kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kobbermølle

Byen Kobbermølle (tysk Kupfermühle) med ca. 260 indbygggere ligger i det nordligste Tyskland ved Flensborg Fjord og den dansk-tyske grænse. Byen hører under Kreis Slesvig-Flensborg og er beliggende i delstaten Slesvig-Holsten. Før 1920 hørte Kobbermølle til Bov Sogn. I dag hører byen til den tyske kommune Harreslev (Harrislee).

Mange indbyggere i Kobbermølle hører til det danske mindretal i Sydslesvig. Den danske skole, Kobbermølle Skole, findes i Flensborg-forstaden Sosti (Wassersleben) lige syd for Kobbermølle.

I Kobbermølle findes stadigvæk de gamle fabriksbygninger fra Kruså Kobbermølle samt arbejdernes boliger, de såkaldte nyboder, som tildels blev restaureret i begyndelsen af 1990'erne. I landsbyen findes Kobbermølle Industrimuseum, der råder over en stor samling kobber- og messingprodukter fra Kruså Kobbermølle.

Historie
Kruså Kobbermølle var den første fabrik i det slesvigske område. Byen og fabrikken blev grundlagt af Christian 4. i 1612 ved Kruså. Ved hjælp af vandkraft forarbejdedes kobber, senere messing, til plader og rør til f.eks. den danske flåde og kobbertage, men også til brugsgenstande som spande, lysestager, pander osv. Kobbermøllefabrikken oplevede sin blomstringstid i 1914 med over 200 arbejdere. Fabrikken gik konkurs i 1962.

Ægteparret Gisela og Bodo Daetz købte de gamle arbejderhuse og grundlagde Gisela-und-Bodo-Daetz-Stiftung Kupfermühle og det tekniske museum. De gamle arbejderhuse blev over flere år restaureret, og indrettet til 36  lejligheder. 1997 åbnede privatmuseet "Kobbermølle Museum", der 2006 flyttede til "tårnhuset". 1998 blev  "Förderverein Industriemuseum Kupfermühle e.V." grundlagt, der koncentrerede sig om at bevare den tidligere kobberfabrik. 2014 blev de tre historiske industrihaller ombygget til Kobbermølle Industrimuseum

Litteratur
 Jens-Peter Hansen (1994): Kobbermøllen ved Krusaa, Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 
 Kurt Andresen: Ortsentwicklung und Alltagsleben im Dorf Kupfermühle, Herausgeber: Gemeinde Harrislee

Eksterne henvisninger

 www.industriemuseum-kupfermuehle.de
 Ortsteil Kupfermühle https://www.harrislee.de/index.phtml?NavID=1902.43&La=1
 Christian IV´s Kobbermølle 
 Rundtur i Kobbermølle og Flensborg

Referencer 

Harreslev
Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer og bygninger opført af Christian 4.
Byer i Slesvig-Holsten
Shaoshan

Shaoshan (韶山, pinyin Sháoshān) er en by i amtet Xiangtan i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Arealet er 210 km² og indbyggertallet 100.000 (hvoraf 16.000 ikke arbejder i landbruget). 

Folkerepublikken Kinas grundlægger, Mao Zedong, blev født i byen.

Byer i Kina
Friisk Foriining

Friisk Foriining er en kulturpolitisk forening for nationale friserne i Nordfrisland. Foreningens formål er at støtte nordfrisisk sprog, kultur og identitet. Foreningens undgomsgruppe kaldes Rökefloose (på dansk Ravneflok). 

Foreningen blev stiftet i 1923 under navnet Frisisk-Slesvigsk Forening. Blandt medstifterne var journalisterne Johannes Oldsen og Wilhelm Ludwig Andresen. Formålet var især anerkendelsen af nordfriserne som et selvstændigt nationalt mindretal, hvormed foreningen kom på kant med den store gruppe af tysksindede nordfrisere. Foreningen stillede også op til valg, indtil den blev forbudt af nationalsocialisterne i 1933. Efter krigen begyndte foreningen et tæt samarbejde med de danske institutioner i Sydslesvig. I 1948 stiftedes sammen med danske sydslesvigere Sydslesvigsk Vælgerforening for at varetage fælles politiske interesser. Friisk Foriining medvirker i både Nordfriisk Instituut og Frisisk Råd. 

