kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bang Na Expressway

Bang Na Expressway (fuldt navn: Bang Na – Bang Pli – Bang Pakong Expressway), officielt Burapha Withi Expressway (thai: ทางพิเศษบูรพาวิถี), er en 54 km lang ophøjet motorvej med seks kørebaner i Bangkok, Thailand. Den er en betalingsvej, som er en del af motorvejen Bang Na-Trat og er skiltet som National Highway 34.

Motorvejen er anlagt på en viadukt, som er en bro med mange spænd. Spændene er gennemsnitligt 42 meter lange. Bredden er 27 meter og broen blev færdig i marts 2000.

Den er verdens længste vejbro, men er ekskluderet fra enkelte lister, fordi den for det meste ikke krydser vand, kun en flod og nogen kanaler.

Referencer

Eksterne henvisninger 
The Bang Na Expressway  (1,1 MB PDF-fil med kort og billeder)

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Thailand
Bjælkebroer
Runyangbroen

Runyangbroen (forenklet kinesisk: 润扬长江大桥, traditionel kinesisk: 潤揚長江大橋, Pīnyīn: Rùnyáng Chángjiāng Dàqiáo) er to store broer, som krydser floden Chang Jiang (Yangtze) i provinsen Jiangsu i Kina, nedstrøms for Nanjing.  Broen går fra Zhenjiang i syd til Yangzhou i nord, og er en del af motorvejen Beijing-Shanghai.

Den sydlige del af broen er en hængebro med et hovedspænd på 1490 meter og dermed en af verdens længste hængebroer. Tårnene rager 215 meter over vandoverfladen. Bredden er 39,2 m med plads til seks kørebaner og en smal gangbane til vedligehold. Sejlingshøjden er ca. 50 m.

Den nordlige bro er en skråstagsbro med et hovedspænd på 406 meter, og 150 m høje tårne. Mellem de to broer er øen Siyezhou. Den totale længde af brokomplekset er 35,66 km.

Broen åbnede for trafik i april 2005.

Referencer 
Fodnoter

Kilder
 Artikkel i Peoples Daily Online
Artikkel fra construction.com
South Bridge i Structurae
North Bridge i Structurae

Eksterne henvisninger
Runyang Yangtze River Highway Bridge (Kinesisk)

Hængebroer
Skråstagsbroer
Jiangsu
Broer i Kina
6. oktober-broen

6. oktober-broen er en ophøjet motorvej i Kairo i Egypten, som går gennem byen og mod Kairo Internationale Lufthavn, 20,5 km væk. Navnet er til minde om udbruddet af Yom Kippur-krigen i 1973. Broen kaldes Kairos rygrad, og er som oftest så tætpakket at det kan tage 45 minutter at køre fra den ene ende til den anden. Den sidste del af vejen åbnede i 1996 efter næsten tredive års byggearbejder.

Eksterne henvisninger
The final bridge , Al-Ahram Weekly
6. oktober-broen  i Structurae

Broer i Egypten
Kairo
Polidoro da Caravaggio

Polidoro da Caravaggio, egentlig Polidoro Caldara, (ca. 1499 – 1543) var en italiensk maler.

Man ved grumme lidt sikkert om hans liv og kunst. Han er vel elev af Giulio Romano og Giovanni da Udine knyttet til Rafaels værksted og deltager i udsmykningen i Vatikanet. Han nød stort ry som facademaler, Sgraffito, i Rom; men hans talrige værker, der prises højt for skøn antikiserende dekoration og for deres clairobscur, er nu næsten forsvundne; mange stik efter dem viser, hvor højt de værdsættes. Efter plyndringen af Rom i 1527 rejste Caldara til Neapel og slog sig senere ned i Messina (hvor han bl.a. dekorerede triumfbuer til Karl V’s indtog 1535). Her udførte han sit hovedværk Den korsbærende Kristus.

Kilde 

 i bind 4 side 485 skrevet af amtsforvalter Axel Holck

Malere fra Italien
Renæssancemalere
Vasco da Gama-broen

Vasco da Gama-broen (Portugisisk: Ponte Vasco da Gama) er en større skråstagsbro, som ligger i nærheden af Portugals hovedstad Lissabon. Broen er den længste vejbro i EU (17,2 km lang) og størstedelen af den går over Tajofloden. Bredden er på 30 meter. 

