kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Yvette Brackman

Yvette Brackman (født 1967, New York City) er en amerikansk billedkunstner bosiddende i København. Hun arbejder i forskellige medier fra skulptur, video og installationer til sociale interventioner og systemer. Hendes værker indeholder ofte performative kvaliteter og benytter sig af metoder så som rollespil, erindring, benægtelse og udveksling. I hendes praksis undersøger hun betydningen af historiefortælling i sociale relationer gennem elementer fra mode, teater og design samt strategier der udfordrer beskuerens rolle. Brackman undersøger temaer så som forholdet mellem krop, rum og erindring såvel som samspillet mellem oprindelse, omgivelser, fordrivelse og eksil. Tilbagevendende tematikker i hendes praksis er også kulturel overlevelse og tilpasning samt påvirkningen fra politiske systemer.

Brackman har en MFA, MA og certifikat i Woman’s Studies fra University of Illinois in Chicago’s School of Art and Design og en BFA fra The School og The Art Institute of Chicago. Hun var professor og leder af afdelingen for Mur og Rum på det Kongelige Danske Kunstakademi fra år 2000-2007. Hun har været gæsteprofessor, forelæser og Phd.-rådgiver ved adskillige institutioner i Skandinavien og USA. Siden 1993 har hun udstillet internationalt, kurateret kunstudstillinger siden 1995 og publiceret en række tekster i kunstjournaler.

Yvette Brackman har senest udstillet på Nordkystens Kunsttriennale 2016, Nordsjælland. Overgaden Institut for Samtidskunst i København, 2015. The Moscow Biennial 2013, Rusland. The Liverpool Biennial, 2012, England. Freies Museum Berlin, 2013, Tyskland. LAXART, 2012, Los Angeles, USA. Museet for Samtidskunst, 2012, Roskilde samt Statens Museum for Kunst, København, hvor Brackman ligeledes indgår i museets permanente samling.

Kilder 
 Yvette Brackman på LAXART, Los Angeles, USA 
 Yvette Brackman, Sort Mælk - Holocaust i ny kunst, Museet for Samtidskunst, Roskilde, Danmark 
 Yvette Brackman på Statens Museum for Kunst, X-Rummet, 2002
 Yvette Brackman på Nordkystens Kunsttriennale 2016 
 Yvette Brackman på Liverpool Biennial 2012, City States

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Yvette Brackmans hjemmeside
 Yvette Brackman på Louisiana Channel, A Sense of Togetherness
 Yvette Brackman i Yale University Radio WYBCX
 Yvette Brackman på kvinfo.dk, Hun nebryder mure på Kunstakademiet 
 Monografi, Systems and Scenarios, Jrp Ringier, 2012
 Yvette Brackman, Sibirien i Sølvgade, Dagbladet Information, 2001
 Yvette Brackman, Historiens stof, Dagbladet Information, 2014
 Yvette Brackman, Summer Encounters, The New Yorker, 2015

 Yvette Brackman på LAXART, Los Angeles, USA 
 Yvette Brackman, Sort Mælk - Holocaust i ny kunst, Museet for Samtidskunst, Roskilde, Danmark 
 Yvette Brackman på Statens Museum for Kunst, X-Rummet, 2002
 Yvette Brackman på Nordkystens Kunsttriennale 2016 
 Yvette Brackman på Liverpool Biennial 2012, City States 

Billedkunstnere
Kunstnere fra Danmark
Personer fra New York City
SafeSeaNet

SafeSeaNet er en platform for udveksling af maritime data mellem de maritime administrationer EU-medlemslande samt Norge og Island med 
henblik på: 

 sikkerhed til søs
havne og maritim sikkerhed
 Beskyttelse af havmiljøet
 Effektivitet af skibstrafikken og søtransport

Med direktiv Nr 2002/59 blev det vedtaget at lave en europæisk overvågnings- og informationssystem for skibsfarten, af den hensigten at overvinde de vanskeligheder, som den mangfoldighed af dataindsamlingsmetoder og systemer i europæiske havne for at udveksle oplysninger. Samtidig blev European Maritime Safety Agency (EMSA) etableret (direktiv nr 1406/2002) 27 Juni 2002 og EMSA blev operationel i 2003, og blev gjort ansvarlig for skabe og drive SafeSeaNet. der startet udvikling i 2004, der var igennem flere stager, det sluttet dog i 2009, da systemmet blev fuld operationel, der har dog siden været store forbedring som 2010, med en grafisk brugeflade med et søkort, at vise dataene.

EIS  

Kernen i SafeSeaNet arkitektur er EIS (European Index Server). Dette fungerer som et sikkert og pålideligt indeks system i en "hub and spoke" netværk (herunder godkendelse, validering, transformation af data og logning), der sender ansøgninger om, og modtager meddelelser og svar fra godkendte brugere. Brugere kan levere og / eller anmode om data.

Kilder  

Søfart
Hegedal Bakker

Hegedal Bakker er nogle skrænter på nordsiden af  Mariager Fjord øst for  Hobro Lystbådehavn, og vest for Bramslev Bakker. De  er  stærkt kuperede og gennemskåret af flere snævre dale, omgivet af marker.

Flora og fauna

Flora
På de afgræssede overdrev findes enebærbevoksninger, hvoraf nogle er høje og står enkeltvis, mens andre er lave og brede. Blandt områdets mange blomster er Maj-Gøgeurt, Skov-Gøgeurt og Kødfarvet Gøgeurt blandt de mere interessante. Disse vilde orkidéer er fredede og må hverken opgraves eller plukkes. De skal nydes på stedet. Engblomme, eng-kabbeleje, Eng-Nellikerod, Gul Iris og Skov-Jordbær vokser også her.

Fauna
Rådyr, ræv og hare er almindelige. Af padder og krybdyr kan nævnes skrubtudse, spidssnudet frø, skovfirben og stålorm. Af fugle vil man lægge mærke til fasan, gøg og musvåge, og ved vandet ses fiskehejre, gravand, strandskade og sølvmåge. På de åbne arealer ses måske en rødrygget tornskade, og fra krattet høres nattergal og måske en karmindompap. I de gamle træer holder grønspætte og stor flagspætte til.

På de sydvendte overdrevs- og hedearealer kan man desuden møde en del forskellige dagsommerfugle. Både de mere  almindelige arter, som tidselsommerfugl, nældens takvinge, admiral , dagpåfugleøje, aurora og grønåret kålsommerfugl, men også arter som spættet bredpande, stregbredpande, græsrandøje, engrandøje, okkergul randøje, storplettet perlemorsommerfugl og lille ildfugl . Af natsommerfugle kan nævnes femplettet køllesværmer og gammaugle.

Naturfredning
I 1937 blev et strandareal ved Hegedal Bakker fredet for at give offentligheden adgang til området af rekreative årsager. I 1970 og 71 blev yderligere arealer i bakkerne fredet for at bevare de naturhistoriske værdier. Det samlede fredede areal er på 74 hektar. Det fredede område består af overdrev og hedeområder, samt enge, der er omkranset af gammel løvskov, granplantage og krat. I vandløb er der anlagt fiskedamme. Ved foden af skrænterne findes visse steder kildevæld, der er afskærmet af strandvolde.

Fredningen blev etableret på foranledning af  byrådet i Hobro rejste sagen om fredning i 1930’erne, fordi   ejeren, en gårdmand Nielsen, der ellers havde tilladt, at folk opholdt sig i området, nu var begyndt at kræve entré! Han satte et forbudsskilt op og henviste til, at et adgangskort kunne købes for 5 kr. pr person. Sagen endte med, at ejeren fik et engangsbeløb på 3.000 kr. (som byen og staten deltes om), området blev fredet, og dermed var en offentlig adgang sikret.

Eksterne kilder og henvisninger

 Om Hegedal Bakker og naturfredningen på fredninger.dk
 Folder om Hegedal- og Bramslev Bakker 

Fredede arealer i Danmark
Lokaliteter i Mariagerfjord Kommune
De 7 drab

De 7 drab var en dramadokumentar i syv afsnit, der blev sendt på TV 2 fra seriens premiere torsdag den 4. februar og de efterfølgende seks torsdage. Serien dramatiserer syv drab med syv forskellige motiver: hævn, begær, jalousi, profit, udstødelse, fanatisme og spænding.

De 7 drab er skrevet og instrueret af Laurits Munch-Petersen og Lisa Klit, produceret af Rene Verlaan for Selskabet.tv. Serien har modtaget støtte fra Public Service Puljen under Det Danske Filminstitut.

Serien havde gode seertal med i gennemsnit 815.000 seere pr. afsnit. Ved uddelingen af TV-Prisen 2010 vandt serien fem priser i kategorierne ’Bedste nyskabelse’, ’Bedste faktaserie’, ’Bedste fotograf/fakta’, ’Bedste tonemester/fakta’ og ’Bedste klipper/fakta’.

