kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kvinden der drømte om en mand

Kvinden der drømte om en mand er en dansk dramafilm fra 2010, instrueret af Per Fly.

Medvirkende
Sonja Richter
Tammi Øst
Sara Hjort

Eksterne henvisninger
 

Danske film fra 2010
Dramafilm fra Danmark
Film instrueret af Per Fly
Film fra Danmark (administrationskategori)
Engelsksprogede film
Bonnie Bedelia

Bonnie Bedelia (født 25. marts 1948 i New York, USA) er en amerikansk skuespillerinde. Hun er bedst kendt for sine rolle i Die Hard (1988), efterfølgeren Die Hard 2: Die Harder (1990), og Presumed Innocent (dansk titel: Måske uskyldig) (1990).

Eksterne henvisninger 

 
 

Skuespillere fra New York
University of Nottingham

University of Nottingham er et forskningsuniversitet i den engelske by Nottingham i Storbritannien. Universitetet blev grundlagt i 1881.

Bibliografi 
 Fawcett, Peter and Neil Jackson (1998). Campus critique: the architecture of the University of Nottingham. Nottingham: University of Nottingham.
 Tolley, B.H. (2001). The history of the University of Nottingham. Nottingham: Nottingham University Press.

Eksterne henvisninger 
 University of Nottinghams website

Nottingham
Nottingham
Etableret i 1881
Johann Heinrich Thöl

Johann Heinrich Thöl (6. juni 1807 i Lübeck – 16. maj 1884 i Göttingen) var en tysk retslærd.

Thöl blev Dr. jur. 1829 i Heidelberg, samme år privatdocent i Göttingen, 1837 ekstraordinær professor sammesteds, 1842 ordentlig professor i Rostock, 1849 i Göttingen. 1848—49 var han medlem af den tyske Nationalforsamling. Udrustet med en sjælden skarpsindighed og stor kritisk sans, en analytiker af første rang, blev Thöl en banebryder på handelsrettens område, om der end ved hans logisk-deduktive metode også klæber metodens ensidighed.

Efter Thöls habilitationsskrift De verbi "an Ordre" cambiis vel indossamentis inserti vi atque effectu (1830) fulgte Der Verkehr mit Staatspapieren aus dem Gesichtspunkt der kaufmännischen Spekulation mit Berücksichtigung seiner juristischen Natur, Das Handelsrecht, I—III (1. bind 1841, 6. oplag 1879, 2. bind 1848, 4. oplag 1878, 3. bind 1880), Einleitung in das deutsche Privatrecht (1851), Praxis des Handelsrechts und Wechselrechts (1874), Aktienunrecht (1877), Theaterprozesse (1880) og det mod Levin Goldschmidt rettede Handelsrechtliche Erörterungen (1882).

Med skånselsløs kritik angreb Thöl Georg Beselers berømte bog Volksrecht und Juristenrecht (1843) i sit knusende stridsskrift Volksrecht. Juristenrecht. Genossenschaften. Stände. Gemeines Recht (1846). Thöl deltog i udarbejdelsen af forslag til veksellove blandt andet for Mecklenburg og til den almindelige tyske handelslovbog og publicerede forskellige arbejder derom: Zur Geschichte des Entwurfs eines allgemeinen deutschen Handelsgesetzbuches (1861) med flere.

Kilder 

 

Jurister fra Tyskland
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Personer fra Lübeck
Salmonsens
Brøndby Strands Idrætsklub

BSI Badminton er en badmintonklub i Brøndby Strand og er en afdeling af Brøndby Strands Idrætsklub. Klubben spiller og træner i Langbjerghallen. Langbjerghallen er en idrætshal, der er bygget sammen med Langbjergskolen. BSI Badminton har både en ungdomsafdeling, en seniorafdeling og en veteranafdeling. 

BSI Fodbold er en fodboldklub i Brøndby Strand og er en afdeling af Brøndby Strands Idrætsklub.