Broen blev åbnet 29. marts 1998 og kunne tages i brug til verdensudstillingen Expo '98, som blev holdt i Lissabon det år.

Den er konstrueret til at modstå et jordskælv, som er fire gange kraftigere end det som ramte Lissabon i 1755. Den blev konstrueret i forbindelse med 500-årsjubileet for Vasco da Gamas opdagelse af søvejen til Indien.

Videre beskrivelser
Broen har i dag motorvej med seks kørebaner med en tilladt tophastighed på 120 km/t (undtagen en sektion som har tilladt topfart på 100 km/t). På dage med tåge og/eller regn sænkes fartgrænsen til 90 km/t. Antallet af kørebaner skal opgraderes til otte, når trafikken øges til 54.000 passeringer per dag.

Der var for det meste 3.300 personer, som arbejdede med broprojektet, og det tog 18 måneders planlægning og yderligere 18 måneders bygning før den stod færdig. Det var hovedsageligt portugisiske selskaber, som stod for projektet, men også britiske og franske selskaber bidrog.

Broen er forventet at holde i 120 år og er bygget til at kunne modstå vindhastigheder på op til 250 km/t.

Eksterne henvisninger

Portugal celebrates opening of giant bridge (BBC, 1998) (engelsk)
billedserie over broen 

Skråstagsbroer
Broer i Portugal
Rio–Niterói-broen

Rio–Niterói-broen er en kassebro i armeret beton, som forbinder byerne Rio de Janeiro og Niterói i Brasilien.

Broen blev åbnet i 1974, og har det officielle navn Ponte Presidente Costa e Silva, til ære for den brasilianske præsident, som tog beslutningen om, at broen skulle bygges. Kaldenavnet «Rio–Niterói» blev efterfølgende mere kendt end det officielle navn.

Broen er 13290 m lang, hvoraf 8836 m er over vand. Hovedspændet er 72 m højt, og hundredvis af skibe passerer under hver måned for at komme til og fra Guanabarabugten. Trafikmængden er på 140.000 køretøjer per dag, og der betales kun afgift i én retning. Broen drives af firmaet Ponte S.A.

Eksterne henvisninger 
 Webkamera: Ponte S.A. 
 Satellitbillede fra Google Maps
 Fotogalleri 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Brasilien
Rio de Janeiro
Kassebroer
Confederation Bridge

Confederation Bridge (fransk: Pont de la Confédération) er en bro over Northumberlandstrædet, som forbinder Prince Edward Island med fastlandet i New Brunswick, Canada.  Indbyggerne kalder broen "the Fixed Link". Den 12,9 km lange kassebro i beton kostede 1,3 milliarder canadiske dollar, og den åbnede i 1997 efter tre og et halvt år med byggearbejder.

Eksterne henvisninger 

Confederation Bridge
Confederationbridge.ca 
Bilder 
SC Infrastructure
Information Radio Bridge 

Broer i Canada
Kassebroer
Flatbrød

Flatbrød er et traditionelt norsk usyret brød, der hovedsageligt spises med fisk, salt kød og suppe. Oprindeligt var det en basisfødevare for fårehyrder og bønder.

Ingredienser er bygmel, husholdningssalt og vand, men der findes varianter med andre ingredienser.

Flatbrød spises til alle måltider. Jo tyndere brødet er, jo bedre er det. Dejen rulles ud og bliver bagt på en stor bageplade. Traditionen med at fremstille flatbrød er blevet givet videre gennem generationerne af husmødre. Hver har sin egen måde at fremstille det på. Det tørre klima i Norge tillader at brødet kan opbevares i lang tid uden at blive dårligt.

Fra den sene middelalder er flatbrød hverdagsbrød i Norge. Tidligere anvendelse er usikker: der mangler både redskaber og omtale af flatbrød i skriftlige kilder. Da der brugtes håndkværn, var det sandsynligvis almindeligt at male mel til dagligt forbrug, men med vandmøllernes fremkomst og adgangen til større mængder mel kunne der bages flatbrød til længere tid.

Flatbrød nævnes første gang i en regnskabsbog fra Bergenhus i 1519. Her står, at der er kommet 14 tønder flatbrød fra Sunnhordland, og fra Hardanger fortælles, at flatbrød blev bagt på stenplader.

