kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Institut for Matematiske Fag (Københavns Universitet)

Institut for Matematiske Fag er et institut under Det Naturvidenskabelige Fakultet (Københavns Universitet). Instituttet ligger i H.C. Ørsted Instituttet (af studerende typisk bare kaldet HCØ). Instituttet har fire studieretninger
 Matematik (cand.scient)
 Matematik-Økonomi (cand.scient.oecon)
 Forsikringsvidenskab (cand.act)
 Statistik (cand.stat)

Matematik 
Med start fra august 2009 er der sket en del ændringer, når man starter på matematik på Københavns Universitet.
Det nye er, at man skal have et helt år udenfor matematik, og at dette kan allerede starte på første år. Dermed kan man have mellem 4 og 8 kurser på det første år, og de er

 Introduktion til Matematik (MatIntro)
 Lineær algebra (LinAlg)
 Analyse 0
 Analyse 1
 Diskret matematik (DisMat)
 Sandsynlighedsregning og statistik (SS)
 Algebra 1 (Alg1)
 Geometri 1 (Geom1)

Dog er der en stor andel som vælger valgfag (fag udenfor matematik) allerede på første år, og de skal så kun have de 4 føste kurser på første år. De skal så have de 4 andre på andet år.
Hvis man vælger at læse sit valgfag sideløbende, har man følgende valgmuligheder:

 Fysik
 Mekanik 1 | Mekanik 2 | Termodynamik | Elektromagnetime
 Datalogi
 Introduktion til programmering | Objektorienteret programmerings design | Databaser og webdesign | Algoritmer og datastruktur
 Kemi
 Introduktion til kemi | Organisk kemi 1 | Organisk kemi 2 | Fysisk kemi 1
 Økonomi
 Introduktion til økonomi | Sandsynlighed og statistik | Operationsanalyse 1 | Mikroøkonomi

Matematik og datalogi ser ud til at være de mest populære at have på første år, udover de allerede obligatorisk matematik kurser.
Dog er fysik og økonomi også godt med. En del vælger dog også at have et helt år udenfor matematik, f.eks. med at læse filosofi.

Gammel Ordning, Matematik-Statistik 
Faget matematik-statistik er et fag der senere kan dele sig i to retninger. Enten kan den studerende fortsætte med at læse matematik, ellers kan vedkommende skifte til at læse statistik. De fleste vælger dog matematik. På det første år, opdelt i fire blokke, skal den studerende gennem følgende obligatoriske kurser:

 Introduktion til Matematik (MatIntro)
 Sandsynlighedsregning og statistik 1 (SaSt1)
 Lineær algebra (LinAlg)
 Matematisk metode (MatM)
 Diskret matematik (Dis)
 Algebra 1 (Alg1)
 Geometri 1 (Geom1) eller Sandsynlighedsregning og Statistik 2 (SaSt2)
 Algebra 2
 Analyse

På det andet år sammensætter den studerende selv sit studium. Der findes foruddefinerede forslag, som eksempelvis gymnasie- eller fysik-fagpakken. Men valget er grundlæggende op til den studerende. På tredje år er der yderligere valgfrihed, dog skal den studerende have et kursus i videnskabsteori inden for matematik, og hvis den studerende valgte Geom1 på 1. år skal han/hun have SaSt2, og ligeledes hvis den studerende valgte SaSt2 skal han/hun have Geom1. Desuden skal bachelorprojektet skrives i slutningen af tredje år.

Kilder

Links 
 http://www.math.ku.dk

Matematikuddannelser i Danmark
Institutter ved Københavns Universitet
Matematisk metode

Matematisk metode er et område i matematikken hvor man studerer beviser, og det at udforme et bevis på egen hånd. Således kommer man eksempelvis gennem induktions- og modstridsbeviser.

Se også 
Bevis (matematik)
Institut for Matematiske Fag

Der findes institutter for matematiske fag ved flere danske universiteter. Se nærmere under:

Institut for Matematiske Fag (Københavns Universitet)
Institut for Matematiske Fag (Aalborg Universitet)
Institut for Matematik (Aarhus Universitet)

Se også Matematiske institutter i Danmark.