Afsnit 
Afsnit 1 - æresdrabet i Slagelse (mordet på Ghazala Khan)
Afsnit 2 - seriemordet i Randers (begået af Claus Berggren)
Afsnit 3 - mordbranden på Bornholm (begået af Elisabeth Wæver)
Afsnit 4 - kunstnerdrabet i Martofte 
Afsnit 5 - dobbeltdrabet på Femøren (begået af Naum Conevski)
Afsnit 6 - pigedrabet i Benløse 
Afsnit 7 - rockerdrabet i Glostrup (mordet på Mickey Borgfjord Larsen)

Referencer 

Tv-programmer fra TV 2 Danmark
Tv-programmer fra Danmark
Tv-serier fra 2010'erne
Julie Andem

Julie Andem (født 4. juli 1982) er en norsk manuskriptforfatter, regissør og TV-producer.

Hun står blandt andet bag ungdomsserien Skam på NRK, der i både 2016 og 2017 modtog priser (Gullruten) fra den norske tv-branche. Hun har tidligere arbejdet med serier som Sara, MIA og Jenter. Julie Andem har været ansat i NRK siden 2007.

Kilder 

Manuskriptforfattere fra Norge
Nous

Nous (græsk νούς), med dansk betydning fornuft, ånd, er et filosofisk begreb, der blev introduceret af den oldgræske filosof Anaxagoras - et fornuftigt verdensprincip, som ordner elementerne i en harmonisk helhed, et kosmos.

Neoplatonismen, med Plotin i spidsen, overtog senere begrebet og omdannede det til at have samme betydning som logos, der svarer til sind og forstand.

Ontologi
Platonisme
Første princip

Et første princip er en grundlæggende, selvindlysende proposition eller antagelse, der ikke kan deduceres fra nogen anden proposition eller antagelse.

Indenfor filosofi spiller første principper en stor rolle i aristotelismen og en nuanceret version af første principper benævnes af kantianere som postulater. 

Indenfor matematikken omtales første principper som aksiomer og postulater.

Indenfor fysikken og andre videnskaber siges et teoretisk værk at være fra første principper, eller ab initio, hvis det starter direkte på den etablerede videnskabs niveau og ikke laver antagelser såsom en empirisk model eller passende parametre.

Noter 

Logik
Filosofi
Abstraktion
Erkendelsesteori
Filosofiske grundbegreber
Antagelse
Principper
Det Gode

Det Gode, eller mere præcist Det Godes idé (ἡ τοῦ ἀγαθοῦ ἰδέα), er et centralt begreb der blev anvendt af den oldgræske filosof Platon i hans dialoger Staten (508e2–3). Platon introducerede i sine skrifter flere idéer (eller "former"), men identificerede Det Godes idé som den største. Dette er den idé, der lader en filosof under uddannelse avancere og blive en sand filosofkonge. Idéen kan ikke ses klart eller forklares, da idéerne alle residerer i et sted langt uden for menneskehedens rækkevidde, men når først den genkendes er det den idé der lader én realisere alle de andre idéer.

Ontologi
Platonisme
Automatiseret ræsonnement

Automatiserede ræsonnementer er et område indenfor datalogi og matematisk logik dedikeret til at forstå forskellige aspekter af det at ræsonnere. Studiet af automatiserede ræsonnementer hjælper til at producere computerprogrammer, som lader computere ræsonnere fuldstændigt, eller nær-fuldstændigt, automatisk. Selvom forskning i automatiserede ræsonnementer ses som et underfelt af kunstig intelligens har det også forbindelser med teoretisk datalogi og filosofi.

Teoretisk datalogi
Kunstig intelligens
Prinsesser fra blokken

Prinsesser fra blokken er en dansk dokumentar- og reportageserie på fire afsnit fra 2016, der følger en række piger fra Københavns vestegn og deres liv. 

Serien er instrueret af Eva Marie Rødbro, som blev sendt på DR3 med premiere den 14. november 2016. Seriens 4. og sidste afsnit blev vist den 5. december 2016. Den opnåede stor succes på DR's internettjeneste, hvor første afsnit er blevet streamet mere end 425.000 gange, hvorved serien er DR3's største succes hidtil.

Modtagelse 
Ekkofilms anmelder, Ida Rud, gav serien fire ud af seks mulige stjerner, mens Naja Helene Hertzum fra Soundvenue var mere begejstret og gav serien fem ud af seks mulige stjerner.

Referencer 

DR-programmer
Drengene på kanten

Drengene på kanten er en dansk dokumentar- og reportageserie på ti afsnit fra 2016, der følger unge mænd mellem 18 og 25 år på Lolland gennem fire måneder. Anders Thomsen, der er redaktør på DR, udtaler om serien, at den "giver et sjældent indblik i, hvad der optager nogle af de unge, som ikke følger den lige vej gennem skolen, gymnasiet og de højere læreanstalter i storbyerne".

Serien blev sendt på DR3 med premiere den 3. oktober 2016. Sidste afsnit blev sendt den 7. november 2016. 1. sæson indeholdte seks almindelige afsnit samt et ekstraafsnit med Inger Støjberg.

Anden sæson, der var på fire afsnit, havde premiere den 20. august 2017.

Referencer 

DR-programmer
Brokade

Brokade er et kraftigt mønstervævet stof af silke og senere også af bomuld og kunststoffer (i dag jacquardvævet).

Brokade kan have indvævet tråde af sølv eller guld. Navnet kommer af italiensk broccato, der betyder ”smykket”, idet det er smykket med mønstre ved vævningen. Brokade bruges til kjoler, gardiner og møbelbetræk.

Eksterne henvisninger 
 Textilnet om brokade
 Ordbog over det danske sprog om brokade

Vævede tekstiler
Pyntning
Anholt Fyr

Anholt Fyr  er et af landets første fyr beliggende i Ørkenen ved den nordøstlige ende af øen  Anholt i Kattegat. Det første fyr blev bygget som vippefyr allerede i 1561, sammen med Skagen Fyr. Det nuværende fyr blev opført i 1785, dengang som et åbent kulfyr. Under englandskrigene fra 1807 til 1814 var Anholt besat og fyret blev udvidet med et forsvarsanlæg, som i dag fremstår som en rund kasemat omkring fyrets fod.

I 1842 blev det ombygget med roterende spejle og forsynet med otte argandiske lamper, olielamper med en argandbrænder ved en særlig opbygning gav en større lysstyrke. I 1904 blev de udskiftet med en glødenetsbrænder til petroleum, og i 1963 blev fyret fuldautomatiseret og forsynet med en gasbrænder. I 1996 blev der opsat solceller og en glødelampe.

Umiddelbart syd for fyret ligger den bygningsfredede, rombeformede fyrgård fra 1826, som er privatejet.

Eksterne kilder og henvisninger

 Danske Fyranlæg 1750 - 1950  Skov og Naturstyrelsen 2008

Fyr
Fyrtårne i Danmark
Lokaliteter i Norddjurs Kommune
Michael Nyqvist

Rolf Åke Michael Nyqvist (født 8. november 1960 i Stockholm, død 27. juni 2017) var en svensk skuespiller, uddannet ved Teaterhögskolan i Malmö. Nyqvist var ved sin død en fast del af ensemblet ved Sveriges nationalscene Kungliga Dramatiska Teatern og har medvirket i en række tv-serier og film.

Liv og karriere 
Nyqvist blev adopteret da han var halvandet år gammel og fik som femårig at vide at han var adopteret. Han har senere mødt begge sine biologiske forældre. Hans søgen efter sin egen identitet er tema i selvbiografien Når barnet har lagt sig fra 2009.

Nyqvist fik først opmærksomhed som skuespiller da han spillede politimanden John Banck i tv-serien Beck, men det var ikke før han spillede i filmen Fyren fra nabograven han fik sit store gennembrud. Senere har han spillet i film som Som i himlen, Arn: Tempelridderen, Kautokeino-oprøret og Mænd der hader kvinder.

Filmografi (udvalg) 
 2018- Hunter Killer
2014 - John Wick
2013 – Zero Hour
 2011 – Mission: Impossible – Ghost Protocol
 2011 – Abduction
 2009 – Luftkastellet der blev sprængt
 2009 – Pigen der legede med ilden
 2009 – Mænd der hader kvinder
 2008 – Kautokeino-oprøret
 2007 – Arn: Tempelridderen
 2005 – Bang bang orangutang
 2005 – Den bedste af mødre
 2005 – Wallander – Mastermind
 2004 – Som i himlen
 2003 – Smala Sussie
 2003 – Dag og nat
 1997 – Beck – Manden med ikonerne
 1997 – Beck – Lokkeduen

Teaterstykker (udvalg) 
 Geten – (2005) Vasateatret, Stockholm med Suzanne Reuter, Jacob Ericksson og Albin Flinkas

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 Michael Nyqvist  hos Dramaten

Skuespillere fra Sverige
Personer fra Stockholm
Nanna Friis

Nanna Traberg-Friis (født 8. januar 1989) er en dansk håndboldspiller som spiller i hjemmeklubben Team Esbjerg.