Se også 
Fladbrød
Lefse
Tunnbröd

Referencer 

Fladbrød
Mad fra Norge
Kittilä Lufthavn

Kittilä Lufthavn  er en lufthavn i finske Lapland. Den er beliggende fem kilometer nord for centrum af Kittilä, og 15 kilometer syd for landets største skisportssted, Levi. Lufthavnen er en af det nordlige Finlands hovedlufthavne, og ligger i den nordlige polarcirkel.

I 2012 ekspederede den 263.427 passagerer og 1.628 flybevægelser.

Historie 
De første tegn på en regulær lufthavn ved Kittilä opstod i 1974, da Metsähallitus, den finske skovstyrelse, begyndte at etablere en flyveplads med en 600-700 meter lang landingsbane med et underlag af grus. Flyvepladsen skulle primært bruges til transport af de mange medarbejdere fra den store skovindustri i området. Det første fly landede den 20. september 1975.

Allerede i starten af 1970'erne havde de lokale myndigheder lagt planer for en regulær lufthavn i området, som både skulle betjene den voksne turistindustri samt det finske flyvevåben. (Suomen ilmavoimat) I 1976 begyndte man på opførslen af lufthavnen i samarbejde med landets arbejdsministerium og lokale entreprenører. Stedet blev åbnet for trafik den 11. september 1979. På dette tidspunkt var der etableret en knap to kilometer lang landingsbane, en forplads til flyene, samt nogle primitive bygninger. Det var det finske forsvarsministerium (Försvarsministeriet) som fra starten stod for driften. 

I årene 1981-82 byggede man den første lufthavnsterminal, og i juli 1982 overtog de civile myndigheder driften af lufthavnen, selvom militæret stadigvæk brugte stedet. Fra 1984 og ét år frem forlængede man landingsbanen til de nuværende 2.500 meter. Flyselskabet Finnair begyndte i 1987 at have regulær trafik til Kittilä, og i februar 1990 havde man året rundt daglige flyvninger til og fra stedet. I 2000'erne udvidede man terminalbygningen flere gange på grund af den stigende passagertilstrømning.

Den 27. juni 2006 omkring kl. 19.00 opstod der brand imellem den gamle og nye terminalbygning, og over 2.000 m2 blev helt eller delvist ødelagt. Lufthavnen var derefter lukket for operationer én måned. En genopbygning og reparation af skaderne varede de næste par år, og den 14. februar 2008 blev de nye faciliteter indviet.

Eksterne henvisninger 

 Kittilä Lufthavns officielle hjemmeside

Referencer 

Lufthavne i Finland
Etableret i 1979
Lappi
Jyllandsserien (håndbold)

Jyllandsserien er den femteøverste række i håndboldens danmarksturnering. Oprykning sker til 3. division og nedrykning sker til serie 1.

Afviklingen af turneringen 
Håndboldens jyllandsserie består som udgangspunkt (hold kan have udtrådt) af seks puljer med 10 hold i hver. Dette gør sig gældende hos begge køn. Man møder hver modstander én gang ude og én gang hjemme. Dette giver – med 10 hold i rækken – 18 kampe.

Oprykning til 3. division 
Når alle kampene er afviklet, rykker vinderen af hver pulje direkte op i 3. division, såfremt det er oprykningsberettiget. Det er det ikke, hvis klubben også har et hold i 3. division. At klubben evt. har et hold i 2. division eller højere oppe er derimod ingen hindring, medmindre dets 2. divisionshold rykker ned i 3. division. Det næsthøjest placerede, oprykningsberettigede hold skal ud i en kvalifikationskamp mod en anden 2'er i Jyllandsserien. Giver dette en samlet sejr (over to kampe), deltager holdet i oprykningsspillet til 3. division. Vindes dette også (over to kampe), rykker holdet op. Alle tabere spiller i Jyllandsserien i den efterfølgende sæson. Dog skal de to bedste 2'ere rykke direkte op i 3. division som 1'erne.

Nedrykning til serie 1 
De hold, der slutter på 9. eller 10.-pladsen, rykker direkte ned i Serie 1.

Eksterne links 
 Propositioner for 2013/2014

Håndboldligaer
Håndboldkonkurrencer i Danmark
Jyllandsserien

Jyllandsserien har flere betydninger:
Jyllandsserien (håndbold)
Jyllandsserien (fodbold)
Jyllandsserien for kvinder (fodbold)
Garden of Bones

Garden of Bones er det fjerde afsnit af anden sæson i serien Game of Thrones, hvor Joffrey Baratheon straffer Sansa Stark for Robb Starks sejre, mens Tyrion Lannister og Bronn forsøger at mildne kongens ondskab.