Matematikuddannelser_i_Danmark
Sall

Sall er en by i Østjylland med , beliggende 5 km sydvest for Haurum, 3 km sydøst for Thorsø og 4 km nordvest for Hammel. Sall hører til Favrskov Kommune og ligger i Region Midtjylland.

Byen hører til Sall Sogn, og Sall Kirke ligger i byen.

Byen blevet kåret til Årets Landsby i 2018 af Region Midtjylland

Faciliteter 
Haurum-Sall Centralskole blev oprettet i 1963 ved sammenlægning af skolerne i Haurum og Sall. Den blev nedlagt af kommunen i 2009, hvorefter forældrene tog initiativ til oprettelse af Frijsendal friskole, der nu har 142 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin. I 1990 blev det lille fritidshjem Satellitten oprettet i den tidligere inspektørbolig, og i 1993 blev børnehaven Trekløveren oprettet i tilknytning hertil. I 2007 blev den udvidet med en vuggestue. SFO'en Solsikken er et tilbud til børn i 0.-3. klasse.

Sall Forsamlingshus, der har plads til 100 personer, ejes og drives af Sall Beboerforening, der blev dannet i 1988 ved sammenlægning af Sall Borgerforening og forsamlingshuset.

Historie 
Byen har tidligere været kaldt Sal, Sald og Salle.

Jernbanen 
1914-56 havde Sall station på Aarhus-Hammel-Thorsø Jernbane. Ved banens åbning havde Sall knap 25 gårde og huse, skole, bibliotek fra 1872, spare- og lånekasse fra 1886, forsamlingshuset fra 1893, andelsmejeri fra 1910, kro, savværk, smedje og købmandshandel. Med banen kom der brevsamlingssted på stationen, som blev betjent af en ekspeditrice, hvis mand var baneformand. I løbet af banens levetid kom der flere forretninger: brugsforening, slagter, bager og tricotage. En købmand opførte i 1937 sit eget pakhus i forlængelse af banens.

Stationsbygningen, der blev tegnet af Aarhus-arkitekten Thorkel Møller, er bevaret på Borgergade 72.

Kommunen 
Haurum-Sall sognekommune indgik ved kommunalreformen i 1970 i Hammel Kommune, som ved kommunalreformen i 2007 indgik i Favrskov Kommune.

Berømte bysbørn 
 Jacob Jensen, lærer i Sall var medlem af Folketinget 1854-55 og 1867-69

Kilder

Eksterne kilder/henvisninger 
 Asger Christiansen: Hammelbanen. bane bøger 1996, s. 129ff
 Sallnet

Byer i Favrskov Kommune
Sall Sogn
Haurum-Sall Centralskole

Haurum-Sall Centralskole var en folkeskole, der lå i den østlige ende af Sall. Den blev oprettet i 1963 ved sammenlægning af de tidligere skoler i Haurum og Sall. Der var fire skoler i det hele, idet der var både forskole (1-2 klasse) og hovedskole (3-7 klasse) i hver af de to byer. Forskolen i Haurum blev dog bevaret indtil 1967. 

Skolen omfattede i de første år klasserne 1 – 7. Senere kom der en børnehaveklasse til, inden 7. klasse blev nedlagt i 2006. Skolens elevtal varierede gennem årene mellem ca. 80 og 150. Der var ca. 10 lærere og pædagoger tilknyttet skolen.

Den 29. januar 2008 besluttede byrådet i Favrskov kommune, at nedlægge Haurum-Sall Centralskole med udgangen af skoleåret 2008/9. Men som så mange andre steder i landet, tog forældrene initiativ til oprettelse af en friskole.

Den 28. februar 2008 var der stiftende generalforsamling i den nye Frijsendal friskole, som startede undervisningen den 10. august 2009.