Friis har tidligere spillet for Team Esbjerg, FIF, København Håndbold og spillet for Fredericia Håndboldklub, før Esbjerg som hun flyttede til i 2017.

Kilder 
 Nanna Friis - Eurohandball

Eksterne henvisninger 
 

Håndboldspillere fra Danmark
Håndboldspillere fra Team Esbjerg
Friedel-Crafts-alkylering

Friedel-Crafts-alkylering er navnet på en kemisk reaktion udviklet i 1877 af den franske kemiker Charles Friedel og den amerikanske kemiker James Crafts. Ved reaktionen erstattes et hydrogenatom på en aromatisk ring (f.eks. benzen) af en alkylgruppe ved elektrofil aromatisk substitution.

Reaktionsmekanisme 
Ved en Friedel-Crafts-alkylering alkyleres en aromatisk ring af et alkylhalid ved hjælp af en stærk Lewissyre-katalysator, f.eks. jern(III)klorid. Ved reaktionen dannes en ny binding mellem et carbonatom på den aromatiske ring og carbonatomet på alkylhalidet, hvor halogenet sidder til at starte med, mens der brydes en C-H-binding på den aromatiske ring og en C-X-binding på alkylhalidet (hvor X betegner halogenet).

Den generelle reaktionsmekanisme er vist her:

Der er flere ulemper forbundet med Friedel-Crafts-alkyleringer, som kan føre til dannelsen af andre produkter end det ønskede:

 Den nye alkylgruppe er elektrondonerende og har en aktiverende virkning på den aromatiske ring, hvilket kan føre til gentagne alkyleringer af den aromatiske ring ("overalkylering").
 Hvis halogenet (der typisk er klor) ikke er bundet til et tertiært eller sekundært carbonatom i alkylhalidet, vil den dannede carbokation (R+) undergå omlejring. Dette skyldes, at tertiære og sekundære carbokationer er mere stabile end primære carbokationer.

Valget af alkyleringsmiddel begrænser sig ikke kun til alkylhalider: Friedel-Crafts-alkyleringer kan også forløbe med andre carbokation-intermediater dannet fra f.eks. alkener og en Brønsted-syre, Lewissyrer, enoner og epoxider. Et eksempel er syntesen af neophylklorid fra benzen og methallylklorid:

H2C=C(CH3)CH2Cl + C6H6 → C6H5C(CH3)2CH2Cl

I et studium er elektrofilen en bromoniumion dannet fra en alken og stoffet N-bromsuccinimid (NBS), der fungerer som bromdonor:

I denne reaktion menes samarium(III)triflat at aktivere bromdonoren NBS i dannelsen af bromoniumionen.

Referencer 

Kemiske reaktioner
Organisk kemi
Økologisk station

De økologiske stationer i Brasilien er en type af beskyttet område af Brasilien som defineret af det nationale naturbeskyttelses system "Sistema Nacional de Unidades de Conservação da Natureza (SNUC)". Formålet er at bevare uberørte repræsentative eksempler på de forskellige økosystemer i Brasilien. I samarbejde mellem miljøgrupper og den brasilianske regering er der indført et stigende antal beskyttede stationer i truede områder i et forsøg på at bremse den hastige afskovning og beskytte skovøkosystemer.

Eksterne henvisninger 
 

Brasiliens geografi
Naturbeskyttelse
Business Region Aarhus

Business Region Aarhus er et erhvervspolitisk samarbejde mellem 12 østjyske kommuner, der alle er en del af det større østjyske bybånd. Den fungerer som den politiske overbygning på den funktionelle byregion, Byregion Aarhus.

Det samlede indbyggertal er på  indbyggere ().

Historie 
I 1994 blev 10-kommunesamarbejdet en realitet, og det bestod af Aarhus Kommune samt de daværende omegnskommuner Odder, Skanderborg, Hørning, Galten, Hammel, Hinnerup, Hadsten, Rosenholm og Rønde. I 2001 blev samarbejdet udvidet med Ry Kommune, og kom derfor til at hedde 11-kommunesamarbejdet.

Samarbejdet kom i forbindelse med Strukturreformen i 2007 til at hedde Business Region Aarhus, og bestod herefter af kommunerne Favrskov, Norddjurs, Odder, Samsø, Skanderborg, Syddjurs, Silkeborg, Randers og Aarhus. Senere blev Horsens og Hedensted medlem i 2014, mens Viborg Kommune blev medlem i 2016.

Kommuner og indbyggertal 
Business Region Aarhus består af i alt 12 kommuner med et samlet indbyggertal på  indbyggere (). Den samlede befolkningstæthed er en smule over landsgennemsnittet (DK = 136 indby./km²), der er dog stor forskel på befolkningstætheden medlemskommunerne iblandt. I tabellen herunder ses de enkelte kommuners indbyggertal.

Referencer 

Horsens Kommune
Syddjurs Kommune
Norddjurs Kommune
Favrskov Kommune
Odder Kommune
Randers Kommune
Silkeborg Kommune
Samsø Kommune
Skanderborg Kommune
Aarhus Kommune
Hedensted Kommune
Viborg Kommune
Giro d'Italia Women

Giro d'Italia Women, også kendt som Giro Rosa, Giro Donne og Giro d'Italia Femminile, er et etapecykelløb i Italien for kvinder, der arrangeres hvert år omkring slutningen af juni og starten af juli.

Vindere

Statistik 
 Sejre efter land

Se også 
 Giro d'Italia

Eksterne henvisninger
Blakstad Station

Blakstad Station (Blakstad stasjon eller Blakstad holdeplass) er en jernbanestation på Arendalsbanen, der ligger i Froland kommune i Norge. Stationen består af et spor og en perron med læskur samt en lille parkeringsplads og busstoppested. Den ligger tæt på kommunecentret i Froland.

Stationen åbnede 28. maj 1989, hvor den erstattede den tidligere station af samme navn en kilometer længere mod syd, Blakstad bru 300 m længere mod syd og Hurv 700 m længere mod nord.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Arendalsbanen
Etableret i 1989
Guyana-skjoldet

Guyana-skjoldet er et to milliarder år gammelt prækambrisk grundfjeldsskjold, et af de ældste på jorden, i det nordlige Sydamerika, der strækker sig fra Colombia i vest til den nordlige del af Brasilien i øst.

Guyana-skjoldet dækker det meste af Guyana, Surinam og Fransk Guyana, og dele af Colombia, Venezuela og Brasilien. Skjoldets højeste punkt er Pico da Neblina, 2994 moh.

På skjoldet består bl.a. af taffelbjerge (tepuis) og flere spektakulære vandfald: Salto del Angel (979 meter), Salto Cuquenán (674 meter) og Cataratas Kaieteur (256 meter). Højlandet er omfattet af et af de største uberørte regnskovsområder i verden, og er beskyttet af flere store nationalparker.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Colombia
Fransk Guyana
Guyana
Surinam
Venezuelas geografi
Brasiliens geografi
Blakstad Station (1908-1989)

Blakstad Station (Blakstad stasjon) var en jernbanestation på Arendalsbanen, der lå i Froland kommune i Norge. Stationen blev oprettet 23. november 1908. Den blev nedgraderet til holdeplads 1. juni 1958 og blev gjort ubemandet 1. februar 1971. Den blev nedlagt 28. maj 1989, da den nuværende station af samme navn åbnede en kilometer længere mod nord.

Stationsbygningen, der er af Simes-typen og tegnet af Paul Armin Due, er solgt fra og bruges nu som privatbolig.

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 Blakstad Station i Norsk Jernbaneklubbs stationsoversigt

Stationer på Arendalsbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1908
Ophørt i 1989
Bråstad Station

Bråstad Station (Bråstad stasjon eller Bråstad stoppested) er en jernbanestation på Arendalsbanen, der ligger i Arendal kommune i Norge. Stationen består af et spor og en kort perron med et læskur i rødmalet træ.

Stationen åbnede som holdeplads 23. november 1908 sammen med den første del af Arendalsbanen fra Arendal til Froland. Til at begynde med hed den Braastad, men stavemåden blev ændret til Bråstad i april 1921. Stationen blev gjort ubemandet 15. maj 1928, og i januar 1976 blev den nedgraderet til trinbræt. Stationsbygningen, der var opført efter tegninger af Paul Armin Due, blev revet ned i 1982.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Arendalsbanen
Etableret i 1908