Eksterne kilder/henvisninger 

Seriens danske websted

Episoder af Game of Thrones
Lerdrup Bugt Vildtreservat

Lerdrup Bugt Vildtreservat er et vildtreservat  på 872 ha (heraf 30 ha land) beliggende i Odder Kommune. Det ligger mod nord, i den østlige del af Horsens Fjord, mellem Alrø og Gyllingnæs.  består af lavvandede vader, strandenge og fjordholme. 

Området omfatter også holmene Alrø Polder sydøst for Alrø, hvor der siden 1976 været reservat med forbud mod færdsel i fuglenes yngletid. Der er et vigtigt yngle- og rasteområde for ande- og vadefugle samt måger og terner.  De mest almindelige vadefugle er hjejle, almindelig ryle og lille kobbersneppe. 

Reservatet er en del af Natura 2000-område nr. 56 Horsens Fjord, havet øst for og Endelave

Eksterne kilder/henvisninger 

 Bekendtgørelse om Lerdrup Bugt Vildtreservat 1993
 Naturstyrelsens folder  om reservatet.

Naturbeskyttelse i Danmark
Vildtreservater i Danmark
Lokaliteter i Odder Kommune
Hal (bygning)

En hal henviser til en bygning, fx til forskellige idrætsformål, herunder svømmehaller, idrætshaller og gymnastiksale.

Historisk 
En hal er en stor bygning af langhustypen.

I Jernalderen blev de fremdeles brugt til repræsentative formål på stormandsgårde. Senere blev haller anvendt til større fester i form af festhaller eller til kirketypen hallekirke.

Eksterne henvisninger 

Bygninger
Idrætshal

En idrætshal er en hal, der benyttes til indendørssport.

Historie
De første idrætshaller i historien kan dateres over 3000 år tilbage i det antikke Persien. Der var de kendt som Zurkhaneh, som arenaer der opfordrede til fysisk udfoldelse. Gymnasia (i.e., steder til gymnastik) i Tyskland var en gren af fænomenet Turnplatz, et udendørsområde til gymnastik, som blev sat i fokus af læreren Friedrich Jahn og de såkaldte Turner, der var en politisk og gymnastisk bevægelse i det 19. århundrede. Den første indendørs idrætshal i Tyskland var formentlig den i Hesse, der blev bygget i 1852 af Adolph Spiess, som var entusiast indenfor drenge- og pigegymnastik i skolerne.
Rudolf Clausius

Rudolf Julius Emanuel Clausius (født 2. januar 1822 i Köslin i Pommern, død 24. august 1888 i Bonn) var en tysk fysiker.

Clausius studerede fra 1840 i Berlin, hvor han blev lærer ved Artilleriskolen. 1855 kom han som lærer til Polytechnikum i Zürich, hvor han to år efter tillige blev ordentlig professor ved universitetet. 1867 blev han professor i Würzburg og 1869 i Bonn. Hans videnskabelige virksomhed samlede sig især om den mekaniske varmeteori, hvor han kom til at indtage en førerstilling. Carnots princip i sin ældre form var i 1840'erne almindelig antaget af fysikerne; visse beregninger, især over den sænkning, som vands frysepunkt lider ved tryk, var udførte ved hjælp af dette princip og derpå bekræftede ved forsøg. Men i løbet af 1840'erne viste Mayer, Colding og Joule, at varme kan forvandles til arbejde, hvilket syntes at stride mod Carnots princip. Medens andre fysikere mente at burde afvente nye erfaringer, påviste Clausius 1850 (Poggendorffs Annalen, Ueber die bewegende Kraft der Wärme etc.), hvorledes Carnots lære kunde omformes således, at dens kerne bevaredes, medens den bragtes i harmoni med den nye lære om varmen som 
en energiform. Også som en af grundlæggerne for den mekaniske gasteori (Poggendorffs Annalen 1857) må Clausius nævnes, og til elektricitetslæren har han givet vigtige Bidrag. Under titlen Die mechanische Wärmetheorie von Rudolf Clausius (1876-91, 3 bind, det sidste udgivet efter hans død) er hans arbejder over varme, elektricitet og gasteori samlede. Desuden har han skrevet: Die Potentialfunktion und das Potential.