Sammen med den Nordfrisiske Råd og Nordfriesischer Verein har foreningen til huse i Friisk Hüs i Søndergade i Bredsted. Nuværende formand er Ute Jessen Fra Risum-Lindholm, leder på Risum Skole/Risem Schölj. Hun blev valgt den 28. oktober 2021 og afløste den mangeårige formand Bahne Bahnsen.

Eksterne henvisninger
Friisk Foriining  
Rökefloose / Ravneflok 
Nais foon diling / Nyt fra i dag  (Nyheder på nordfrisisk som podcast)

Noter 

Foreninger fra Tyskland
Nordfrisland
Schengen-traktaten

Schengen-samarbejdet bygger på Schengen-traktaten, der blev indgået mellem 1985 og 1990 for at nedlægge europæiske grænseposter, fjerne grænsekontrollen inden for Schengenområdet og harmonisere eksterne grænsekontroller.

Traktaten blev indgået af fem EF-lande (Belgien, Frankrig, Holland, Luxembourg og Vesttyskland) i juni 1985 på skibet Prinsesse Marie-Astrid på Mosel-floden nær landsbyen Schengen i Luxembourg ved den fransk-tyske grænse.

Den 19. juni 1990 undertegnede de fem lande en aftale mere, Schengen-konventionen. Danmark har siden 25. marts 2001 deltaget i samarbejdet og besluttede den 11. maj 2011 at genindføre en permanent toldkontrol af de danske grænser inden for rammerne af samarbejdet. Denne aftale blev dog ikke realiseret efter regeringsskiftet i 2011.

Flere lande har sluttet sig til traktaten i de seneste år. Nu er der 26 Schengen-lande, alle i Europa.

Der er ingen ordinær paskontrol mellem medlemslandene, dog er visse områder undtaget samarbejdet. Det er Svalbard i Norge, Hollands Aruba, De Nederlandske Antiller, den græske halvø Athos samt Grønland og Færøerne i Danmark.

Schengen-landene 
Følgende lande er medlemmer af Schengen-samarbejdet: Belgien, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Grækenland, Island, Italien,Kroatien  , Letland, Liechtenstein, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Norge, Polen, Portugal, Schweiz, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn, Østrig.

Desuden er Cypern, Bulgarien, Liechtenstein og Rumænien pålagt at indgå i Schengen-samarbejdet, men har ikke opfyldt kravene for at blive optaget.

Krav til identitetspapirer
Når man rejser til andre Schengen-lande, skal man kunne bevise sit statsborgerskab, hvis man bliver udtaget til en stikprøve. 
Det eneste danske dokument, som kan bevise statsborgerskabet, er passet, så det er et krav at passet medtages ved rejser inden for Schengen, og et krav at besidde af pas ved ind- og udrejse af Danmark. 
Nogle lande som Tyskland har et nationalt identitetskort, som kan bruges i stedet for pas.

Man kan rejse inden for den nordiske pasunion (Danmark, Norge, Sverige, Finland og Island) uden pas med fx kørekort som legitimation.

De britiske øers rejseområde 
De Britiske Øer udgør et særligt rejseområde. Storbritannien og Irland er ikke medlemmer af Schengen-samarbejdet.

Referencer

Litteratur 
 Poul Majgaard & Jesper Borup: Grænseløs nu – "få så det interview gjort færdigt" (1998)

EU-traktater
Kreis Nordfriesland

Kreis Nordfriesland, (dansk Nordfrisland, nordfrisisk Nordfraschlönj eller Nordfriislon) er en tysk kreis (på dansk nærmest amt) i delstaten Slesvig-Holsten. Kredsen er beliggende i landskabet Nordfrisland og på en del af gesten, nord for Ejderen ved Sydslesvigs vestkyst.

