, amerikansk præsident.
Anders Thomas Jensen, dansk manuskriptforfatter og filminstruktør.
Tomas Villum Jensen, dansk skuespiller og filminstruktør.
Thomas Kahlenberg, dansk fodboldspiller.
Thomas Kingo, dansk salmedigter og præst.
Thomas Koppel, dansk musiker og komponist.
Thomas Samuel Kuhn, amerikansk videnskabsteoretiker.
Thomas Bo Larsen, dansk skuespiller.
Thomas Laub, dansk komponist og organist.
Tomas Ledin, svensk musiker og sangskriver.
Thomas Madsen-Mygdal, dansk politiker og statsminister.
Thomas Malthus, engelsk økonom.
Thomas Mann, tysk forfatter.
Thomas More, engelsk forfatter og politiker.
Thomas Mørk, dansk skuespiller.
Thomas Nielsen, dansk fagforeningsleder.
Thomas Paine, engelsk-amerikansk skribent og samfundskritiker.
Thomas Pynchon, amerikansk forfatter.
Thomas Ravelli, svensk fodboldspiller.
Tomáš Rosický, tjekkisk fodboldspiller.
Thomas Sørensen, dansk fodboldspiller.
Thomas B. Thrige, dansk fabrikant.
Thomas Velin, dansk rytter.
Thomas Vinterberg, dansk filminstruktør.
Thomas Winding, dansk tv-producer, forfatter og tegner.
Thomas Young, engelsk fysiker og egyptolog.

Efternavn 
Dylan Thomas, walisisk digter.
Lars Thomas, dansk forfatter

Navnet anvendt i fiktion 
Thomas (lokomotiv) (Thomas the Tank Engine) er hovedperson i en række engelske børnebøger og tv-programmer.
Dean Thomas er en person fra Harry Potter-serien.
Thomas er fredløs er en dansk film fra 1967 instrueret af Sven Grønlykke.

Andre anvendelser 
Sankt Thomas er en af de tre tidligere danske vestindiske øer.
Thomas-evangeliet

Noter 

Drengenavne
Kiddike-slægten

Kiddike-slægten (Raphanus) er en planteslægt. Den indeholder følgende arter:

 Almindelig kiddike (Raphanus raphanistrum)
 Radise (Raphanus sativus)

 
Biplanter
Musikteori

Musikteori er teorien om musik. Det er et forsøg på at kortlægge begreberne toner og rytmik, og sætte dem op i sammenhængende systemer (e.g. kvintcirklen), der kan forstås og bruges af alle der har lært systemet at kende.

Musikteori danner basis for en stor del af den musik vi ser i dag og bruges over alt til at komponere musikstykker. Det at skrive en andenstemme til en melodi kaldes for eksempel at harmonisere, da man efter nogle specielle principper indsætter toner, der lyder godt til den givne melodi.

Musikteoretiske emner

Nodesystemet 
 Node
 Nøgle
 G-nøgle
 F-nøgle
 C-nøgle
 Trommenøgle
 Grundskala
 Skala (musik)
 Becifring

Intervaller 
 Toneinterval
 Prim (C-C)
 Sekund (C-D)
 Terts (C-E)
 Kvart (C-F)
 Tritonus (C-F#)
 Kvint (C-G)
 Sekst (C-A)
 Septim (C-H)
 Oktav (C-C')
 None (C-D')
 Decim (C-E')
 Undecim (C-F')
 Duodecim (C-G')
 Tertdecim (C-A')
 Kvartdecim (C-H')
 Kvintdecim (C-C')

Harmonilære 
 Kvintcirkel
 Harmonilære
 Funktionsharmonisk analyse
 Koralharmonisering
 Akkord
 Tonika
 Mediant
 Dominant
 Subdominant
 Kirketonearter
 Ionisk (Dur)
 Dorisk
 Frygisk
 Lydisk
 Mixolydisk 
 Æolisk (Ren mol)
 Lokrisk

Form 
 Strofisk form
 AABA-form
 Pop-form
 Udvidet pop-form
 Klar-parat-start

Fysisk teori 

 Hertz
 Frekvens
 Svingning
 Svingningstid
 Amplitude

Se også 

 Kammertonen
 Musik
Sennep-slægten

Sennep-slægten (Sinapis) er en slægt med 4 arter, som er udbredt i Nordafrika, Mellemøsten (til og med Pakistan), Kaukasus og Europa. Det er oftest enårige, eller sjældnere: flerårige, urteagtige planter med en opret, busket vækst.  Bladene er skruestillede, hele eller sammensatte med bugtet til fjersnitdelt rand. Blomsterne er samlet i løse, oprette stande for enden af hver stængelforgrening. De enkelte blomster er regelmæssige og 4-tallige med gule kronblade. Frugterne er skulper, der åbnes med to klapper og indeholder 2-20 frø. Frøene er olieholdige og beholder spireevnen meget længe (mere end 40 år).