Kilder 
 

Fysikere fra Tyskland
Ansatte ved Zürichs Universitet
Ansatte ved Würzburgs Universitet
Ansatte ved Bonns Universitet
Modtagere af Copleymedaljen
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Folkeskoleloven

Lov om folkeskolen eller populært Folkeskoleloven er den gældende lov for den offentlige danske grundskole. I 2014 trådte den nuværende folkeskolelov, der medførte Folkeskolereformen 2014, i kraft. Nogle dele indførtes fra 1. januar 2014, mens andre indførtes fra 1. august 2014.

Tidligere skolelove blev indført i 2014, 2009, 1993, 1975, 1958, 1937 og 1814, 1739 og 1539  .  Et særkende ved danske skolelove er, at der ikke er skolepligt, men undervisningspligt, hvorfor det også er tilladt at blive hjemmeundervist i Danmark.

Folkeskolelovens formålsparagraf 
Et hovedtema for lovgiverne har været formålsparagraffen, hvor tendensen fra 1958 til 1993 var større vægt på samarbejde og sociale kompetencer, mens tendensen i løbet af 1990'erne var et krav om større faglighed. I foråret 2011 var følgende formålsparagraf gældende:

 "§ 1. Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne kundskaber og færdigheder, der: forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere, gør dem fortrolige med dansk kultur og historie, giver dem forståelse for andre lande og kulturer, bidrager til deres forståelse for menneskets samspil med naturen og fremmer den enkelte elevs alsidige udvikling.

 Stk. 2. Folkeskolen skal udvikle arbejdsmetoder og skabe rammer for oplevelse, fordybelse og virkelyst, så eleverne udvikler erkendelse og fantasi og får tillid til egne muligheder og baggrund for at tage stilling og handle.

 Stk. 3. Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati."

Loven, der er gældende fra 2014 har som noget nyt kompetencemål'' for eleverne.

Se også 
 Friskoleloven

Referencer 

Grundskole i Danmark
Danmarks love
Folkeskolen
Frede Møller-Kristensen

Frede Jens Møller-Kristensen (1933 – 21. februar 2003) var en dansk orientalist, indolog og bibliotekar, som især huskes som gerningsmanden i det store bogtyveri. Fra 1967 til 2000 var han ansat ved Det Kongelige Bibliotek, hvor han fra 1969 til 1987 var leder af bibliotekets orientalske samling.

1960 blev han mag.art. i indisk filologi og modtog allerede 1957 Københavns Universitets guldmedalje for prisopgaven Kongedømmet i det gamle Indien, som var en besvarelse af spørgsmålet: "Der ønskes en på dharmaśāstra- og arthaśāstra-tekster byggende undersøgelse over kongedømmet i det gamle Indien". I 1967 blev den lovende og sanskritkyndige forsker ansat ved nationalbiblioteket. Han blev afdelingsleder i 1969, men måtte gå af i 1987 på grund af tiltagende alkoholisme.

Fra omkring 1970 og indtil 1978, hvor biblioteket indførte rutinemæssig kontrol af både gæster og ansatte, stjal Møller-Kristensen ca. 3.200 kostbare og sjældne bøger fra sin arbejdsplads. Han pakkede dem ind i brunt papir og tog dem med hjem til sin bopæl i Espergærde, hvor han omhyggeligt fjernede bibliotekets stempler og mærker fra bøgerne. I 1975 blev biblioteket klar over, at en række sjældne bøger var bortkommet.

Først ca. tyve år efter begyndte han at sælge ud af værkerne. I 1998 solgte han 24 stjålne bøger på auktioner i London og New York, hvilket indbragte ham 2,4 mio. kr. Indtægterne blev anvendt til afdrag på realkreditlån, renovering af huset og køb af et aircondition-anlæg.

Han døde af kræft i 2003 og er anonymt begravet på Egebæksvang Kirkegård. Da hans enke sommeren samme år fortsatte salget af bøger, blev bogtyveriet afsløret, fordi hun indleverede den uhyre sjældne bog Propalladia til auktion hos Christie's i London. Auktionshuset kontaktede Det Kongelige Bibliotek, som havde verdens eneste komplette eksemplar, og sagens rette sammenhæng kom for dagens lys. Både Frede Møller-Kristensens enke Eva, søn, svigerdatter og en ven af familien blev efterfølgende dømt for hæleri. Enken blev idømt tre års fængsel og et erstatningskrav på 17,9 mio. kr.

Motivet til Frede Møller-Kristensens handlinger henstår i det uvisse. Det eneste, der med sikkerhed kan siges, er, at han konsekvent udvalgte de mest kostbare, men samtidig ikke unikke, bogværker.

Han medvirkede sammen med Nynne Koch og Povl Meisner til bogen Det indre univers (1972) og udgav Tekster til buddhismen (Gyldendal 1980) og sammen med Kaj Ove Krogh Hinduismen (Munksgaard 1980, norsk udgave på Aschehoug 1981). Han var tillige konsulent på Den Store Danske Encyklopædi.

Litteratur 
 Lea Korsgaard, Det store bogtyveri, København: Politikens Forlag 2005.

Kilder 
 Stéphanie Surrugue, Mikkel Gottlieb & Rasmus Emborg: "Det Store Bogtyveri" , Politiken.dk, 19. december 2003.
 Lea Korsgaard: Enken: »Der var gensidig respekt, for syv pokker!« , Berlingske.dk, 25. juni 2005.

Bibliotekarer fra Danmark
Orientalister fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Lærebogsforfattere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Indologer
Modtagere af Københavns Universitets guldmedalje
Personer døde af kræft
Sidu-broen

Sidu-broen (kinesisk: 四渡河特大桥) er en 1.222 m lang hængebro over floden Sidu nær Yesanguan i regionen Badong i provinsen Hubei i Folkerepublikken Kina. Den blev åbnet i november 2009, og var da verdens højeste bro, på grund af dybden (472 m under broen) af den ravine den spænder over.

Broen er del af Motorvej G50 Shanghai–Chongqing som løber fra Shanghai i øst til Kinas grænse mod Nepal i vest.

Eksterne henvisninger
Højkvalitetsbillede hos Panoramio 

Hængebroer
Broer i Kina
Hubei
Baluarte-broen

Baluarte-broen (spansk: Puente Baluarte Bicentenario) er en skråstagsbro i Mexico. Den strækker sig over en dyb kløft mellem delstaterne Durango og Sinaloa i Vestlige Sierra Madre i den nordlige del af landet, og er en del af motorvejen mellem Victoria de Durango og Mazatlán. Med en højde på 402,6 meter er den en af verdens højeste hængebroer. Den er 1.124 meter lang, med et hængende spænd på 520 meter. Broen blev påbegyndt 21. februar 2008 og åbnede 5. januar 2012. Den kostede 2,18 milliarder pesos.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 ABC Nyheter – Verdens højeste hængebro er åbnet 

Hængebroer
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Mexico
Hellenic Football League

Hellenic Football League er en regional fodboldliga i det sydlige England, som består af hold fra Berkshire, Gloucestershire, Oxfordshire, den sydlige del af Buckinghamshire, den sydlige del af Herefordshire, den vestlige del af Greater London, den nordlige del af Wiltshire og det nordligste Hampshire. 

Ligaen blev etableret i 1953 som én division med 16 hold. I 1956 var ligaen vokset til 27 og blev derfor opdelt i to divisoner, Premer Division og Division One. Inden sæsonen 2000–01 blev Chiltonian League fusioneret ind i Hellenic League, som dermed kom til at bestå af tre divisioner, Premier Division, Division One East og Division One West. I sæsonen 2006–07 absorberede Hellenic League endvidere Banbury District and Lord Jersey FA Veterans League, som nu udgør old boys-divisionerne i Hellenic League.

Hellenic Football League har pr. 2014 tre divisioner for førstehold, Premier Division, der befinder sig på niveau 9 i det engelske ligasystem, samt Division One East og Division One West på niveau 10. De bedste hold i Premier Division har mulighed for at rykke op i en af de to puljer i Southern Leagues Division One, alt efter klubbens geografiske placering. Holdene, der slutter som nr. 1 eller 2 i hver af de to Division One-puljer kan rykke op i Premier Division, hvis deres stadion opfylder visse krav fastlagt af The Football Association. Optagelse af hold i Division One-puljerne sker fortrinsvis fra lavere rangerende lokale ligaer på niveau 11 i det engelske ligasystem i Hellenic Leagues område.

Vindere

Liga

Ligapokalturneringer

Eksterne henvisninger 
Hellenic Football League 
Football Club History Database - Hellenic League 
Non-League Football Matters - Hellenic League 1953-72  
Non-League Football Matters - Hellenic League 1995-2011

Noter 

Fodboldligaer
Etableret i 1953
Fodbold i England