Sall Sogn
Etableret i 1963
Ophørt i 2009
Nedlagte folkeskoler
Matematiske institutter i Danmark

En liste over institutter (ved danske universiteter) der beskæftiger matematikere:

 Ved Københavns Universitet:
 Institut for Grundvidenskab
 Institut for Matematiske Fag
 Ved Aarhus Universitet:
 Institut for Matematik
 Ved Syddansk Universitet:
 Institut for Matematik og Datalogi
 Ved Aalborg Universitet:
 Institut for Matematiske Fag
 Ved Roskilde Universitet:
 IMFUFA (Institut for studiet af Matematik og Fysik samt deres funktioner i Undervisning, Forskning og Anvendelser)
 Ved Danmarks Tekniske Universitet:
 Institut for Matematik (DTU MAT)
Haderslev Stift

Haderslev Stift er et dansk stift, der blev oprettet i 1922. Den nuværende biskop er Marianne Christiansen (siden 12. maj 2013).

Haderslev Stift omfatter flg. provstier:
Aabenraa Provsti
Fredericia Provsti
Haderslev Domprovsti
Hedensted Provsti
Kolding Provsti
Sønderborg Provsti
Vejle Provsti

Stiftet omfatter også de danske menigheder i Sydslesvig (Dansk Kirke i Sydslesvig) med egen provst i Flensborg. Stiftet indeholdt tidligere desuden Vojens-Christiansfeld Provsti, der dog blev nedlagt som led i kommunalreformen i 2007.

Før 1920 hørte de sønderjyske dele af stiftet til Slesvig Stift.

Se også
 Haderslevs bisperække
 Valsbøl Pastorat
 :Kategori:Sogne i Haderslev Stift

Ekstern henvisning 
 Stiftets hjemmeside 

 
Etableret i 1922
Roskilde Stift

Artiklen omhandler det nuværende Roskilde Stift, som dannedes d. 1. december 1922 da Sjællands Stift deltes i to: Københavns og Roskilde Stifter. Om Roskilde Stift inden Reformationen, se Roskilde Stift (før 1536).

Roskilde Stift er et dansk stift.

Roskilde Stift omfatter flg. provstier:
 Greve-Solrød Provsti
 Holbæk Provsti
 Kalundborg Provsti
 Køge Provsti
 Lejre Provsti
 Næstved Provsti
 Ods og Skippinge Provsti
 Ringsted-Sorø Provsti
 Roskilde Domprovsti
 Skælskør Provsti
 Slagelse Provsti
 Stege-Vordingborg Provsti
 Tryggevælde Provsti

Stiftamtmænd 
 1922 – 1932: C.E.A. Ammentorp
 1932 – 1935: Frederik Martens-Larsen
 1935 – 1952: Christian Haugen-Johansen
 1952 – 1965: Ove Larsen
 1965 – 1980: Børge Hancke Rossel
 1980 – 1989: Christian Hyltoft 	 
 1989 – 2005: Niels Bentsen

I forbindelse med Strukturreformen blev statsamterne opløst og erstattet af en regional struktur, hvorefter funktionen som stiftamtmand overgik til direktøren for den regionale afdeling af Statsforvaltningen.

Se også 
 Roskildes bisperække
 Stiftets hjemmeside 

 
Etableret i 1922
Viborg Stift

Viborg Stift er et dansk stift. Viborg Domkirke i Viborg fungerer som sæde for stiftets biskop.

Provstier 
Viborg Stift omfatter efter omlægningen i 2007 følgende provstier:

 Viborg Domprovsti 	 	 	 	
 Viborg Østre Provsti 	 	 	 	
 Herning Nordre Provsti 	 	 	 	
 Herning Søndre Provsti 	 	 	 	
 Holstebro Provsti 	 	 	 	
 Ikast-Brande Provsti 
 Lemvig Provsti 	 	 	 	
 Salling Provsti 	 	 	
 Skive Provsti 	 	 	 	
 Struer Provsti 	 	 	 	
 Vesthimmerlands Provsti

Tidligere provstier 
 Aulum Provsti
 Bjerringbro-Hvorslev-Tjele Provsti
 Herning Provsti
 Ikast Provsti
 Skive-Fjends Provsti
 Sydvesthimmerlands Provsti

Biskopper 

 1060-    :  Heribert
     -1133:  Eskil. Dræbt i Asmild Kirke 20. oktober 1132.
 1133-1153:  Svend Svendsen.
 1153-1191:  Niels
 1191-1208:  Asger
 1208-1220:  Asgot
 1220-1222:  Thorsten
 1222-1251: Gunner (1152-1251), medforfatter til Jyske Lov
 1251-1267:  Niels II
 1267-1286:  Peder(flere modbiskopper)
 1286-1297:  Laurentius
 1298-1323:  Peder II
 1323-1330:  Tyge
 1338-1343:  Simon
 1345-1367:  Peder III
 1367-1396: Jacob Moltke
 1396-1429: Lave Glob
 1429-1437:  Herman Rynkeby
 1438-1451:  Thorlaug
 1452-1478: Knud Mikkelsen 
 1478-1498: Niels Glob
 1498-1508:  Niels Friis
 1509-1520:  Erik Kaas
 1521-1536: Jørgen Friis
 1537-1549:  Jakob Skøning  
 1549-1571: Kjeld Juel
 1571-1595: Peder Thøgersen (1532-1595), svoger til biskop Kjeld Juel
 1595-1616:  Niels Lauridsen Arctander
 1617-1641: Hans Iversen Wandal (1579-1641)
 1642-1642:  Wichmand Hasebard
 1642-1658:  Frands Rosenberg
 1659-1661:  Hans Bartskær
 1661-1673: Peder Villadsen (1610-1673), dattersøn af biskop Peder Thøgersen
 1673-1693: Søren Glud (1621-1693)
 1693-1700: Henrik Gerner (1629-1700)
 1700-1713: Bartholomæus Deichman (1671-1731), var 1713-1730 norsk biskop over Christiania Stift 
 1713-1720: Caspar Wildhagen (1664-1720)
 1720-1725: Søren Lintrup (1669-1731)
 1725-1735: Johannes Trellund (1669-1735) 
 1735-1770: Andreas Wøldike (1687-1770)
 1770-1780: Christian Michael Rottbøll (1729-1780)
 1781-1805: Peder Tetens (1728-1805)
 1805-1830: Jens Bloch (1761-1830), var 1804-1805 norsk biskop over Christiansands Stift   
 1830-1854: Nicolaj Esmark Øllgaard (1775-1863) 
 1854-1878: Otto Laub (1805-1882)
 1878-1901: Jørgen Swane (1821-1903)
 1901-1921: Alfred Sveistrup Poulsen (1854-1921)
 1921-1936: Johannes Gøtzsche (1866-1938)
 1936-1951: Axel Malmstrøm (1888-1951)
 1951-1968: Christian Baun (1898-1972)
 1968-1985: Johannes W. Jacobsen (1915-2003)
 1985-1996: Georg S. Geil (1930-1996)
 1996-2014: Karsten Nissen (født 1946)
 2014:      Henrik Stubkjær (født 1961)

Stiftamtmænd 
 1723–1730: Iver Rosenkrantz
 1730–1744: Christian Güldencrone
 1744–1747: Vilhelm Güldencrone
 1780–1789: Frederik Hauch
 1813-1820: Emanuel Blom
 1841-1866: Lucas baron de Bretton
 1866–1879: Gottlob Emil Georg Frederik baron Rosenkrantz
 1911-1921: Howard Grøn
 1931-1947: Sophus Buchwald
 1952-1969: Egede Larsen
 1970-1981: Florian Martensen-Larsen
 1981-1988: Jørgen Hansen Koch
 1995-2004: Bent Klinte

Se også 
 :Kategori:Sogne i Viborg Stift

Eksterne henvisninger 

 Stiftets hjemmeside
Makroobjektiv

Et makroobjektiv er et objektiv som et specielt beregnet til makrofotografering, dvs. til at fotografere så tæt på at emnet bliver gengivet i naturlig størrelse på filmen. Forholdet mellem emnets størrelse og den projekterede størrelse på filmen kaldes forstørrelsen og normalt skal dette forhold være 1:1 før man taler om ægte makrofotografi.

Hvis man bruger en 35 mm-film, betyder det at ens kamera skal kunne fokusere på et areal som højest er 24x36 mm, idet det er størrelsen på hvert billede på selve filmstrimlen.

Selv om mange objektiver har en "makroindstilling", er det normalt kun specialobjektiver som reelt kan opnå en forstørrelse på 1 eller derover. Hvis man ønsker et bruge et standardobjektiv til makrofotografering kan man montere mellemringe mellem objektivet og kamerahuset, eller man kan montere en nærfotolinse uden på objektivet. Begge dele vil gøre objektivet i stand til at fokusere tættere på, men kvaliteten bliver sjældent så god som med et specialobjektiv.

Makrofotografering foretages normalt med meget små blænderåbninger på grund af den lave dybdeskarphed, som følger med den store forstørrelse. Alligevel bliver makroobjektiver normalt designet med relativt store maksimale blændeåbninger (næsten altid f:2 eller f:2.8). Det skyldes, at der kun reflekteres ganske lidt lys fra det lille målområde gennem søgeren, og man har brug for godt lys for at kunne vurdere placeringen af skarphedsplanet og placere det præcist.

Nutildags, hvor de fleste fotograferer digitalt, har kameraet ikke en film men derimod en såkaldt sensor, og den er i de fleste tilfælde langt mindre end det klassiske filmformats 24x36 mm. Men det ændrer ikke definitionen af et makroobjektiv, som er fastlagt ud fra maksimalforstørrelsen. Det betyder derimod at et "ægte" makrofotografi blot bliver et mindre udsnit af motivet.

Til gengæld bliver flere digitale kameraer i dag markedsført ud fra en anden definition, hvor man kalder det makro hvis en 10x13 cm papirkopi af billedet viser emnet mindst i naturlig størrelse. Derved bliver makrobegrebet ikke bare en egenskab ved objektivet, som er den klassiske opfattelse, men også af kameraets sensorstørrelse og andre ting.

Fotografi
Louise

Louise er et pigenavn, der er afledt af det franske drengenavn Louis (som svarer til det tyske/gotiske Ludvig). 

Navnet findes i en række former:
Louisa, Louiza, Lovisa, Lovise, Luisa, Luise
Viki (tysk)
Ludovica, Ludovika, Ludvikka, Ludwiga (tysk og italiensk) 
Luigia (italiensk)
Ludvidsine (dansk)

Navnedag er den 11. august.

Kendte personer med navnet

Kongelige personer
Louise af Mecklenburg, Frederik 4.'s dronning.
Prinsesse Louise (datter af Christian 6.)
Louise af Storbritannien, Frederik 5.'s dronning.
Prinsesse Louise (datter af Frederik 5.)
Louise af Hessen, Christian 9.'s dronning.
Louise af Sverige-Norge, Frederik 8.'s dronning.
Prinsesse Louise (datter af Frederik 8.)

Andre kendte personer
Rikke Louise Andersson, dansk skuespiller.
Louise Bager Due, dansk håndboldspiller.
Louise Fletcher, amerikansk skuespiller.
Louise Frevert, dansk danser og folketingsmedlem.
Louise Fribo, dansk sanger.
Louise Gade, dansk politiker.
Greta Lovisa Gustafson, svensk skuespiller.
Anne Louise Hassing, dansk skuespiller.
Johanne Luise Heiberg, dansk skuespiller.
Luise Charlotte Helmuth, dansk barneskuespiller (kendt som Pusle Helmuth).
Louise Hoffsten, svensk sanger.
Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf, svensk forfatter.
Louise Mieritz, dansk skuespiller.
Louise Mortensen, dansk håndboldspiller.
Louise Pedersen, dansk håndboldspiller.
Louise Christine Rasmussen (grevinde Danner), Frederik 7.'s 3. hustru.
Louise Wolff, dansk tv-vært.

Navnet anvendt i fiktion
Thelma og Louise er en film fra 1991 instrueret af Ridley Scott.
Frihed, lighed og Louise er en dansk film fra 1944 instrueret af Lau Lauritzen jun.
Louise er en opera af Gustave Charpentier fra 1900.
Luisa Miller er en opera af Giuseppe Verdi fra 1849.
"Louise siger" er en sang af Jens Unmack fra 2007.
"Louise Louisa" er et nummer på Mew and the Glass Handed Kites af gruppen Mew (2005).
"Louise" er en melodi med Human League fra 1984.
"Hvorfor går Louise til bal" er en sang med Bamses Venner fra 1981, skrevet af Nis P. Jørgensen.
"Åh, Louise" er en sang fra 1946 sunget af Max Hansen (dansk tekst: Viggo Barfoed, Musik: Ralph Benatzky).

Andre anvendelser
Lake Louise er en sø i Canada.

Pigenavne
Kirchhoffs love (elektriske kredsløb)

Kirchhoffs love kaldes også Kirchhoffs ligninger og er opkaldt efter Gustav Kirchhoff som beskrev dem i 1845. De beskriver nogle lovmæssigheder om strømme og spændinger i kredsløb der ikke ophober ladning. I praksis ophobes aldrig ladning i almindelige elektriske kredsløb, og lovene har således stort set universel gyldighed.

Første lov 

Kirchhoffs 1. lov er også kendt som Kirchhoffs knudepunktsligning eller Kirchhoffs strømlov. I et kredsløb er den samlede strømstyrke ind mod et knudepunkt lig med den samlede strømstyrke væk fra knudepunktet og regnet med fortegn i forhold til de selvvalgte pile. Har strømmen samme retning som pilen, har den positivt fortegn. Er den forskellig fra pilens retning har den et negativt fortegn.

Anden lov 

Kirchhoffs 2. lov er også kendt som Kirchhoffs maskeligning eller Kirchhoffs spændingslov. Summen af spændingsforskellene rundt (med eller mod uret) regnet med fortegn i forhold til den selvvalgte retning rundt i masken er nul.

På figuren er fortegnene indeni variablene: V1,...,V4: V1+V2+V3-V4=0.

Elektroniske begreber og fænomener
Panik i paradis

Panik i paradis er en dansk film fra 1960.
Manuskript og instruktion Hagen Hasselbalch.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Mogens Brandt
Dirch Passer
Helge Kjærulff-Schmidt
Olaf Ussing
Ego Brønnum-Jacobsen
Johannes Allen
Peter Kitter

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1960
Martha (film)

Martha er en dansk folkekomedie fra 1967, skrevet af Erik Balling og Henning Bahs med instruktion af Balling.
Filmen handler grundlæggende om det gode skib "Martha", en gammel rustdynge som er meget elsket af besætningen. Undervejs i sejladsen møder de den norske konkurrents skib, "Harald", et langt større og flottere skib, end deres eget.

Hvert år i maj måned afholdes Store Marthadag i Svendborg, der fejrer filmen. Arrangementet afholdes i et samarbejde mellem byens biograf, der viser filmen i deres største sal og en restaurant på gågaden har indrettet en del af sit serveringsområde som messen ombord på skibet. Der er i alt 260 pladser hvert år, da dette er biografens kapacitet, og billetterne bliver solgt inden for meget kort tid.

Medvirkende

Referencer

Eksterne links 
 

Danske film fra 1967
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Erik Balling
Dansksprogede film
Hans Agersnap

Hans Agersnap Mortensen (født 19. november 1857 i Ansager, død 21. august 1925 i Brørup) var en dansk maler. Han blev især kendt for sine jyske hede- og skovbilleder med rimfrost eller sne. I sin karriere fik han også malet en række altertavler til forskellige jyske kirker samt portrætter.

På Vejle Kunstmuseum kan man finde et af hans mest kendte billeder Blicher på heden, som han malede i 1893. Hans søn, Harald Agersnap, var musiker, komponist og leder af Det kgl. Teaters kor 
i mange år.

Eksterne henvisninger 
 
 

Malere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kirchhoffs love

Frasen Kirchhoffs love har flere betydninger eller specialiseringer:
Kirchhoffs love (elektriske kredsløb)
Kirchhoffs lov (termodynamik)
John W. Alcock

Sir John William Alcock (født 5. november 1892, død 18. december 1919) var en britisk flyver.
Han udførte sammen med A. W. Brown 14. juni-15. juni 1919 den første atlanterhavsflyvning fra Newfoundland til Irland på 16 timer og 12 minutter.

Adledes som belønning for sin bedrift, men dræbtes december samme år ved en nødlanding.

Personer fra England
Omkomne ved flyulykker
Addisons sygdom

Addisons sygdom eller bronzesyge er en kronisk systemisk sygdom, hvor binyrebarken ikke producerer tilstrækkelige mængder af steroidhormoner (glukokortokoid og ofte også mineralkortokoid). Et karakteristisk symptom på sygdommen er brunlig pigmentering af huden på lysudsatte steder.

Den blev første gang omtalt af den engelske læge Thomas Addison i 1855 og er opkaldt efter ham.

Sygdommen kan resultere i udtalt fysisk og psykisk svækkelse, fordøjelsesbesvær, lavt blodtryk og forstyrrelse i saltstofskiftet.

Den skyldes bortfald af binyrernes indre sekretion - i den vestlige verden hyppigst på grund af autoimmune lidelser . Andre grunde er tuberkulose og infarkt i binyrerne.

Kan behandles med syntetisk binyrebarkhormon.

Den amerikanske præsident John F. Kennedy og den engelske forfatter Jane Austen led af denne sygdom.

Endokrine sygdomme
Maske (flertydig)

Maske har flere betydninger:
 Maske – til at dække ansigtet med
 Gasmaske – en maske med et filter, der beskytter imod livsfarlige gasser
 Dykkermaske – en maske man sætter foran øjnene og næsen, i forbindelse med dykning
 Ansigtsmaske
 Netmaske (trådnet)
 Netmaske (kredsløbsnet)
 Netmaske (datalogi)
 Maske (album) – den tyske rapper Sido's debutalbum fra 2004
 Masken (teater) - Egnsteater i Nykøbing Falster

Se også
 Hækling – lave stof af garn vha. en hæklenål (en maske)
 Maskeballet – en opera af Giuseppe Verdi
 Noh – japansk teaterform hvor der bruges masker
 Persona – flertydig
 Strikning – lave stof af garn vha. strikkepinde (mange masker)
 Superhelt – bærer ofte maske
Radise

En radise (Raphanus sativus) er en korsblomst, der dyrkes og bruges som grøntsag. Selv om hele planten er spiselig, spiser man normalt kun "roden", der morfologisk set er den opsvulmede kimstængel.

Radisen, der menes at stamme fra Kina, kom i 1600-tallet til Danmark, hvor den dog først rigtig blev populær i 1800-tallet. Den spiselige kuglerunde til aflange del kan variere i størrelse og i farve fra helt rød til rød/hvid. I Danmark er den rød/hvide variant mest populær.

Radiser skal være faste, sprøde i kødet og ikke for store. Er de større end 1-2 centimeter i diameter går det ud over smagen. Radisens skarpe smag skyldes tilstedeværelsen af sennepsolier. Radise er ethylenfølsom.

Varieteter 
 Radise (Raphanus sativus var. radicula), almindelig radise fås i mange sorter.
 Foderræddike (Raphanus sativus var. oleiformis), Olieræddike, nu almindeligt brugt efterafgrøde.
 Kinaradise (Raphanus sativus var. acanthiformis), Daikon
 Ræddike (Raphanus sativus var. niger).

 Slangeræddike (Raphanus sativus var. mougri).

Kilder og henvisninger 

 
Rodfrugter
Charon (mytologi)

Charon eller Kharon (græsk Χάρων) var i græsk mytologi søn af Erebos. Charon var den færgemand, der sejlede de dødes ånder til dødsriget Hades, hvis de var ordentligt begravet. For denne tjeneste betalte hver af de døde ham en mønt, som  var lagt i den dødes mund før begravelsen. Denne opfattelse ser ud til at være opstået sent, da den ikke findes hos de tidlige græske digtere. 

Overtro har forklaret en sømands ørering med, at han havde passeret ækvator, eller at han havde øreringen til at betale Charon med. 

I nyere tid forbindes Charon med floden Styx, men i antikken var det floden Acheron, han krydsede. Aischylos beskriver Charons hellige skib med de slappe, sorte sejl, der krydsede Acheron "til det usete land, hvor Apollon ikke går; det solløse land, der tager imod os alle." Strabon forklarer, at fordi der fra Argos findes en genvej til Hades, lægger lokalbefolkningen ingen mønt i munden på de døde - de klarer sig uden Charons tjenester.

Noter

Litteratur 
 Linda Boye: "Glas i mund" (Skalk 2002 nr. 5; s. 5-9)

Græske guder