 Agersennep (Sinapis arvensis)
 Gul sennep (Sinapis alba)

Sinapis flexuosa
Sinapis pubescens

Bemærk, at sort sennep (Brassica nigra) trods navnet hører hjemme i slægten kål.

 
Nytteplanter
Kalkkarse

Kalkkarse (Arabis) er en planteslægt. Den indeholder følgende arter:

 Tårnurt (Arabis glabra)
 Brækalkkarse (Arabis arenicola)
 Fjeldkalkkarse (Arabis alpina)
 Glat kalkkarse (Arabis hirsuta var. glaberrima)
 Klippekalkkarse (Arabis holboellii)
 Krybende kalkkarse (Arabis procurrens)
 Stivhåret kalkkarse (Arabis hirsuta)
 Tætbladet kalkkarse (Arabis planisiliqua ssp. nemorensis)

Korsblomst-familien
Vinterkarse

Vinterkarse (Barbarea) er en slægt med under 10 arter, som er udbredt i Makaronesien, Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Centralasien, Sibirien, Østasien og på det Indiske subkontinent. Det er kun sjældent enårige, men oftere toårige eller flerårige, urteagtige planter. De flerårige arter danner ofte jordstængler som oplagringsorganer. De overjordiske dele er hårløse eller svagt hårede. De oprette eller nedliggende stængler er forgrenede og ofte kantede. Bladene sidder dels som en grundstillet roset og dels som stængelblade. De er for grundbladenes vedkommende spatelformede og fjersnitdelte med hel eller tandet, bølget rand, mens stængelbladene er spatelformede, fjersnitdelte eller hele med tandet, lappet eller hel rand. Blomsterne er samlet i endestillede halvskærme, der består af klaseagtige stande med mange blomster. Enkeltblomsterne er regelmæssige og 4-tallige med cremehvide, lysegule eller stærkt gule kronblade. Frugterne er slanke skulper med op til 50 frø.

 Almindelig vinterkarse (Barbarea vulgaris)
 Randhåret vinterkarse (Barbarea intermedia)
 Rank vinterkarse (Barbarea stricta)

samt forvildet:
 Langskulpet vinterkarse (Barbarea verna), Tidlig Vinterkarse

 Barbarea bracteosa
 Barbarea orthoceras

Korsblomst-familien
Kål

Kål (Brassica) Slægten består af mere end 30 arter og hybrider, som er udbredt i Europa, Nordafrika og Asien. Den rummer flere vigtige landbrugs- og gartneriafgrøder end nogen anden slægt. Desuden indeholder den en række ukrudtsarter, som enten er oprindelige, vilde arter eller forvildede kulturplanter. De fleste arter er én-eller toårige, men enkelte er små buske.

Næsten alle dele af planterne er fremavlet som mad- eller foderafgrøder. Det gælder rødderne (turnips), stænglerne (kålrabi), bladene (hovedkål og rosenkål), blomsterne (blomkål og broccoli) og frøene (sennep). Nogle former med hvide, brogede eller violette blade eller blomster bliver også dyrket som prydplanter.

 Sareptasennep (Brassica juncea)
 Raps (Brassica napus)
 Sort sennep (Brassica nigra), Sennepkål.
 Havekål (Brassica oleracea)
 Agerkål (Brassica rapa subsp. campestris)

Se også
 Hovedkål

Ekstern henvisning 
 Havenyt.dk: Kål
Dodder

Dodder (Camelina) er en slægt med under 10 arter, som er udbredt i Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Centralasien, Himalaya, Østasien og Europa. Det er én- eller toårige urter med opstigende eller oprette stængler, der er forgrenede foroven. De grundstillede blade er hele med hel eller lappet rand. De visner ved blomstringen. Stængelbladene er spredtstillede, siddende med hel eller tandet rand. Blomsterstanden er lang, og den forlænges yderligere ved modning af frugterne. Blomsterne er regelmæssige og 4-tallige med gule eller (sjældnere) hvide kronblade. Frugten er en pæreformet, ægformet eller cylindrisk skulpe med aflange, butte frø.

 Hjerteskulpet dodder (Camelina alyssum), Tandbladet Dodder.
 Helbladet dodder eller Hundehør (Camelina alyssum ssp. integrifolia)
 Småskulpet dodder (Camelina microcarpa)
  (Camelina sativa)

 Camelina hispida
 Camelina laxa
 Camelina rumelica

Korsblomst-familien
Springklap

Springklap (Cardamine) er en planteslægt, der er udbredt i Europa, Nordasien og Nordamerika. Det er stauder eller enårige planter med blade, der oftest er snitdelte, og endestillede stande af hvide eller lyslilla blomster. Frugterne er linjeformede skulper. Her omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Tandrod (Cardamine bulbifera)
 Engkarse (Cardamine pratensis)
 Fjeldkarse (Cardamine bellidifolia)
 Kronløs springklap (Cardamine impatiens)
 Rosetspringklap (Cardamine hirsuta) eller Roset-Karse
 Skovspringklap (Cardamine flexuosa) eller Skov-Karse
 Småblomstret springklap (Cardamine parviflora)
 Vandkarse (Cardamine amara)
Kokleare

Kokleare (Cochlearia) er en planteslægt med omkring 25 arter.

Arter 
De danske arter i slægten:
 Dansk kokleare (Cochlearia danica)
 Engelsk kokleare (Cochlearia anglica)
 Grønlandsk kokleare (Cochlearia groenlandica)
 Lægekokleare (Cochlearia officinalis)
Draba

Draba (Draba) er en slægt med ca. 350 arter, som er udbredt i de artiske, alpine og tempererede egne på den nordlige halvkugle (dog med ca. 70 arter i Sydamerika og 48 arter i Kina). Det er flerårige eller sjældnere: én- eller toårige urter med oprette eller opstigende (af og til krybende) stængler. Grundstillede blade er ofte rosetstillede, hele med hel eller tandet (eventuelt lappet) rand. Stængelblade er spredtstillede med hel eller tandet rand. Ofte mangler stængelblade dog helt. Blomsterne er regelmæssige og 4-tallige med gule, hvide, lyserøde, violette, orangerøde (sjældent: helt røde) kronblade. Frugterne er ovale til elliptiske eller aflange skulper med afrundede, men flade frø.

 Alpedraba (Draba alpina)
 Pudedraba (Draba bellii)
 Fjelddraba (Draba fladnizensis)
 Glatskulpet draba (Draba daurica)
 Hvidgrå draba (Draba incana)
 Lapmarksdraba (Draba lactea)
 Murdraba (Draba muralis)
 Norsk draba (Draba norvegica)
 Snedraba (Draba nivalis)
 Soldraba (Draba aurea)
 Stivbladet draba (Draba aizoides)
 Tykbladet draba (Draba crassifolia)
 Vårgæslingeblomst (Draba verna)

Korsblomst-familien
Karse (slægt)

Karse (Lepidium) er en slægt med ca. 180 arter, der er udbredt på alle kontinenter undtagen Antarktis. Det er en-, to- eller flerårige urter, i visse tilfælde halvbuske eller – mere sjældent – buske eller lianer. Stænglerne er oprette eller opstigende, til tider krybende. Bladene er hele med hel eller finnet rand (bladrosetten), eller også er de hele med hel, tandet eller indskåret rand (stængelblade). Blomsterne er samlet i endestillede stande. Blomsterne er 4-tallige og regelmæssige med hvide, gule eller lyserøde kronblade. Frugterne er runde til ægformede skulper med få frø.

 Havekarse (Lepidium sativum)
 Salomons lysestage (Lepidium campestre)
 Stinkende karse (Lepidium ruderale)
 Strandkarse (Lepidium latifolium), Bredbladet Karse.
 Hjertekarse (Lepidium draba)

 
Krydderurter
Guldkarse

Guldkarse (Rorippa) er en slægt med ca. 75 arter, som er udbredt i hel verden. Det er én-, to- eller flerårige urter, der oftest vokser på våd bund eller i vand. Stænglerne er oprette eller krybende, af og til forgrenede. Grundstillede blade er hele med tandet, bugtet, lappet rand eller finnet til dobbeltfinnet rand. Stængelbladene er hele med tandet, fliget eller finnet rand. Blomsterstanden er mere eller mindre affladet. Blomsterne er regelmæssige og 4-tallige med gule eller mere sjældent: hvide eller lyserøde kronblade. Nogle få arter har blomster, der har reducerede eller manglende kronblade. Frugten er en skulpe af forskellig form med afrundede, lidt ru frø.

 Islandsk guldkarse (Rorippa islandica)
 Kærguldkarse (Rorippa palustris)
 Vandpeberrod (Rorippa amphibia)
 Vejguldkarse (Rorippa sylvestris)

 Rorippa alpina
 Rorippa austriaca
 Rorippa indica
 Rorippa sinuata
 Rorippa subumbellata
 Rorippa teres

Slægten omfattede tidligere også brøndkarse, som nu har sin egen slægt, Nasturtium.
Sennep

Sennep er et krydderi. Det bliver fremstillet af sennepsfrø (af gul sennep (Sinapis alba), sareptasennep (Brassica juncea) og/eller sort sennep (Brassica nigra)), gæringseddike, sukker, salt og andre smagsstoffer, som bliver malet til en grov eller glat masse. Sennep bruges fx til kogt torsk og på kød som skinke, pølser og hamburgere.

Sennep er desuden en vigtig ingrediens i salatdressingen vinaigrette samt som smagsgiver i saucer - eksempelvis kanin eller kylling i senneps- og estragonsauce.

Eksterne henvisninger 

Krydderier
Sennep (flertydig)

Sennep kan hentyde til flere artikler:
 Sennep – et krydderi til madlavning.
 Sennep-slægten – en planteslægt med arterne:
 Ager-Sennep (Sinapis arvensis)
 Gul sennep (Sinapis alba)
Domprovst

En domprovst er provsten ved det provsti, hvori der ligger en domkirke. Før 1958 brugtes betegnelsen stiftsprovst om biskoppens stedfortræder, mens en domprovst kunne være provst ved domkirke, hvor der ikke boede en biskop i nærheden.

Som stiftets første provst er domprovsten biskoppens stedfortræder. Domprovsten er desuden den kirkebogsførende sognepræst ved domkirken og indehaver af domsognets begravelsesmyndighed.
 
"Domprovst" svarer til betegnelsen "ærkedegn", der blev brugt før reformationen i 1536.

Kirkelige titler
Folkekirken
Provstier i Folkekirken
Flemming og Kvik

Flemming og Kvik er en dansk film fra 1960, efter roman af Gunnar Jørgensen. Filmen er instrueret af Gabriel Axel og med manuskript af Børge Müller.

Medvirkende
Johannes Meyer
Jørgen Reenberg
Bjarne Forchhammer
Berthe Qvistgaard
Ghita Nørby
Louis Miehe-Renard
Gunnar Lauring
Astrid Villaume
Lykke Nielsen

Eksterne henvisninger 
 

Film baseret på bøger
Danske film fra 1960
Film instrueret af Gabriel Axel
Dansksprogede film
Landsbylægen

Landsbylægen er en dansk film fra 1961.
Manuskript Bob Ramsing og Anker Sørensen.
Instruktion Anker Sørensen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ebbe Langberg
Ghita Nørby
Malene Schwartz
Hanne Borchsenius
Lone Hertz
Johannes Meyer
John Wittig
Helge Kjærulff-Schmidt
Grete Frische
Knud Hallest
Jørgen Buckhøj
Valsø Holm
Ego Brønnum-Jacobsen
Inge Ketti
Valdemar Skjerning
Ebba Amfeldt

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1961
Den røde kappe

Den røde kappe er en dansk/svensk/islandsk film fra 1967, skrevet og instrueret af Gabriel Axel.

Medvirkende
Gitte Hænning
Lisbeth Movin
Birgitte Federspiel
Johannes Meyer
Henning Palner
Folmer Rubæk
Sisse Reingaard
Oleg Vidov
Gunnar Björnstrand
Eva Dahlbeck

Eksterne henvisninger 
 

Svenske film fra 1967
Danske film fra 1967
Film instrueret af Gabriel Axel
Film fra Danmark (administrationskategori)
Film fra Island
Film der foregår i vikingetiden
Hudson's Bay Company

Hudson's Bay Company (HBC) er det ældste aktieselskab i Canada (og Nordamerika), idet det blev dannet den 2. maj 1670, og det er også et af verdens ældste stadig aktive selskaber. HBC's initialer oversættes i sjov ofte til Here Before Christ (Her før Kristus).

Fra det mangeårige hovedkvarter i York Factory ved Hudsonbugten kontrollerede selskabet i flere århundreder pelshandelen i meget af det britisk-kontrollerede Nordamerika, foretog tidlig udforskning og fungerede som de facto-regering i mange områder på kontinentet, før de første bosættelser i større stil fandt sted. 

Selskabets handlende og pelsjægere kom tidligt i kontakt med mange grupper af indianere, og dets netværk af handelsstationer udgjorde grundstammen for de senere officielle myndigheder i mange dele af det vestlige Canada og USA. I slutningen af det 19. århundrede blev dets enorme territorium den største del af det nydannede Dominion of Canada, hvor selskabet var den største private jordbesidder. Med nedgangen af pelshandelen udviklede selskabet sig til en merkantil virksomhed, der solgte livsvigtige varer til bosættere i det vestlige Canada. I dag er virksomheden bedst kendt for sin varehuskæde i Canada.

Detailvirksomheder fra Canada
Canadas historie
Etableret i 1670
Entreprenørmaskiner

Tungt materiel eller entreprenørmaskiner er teknisk eller mekanisk udstyr og maskiner, der benyttes til forskellige arbejdsopgaver herunder byggeri og anlæg, jordbrug og minedrift.

Typer af tungt materiel 
 Asfaltfræser
 Asfaltskærer
 Asfaltudlægger
 Blokvogn
 Bobcat
 Brolæggerjomfru
 Bulldozer
 Dumper
 Fejemaskine
 Gaffeltruck
 Grader
 Gravemaskine (Gravko) 
 Gummiged
 Minilæsser
 Motorbør
 Pladevibrator
 Rendegraver
 Stribemaler
 Stubfræser
 Teleskoplæsser
 Traktor
 Vejtromle

Producenter af tungt materiel 
 Caterpillar – gravemaskine, dumper, bulldozer, gummiged, vejtromle
 Fiat-Kobelco – gravemaskine, gummiged
 Hamm – vejtromle
 Hanomag – gummiged
 Hydrema – rendegraver, gummiged, gravemaskine, dumper, (minerydder)
 Komatsu – gummiged, gravemaskine
 Kubota – gravemaskine
 Ljungby Maskin – gummiged, gravemaskine
 Pel-job – minigraver, minidumper
 Takeuchi – gravemaskine
 Thwaites – minigraver, minidumper
 Volvo – minilæsser, gummiged, dumper, rendegraver, gravemaskine
 Whacker – pladevibrator
 Åkerman – gravemaskine

Se også 
 Landbrugsredskaber
Eventyr på Mallorca

Eventyr på Mallorca er en dansk film fra 1961.
Manuskript og instruktion Ole Berggreen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Lise Ringheim
Gunnar Lauring
Peter Poulsen
Bendt Rothe
Bjørn Puggaard-Müller
Henning Moritzen
Knud Hallest
Bodil Udsen
Jørn Jeppesen
Hannah Bjarnhof
Henry Nielsen
Ebba Amfeldt
Karen Lykkehus
Clara Østø

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1961
Komediefilm fra Danmark
Hudsonbugten

Hudsonbugten er et stort farvand i det nordøstlige Canada. Dertil afvandes en stor del af provinserne Ontarios, Quebecs og Manitobas nordlige områder, og den sydøstlige del af Nunavut. En mindre forgrening af bugten, Jamesbugten, ligger mod syd. 

Bugten er opkaldt efter Henry Hudson, der udforskede bugten under sin rejse med skibet Discovery i 1610. Hudson kortlagde en væsentlig del af de østlige kystområder, indtil isen fastholdt skibet vinteren over omkring den sydlige del af James Bay. Da isen brød op, ønskede Hudson at fortsætte sin udforskning, men hans mandskab gjorde mytteri den 22. juni 1611. Hudson blev sammen med flere andre sat i en mindre båd, hvorefter deres videre skæbne er ukendt.