Den nuværende kreis blev dannet efter kommunalreformen i 1970, og omfatter både det nordfrisiske kerneland og dele af den slesvigske gest. Større byer er Husum, Bredsted, Tønning og Vesterland på Sild.

Byer, amter og kommuner 
Kreis Nordfriesland havde den 31. december 2016  indbyggere. (Indbyggertal pr. 
)

Byer og amtsfrie kommuner

Amter (kommunesammenslutninger) med tilhørende kommuner (* = forvaltningsby)

Eksterne henvisninger 

 Nordfrislands kreds

Noter 

Nordfrisland
Xiangfloden

Xiangfloden (også kendt som Xiangjiangfloden, 湘江) er en flod i det sydlige Kina. Floden har givet navn til Hunanprovinsens forkortede navn Xiang.

Floden har sit udspring på Haiyangbjerget (海陽山) i Lingui, i regionen Guangxi, og er den største flod i Hunanprovinsen samt en af de største bifloder til Yangtzefloden. Den er 856 km lang, hvorfor 670 km er i Hunan.

Xiangfloden løber gennem amterne Xing'an, Quanzhou, Dongan, Yongzhou, Qiyang, Hengyang, Zhuzhou, Xiangtan, Changsha, Wangcheng og Xiangyin, og har sin udmunding i Dongtingsøen, hvor den er forbundet med Yangtze. Xiang har 2.157 forgreninger og dækker 9.460.000 km², hvoraf 8.530.000 km² er i Hunan (40 procent af provinsen).

Større byer ved floden 
 Hengyang
 Zhuzhou
 Xiangtan
 Changsha

Vandløb i Kina
Xiang

Xiang kan have flere betydninger:
 Xiangfloden (Xianjiang) – flod i Sydkina.
 Xiang – forkortet navn for Hunanprovinsen.
Qi Baishi

Qí Báishí (齊白石, også Ch'i Pai-shih) (født 1. januar 1864, død 16. september 1957) var en kinesisk kunstmaler.

Qi blev født i ind en bondefamilie fra Xiangtan, Hunan. Som 14-årig blev han tømrer og lærte siden sig selv at male. Fra 1917 til sin død boede han i Beijing.

Han var en af de bedst kendte kinesiske malere i sin samtid, kendt for sin lunefulde, ofte legende stil i sine værker lavet med vandfarve. Blandt hans mange forskellige motiver var dyr, landskaber, figurer, legetøj og grøntsager.

I 1953 blev han valgt som formand for Kinesiske Kunstneres Sammenslutning.

Eksterne henvisninger 

 Qi Baishis kunst og biografi (på engelsk og kinesisk)

Malere fra Kina
Odds 777

Odds 777 er en dansk film fra 1932. Blandt de medvirkende kan nævnes:

Liva Weel
Emanuel Gregers
Inger Stender
Angelo Bruun
Svend Bille
Schiøler Linck
Axel Frische
Helga Frier
Gull-Maj Norin

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
Danske film fra 1932
Musicalfilm fra Danmark
Vi er allesammen tossede

Vi er allesammen tossede er en dansk film fra 1959 af Sven Methling.

Medvirkende 
 Kjeld Petersen
 Jessie Lauring
 Dirch Passer
 Preben Mahrt
 Birgitte Reimer
 Buster Larsen
 Emil Hass Christensen
 Bjørn Puggaard-Müller
 Keld Markuslund
 Ole Monty
 Carl Ottosen
 Chr. Arhoff
 Mogens Brandt

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1959
Dansksprogede film
Bodilprisen for bedste danske film
Film instrueret af Sven Methling
Det var paa Rundetaarn

Det var paa Rundetaarn er en dansk komediefilm fra 1955 instrueret af Poul Bang efter manuskript af John Olsen.

Filmen har flere indlagte sange: 
Det var på Rundetårn, Will you give me love og Den hænger i mit øre synges af Dirch Passer og Ove Sprogøe,
mens Kjeld Petersen synger Vognen og mig (med førstelinjen Jeg er forelsket) i sin bil.