Ekstern henvisning 
 BSI Badmintons hjemmeside
 BSI Fodbolds hjemmeside 

Badmintonklubber i Danmark
Idrætsklub
Sølvested

Sølvested (dansk), Sylvested (historisk dansk) eller Silberstedt (tysk) er en landsby og kommune beliggende cirka 13 kilometer vest for Slesvig by ved Trenen i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Slesvig-Flensborg kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Arns Herred kommunefællesskab (Amt Arensharde).

I kirkelig henseende hører Sølvested under Treja Sogn, som i den danske tid indtil 1864 hørte under Treja Herred (Gottorp Amt). Bastlund (Basland), Esperstoft, Hønning og Kokholm hører under Eggebæk Sogn, som hørte i den danske periode under Ugle Herred (Flensborg Amt).

Den nuværende kommune blev dannet 1976 ved en sammenlægning af kommunerne Sølvested og Esperstoft. Kommunen består af bebyggelserne Agerende (Ackerende), Bastlund (Basland), Busk (Büsche), Esperstoft, den vestlige del af Gørreså (også Køså, ty. Görrisau, den østlige del under Bollingsted), Holm, Hejmskær (Heimskier), Hønning (Hünning), Kokholm (Kockholm), Kroghede el. Kravhede, Mosekær (Maaskier), Rosager (Rosacker), Skibskov (Schipschau) og Svidskov (Schwittschau) samt skovene Rumbrand, Rojskov (Raade) og den sydlige del af skoven Byskov (Büschauer Holz). Ved Skibskov skal i ældre tid, da Trenen var sejlbar, have været et skipperhus.

Sølvested er første gang nævnt 1416 (Rep. dipl.) som Sulverstede. Stednavnets første led henføres til mandsnavn Sølve eller Sølwer. Landsbyen udtales på sønderjysk Sølverstej. Bastlund er første gang nævnt 1774 som Baslund. Forleddet er subst. bast

Noter

Eksterne henvisninger 
 Kommunens hjemmeside

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten
Georg Beseler

Carl Georg Christoph Beseler (2. november 1809 i Rødemis ved Husum – 28. august 1888 i Harzburg) var en tysk retslærd, broder til Wilhelm Beseler.

Beseler tog 1831 juridisk eksamen i Kiel og 2 år efter doktorgraden sammesteds. Stærkt påvirket af den Lornsenske bevægelse nægtede han at aflægge lydighedsed til den danske konge, og som følge heraf nægtedes der ham ikke alene bestalling som advokat, men det blev ham også forbudt at virke som privatdocent i Kiel, og han forlod derfor 1835 for bestandig Hertugdømmerne. 

Samme år blev han juris professor i Basel, 1837 i Rostock, 1842 i Greifswald og 1859 ved Berlins Universitet. Under sit ophold i Basel knyttede han nærmere forbindelse med Lornsen, og efter dennes død blev det Beseler, der udgav hans politiske testament Die Unionsverfassung Dänemarks und Schleswig-Holsteins (Jena 1841). Beseler var medlem af Frankfurt-parlamentet, hvor han sluttede sig til det nationale Centrumsparti, og fra 1875 var han livsvarigt medlem af det preussiske herrehus. Han skrev Erlebtes und Erstrebtes. 1809-1859 (Berlin 1884). 

Beselers videnskabelige virksomhed står i nøje sammenhæng med hans politiske. Han udgik fra den historiske skole, men betonede på en anden måde end denne rettens nationale og folkeejendommelige elementer. I receptionen af den romerske ret så Beseler en nationalulykke, skarpt gennemførte han sondringen mellem den folkelige ret og den af juristerne skabte, med påvisning af den mulige og virkelige tvedragt mellem den folkelige og den juridiske retsbevidshed. 

