kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Plettet mudderklire

Den plettede mudderklire (Actitis macularia) er en lille sneppefugl. Arten yngler over det meste af Canada og USA. Den trækker til det sydlige USA og Sydamerika og er en sjælden gæst i Vesteuropa.

Den når en længde på 18-20 cm og vejer 35-70 g.

Kilder 
 

Mågevadefugle
Tredækker

Tredækkeren (Gallinago media) er en lille sneppefugl. Den når en længde på 27-29 cm og vejer 150-225 g. Fuglen yngler i det nordøstlige Europa og det nordvestlige Rusland. Tredækkeren er en trækfugl, der overvintrer i Afrika. Den europæiske ynglepopulation er i kraftig tilbagegang. På den danske rødliste 2019 angives at den som uddød som ynglefugl i Danmark.

På norsk og svensk hedder fuglen dobbeltbekkasin, hhv. dubbelbeckasin, mens den fugl, som på dansk hedder dobbeltbekkasin, på norsk og svensk kaldes enkeltbekkasin, hhv. enkelbeckasin.

Kilder og henvisninger 

 Dansk Ornitologisk Forenings beskrivelse af tredækker

Mågevadefugle
Byvåben

Et byvåben er et heraldisk våbenmærke brugt som identifikationssymbol for en købstad eller anden by. I nutidig sprogbrug bruges ordet ofte som synonym for et kommunevåben. De ældste danske byvåbener er baserede på segl brugt af de pågældende byer tilbage i middelalderen. Dette er f.eks. tilfældet i Næstved, Ringsted, og Århus. 

Byvåbener indeholder ofte en hentydning til byens navn eller (historiske) vigtigste erhverv. F.eks. illustrerer skibe i Helsingørs, Bogenses og Tønders byvåbener at de to første er havnebyer og at Tønder tidligere var det. Hvis motivet i et byvåben indeholder et element der mere direkte angiver byens navn benævnes det et talende våben. F.eks. indeholder Rudkøbings tre rudskaller.

Se også
 Kommunevåbener i Danmark 
 Århus byvåben
 Københavns byvåben
 Logo
 USA's delstatssymboler, herunder segl

Eksterne henvisninger
Heraldry of the world - Category:Danish municipalities

Heraldik
Symboler
Aarhus' byvåben

Aarhus byvåben er et af de ældste bevarede fra de danske købstæder. Det kan henføres til et bysegl brugt i Aarhus omkring 1250. Det ældste bysegl, som er bevaret, er i et dokument fra 24. juni 1356, som dog gik tabt grundet ødelæggelser under 2. verdenskrig.

Byseglet har haft forskellige udformninger i sin 750-årige historie. De to tårne mener man skulle symbolisere datidens romanske domkirke, der havde to vesttårne. Derimod har der været tvivl om, hvem de to mænd er. Traditionen siger, at manden med ankeret er Sct. Clemens, byens skytshelgen, medens manden med sværdet skulle være apostelen Paulus, fordi han har et sværd som attribut. Nogle har dog ment, at de to mænd oprindelig symboliserede to af byens oldermænd – det vi i dag kalder rådmænd. I de ældste bysegl fremgik bynavnet som Arusiensis, adjektiv dannet til Arusia, der oprindeligt skal tolkes som "Aros", det vil sige byen ved åmundingen.

Som følge af brev fra indenrigsministeriet den 3. december 1936 fik kommunen tegnet det nuværende byvåben i 1938, og begrebet 'segl' blev ændret til '(by)våben'. Kunstneren var gravør Fr. Britze. Ved bekendtgørelse i Statstidende den 23. juni 1938 blev det nye byvåben beskrevet sådan: 

"Et blaat Skjold, med en rød Portal, flankeret af to røde Taarne og et Spir, anbragt Gengivelse af St. Clemens og St. Paulus, klædte i blaa Kjortler. Over Portalen ses en Guldmaane og en syvtakket Guldstjerne og under den en over fire Sølvbølger opragende rød tindet Mur."
I 2004 fik Aarhus Kommune rentegnet et forenklet bylogo til brug i kommunens tryksager, breve med mere.

Se også 
 Aarhus 
 Aarhus Rådhus 
 Aarhus gamle rådhus 
 Byvåben 
 Segl 
 Skjold

Kilder/litteratur 

 Personalebladet Mag'et, nr. 1-2004, Aarhus Kommunes Magistrats 1. Afdeling, februar 2004 (Artikel af Kurt Lundskov)
 Søgaard, Helge, Århus bys segl, Aarhus Stifsbogtrykkerie 1954

Ekstern henvisning 
 Aarhus Kommunes hjemmeside 

Heraldik
Byvåben
Pave Clemens 1.

Sankt Clemens, også kendt som Clemens Romanus, var en romersk presbyter, der som Clemens 1. var pave år 90-97; angiveligt Roms fjerde pave.

Som forfatter til 1. Clemensbrev fra omkring 96 regnes han til "De apostolske Fædre". Brevet er i hvert fald forfattet af et eller flere medlemmer af menigheden i Rom. I brevet hentydes der til kristenforfølgelser, både tidligere (dvs. under kejser Nero) og mens brevet blev skrevet (dvs. under kejser Domitian).

Virke 

Clemens blev født i Rom omkring midten af 1. århundrede, ifølge overleveringen som søn af en Faustinus. I sit brev til korintherne citerer han Det gamle testamente på en måde, som har fået mange til at mene, at han har været af jødisk æt. Clemens voksede op som hedning, men efter at have hørt apostlen Barnabas prædike, skal han være blevet omvendt. Efter at være døbt skal han have fulgt med Barnabas hen til Peter, som angivelig udnævnte ham til sin efterfølger. I enkelte tidlige pavelister nævnes han som den anden pave, men i dag regnes han som den fjerde.

Nogle kirkefædre identificerede ham med den Clemens, som nævnes af Paulus i Filipperbrevet, men sandsynligvis er der tale om en anden. Intet tyder på, at Clemens nogensinde var i Filippi. I 1800-tallet blev han identificeret med konsul Titus Flavius Clemens, en fætter af kejser Domitian, som i 95/96 blev henrettet for "ateisme", dvs. jødisk eller kristen tro; men de ældste kilder kender ikke noget til dette, og Clemens levede angiveligt også 1-2 år længere. Der er heller intet belæg for, at han skulle være i familie med kejseren.

Ifølge både Tertullian og Hieronymus blev Clemens ordineret af Peter. Ifølge et af sine egne breve afslog han paveembedet efter Peters død, og derfor blev pave Linus Peters efterfølger. Først i 88 gik Clemens med til at udnævnes til biskop af Rom, dvs. pave.

Legenden 
Pga forvekslingen med konsul Clemens blev pave Clemens efterhånden regnet som martyr. Han døde da også i eksil. En legende fra 300-tallet fortæller, at han blev dømt til tvangsarbejde i marmorbruddene ved Hersonissos på Krimhalvøen, hvor han skal have udført en række mirakler. Til sidst blev han bundet til et anker og smidt i havet, hvor han druknede og derved led martyrdøden. Legenden har intet historisk belæg, men har ført til, at han er skytshelgen for blandt andre søfolk og arbejdere.

Skytshelgen 

En del nordiske kirker er indviet til Clemens. Han er Aarhus' skytshelgen, og det er muligvis ham, der er afbildet med et anker i Aarhus' byvåben.

Nidarosdomens vestfront 
En skulptur forestillende Clemens 1., udført af Dyre Vaa, pryder Nidarosdomens vestlige facade. Skulpturens ansigtstræk er lånt fra Olav Aukrust. På sokkelen ses Klemenskirken, som ifølge legenden blev rejst af engle og kom til syne hvert år på Clemensdagen, før havet igen lukkede sig over den.

Noter

Se også 
 Pseudoklementinerne

Eksterne henvisninger 

 Sankt Johanneslogen St. Clemens

Paver i antikken
Helgener
AA

AA har flere betydninger:

 En tidligere skrivemåde for bogstavet Å (kaldet dobbelt-a). I mange personnavne og nogle stednavne er aa stadig den foretrukne stavemåde.
 AA-batterier – en typebetegnelse for batterier.
 Always Afloat – betegnelse benyttet i forbindelse med beskrivelse af et skibs tilstand, og meget brugt i Shipping.
 American Airlines – et amerikansk luftfartsselskab.
 Americas Army – et computerspil.
 Anonyme Alkoholikere – et internationalt fællesskab af alkoholikere, hvis mål er at holde sig ædru og hjælpe andre alkoholikere.
 Automobile Association – Storbritanniens største bilistforening.

 Rapperen Niarn (Niels Ross) bruger AA (Dobbelt A) til at beskrive Aalborg med.
 AA er slangnavnet for århusforstaden Åbyhøj, idet både Rapperen Johnson, Malone, Bulldogg, og Mirakl Crew benytter sig af dette i deres tekster.

Se også 
 Aa
 A (flertydig)
 AAA
Landjord

Ordet landjord betegner det faste land, ofte sat i modsætning til vandet eller luften. Udtrykket har juridisk betydning i sammenhæng med afgrænsningen af, hvad der rettelig er fastland. da vandstanden svinger med ebbe og flod, og da selv disse bevægelser har forskellige udsving, har man fastsat en linje, den såkaldte "Dansk Normal Nul", som afgrænser vand fra land.

Geografiske betegnelser
Matrikel

Matrikel (fra latin matrikula, fortegnelse) har flere betydninger:

 Matrikel (ejendom) – en fortegnelse over et lands faste ejendomme
 Matrikel (personer) – en fortegnelse over de personer der hører til en institution, især over studerende på et universitet
 Matrikel (grund) – en grund, et jordstykke, en jordlod  forsynet med et særligt identifikationsnummer,  et matrikelnummer. ordnet.dk
Santiago de Compostela

Santiago de Compostela er hovedstaden i den selvstyrende region Galicien i det nordvestlige Spanien. Byen ligger i provinsen A Coruña og har  indbyggere.

Byen har navn efter apostelen Sankt Jakob den Ældre () hvis grav findes i byens katedral. Graven har været valfartssted for pilgrimme siden middelalderen. Når man har besøgt Sankt Jakobs grav, sætter man en ibskal på sit tøj eller vandrestav. Vejen, som pilgrimmene rejser ad til Santiago de Compostela, bliver kaldt Jakobsvejen.

Den gamle bymidte i Santiago de Compostela har siden 1985 været på UNESCOs verdensarvsliste. Byen har eget universitet og var i 2000 europæisk kulturhovedstad.

Se også 
 Santiago de Compostela-ulykken

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Galicien (Spanien)
Maribo Domkirke

Maribo Domkirke ligger i Maribo på Lolland. Kirken blev oprettet i 1400-tallet da Maribo Kloster blev opført. Den blev senere omdannet til domkirke.

Historie 
I 1416 blev munke fra Vadstena kloster sendt til Maribo, der på det tidspunkt dog hed Skimminge, for at grundlægge et kloster. Det blev til Maribo Kloster. I 1536 blev klostret ophævet.

Efter den gamle bykirke var brændt ned i 1596, fik klosterkirken status som byens kirke. Da Lolland-Falster i 1804 blev et selvstændigt stift, fik kirken omsider status som domkirke. Igennem det 19. århundrede blev domkirken sikret mod forfald op til flere gange, og det nuværende tårn blev tilbygget.

I domkirkens krypt blev kongedatteren Leonora Christina Ulfeldt begravet, men hendes lig blev kort tid efter fjernet fra gravstedet, antagelig af nogle af hendes sønner, og formentlig gravsat på det ukendte sted, hvor hendes husbond Corfitz Ulfeldt i forvejen lå begravet jf. historikeren Palle Lauring.

Galleri

Se også 
 Maribo Kloster

Eksterne henvisninger 

 Maribo Domkirke  hos Nordens Kirker
 Maribo Domkirke hos DenStoreDanske.dk
 Maribo Domkirke hos KortTilKirken.dk
 Maribo Domkirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
 Maribo Bykirke (nedbrudt) hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Lolland Kommune
Kirker i Lolland-Falsters Stift
Kirker i Maribo Amt
Domkirker i Danmark
Domkirke
Gotisk arkitektur i Danmark
Sundby (Lolland)

Sundby er en satellitby til hovedbyen Nykøbing Falster og er beliggende på østkysten af Lolland. Byen har  og ligger ved Frederik d. 9's Bro, grænsende op til Nykøbing på Falsterssiden. På Lolland ligger den ved Øster Toreby og Nagelsti. Sundby befinder sig i Guldborgsund Kommune og hører til Region Sjælland.

I den nordlige udkant af byen ved Guldborg Sund ligger Sundby- og Nykøbings største attraktion Middelaldercentret, der er en slags frilandsmuseum, oplevelses- og forsøgscenter med fokus på dansk middelalder, omkring starten af 1400-tallet. Museet besøges af mellem 45 og 55.000 mennesker årligt. Sundby har også et mindre hotel med 24 værelser.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sundskolen
 Historier fra Sundby 

Byer på Lolland
Byer i Guldborgsund Kommune
Satellitbyer i Danmark
NFA

NFA har flere betydninger:
 Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) – forskningscenter under Beskæftigelsesministeriet
 Natur- og Fjeldvandrerafdelingen – naturvandrerforening
 Nykøbing Falster Alliancen – en fodboldklub fra Nykøbing Falster, der senere skiftede navn til Lolland-Falster Alliancen.
CELF

CELF (Center for Erhvervsrettede uddannelser Lolland Falster), tidligere CEUS, er en uddannelsesinstitution i Nykøbing Falster. "CEUS" står for "Center for erhverv- og uddannelse Storstrøm". Institutionen indbefatter bl.a.

 HTX
 HHX
 HG
 Tømreruddannelse
 Mureruddannelse
 Kokkeuddannelse ("Fra jord til bord")
 IT Uddannelse
 Mekaniker Uddannelser ("Automekaniker, lastbilmekaniker, cykel- og knallertmekaniker")
 El Uddannelse ("Elektriker, Installatører og Automatik uddannelse")

CEUS er egentlig en fusion mellem den tidligere handelsskole i Nykøbing Falster og Industri- & Håndværkerskolen. I 2008 fusionerede CEUS yderligere med EUC Lolland, og kunne derfra blandt andet også tilbyde multimediedesignuddannelsen IMMA.
efter den fusion blev navnet ændret til CELF som står for "Center for Erhvervsrettede uddannelser Lolland Falster" i dag er der CELF afdelinger i Nykøbing Falster, Maribo og Nakskov med HTX og HHX.

Eksterne henvisninger 

Tekniske gymnasier i Danmark
Tekniske skoler i Danmark
Handelsgymnasier i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Nykøbing Falster
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Nakskov
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Maribo
Uddannelse i Nykøbing Falster
Pollen

Pollen er blomsterstøv, der spredes under planters forplantning (bestøvning). Pollen kan give, eller fremkalde reaktion af allergi, og derfor måles pollentallet fra forskellige planter dagligt i sæsonen, for at hjælpe allergikere. Pollenmålingerne foretages i Danmark af Astma-Allergi Danmark. Pollenet er planternes hanlige kønsceller der dannes på støvdragerne. Pollenet skal transporteres over på en anden plantes støvfang for at befrugtningen kan ske, og frø dannes. Transport af pollen sker enten med vinden (vindbestøvning) eller med dyr fx bier. 

Størrelsen af pollenkorn kan variere meget, lige fra nogle få µm til over 200 µm. 

Pollen har eksisteret i mindst 100 millioner år, da man har fundet pollen på insekter i rav.

Pollenkornets generelle opbygning

Pollenvæggen består af sporopollenin, som henregnes til nogle af naturens sværest nedbrydelige stoffer. Væggen, kaldet Exine, er differentieret i tre lag; Footlayer, Endexine og Ektexine. Footlayer og endexine er i lysmikroskop uadskillige. I ektexine kan man erkende to lag; Columellae og Tectum.

Biologi 
Pollen består af mikro-gametofytter som producerer de hanlige gameter (sædceller). Hvert pollenkorn indeholder vegetative (ikke-reproduktive) celler (eller for blomsterplanterne typisk én celle) og en generativ (reproduktiv) celle med to cellekerner. Den ene cellekerne er vegetativ og den anden generativ og danner de to gameter.

Pollen produceres i et mikro-sporangium som er indeholdet i støvdragerne hos blomsterplanter og i den hanlige strobilus (hanlige kogle) hos de nøgenfrøede.

Kilder/referencer

Se også 
 Kønnet formering
 Bestøvning
 Spiring
 Frø

Eksterne henvisninger 

Astma-Allergi Danmark: Hvad er pollen?
Dagens Pollental i Danmark 

Bioaerosoler
Plantemorfologi

mzn:گرده (نمین)
Holdested

Et holdested er et togekspeditionssted, der ikke deltager i den sikkerhedsmæssige afvikling af toggangen.

Et holdested hører til den fri bane og kan være

et sidespor (med eller uden dækningssignal)
et trinbræt

men et holdested er ikke en station.

Et trinbræt har typisk en eller flere perroner og opfattes af publikum som en station. S-banens S-togsstationer er for de flestes vedkommende "trinbrætter".

Se også
Danske jernbaner
Station
Jernbane

Jernbaneanlæg
Korçë

Korçë (græsk: Koritza) (makedonsk: Gorica (Navnet kommer fra det slaviske ord "Gora" som betyder bjerg)   er en by i det østlige Albanien. Den var hovedby i det tidligere distrikt Korçë og er hovedstad i præfekturet Korçë af samme navn. Byen har  indbyggere.

Korçë er omgivet af et frugtbart landbrugsområde og har bl.a. levnedsmiddel- og tekstilindustri. Byen ligger 800 m over havets overflade.

I 1300-tallet var Korçë bortforlenet. I perioden fra 1600 til 1800 blev byen en vigtig handelsby, og den første albanske skole blev grundlagt i 1889. Byen blev et vigtigt støttepunkt under Albaniens uafhængighedskamp mod tyrkerne, og byen havde mange helte blandt dens indbyggere, bl.a. Themistokli Germenji og Mihal Grameno. Byen var besat af græske tropper fra 1912 til 1914, da Grækenland gjorde krav på byen pga. det græske mindretal i det sydlige Albanien. I Grækenland kaldes det sydligste Albanien med Korçë (græsk: Kortiza) og Gjirokastër (græsk: Argyrokastro) også for Nordepirus og anses for at være en tabt del af den græske provins Epirus. Området var besat af franske tropper fra 1916 til 1920, men blev, ved stormagternes mellemkomst, til sidst givet til Albanien. Korçë var kortvarigt besat af græske tropper under Mussolinis fejlslagne invasion af Grækenland under 2. verdenskrig, idet grækerne i starten af krigen pressede de italienske tropper tilbage over grænsen til det italiensk-kontrollerede Albanien. 

Selvom om størstedelen af Albanien er muslimsk, findes der også (græsk-)ortodokse kristne i byen, og byen er hjemsted for et græsk mindretal. 

Bybilledet domineres af en moske fra 1500-tallet og flere moderne administrationsbygninger.

Byer i Albanien
Børnehaveklasse

En børnehaveklasse eller 0. klasse er et klassetrin på en folkeskole inden 1. klassetrin.
Der er ingen lærer i en børnehaveklasse, som ledes af en børnehaveklasseleder, evt. med støtte af en pædagog, der er pædagoguddannet.

Undervisningen i børnehaveklassen er ikke så struktureret som i andre klasser. En del af undervisningstiden går med leg og kreative udfoldelser.

Børnehaveklasser har eksisteret siden 1962. Siden 1980 har danske folkeskoler haft pligt til at tilbyde eleverne børnehaveklasse-undervisning, og fra august 2009 er børnehaveklassen blevet en del af undervisningspligten, der dermed udvides fra ni til 10 år.

Referencer 

Grundskole i Danmark
Folkeskolen
Sankt Birgitta Skole

Sankt Birgitta Skole er en katolsk privatskole i Maribo, der blev oprettet i 1916 af Sankt Joseph Søstrene. De kom til Maribo efter anmodning for at lede en Kommunikantanstalt, som skulle oprettes for de polske landarbejderes børn. Søstrene oprettede både børnehjem og skole for de katolske børn i området. Skolen har i dag trinene fra børnehaveklasse til 9. klasse.

Skolen har ca. 450 elever og 50 ansatte. Omkring 3% af eleverne er katolikker.

Historie 
Oprindeligt fungerede bygningerne som nonnekloster for Franciskanerinder, men i 1916 flyttede Sankt Joseph Søstrene ind i bygningen for at drive børnehjem og skole for de katolske børn i området.
I årene op mod 2. verdenskrig blev der opført en tilbygning med klasselokaler, for at huse det stadigt stigende elevtal.
Efter slutningen af 2. verdenskrig blev børnehjemmet lukket, og da elevtallet var faldende åbnede man den 1. januar 1951 en børnehave for børn i alderen 3 til 7 år.

I 1952 blev skolen åbnet for ikke-katolske elever, og de efterfølgende år steg elevtallet som resultat. Samtidigt blev det sværere at få nok nonner til undervisningen og midt i 1950'erne blev de første lærerinder ansat som ikke var nonner. I 1959 blev den første mandlige lærer ansat, som idrætslærer for drengene.

I 1965 blev børnehaven lukket pga. manglen på Sankt Joseph Søstre, til gengæld blev der åbnet børnehaveklasse i 1967. Byggeriet fortsatte, og i 1966 blev der indviet ny gymnastiksal og sløjdlokale.

Antallet af nonner på skolen faldt fortsat, og i 1975 flyttede de tilbageværende nonner til Nykøbing Falster i et hus, og skolen blev omdannet til en selvejende institution. Ved denne lejlighed blev skolens navn fastsat som Sankt Birgitta Skole.

I 1977 tilføjede skolen 8.-10. klasse, og der blev dertil bygget en ny bygning med 6 klasselokaler og en aula. I 1988 blev der bygget nyt skolekøkken og fysiklokale, og var også året hvor den sidste nonne forlod skolen.

I 2001 blev der indviet yderligere 2 lokaler, i 2002 blev naboejendommen indkøbt fra hjemmeværnet og bliver i dag brugt til skolefritidsordning. I 2007 indledtes en større tilbygning, med 2 klasselokaler og nyt fysiklokale, og blev afsluttet i 2009. I 2009 købte skolen også Østergade 64 der bruges til musiklokale, bibliotek, samt billedkunst.

Den katolske kirke i Maribo er tilknyttet skolen, som dog ikke ejer denne. Hver morgen er der morgensang.

Navn 

Skolen er opkaldt efter Sankt Birgitta, som optræder på skolens våbenskjold, såvel som den tidligere Maribo Kommunes byvåben.

Disciplin 
Skolen har på nogle områder strengere disciplin end hvad er traditionelt på danske folkeskoler, såsom at man skal rejse sig når lærere træder ind i lokalet, og kun kalde lærere ved efternavn. Sidstnævnte er dog afskaffet, og mange traditioner er frafaldet i løbet af de seneste år i takt med at nye unge lærere er kommet til skolen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sankt Birgitta Skoles hjemmeside

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Maribo
Katolske skoler i Danmark
Etableret i 1916
Danmarks Privatskoleforening

Danmarks Privatskoleforening har i dag navnet: Danmarks Private Skoler - grundskoler og gymnasier efter foreningen i 2017 blev sammenlagt med foreningen Private gymnasier og studenterkurser.  

Danmarks Private Skoler - grundskoler og gymnasier er en forening for frie og private grundskoler, gymnasier, hf- og studenterkurser fordelt over hele Danmark. Der er omkring 170 medlemsskoler, og der går ca. 70.000 elever på skolerne. 

Foreningen har rødder i Danmarks Realskoleforening, der blev oprettet i 1891, og medlemsskolerne var eksamensskoler, der førte eleverne til realeksamen eller præliminæreksamen.

Kilder/Henvisninger 

Danmarks Privatskoleforening.

Fri grundskole
Privatskoleforening
Etableret i 1891
UNAIDS

UNAIDS, officielt Joint United Nations Programme on HIV/AIDS, er et FN-program, der skal koordinere den globale bekæmpelse af hiv/aids-epidemien. UNAIDS' hovedkvarter ligger i Genève i Schweiz. Programmet ledes af Winni Byanyima. 

UNAIDS er finansieret af donationer fra FN's medlemslande, og programmet er sponsoreret af ti medsponsorer: UNHCR, UNICEF, UNDP, UNFPA, UNODC, ILO, UNESCO, WFP, WHO og Verdensbanken.

UNAIDS aktiviteter koordineres med de følgende agenturer: Verdensbanken, UNICEF, UNFPA, UNODC, UNESCO, WHO, WFP og UNDP.

Referencer 

FN
Nantes

Nantes er en fransk by i den vestlige del af landet nær Atlanterhavet. Nantes er hovedby i regionen Pays de la Loire. Byen er Frankrigs sjettestørste by. Nantes er kendt for at være en meget dynamisk by. De mange uddannelsessteder gør, at mange unge tiltrækkes af bylivet i Nantes.

Geografi 
Nantes ligger i det vestlige Frankrig, ved udmundingen af floden Loire og cirka 50 kilometer fra Atlanterhavskysten.

Historie 
Nantes var hovedstaden i det uafhængige hertugdømme Bretagne tilbage i middelalderen, og byen blev en central handelshavn i 1700-tallet, takket være dens strategiske beliggenhed ved floderne Loire, Erdre og Sevre.

Seværdigheder 

 Katedralen Saint Pierre Saint Paul huser gravene efter Francois II af Bretagne, og hans anden kone Marguerite de Foix. Man begyndte at bygge den gotiske katedral i 1434, og byggeriet varede i fire århundreder.
 Vest for katedralen ligger det velbevarede og charmerende historiske middelalderkvarter Bouffay.

En god måde at se byen på, er ved at klatre op i et maleriske tårn, Tour Lu. Herfra er der en imponerende panoramaudsigt over Nantes.

Grønne områder 
Nantes har 1.000 hektar grønne områder, der er åbne for offentligheden, og der produceres omkring en million planter om året. Byens botaniske have, Jardin des Plantes, har uvurderlig samling af eksotiske planter fra Amerika, Asien og Afrika.

Kultur

Kunst 
Byens moderne kulturcenter, Le Lieu Unique, åbnede i år 2000 og er indrettet i fabriksbygninger, som tidligere husede småkagefabrikken LU. Her afholdes året rundt en bred vifte af kulturelle begivenheder.

Gastronomi 
Det lokale køkken domineres af fisk og skaldyr, herunder østers, som der er rigelige mængder af på grund af beliggenheden tæt ved havet.

Uddannelse 
 Audencia Business School
 E-Artsup
 École Centrale de Nantes
 École pour l'informatique et les nouvelles technologies

Henvisninger 

 
Byer i Frankrig med over 100.000 indbyggere
Byer i Loire-Atlantique
 
Tour de France-byer
Frankrigs præfekturer