Medvirkende 
Dirch Passer
Ove Sprogøe
Clara Østø
Kjeld Petersen
Bodil Steen
Karen Berg
Bodil Miller
Ole Monty
Buster Larsen
Sigrid Horne-Rasmussen
Mogens Brandt
Paul Hagen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1955
Film instrueret af Poul Bang
Dansksprogede film
Dongtingsøen

Dongtingsøen (også Dongsøen, 洞庭湖; på pinyin dòng tíng hú) er en stor, lavvandet sø i den nordøstlige del af Hunanprovinsen i Kina. Den er flodbassini for Yangtzefloden (Chang Jiang), hvorfor søens størrelse er afhængig af årstiden. Provinserne Hubei og Hunan er opkaldt efter deres placeringer i forhold til søen: Hubei betyder “nord for søen” og Hunan betyder “syd for søen” på kinesisk.

Geografi 
I perioden fra juli til september, løber flodvand fra Yangtze ind i søen, hvilket kraftigt forøger dens størrelse fra normalt 2.820 km², helt op til 20.000 km². For tiden er søen den næststørste i Kina. Fire floder munder ud i søen: Xiang, Zi, Yuan (沅) og Li. Desuden munder Xiaofloden (瀟) ud i Xiang tæt på Changsha, før Xiang selv udmunder i søen.

Større byer ved søen 
 Yiyang
 Yueyang
 Changde

Søer i Kina
Frederikstad

Frederikstad kan betegne forskellige byer eller bydele:

Fredrikstad – i Norge, grundlagt 1567 af Frederik II
Frederiksstad – i Slesvig-Holsten, grundlagt 1621 af Frederik 3. af Gottorp
Frederiksstaden – et københavnsk bykvarter
Frederiksted – er en by på Sankt Croix
Kinas administrative regioner efter areal

Denne liste viser Kinas administrative regioner sorteret efter deres totale arealer.

Taiwanprovinsen, som er under Republikken Kinas jurisdiktion, er udeladt fra listen. Hongkong og Macao, som ikke er del af Fastlandskina, men er særlige administrative regioner under Folkerepublikken Kina, er anført i slutningen, så man kan sammenligne.

Bemærk at følgende tal er fra forskellige kilder og måske ikke er helt nøjagtige. Vær venlig at rette eventuelle fejl du måtte finde.

Areal i alt i km² (procent af samlet areal) 

 Xinjiang – 1.660.000 (17,3 %)
 Tibet – 1.228.400 (12,8 %)
 Indre Mongoliet – 1.183.000 (12,3 %)
 Qinghai – 721.000 (7,51 %)
 Sichuan – 485.000 (5,05 %)
 Heilongjiang – 460.000 (4,79 %)
 Gansu – 454.000 (4,73 %)
 Yunnan – 394.100 (4,11 %) 
 Guangxi – 236.700 (2,47 %)
 Hunan – 211.800 (2,21 %)
 Shaanxi – 205.800 (2,14 %) 
 Hebei – 187.700 (1,96 %)
 Jilin – 187.400 (1,95 %)
 Hubei – 185.900 (1,94 %)
 Guangdong – 177.900 (1,85 %)
 Guizhou – 176.100 (1,83 %)
 Henan – 167.000 (1,74 %)
 Jiangxi – 166,900 (1,74 %)
 Shanxi – 156.800 (1,63 %)
 Shandong – 156.700 (1,63 %)
 Liaoning – 145.900 (1,52 %)
 Anhui – 139.400 (1,45 %)
 Fujian – 121.400 (1,26 %)
 Jiangsu – 102.600 (1,07 %)
 Zhejiang – 101.800 (1,06 %)
 Chongqing – 82.300 (0,858 %)
 Ningxia – 66.000 (0,688 %)
 Hainan – 33.920 (0,353 %)
 Beijing – 16.808 (0,175 %)
 Tianjin – 11.000 (0,124 %)
 Shanghai – 6.340,5 (0,066 %)
Til sammenligning:
 Hongkong – 1.092 (0,0114 %)
 Macao – 27,3 (0,000284 %)

Administrative regioner efter areal
Kinas administrative regioner efter befolkningstal

Denne liste viser administrative enheder på øverste niveau i Fastlandskina (deriblandt alle provinser, autonome områder og kommuner) sorteret efter deres totale indbyggertal i 2003 (kilde: Årbog 2004, udgivet af Folkerepublikken Kinas statistiske kontor). 

Taiwanprovinsen, som er under Folkerepublikken Kinas jurisdiktion, er udeladt fra listen. Hong Kong og Macau, som ikke er del af Fastlandskina, men er særlige administrative regioner under Folkerepublikken Kina, er anført i slutningen, så man kan sammenligne.

Indbyggertal i alt (procent af samlet indbyggertal) 
 Henan – 96.670.000 (7,48 %)
 Shandong – 91.250.000 (7,06 %)
 Sichuan – 87.000.000 (6,73 %)
 Guangdong – 79.540.000 (6,15 %)
 Jiangsu – 74.060.000 (5,73 %)
 Hebei – 67.690.000 (5,24 %)
 Hunan – 66.630.000 (5,15 %)
 Anhui – 64.100.000 (4,96 %)
 Hubei – 60.020.000 (4,64 %)
 Guangxi – 48.570.000 (3,76 %)
 Zhejiang – 46.800.000 (3,62 %)
 Yunnan – 43.760.000 (3,38 %)
 Jiangxi – 42.540.000 (3,29 %)
 Liaoning – 42.100.000 (3,26 %)
 Guizhou – 38.700.000 (2,99 %)
 Heilongjiang – 38.150.000 (2,95 %)
 Shaanxi – 36.900.000 (2,85 %)
 Fujian – 34.880.000 (2,70 %)
 Shanxi – 33.140.000 (2,56 %)
 Chongqing – 31.300.000 (2,42 %)
 Jilin – 27.040.000 (2,09 %)
 Gansu – 26.030.000 (2,01 %)
 Indre Mongoliet – 23.800.000 (1,84 %)
 Xinjiang – 19.340.000 (1,50 %)
 Shanghai – 17.110.000 (1,32 %)
 Beijing – 14.560.000 (1,13 %)
 Tianjin – 10.110.000 (0,782 %)
 Hainan – 8.110.000 (0,627 %)
 Ningxia – 5.800.000 (0,449 %)
 Qinghai – 5.340.000 (0,413 %)
 Tibet – 2.700.000 (0,209%)
Derudover:
 Folkets Befrielseshær, i aktiv tjeneste – 2.500.000
Til sammenligning:
 Hongkong – 6.803.000 (0,526 %)
 Macao – 445.000 (0,0344 %)

Administrative regioner efter befolkningstal
Ladelund

Ladelund (på dansk tidligere også Lavlund) er en landsby og kommune beliggende cirka 20 kilometer nordøst for Nibøl på gesten (midtsletten) i det nordlige Sydslesvig og tæt ved den dansk-tyske grænse. Administrativt hører kommunen under Nordfrislands kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Sydtønder kommunefællesskab (Amt Südtondern). Til kommunen hører også Boversted (Boverstedt), Bækhus (Beckhuus), Klint, Kongsager (Königdacker), Kolonisthuse (Kolonistenhäuser), Ladelund Mark, Ladelund Mølle. Nyhus (Neuhaus) og Toldhuse (Zollhäuser).

I Ladelund findes med Ladelund Ungdomsskole den eneste danske efterskole syd for grænsen. Efterskolen drives af Dansk Skoleforening for Sydslesvig.

Historie 
Ladelund er første gang nævnt 1352. Navnet er enten afledt af oldnordisk hlaða for en ladebygning eller af oldnordisk hlaði for en stak af brænde eller tørv. På nordfrisisk udtales bynavnet Låålönj og på sønderjysk Lalunj. Byen ligger udenfor den nordfrisiske bosætningsområde på den slesvigske gest (Midtsletten).

Landsbyen er sogneby i Ladelund Sogn. Sognet lå i Kær Herred (Tønder Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark. Kirken er viet til apostlen Peter. Der blev holdt gudstjeneste på dansk indtil 1896. Skolesproget var dansk indtil 1864.

Oprindeligt lå her et kapel. Kirken skal være opført i 1401.
Ved delingen af hertugdømmerne i 1544 hørte Ladelund til de områder, der tilfaldt hertug Hans den Ældre. Efter hans død kom Ladelund under de hertugelige besiddelser.

Ved Søndermosen mod nabobyen Vestre fandtes tidligere et større skovområde, som svenskerne skulle have afbrændt. Området er i dag præget af opdyrkede hedestrækninger.

I 1720 kom byen atter under Kronen. I den danske tid hørte landsbyen under Ladelund Sogn (Kær Herred). I 1864 havde byen "Kirke, Præstegaard, Skole, 2 større Bøndergaarde og 2 Kroer".

Under 2. verdenskrig fandtes en tysk kz-lejr i landsbyen. KZ-lejr Ladelund var en udekommando af kz-lejren i Hamborg-Neuengamme.

Noter

Litteratur 
 J.P. Trap: Statistisk-topografisk Beskrivelse af Hertugdømmet Slesvig, bind I-II; Kjøbenhavn 1864

Eksterne henvisninger 

 Ladelund Kommune
 Dansk i Ladelund  
 Mindested kz-lejr Ladelund 
 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
Jaruplund

Jaruplund (dansk) eller Jarplund (tysk) er en landsby beliggende umiddelbart syd for Flensborg i Sydslesvig. Administrativt hører Jaruplund under Hanved Kommune i Slesvig-Flensborg kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Jaruplund var en selvstændig kommune indtil marts 1974, hvor Veding og Jaruplund blev sammenlagt i Jaruplund-Veding Kommune, i marts 2008 blev Jaruplund endelig indlemmet i Hanved. I den danske periode indtil 1864 hørte landsbyen under Oversø Sogn (Ugle Herred, Flensborg Amt).

Stednavnet er første gang dokumenteret 1472. Stednavnet henviser til en tidligere landsby ved navn Jarup. Navnet Jarup selv er afledt af enten oldnordisk hjǫrr for sværd eller oldnordisk jarpi for hjerpe. Bynavnet skrives tidligere også Hjarplund, på angeldansk Jarp'lunj.

Bilskov, Hornskov, Julianegaard, Nydam, Prindsgaard og Sophiegaard er udflyttersteder fra Jaruplund. Mod nord grænser Jaruplund til Flensborg-Sydstaden (Rude). Nordøst for byen ligger Hvilberget.

Jaruplund er især kendt for Jaruplund Højskole, beliggende lidt uden for landsbyen ved Jaruplund Sø.

Eksterne henvisninger 

 Jaruplund Højskole

Noter 

Hanved
Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Chatham Øerne

Chatham Øerne (Rekohu på moriori) er en øgruppe i det sydlige Stillehavet tilhørende New Zealand og cirka 800 kilometer fra de to store newzealandske øer (44 sydlige breddegrad og 176 vestlige længdegrad).
Den består af hovedøen (Chatham Ø), Pitt Ø og otte mindre ubeboede småøer.
Der bor omkring 750 mennesker på øerne i dag, hvoraf 700 på hovedøen og 50 på Pitt Ø.
70% af indbyggerne er af polynesisk oprindelse. Hovederhverne er landbrug og fåreavl og fiskeri. Hovedstad er Waitangi (Petre Bay).

Historie 
Øerne var oprindeligt befolket af Moriorierne, der bestod af individuelle jæger-samler grupper. De havde kun simpel teknologi og ingen erfaringer i krig. 
Den 29. november 1791 blev øgruppen kendt af europæerne da briggen Chatham under William Robert Broughtons kommando ankom.
I november og december 1835 blev de invaderet af Maorier fra de newzealandske hovedøer.