Allerede Beselers første større værk Die Lehre von den Erbverträgen (I, 1835, II, 1-2, 1837 og 1840) var præget af denne tankegang, som fik et særlig prægnant udtryk i hans programskrift Volksrecht und Juristenrecht (1843), der har et sådant arbejdes fortrin og fejl, og som pådrog Beseler den hvasseste kritik fra den tyske retsvidenskabs mest skolede ånder, G.F. Puchta, C.G. von Wächter, Heinrich Thöl i bogen Volksrecht, Juristenrecht. Genossenschaften. Stände. Gemeines Recht (1846) og andre. 

Herefter stod Beseler som den germanistiske bevægelses førstemand, og ved sit System des gemeinen deutschen Privatrechts (I, 1847, II, 1853; III, 1865, 4. udgave 1885) befæstede han yderligere denne stilling. Praktisk og videnskabelig har hans indflydelse været overordentlig, ikke mindst ved den videre udvikling, hans tanker har fået ved hans fremragende elev Otto von Gierke. Foruden en del retshistoriske afhandlinger kan af Beselers produktion endnu nævnes hans Kommentar über das Strafgesetzbuch für die Preuszsischen Staaten und das Einführungsgesetz vom 14. April 1851 (1851).

Kilder

Eksterne henvisninger 

Jurister fra Tyskland
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Ansatte ved Basels Universitet
Ansatte ved Rostocks Universitet
Ansatte ved Greifswalds Universitet
Ansatte ved Humboldt-Universität zu Berlin
Personer fra Husum (Slesvig)
Tilhængere af slesvig-holstenismen
Politikere fra Preussen
Medlemmer af Preussens herrehus
Politikere fra Det Tyske Kejserrige
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Salmonsens
Bollingsted

Bollingsted (dansk) eller Bollingstedt (tysk) er en landsby og kommune beliggende i et skovrigt område ved Bollingsted Å nordvest for Slesvig by i Sydslesvig. Kommunen hører under Slesvig-Flensborg kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Den samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Arns Herred kommunefællesskab (Amt Arensharde). I kirkelig henseende hører Bollingsted med Engbro og Vesterskov under Eggebæk Sogn, Gammellund under Skt. Michaelis Sogn. I den danske tid indtil 1864 hørte Eggebæk Sogn under Ugle Herred (Flensborg Amt), Michaelis Sogn under Arns Herred (Gottorp Amt).

Geografi 
I kommunen er der flere søer som Mølledammen (Mühlenteich), Gammellund Sø (Gammellunder See) syd for Gammellund og Engbro Sø (Engbrücksee) nordøst for Engbro. Gammellund Sø grænser i syd til nabokommunen Jydbæk. Øst for Engbrosøen forløber motorvejen A7 (E45), der forbinder Slesvig og Flensborg og der fortsætter nord for den dansk-tyske grænse som Sønderjyske Motorvej. Nord for Bollingsted ligger Bollingsted Mose, i nordøst Hjalm Mose, i øst Bøgmose, i syd Stenholt Skov og i vest Byskov. Grænsen til Sølvested-Esperstoft markeres gennem den lille Skelbæk (ty. Schelbek), en biflod til Bollingsted Å.

Historie 
Byen Bollingsted er første gang nævnt 1196 (Dipl. dan. 1, 3, 216). På jysk udtales landsbyen Bollengstej (Angelmål) eller Bollengste (Fjoldemål). Stednavnet henføres til mandsnavn Boling (sml. Bolungarvik i Island), der synes at komme af oldnordisk bolungr (≈træstabel) eller navnet henføres til mandsnavn Balding, der synes at komme af oldsaksisk bald (≈kæk, modig). Gammellund er første gang nævnt 1305, sammensat med gammel og lund. Engbro (≈bro ved en eng) er første gang nævnt 1648 og har fået navn efter en bro ved Bollingsted Å. 