International Hydrographic Organization (IHO) angiver Hudsonbugten som værende en del af det Arktiske Hav. Mod øst er bugten via Hudsonstrædet forbundet med Atlanterhavet, og mod nord med resten af det Arktiske Hav via Foxekanalen (der ikke anses for at være en del af bugten) og Fury- og Hecla-strædet. Alle øer i bugten (og i Jamesbugten) er en del af Nunavut.

Eksterne henvisninger 

Bugter i Canada
Randhave i Atlanterhavet
Shahadah

Shahādah ( ) er islams trosbekendelse. Den forkynder troen på én gud (Allah) og Muhammed som Allahs profet. Recitering af trosbekendelsen er en af islams fem søjler. Det at fremsige bekendelsen foran mindst to muslimske vidner, anses af muslimer for at være en officiel erklæring om at man er muslim.

Shahadahen falder i to led og lyder i sin fulde form på arabisk أشهد أن لا إله إلا الله وأشهد أنّ محمّد رسول الله (ašhadu 'an lā 'ilāha 'illā llāhu wa 'ašhadu 'anna muḥammadun rasūlu llāhi), hvilket ordret betyder: "Jeg bekender, at der ikke er anden Gud end Allah, og jeg bekender, at Muhammed er Allahs profet". Undertiden udelades indledelsesleddene, og man skriver blot لا إله إلا الله ومحمّد رسول الله (lā 'ilāha 'illā llāhu wa muḥammadun rasūlu llāhi), altså: "ingen anden Gud, end Allah, og Muhammed er Allahs profet").

Hos enkelte islamske grupper, deriblandt sufister, udvides trosbekendelsen til også at omfatte tidligere profeter, som f.eks. Jesus.

Der er tre forskellige grunde til at udføre trosbekendelsen – i det hele taget hver af de fem søjler. Allah, som betyder de religiøse grunde. Man ønsker at underkaste sig Allah og vise ham sin kærlighed, så han vil belønne én i himlen. Så er der de sociale grunde, Umma, hvor folk opnår en fællesskabsfølelse i troen på Allah. Kontemplation er den sidste grund til at udføre trosbekendelsen.

Tidlige forekomster uden for koranen 
De ældste bevarede eksempler på den islamiske trosbekendelse skyldes kalif Abd al-Malik ibn Marwan. Dels lod han Klippemoskeen opføre ca. 692 evt. og der står der i en indskrift "Der er ingen gud undtagen Gud; han har ingen partner; Muhammad er Guds budbringer". En noget anden variant forekommer på de mønter Abd al-Malik lod præge. På mønterne ståd der "Muhammad er Guds tjener og hans budbringer". Disse tidlige forekomster giver det indtryk at trosbekendelsen først bliver standardiseret efter Abd al-Malik.

Den ældste kendte oversættelse af trosbekendelsen er en græsk version fra al-Walid 1.'s tid, 705–715.

Islam
Trosbekendelser
Arabiske ord
Tage Kaarsted

Tage Kaarsted (27. maj 1928 i Silkeborg – 29. december 1994) var en dansk historiker, der ofte blev brugt som politisk kommentator.

Kaarsted beskæftigede sig primært med 1900-tallets danske politiske historie. Hans disputats fra 1968, Påskekrisen 1920, var således karakteristisk, men allerede i 1964 prøvede han kræfter et i tid nærmereliggende emne med afhandlingen Regeringskrisen 1957. En studie i regeringsdannelsens proces.

Gennem mange år var Kaarsted professor ved Odense Universitet, og fra 1976 var han kongelig ordenshistoriograf. Han blev Ridder af Dannebrog 1971, Ridder af 1. grad 1980 og var ved sin død Kommandør af Dannebrog.

Han er gengivet i et portrætmaleri af Ulrik Schmedes fra 1968 og en tegning af Hans Bendix fra 1970.

Frem til 1967 var han en af driftkræfterne bag Magisterstaten, en udgivelse lignende Kraks Blå Bog, men kun med magistre.

Litteratur 
 Kraks Blå Bog 1974
 Hans Chr. Johansen et al.(red.), Festskrift til Tage Kaarsted. Om Danmarks Historie 1900-1920, Odense Universitetsforlag, 1988. .

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1900-tallet
Historikere fra Danmark
Ansatte ved Odense Universitet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Personer fra Silkeborg
Kommandører af Dannebrog
Ansatte ved Aarhus Universitet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Modtagere af Rosenkjærprisen
Besættelsestidens historikere
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Søren Gyldendal-prisen
Modtagere af Modersmål-Prisen