Geografi 
Øerne er af vulkansk oprindelse og er opbygget af tuf og basaltsten. 

Chatham Øerne består af et højplateau mod syd, flankeret af høje klipper. Den nordlige del er domineret af den 20 km² store indlandssø Te Wahanga, der kun er afskåret fra havet af en smal landtange. Endvidere findes der tørvelandskaber og lange sandstrande.

Pitt Ø er i den indre del domineret af skov, mens der ved kysterne er høje klipper og smukke strande. Her er det højeste punkt Mount Hakepa (231 meter). På den ubeboede Mangere Island er det højeste punkt 286 meter.

Til Chatham Øerne hører også øerne:
 South East Island (Rangatira)
 Mangere Island 
 Little Mangere 
 Star Keys (Motuhope)
 The Sisters (Rangitatahi)
 The Forty Fours (Motuhara)
 The Pyramid
 The Castle

Alle øerne og omliggende rev, er en del af af den underjordiske Chatham bjergryg.

Selvom øgruppen befinder sig øst for den 180. Længdegrad, ligger den dog vest for den internationale datogrænse. Som følge deraf har Chatham Øerne sin egen tidszone (CHADT – Chatham Island Daylight Time), 45 minuter før New Zealand tid.

Klima 

Temperaturen er havklimatisk moderat og ligger gennemsnitlig mellem 18 °C om sommeren og på ca. 9 °C om vinteren. Der er ofte meget vind, skyet og regnfuldt.

Eksterne henvisninger 

 Jared Diamond, Guns, Germs and Steel, 1997.

Øer i New Zealand
Alvar Aalto

Alvar Aalto (født 3. februar 1898, død 11. maj 1976) var en finsk arkitekt og designer, der i sit arbejde var en af funktionalismens pionerer. I Danmark tegnede han sammen med sin hustru Elissa Aalto og Jean-Jacques Baruël Nordjyllands Kunstmuseum (nu: KUNSTEN Museum of Modern Art Aalborg), der blev opført 1968-1972. Hans vaser, kendt som Aalto vasen, er også velkendte.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 

 Alvar Aalto's Savoy Vase (1936)
 Alvar Aalto Galleri

Arkitekter fra Finland
Modernistiske arkitekter
Jyväskylä
Modtagere af Sonningprisen
Æresdoktorer ved NTNU
Designere
Nordjyllands Historiske Museum

Nordjyllands Historiske Museum er landsdelens største kulturhistoriske museum og arbejder med forskning, indsamling, dokumentation, bevaring og formidling af lokal- og kulturhistorie. Museet tæller 14 udstillingssteder fordelt over tre kommuner, Aalborg Kommune, Mariagerfjord Kommune og Rebild Kommune. Museet varetager den arkæologiske virksomhed i disse kommuner samt Jammerbugt Kommune og fører tilsynet med fredede fortidsminder beliggende i det tidligere Nordjyllands Amt.

Nordjyllands Historiske Museum er et statsanerkendt museum under Slots- og Kulturstyrelsen og fungerer som en selvejende institution med en bestyrelse på
12 medlemmer fra de tilskudsgivende kommuner, museumsforeninger samt medarbejdere. Museet har ca. 50 fastansatte. Hovedsædet ligger i Algade 48 i Aalborg.

Udstillinger 
Nordjyllands Historiske Museum administrerer 14 udstillingssteder:

 Aalborg Historiske Museum
 Vikingemuseet Lindholm Høje
 Vikingemuseet Fyrkat
 Gråbrødrekloster Museet
 Apotekersamlingen i Jens Bangs Stenhus
 Hals Museum
 Boldrup Museum
 Hobro Museum
 Lystfartøjsmuseet
 Hadsund Egnssamling
 Møllehistorisk Samling
 Havnø Mølle
 Cirkusmuseet i Rold
 REGAN Vest

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Nordjyske Museer Nordjyllands Historiske Museums officielle hjemmeside.

Historiske museer i Danmark
Museer etableret i 2004
Museer i Region Nordjylland
Statsanerkendte museer i Danmark