Den nuværende kommune blev dannet 1976 ved en sammenlægning af kommunerne Bollingsted og Gammellund. Kommunen omfatter ud over byerne Bollingsted og Gammellund bebyggelserne Bollingstedlund (tysk Bollingstedtlund), Bøgholt (Beekholt), Engbro (Engbrück), en del af Gørreså/Køså (Görrisau,  den vestlige del under Sølvested), Søndermark (Süderfeld) og Vesterskov (Westerschau).

Eksterne henvisninger 

 Kommunens hjemmeside

Noter 

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten
Gadekamp

Gadekamp er et dagligdags brugt udtryk, der normalt betegner ulovlige kampe på offentlige steder, mellem enkelt personer eller grupper af mennesker. Udtrykket bærer normalt også konnotationen, at de kæmpende normalt ikke er professionelle soldater. Deltagerne kan bruge forskellige metoder som boksning, kickboxing, brydning, eller improviserede taktikker, herunder at bide, udstikke øjne, at ramme andre deltagere med objekter, eller kaste ting efter dem. Nogle regler for kampene er dikteret af personlige valg eller gruppers kodeks for ære.

Når gadekampene eskalerer til ødelæggelse af ejendom med mange deltagere, bliver de kaldt optøjer.

Gadekampene kan omfatte skarpe våben, stumpe våben eller improviserede våben. Duellering med skydevåben, som kan finde sted i en gade, betragtes ikke som en form for gadekamp på grund af dens formelle karakter. Kamp, der foregår i gaderne som led i bekæmpelse af militære styrker, er kendt som bykamp.

Gadekampe kan forekomme under vidt forskellige omstændigheder, så som mellem fodboldfans af forskellige hold, kriminelle bander der kæmper om markedsandele, eller under ekstreme katastrofer hvor varemangel bliver meget stor.

Eksempler på gadekampe 
 14. maj 1968 er der gadekampe i gaderne i Paris under ungdomsoprøret.
 18. maj-urolighederne 1993 henviser til de begivenheder der udspillede sig på Nørrebro i København om aftenen efter folkeafstemningen om Edinburgh-aftalen.
 Rydningen af Ungdomshuset 1. marts 2007 medførte også gadekampe.

Vold

en:Street fighting
Gammel Bennebæk

Gammel Bennebæk (dansk) eller Alt Bennebek (tysk) er en landsby og kommune i det nordlige Tyskland under Slesvig-Flensborg kreds i delstaten Slesvig-Holsten. Byen ligger på grænsen mellem gest og marsk i det sydlige Sydslesvig. Byen blev første gang nævnt 1340 som Villa Bennebeke. I kommunen ligger også Tetenhus Mose (tysk Tetenhusener Moor), hvor der gennem lange tider blev skåret tørv.

Kommunen samarbejder med nabokommunerne i Krop-Stabelholm kommunefællesskab (Amt Kropp-Stapelholm).

Eksterne henvisninger 

 Kommunens hjemmeside

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten
Leprosy

Leprosy er det andet album af det amerikanske dødsmetal-band Death, som blev udgivet i 1988 gennem Combat Records. Bemærkelsesværdigt er dets tone og kvalitet anderledes sammenlignet med debutalbummet fra 1987, og var det første eksempel med produceren Scott Burns, som begyndte at arbejde med mange dødsmetal og grindcore bands på denne tid. Albumomslaget er med i dokumentaren Metal: A Headbanger's Journey.

Selvom Terry Butler står nævnt som bassist på albumomslaget, afviser Schuldiner denne påstand, og udtalte, han selv indspillede bassen. 

Blackened death metal bandet Akercocke lavede en coverversion af titelsporet "Leprosy" (engelsk for spedalskhed) på deres album Antichrist fra 2007. Det hollandske melodiske dødsmetal-band Callenish Circle lavede et cover af "Pull the Plug" som et bonusnummer på deres Flesh Power Dominion.

Spor 
Alt musik er skrevet af Chuck Schuldiner og Rick Rozz, medmindre andet står skrevet. Alle tekster er skrevet af Chuck Schuldiner.

 "Leprosy" (Schuldiner) – 6:19
 "Born Dead" – 3:25
 "Forgotten Past" – 4:33 
 "Left to Die" – 4:35
 "Pull the Plug" (Schuldiner) – 4:25
 "Open Casket" – 4:53 
 "Primitive Ways" – 4:20   
 "Choke on It" – 5:54

 Bonusspor på 2008 genudgivelsen 
  "Open Casket" (Live)
 "Choke on It" (Live)
 "Left to Die" (Live)
 "Pull the Plug" (Live)
 "Forgotten Past" (Live)

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 Leprosy – Sangtekster

Album fra 1988
Death-album
Levin Goldschmidt

Levin Goldschmidt (født 30. maj 1829 i Danzig, død 16. juli 1897 i Wilhelmshöhe, Kassel) var en tysk
retslærd.

Goldschmidt blev 1851 Dr. jur. i Halle a. S., derefter i praktisk virksomhed, 1855 privatdocent i Heidelberg, 1860 ekstraordinær professor, 1866 ordentlig professor sammesteds, 1870 medlem af den nyoprettede Rigsoverhandelsret i Leipzig, 1875 ordentlig professor i Berlin.

Som retslærd, en af Tysklands største i 19. århundrede, indleder Goldschmidt en ny epoke i tysk handels-, sø- og vekselrets historie. Ligesom Thöl udgik han fra den romerske ret, og en række af hans arbejder — Studien zum Besitzrecht i festskrift til Gneist (Berlin 1888) og andre — belyser navnlig formueretlige afsnit af den romerske retsudvikling.

Som handelsretslærer skabte Goldschmidt i Zeitschrift für das gesamte Handelsrecht (1858 ff.) et af sin tids vigtigste centralorganer for det af dette omfattede område; både teori og praksis, inden- og udenlandsk lovgivning og litteratur faldt inden for dette tidsskrifts interessesfærer.

I sin banebrydende Handbuch des Handelsrechts (I, 1. og 2. afdeling 1864-68, 2. oplag 1874 og 1883, 3. oplag af bind I, 1. afdeling, 1. levering under titel: Universalgeschichte des Handelsrechts 1891), formede han et værk af blivende værd, trods det aldrig blev fuldført. I den sidste omarbejdelse til en handelsrettens universalhistorie fremdrog han helt ny synspunkter angående den gængse opfattelse af romernes indsats i handelens og handelsrettens historie.

For den retssammenlignende metode var Goldschmidt en ivrig talsmand, ikke blot af teoretiske, men også af praktiske grunde. Foruden en del retsbetænkninger og lignende kan af Goldschmidts øvrige produktion fremhæves Der Lucca-Pistoja-Aktien-Streit (1859), Encyklopädie der Rechtswissenschaft im Grundriss (1862), Das drei-jährige Studium der Rechts- und Staats-Wissenschaften (1878), System des Handelsrechts mit Einschluss des Wechsel-, See- und Versicherungsrechts im Grundriss (1887, 4. oplag 1898), Rechtsstudium und Prüfungsordnung (1887), Alte und neue Formen der Handels-gesellschaft (1892) og mange andre.

I 1874 blev Goldschmidt referent i kommissionen angående en ny borgerlig lovbog. Også i det politiske liv deltog han. Hans europæiske anseelse skaffede ham plads i Institut de droit international, for hvilket han udarbejdede et reglement for internationale voldgiftsdomstole (1874—75). Efter Goldschmidts død udgavs hans Vermischte Schriften (I—II 1901) med indledning af Herman Veit Simon og udførlig bibliografi (bind I, s. 1—22).

Kilder 

 

Jurister fra Tyskland
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Jøder fra Tyskland
Personer fra Gdansk
Salmonsens
Leave Me Alone

"Leave Me Alone" er en sang af den afdøde Michael Jackson fra albummet Bad. Nummeret handler om, at Michael Jackson aldrig fik lov til at være i fred fra medierne.

Musikvideo 

Michael Jackson er inde i en forlystelsespark, hvor han sejler. Da han kommer ud fra denne forlystelsespark kan man se, at der ligger en enorm Michael Jackson. Ovenpå ham er en forlystelse bygget, som han kort efter ødelægger og derefter rejser sig op. 

Sangen vandt en grammy for bedste korte musikvideo.

Sange af Michael Jackson
Paul D. Boyer

Paul Delos Boyer (født 31. juli 1918, død 2. juni 2018) var en amerikansk biokemiker. Han modtog Nobelprisen i kemi i 1997.

Referencer 

Kemikere fra USA
Nobelprismodtagere i kemi
Nobelprismodtagere fra USA
Biokemikere
Personer fra Utah
Borgvedel

Borgvedel (dansk) eller Borgwedel (tysk) er en landsby og kommune beliggende omtrent 8 kilomter øst for Slesvig by ved Sliens Store Bredning i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Slesvig-Flensborg kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Haddeby kommunefællesskab (Amt Haddeby). I kirkelig henseende ligger byen i Haddeby Sogn. Sognet lå i Arns Herred (Gottorp Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Kommunen Borgvedel består af landsbyerne Borgvedel og Stegsvig (Stexwig) samt enkelte steder som gården Østerled el. Østerlede (Osterlieth). Der er flere sommerhuse ned ved Slien.

Historie 
Stednavnet Borgvedel (Bordel) er første gang nævnt 1388 som Borchwich. I 1575/76 dokumenteres navnet på en regning fra domkapitlet i Slesvig. Stednavnet beskriver et til borgen hørende vadested (oldnordisk veðill el. vaðill). Efter en anden forklaring hed efterleddet oprindelig -vig (≈bugt), som senere blev til -vedel. Betydningen ville så være borgens bugt.

Stednavnet Stegsvig blev første gang nævnt 1412. Forleddet er afledt af stege for pæl, stolpe, stang, efterled -vig betegner en bugt. I Stegsvig er der fundet befæstningsanlæg fra vikingetiden. Overfor byen Stegsvig ligger tilsvarende odden Palør (Palørde), der tidligere har været befæstet med pæleværk (palisader).

Gården Østerled el. Østerlede er dannet 1821 af 2 forenede gårde og forøget senere med en helgård fra Stegsvig.

Esbrem Mose 
Lidt syd for Stegsvigmark ligger Esbrem Mose (på tysk Esprehmer Moorde). Mosen er beliggende mellem Esbrem og Gyby ved Hyttenbjerges sydlige kant. Igennem mange generationer er der blevet gravet tørv og mosen blev efterhånden drænet og gravet bort - indtil en del af området blev fredet i 1965. Det fredede areal, som er en godt bevaret renatureret rest af en højmose, er nu på 37,6 ha. Det er hjemsted for forskellige arter såsom bølleblåfugl, spidssnudet frø, hugorm, snog, krikand, hedehøg og hjejle.

Eksterne henvisninger 
 Kommunens hjemmeside

Noter 

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten
Stegsvig

Stegsvig, Steksvig (dansk) eller Stexwig (tysk) er navnet på en bugt og en landsby beliggende midtvejs mellem Fatrup og Borgvedel ved en indsnævring af Slien (Stegsvig snævring) overfor den naturfredede halvø Rejsholm i Sydslesvig. Lidt syd for Stegsvig ligger Stegsvigmark (Stexwigfeld). Administrativt hører Stegsvig under Borgvedel kommune i Slesvig-Flensborg kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. I kirkelig henseende hører landsbyen til Haddeby Sogn. Sognet lå i Arns Herred (Gottorp Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Stegsvig er første gang nævnt 1412. Stednavnet er sammensat med steg (oldnordisk stikill) af stege for pæl, stolpe, stang og -vig. Landsbyen hørte i den danske tid under Sct. Hans Kloster i Slesvig-Holmen. Inden indlemmelsen i Borgvedel i 1938 var Stegsvig en selvstændig kommune.

Stegsvig Snævring 
Den omtrent 280 meter brede snævring mellem Rejsholm og Stegsvig (på tysk Stexwiger Enge) er et af Sliens smalleste steder og danner grænsen mellem Sliens to bredninger. Den Store Bredning strækker sig fra Stegsvig mod øst mod Mysunde. Den Lille Bredning omfatter den indre Sli mod vest mod byen Slesvig.

Lige overfor Stegsvig lå i vikingetiden et sø-spærreværk (Slispærringen) som del af forsvarsanlægget Dannevirke. Formålet var at sikre det strategiske overgangssted mellem Stegsvig og Rejsholm.

Noter 

Slien
Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Mustang Sally

"Mustang Sally" er en soul/R&B/blues-sang fra 1965. Sangen er skrevet og oprindeligt indspillet af Mack Rice (født Bonnie Rice 10. november 1933). 

Sangen opnåede dog større popularitet, da den blev indspillet af Wilson Pickett det følgende år.

Ifølge musikhistorikeren Tom Shannon startede sangen som en joke, da Della Reeses bandleder ønskede en ny Ford Mustang. Rice kaldte den i en tidligere version "Mustang Mama", men ændrede titlen til "Mustang Sally" efter Aretha Franklins forslag.

I 2004 satte Rolling Stone sangen på en 434. plads på en liste over de 500 bedste sange gennem tiderne.

Anvendelse i film 
Sangen har en fremtrædende plads i to nyere musikfilm, nemlig The Blues Brothers fra 1980 og The Commitments fra 1991.

Sange fra 1965
Bustrup (Sydslesvig)

Bustrup (dansk) eller Busdorf (tysk) er en landsby og kommune beliggende syd for Slesvig by i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Slesvig-Flensborg kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder med nabokommunerne i Haddeby kommunefællesskab (Amt Haddeby). I kirkelig henseende hører kommunen Haddeby Sogn. Sognet lå i den danske tid indtil 1864 i Arns Herred (Gottorp Amt, Sønderjylland).

Geografi 
Bustrup er beliggende mellem Bustrupdam i vest, Slien i nord og Haddeby Nor (Hedeby Nor) i øst. Den grænser i nordvest umiddelbart til Slesvig-bydelen Frederiksberg (Kratbjerg), i øst til Fartrup (Fartorp). Grænsen til Slesvig blev op til 1957/1961 markeret gennem Odderkulen.

Historie 
Stednavnet Bustrup dukker første gang op i skriftlige kilder i 1299. Stednavnet er afledt af mandsnavn Bure eller måske til by (her det nærliggende Hedeby).

Kommunens største seværdigheder er vikingebyen Hedeby, grænsevolden Dannevirke og den i 1857 fundne Skardesten. Runestenen er nu opstillet på Vikingemuseum Hedeby. Tæt på landsbyen ligger også gravhøjerne Danhøjene (også Tvebjerge). Bustrups byvåben viser stenen sammen med de to sønderjyske løver på blå baggrund.

Byens kirke ligger lidt udenfor byen ved Haddeby Nor. Haddeby Kirke er opført omkring år 1200 i romansk stil, og er viet til Apostlen Andreas. Kirken skal være opført på fundamenterne af den første danske kirke, Ansgar oprettede i 876 i Hedeby.

Slaget ved Slesvig i 1848 fandt sted i nærheden af Bustrup.

Kendte 
 Anke Spoorendonk (født 1947 i Bustrup), dansk-sydslesvigsk politiker

Eksterne henvisninger 

 Kommunens hjemmside

Noter 

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten