kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Carlsberg Crown

Carlsberg Crown var en øl, der blev brygget af Carlsberg og solgt i Danmark i anledning af kronprins Frederik og Mary Donaldsons bryllup den 14. maj 2004.

I forbindelse med det genoptog Carlsberg en gammel tradition med at fremstille specielle bryg i anledning af særlige royale begivenheder.

Brygget var meget let og perlende og ledte med bryggeriets egne ord tanken hen på champagne med en let blomsteragtig smag fra humlen. Øllen var produceret på tasmansk humle og dansk pilsnermalt med en alkoholstyrke på 6,5%. Det lette indtryk blev opnået ved tilsætning af yderligere kulsyre.

Den tasmanske humle var fra et afsides område i Mary Donaldsons hjemland, hvor humlen har vokset siden den europæiske kolonisering i starten af det 19. århundrede. De 400 kg blev leveret af det tasmanske firma Australian Hop Marketers (AHM). Malten blev bl.a. lavet på byg fra Schackenborg gods og dermed dyrket af kronprinsens bror, prins Joachim.

Brygget blev tappet på standard 33 cl flasker, men bryggeriet valgte udelukkende at anvende nye flasker, som ikke var skrammet af brug og vask. Salget blev indledt den 29. marts og varede så længe, lageret rakte (typisk til  juni samme år). Carlsberg Crown blev alene afsat på det danske marked og solgt enkeltvis eller i fire-styks pakninger.

Navnet, etiketten og emballagen var designet af bureauet 11 Design, som har ladet sig inspirere af elefantordenens blå bånd for valg af baggrundsfarve til etiketten. Etiketten var påtrykt teksten:

Andre royale lejlighedsbryg 
Carlsberg har ved fem tidligere lejligheder produceret specielle bryg, men det er første gang, øllet er sat til salg på det danske marked. Tidligere bryg har alene været brugt til gaver eller afsat i udlandet. De tidligere begivenheder har været:
 1932, da prinsen af Wales (senere kong Edvard 8. af Det Forenede Kongerige) besøgte bryggeriet
 1934, da det siamesiske kongepar besøgte Danmark
 1937, da George 6. af Det Forenede Kongerige blev kronet i England
 1953, da Elizabeth 2. af Storbritannien blev kronet
 1957, da dronning Elizabeth 2. af Storbritannien besøgte Danmark

Eksterne henvisninger 
 Bryggeriets pressemeddelelse af 17. marts
 Leverandøren af humlen 

Crown
Ølmærker fra Danmark
Rudolf Kirchschläger

Rudolf Kirchschläger (; 20. marts 1915 – 30. marts 2000) var en østrigsk jurist, diplomat, udenrigsminister og forbundspræsident (1974 – 1986). 

Kirchschläger gjorde under 2. verdenskrig tjeneste i den tyske hær, men var på intet tidspunkt medlem af nazistpartiet. Ved krigens afslutning havde han grad af kaptajn.

Fra 1947 til 1954 var han dommer, i 1954 indtrådte han som juridisk sagkyndig i det østrigske udenrigsministerium, hvor han bl.a. beskæftigede sig med den Østrigske Statstraktat og neutralitetsloven, der banede vejen for, at 4-magtsbesættelsen af Østrig kunne bringes til ophør i 1955.

I årene 1967 – 1970 var han østrigsk ambassadør i Prag, hvor han bl.a. satte sig op imod sine instruktioner fra udenrigsminister Kurt Waldheim ved at udstede visum til Østrig til et meget stort antal tjekkoslovakiske borgere, der ønskede at flygte for den sovjettiske invasion i 1968.

I 1970 indtrådte han som udenrigsminister i Bruno Kreiskys regering uden at tilslutte sig noget parti.

Ved præsidentvalget i 1974 opstillede han som partiløs (men støttet af Kreiskys parti, SPÖ) og vandt 51,7% af stemmerne. Han opnåede som forbundspræsident en meget stor popularitet og autoritet. Han blev ved valget i 1980 opstillet af både det socialdemokratiske parti, SPÖ, og det konservative ÖVP og fik ikke mindre end 79,9% af stemmerne.

Østrigs forbundspræsidenter
Udenrigsministre fra Østrig
Politikere fra Østrig
Riddere af Serafimerordenen
Jan Janssen

Johannes Adrianus Janssen, kendt som Jan Janssen (født 19. maj 1940) er en hollandsk tidligere professionel cykelrytter (1962-1973), som bl.a. vandt Tour de France 1968 og blev verdensmester i landevejscykling i 1964. I 1967 vandt han Vuelta a España.

Biografi 
Janssen blev født i Nootdorp.

I starten af sin karriere var han en god sprinter. Senere udviklede han sig til en rytter, som kunne køre med i alle discipliner, og som især var kendt for sin sejrsvilje og sin evne til at overskue en situation.

Janssen vandt de fleste af de vigtige løb. I 1964, i Sallanches blev han verdensmester. I 1968 blev han den første hollænder, der vandt Tour de France – med en margin på kun 38 sekunder til nr.2, Herman Van Springel fra Belgien. Helt op til 1989, hvor Greg LeMond slog Laurent Fignon med kun 8 sekunder, var det den mindste afstand som Touren var blevet vundet med. Begge gange var den smalle sejr et resultat af en enkeltstart på sidste etape i Paris.

I 1968 var Tour-arrangørerne gået tilbage til nationshold i stedet for de firmahold, som de sidste par år havde kørt løbet. Beslutningen var populær hos tilskuerne, men det skabte problemer for rytterne, hvis loyalitet blev splittet mellem deres kaptajner på nationalholdene og de firmaholdskaptajner, som sagtens kunne være fra et andet landt, de kørte for til daglig.
Efter sigende led det hollandske hold mere af disse usynlige rivaliseringer end de fleste andre. For at vinde måtte Janssen, som normalt kørte for et hold sponsoreret af det franske bryggeri Pelforth, overvinde disse interne problemer.

Janssen var nem at spotte i feltet, fordi han havde lyst hår og især fordi han bar briller, hvad der var usædvanligt for en cykelrytter. Han har fortalt, hvordan han stoppede karrieren efter at han i Tour de Luxembourg var efterladt og var flov over at høre sit navn i løbsradioen sammen med andre udgåede.

"Jeg vidste, at jeg var Jan Janssen, vinder af Tour de France og VM, og at det var på tide for mig at sige stop".

Eksterne henvisninger

Mandlige cykelryttere fra Nederlandene
Tour de France-vindere
Vuelta a España-vindere
Verdensmestre i landevejsløb
Burray

Burray er med et areal på 9,03 km² og en længde på ca. 5 km og en bredde på max. 3 km en af de mindste øer på Orkneyøerne. Navnet stammer fra det oldnordiske Broch tårn ay ø. 
  
Den ligger ca. 2 km syd for Mainland og kun få hundede meter nord for South Ronaldsay. Dæmningen Churchill Barriers. forbinder South Ronaldsay og Mainland via de to ubeboede øer Glimps Holm og Lambs Holm Over de to øer kan man køre til Kirkwall og færgehavnen Burwick. 

De fleste af øens 357 indbyggere bor i fiskerlejet Burray Village. Fiskeri og landbrug (kvægavl) og turisme er de vigtigste erhverv. Resten arbejder på hovedøen Mainland. 

Burray har et museum med fossiler og på den nordlige del ruinen Brochs. Mod vest i bugten Scapa Flow fører en dæmning over til den ubeboede ø Hunda

På Hunda var der i en lejr for italienske krigsfanger som i den 2. verdenskrig var med til at bygge dæmningen Churchill Barrier. I 1943 byggede fangerne med få midler et lille kapel der i nutiden fungerer som et mindesmærke om krigen.

Eksterne henvisninger 
 Buray
 Det italienske kapel

Øer i Orkneyøerne
Kartofler (flertydig)

Kartofler kan henvise til:

 Kartoffel – urt; latin: Solanum tuberosum
 Sød kartoffel - latin: Ipomoea batatas
 Kartofler (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1944 instrueret af Ole Palsbo
 Kartofler (kort version) – film instrueret af Ole Palsbo
 Kartofler (virksomhedsfilm) – dansk virksomhedsfilm
Annfinnur í Skála

Annfinnur í Skála (født 20. september 1941 i Tórshavn, Færøerne) er gymnasielektor og desuden forfatter af ordbøger, lærebøger og fantasiromaner. Han underviser i historie, engelsk og oldtidskundskab ved Færøernes Gymnasium og HF kursus i Tórshavn.

Annfinnur blev født i Tórshavn som søn af revisor, borgmester og lagtingsmand Sigfried Skaale og Jóhanna, født Joensen, fra bondegården Innistovu i Trøllanesi. Han var gift med Súsanna á Brúsoyri, sygeplejerske fra Leirvík indtil hendes død i 2004. Sammen fik de to sønner: Ragnar (født 1976) og Gilli (født 1982).

Han har været medlem af Færøsk Sprognævn (Føroysku Málnevndini), er censor i engelsk ved Færøernes Seminarium (Føroya Læraraskúli) og i historie ved Færøernes Akademi (Fróðskaparsetur Føroya). I 2001 blev han tildelt Mentanarvirðisløn M. A. Jacobsens (kulturpris fra Tórshavns byråd) for fantasiromanerne Hjá dvørgum í Niðafjøllum og Ferðin til Zambora (Heimurin forni 1 og 2 / Den antikke verden 1 og 2).

Bibliografi

Historie og samfundsbøger 
 Stjórnarskipanarmálið 1946. Keldur til Føroya søgu. (Færøernes forfatningsmæssige stilling i 1946. Kilder til Færøernes historie). Føroya Skúlabókagrunnur. Tórshavn 1994
 Frá stórkríggi til heimskríggj 1918-1939 (Fra storkrig til verdenskrig 1918-1939). Føroya Skúlabókagrunnur. Tórshavn 1994
 Søga Týsklands 1918-1939 (Tysklands historie 1918-1939). Føroya Skúlabókagrunnur, Tórshavn 1994

Ordbøger 
 Ensk-føroysk orðabók (engelsk-færøsk ordbog). (Medforfattere: Jonhard Mikkelsen og Zakarias Wang). Stiðin, Tórshavn 1992
 Donsk-føroysk orðabók (dansk-færøsk ordbog). (Medforfattere: Jonhard Mikkelsen, Hanna Jacobsen og Zakarias Wang). Stiðin. Tórshavn 1998
 Føroysk-ensk orðabók (færøsk-engelsk ordbog). (Medforfatter: Jonhard Mikkelsen. Sprotin). Tórshavn 2008
 Ensk-føroysk orðabók (engelsk-færøsk ordbog fra 1992, revideret og udvidet). (Medforfatter: Jonhard Mikkelsen). Sprotin. Tórshavn 2008

Skønlitteratur 
 Heimurin forni 1. Hjá dvørgum í Niðafjøllum. Sprotin. Tórshavn 2000
 Heimurin forni 2. Ferðin til Zambora. Sprotin. Tórshavn 2000

Betænkning 
 Føroyskt mál og støða tess í hf- og studentaskúlanum (Det færøske sprogs stilling i HF og Gymnasiet). (Betænkning, medforfattere: Jonhard Mikkelsen, Ann Ellefsen, Jógvan Mørkøre og Pól Jespersen): Føroya Skúlabókagrunnur. Tórshavn 1990.

Referencer 

Faglitterære forfattere fra Færøerne
Romanforfattere fra Færøerne
Personer fra Thorshavn
Fantasyforfattere fra Færøerne
Pornoblad

Pornoblade er blade eller magasiner med tekst- og billedpornografi, beregnet til at give seksuel inspiration for par eller enlige.

De tidligste europæiske pornoblade blev kaldt for boulevardblade og var ofte udformet som humorblade eller kunststudier, ofte med bortretoucherede kønsdele.

Udgivelser såsom Playboy og FHM, der blander pornografisk/erotisk indhold (såsom foldeudpiger) med seriøst stof (såsom artikler og interviews), kaldes for mandeblade. Den danske udgave af FHM er flere gange kåret til det bedste blad i verden nogensinde. 

I 1960'erne opstod regulære pornoblade såsom det svenske Private og det danske Week-end sex med hardcore-fotos og uden journalistisk stof som kendt fra mandebladene. 

Efter internettets fremkomst har pornobladene fået skarp konkurrence fra både kommercielle pornosites, seksuelt orienterede communities og private hjemmesider.

Litteratur
 Ole Lindboe: Antydningens kunst (Bogsyndikatet, 1988)
 Ole Ege: Erotiske drømme (Thaning og Appel, 1992)
 Morten Thing: Pornografiens historie i Danmark (Aschehaug, 1999)

Pornografi
Bjerregrav

Bjerregrav er en landsby i Midtjylland med , beliggende i Vester Bjerregrav Sogn. Landsbyen ligger i Viborg Kommune og hører til Region Midtjylland. Dens navn omtales i år 1355 som Byærghgraf.

Bjerregrav ligger i det naturskønne område omkring Skals Ådal. Byen har i perioden fra 2008 til 2016 oplevet en meget positiv vækst på 26% så der i skrivende stund er 448 indbyggere. Denne positive vækst har blandt andet også udmøntet sig i flere nye tiltag. Der er blevet etableret en indhegnet hundeskov midt i byen samt plantet 140 frugttræer i byens frugtlund. Derforuden er der også blevet lagt mange frivillige kræfter i byens skov "Nordskoven". Den omfatter blandet en skov hytte, lille skovlegeplads samt et lille musik værksted hvor skovens gæster selv kan give et lille nummer. Derudover finder man også Bamses hus.

Byen har mange foreninger. Blandt andet en meget aktiv idrætsforening samt Borgerforening og Pensionistforening. Derforuden er der også to Arbejdsgrupper "Levende Landsby" samt "Trivsels pigerne", begge arbejder med udvikling af byen.

I Bjerregrav finder man flere virksomheder og butikker. Der er blandt andet:

Købmandsbutik, frisører, automobilforhandler, busselskab, maskinstation samt flere håndværkervirksomheder.

Engang havde landsbyen en folkeskole, Bjerregrav Skole, der lukkede i januar (2008). Den er nu erstattet af Bjerregrav Friskole.

Den tidligere by-portal VesterBjerregrav.dk er nedlagt i 2016 og i stedet er den simlere velkomst side på Bjerregrav.nu med link til byens foreninger og forretninger.

Eksterne henvisninger 
 Viborglandogby.dk – Bjerregrav 
 Folkeskolen.dk 
 Bjerregrav.nu

Kilder 

Byer i Viborg Kommune
El Puerto de Santa María

El Puerto de Santa María er en stor by i Andalusien i det sydlige Spanien.

Byen gennemløbes af floden Guadalete og ligger i provinsen Cádiz. Indbyggertallet er på ca. .

Henvisninger 

Byer i Andalusien
Krokodiller i kloakken

Krokodiller i kloakken er en vandrehistorie, der typisk handler om krokodiller eller alligatorer, der lever i byens kloak. Ideen er at fortælle en skrækhistorie om noget, vi alle kender. Historier af den slags er meget almindelige i USA, men der findes også eksempler fra Europa.

Historierne menes at være startet i 1930'erne i USA, hvor en bygningsarbejder fandt flere små krokodiller i en sprække.
New York Times havde den 10. februar 1935 en avisartikel der beskrev fundet af en 2 meter lang levende alligator.
Den er sidenhen blevet udbygget til, at der skulle leve fuldvoksne krokodiller i kloakkerne i New York.

Eksperter anser historierne for at være usande, eftersom en kloak ikke er et godt levested for et reptil. Fordi de er vekselvarme, behøver de varme, f.eks. fra solen, for at kunne fordøje maden, og de kan ikke formere sig i kolde områder. Reptiler vil derfor normalt dø efter kort tid i en kloak.

Det sker i sjældne tilfælde, at der bliver opdaget krokodiller i en kloak, men det drejer sig som regel om unge dyr, som en ejer af eksotiske dyr har skyllet ud i toilettet. I modsætning til pattedyr drukner reptiler kun sjældent. I 1983 blev en krokodille af ukendt oprindelse fundet i Paris, og i Sydney har man fundet en skildpadde.

Den amerikansk film, Alligator (1980), fra 1980 bygger på vandrehistorien om, at krokodiller kan leve og vokse sig store i kloakken.

En forgænger for kloakkrokodiller er myten om, at der i Fleet River i London, som blev overdækket under Elizabeth 1. af England, var rotter så store som hunde.

Eksterne henvisninger 

 A Straight Dope Classic from Cecil's storehouse of human knowledge: 18-Aug-1978, Are there alligators living in the sewers of New York? 
 Urban Legends Reference Pages: Critter Country (Gatored Community)

Moderne vandrehistorier
Josef Albers

Josef Albers (19. marts 1888 – 25. marts 1976) var en tysk pionér indenfor abstrakt malerkunst og én af de mest indflydelsesrige kunstnere i Bauhaus-gruppen. Som medlem af denne gruppe arbejdede Albers mest med glas og keramik. I 1933 emigrerede han til USA, hvor han bl.a. underviste ved Yale og Harvard. Hans mest kendte værk er Homage to the Square.

Eksterne henvisninger 

 

Malere fra Tyskland
Ansatte ved Yale University
Heinrich Barth

Heinrich Barth (16. februar 1821 – 25. november 1865) var en tysk opdagelsesrejsende og Afrika-forsker. Han deltog 1849-1855 i en britisk ekspedition gennem Sahara til det vestlige Sudan og som den eneste overlevende leder nåede han tilbage til Tripoli i 1855. Turen havde strakt sig over 20.000 km og givet forøget viden om Sahara, Sudan og Benueflodens øvre løb. Barth udgav i 1858 Reisen und Entdeckungen in Nord- und Zentralafrika.

Eksterne henvisninger 

 

Opdagelsesrejsende fra Tyskland
Karl Jaspers

Karl Jaspers (født 23. februar 1883, død 26. februar 1969) var en tysk filosof og psykiater, der sammen med Martin Heidegger blev betragtet som én af den tyske eksistensfilosofis mest fremtrædende repræsentanter. Jaspers betragtede oplevelsen af eksistensen som filosofiens egentlige udgangspunkt, som især kom til udtryk i forbindelse med kriser i menneskets liv. Jaspers var professor i Heidelberg fra 1921 til 1937, hvor han blev afskediget for sine synspunkter mod det nazistiske styre. Han genvandt dog embedet i 1945. Til hans hovedværker hører Psychologie der Weltanschauungen (1919), Philosophie 1-3 (1932) og Existenzphilosophie (1938).

Se også 

 Eksistensteologi
 Eksistentiel terapi
 Eksistentiel filosofi

Eksterne henvisninger

Jaspers, K., 1941. On My Philosophy
The Stanford Encyclopedia of Philosophy: Karl Jaspers -- by Chris Thornhill.
Bibliografia di Karl Jaspers ed. by Claudio Fiorillo in Dialegesthai
Current scholarly research on Jaspers (in English) is organized by the Karl Jaspers Society of North America and published in Existenz.

Filosoffer fra Tyskland
Psykiatere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Rosengård

Rosengård er en gammel hovedgård, som går helt tilbage til 1340, da navnet på gården var Kværkebygaard og tilhørte Ringsted Kloster, navnet Rosengården er fra 1685. Gården ligger 250 m øst for kirken i Kværkeby i Ringsted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1869. Rosengård Gods er på 173,3 hektar.

Ejere af Rosengaard 
 (1340-1364) Nicolaus Jonsson
 (1364-1536) Ringsted Kloster
 (1536-1664) Kronen
 (1664-1685) Hans Olufsen
 (1685-1713) Bolle Luxdorph
 (1713) Hedevig Ulrikke Bollesdatter Luxdorph gift Knuth
 (1713-1736) Adam Christoffer greve Knuth
 (1736-1743) Ida Margrethe Reventlow gift Knuth
 (1743-1784) Conrad Ditlev baron Knuth
 (1784-1797) Adam Christoffer Conradsen baron Knuth
 (1797-1806) Lars Lassen
 (1806-1816) P. O. Andersen
 (1816-1832) Løjtnant Pingel
 (1832-1866) Hilarius Kalkau 
 (1866-1888) Johannes Theodor Suhr 
 (1888-1920) Johannes Theodor Suhr (søn)
 (1920-1933) Eva Fabricius gift Suhr
 (1933-1968) Erik Suhr (søn)
 (1968-2006) Rosengaard I/S v/a Bent Engelsborg
 (2006-) Rosengaard I/S v/a Niels Christian Engelsborg (søn)

Eksterne henvisninger 
 Om Rosengård på Trap Danmark

Herregårde i Ringsted Kommune
Herregårde i Sorø Amt
Torv

Et torv er en planlagt, åben plads i en by. Mange torve er begyndt som pladser, men har senere fået status af torve. Etymologisk stammer det fra toof, som betyder den hårdt stampede, ofte brugte plads.

Torve har eksisteret, så længe der har været samfund til. De har frem for alt været anvendt som markedspladser med torvehandel, men har også givet rum til for eksempel koncerter, ceremonier, politiske møder og taler og andre offentlige begivenheder.

Visse torve har haft den rent æstetiske rolle at fremhæve bestemte bygninger, som ligger på eller ved torvet. Torvet tilbyder den "luft" i bebyggelsen, som behøves for at kompensere for den tæthed, som opstår, når bebyggelsen er kompakt. Plantning af blomster, buske og træer indgår som naturlige indslag i torvemiljøet og suppleres ofte med offentlig kunst. Når der etableres siddemuligheder, bliver torvet nemt en naturlig mødeplads.

Torve kan være belagt med natursten, brosten, betonsten eller asfalt og tilhører det offentlige uderum ligesom parker.

Ofte har et torv et springvand, en brønd, et monument eller en statue centralt placeret.

Galleri over torve og pladser

Se også
Plads

Ordet plads har flere betydninger eller specialiseringer:
Plads (torv) – mange pladser har nu torvestatus – f.eks. Rådhuspladsen i København.
Plads (ciffer)
Åbne pladstyper:
Begravelsesplads
Dyrskueplads
Flyveplads
Forsamlingsplads
Genbrugsplads
Handelsplads
Kampplads
Landingsplads
Legeplads
Losseplads
Parkeringsplads

Se også 
Campus – sammenhængende universitetsområde.
Esplanade – plads foran et fæstningsanlæg.
Palæstra – åben kampplads.
Torv – en plads med torvestatus – f.eks. Kongens Nytorv.
Hof (Vestfold)

Hof er en tidligere kommune i Vestfold fylke i Norge. Den har et areal på 164 km², og en befolkning på 3.079 indbyggere (2006). Den grænsede i nord til Drammen, Nedre Eiker og Øvre Eiker, i øst til Sande og Holmestrand, i syd til Re og Lardal og i vest til Kongsberg.

Holmestrand og Hof blev 1. januar 2018 lagt sammen til Holmestrand kommune i forbindelse med regeringen Solbergs kommunereform. Dette ble besluttet i statsråd 18. mars 2016 med virkning fra . Fra 1. januar 2020 blev også Sande kommune en del af Holmestrand.

Byer i kommunen er Hof centrum, Sundbyfoss og Eidsfoss med det nedlagte jernværk Eidsfos Jernværk bestående af industribygninger og arbejderboliger med museum og et levende kulturliv.
Kommunen har haft en kraftig vækst i folketallet de seneste år, især pga. tilflytning.
 
Hof er en typisk jord- og skovbrugskommune, som af sit samlede areal på 164 km², har 17,9 km² jordbrugsareal og 125,1 km² skovareal. Kommunens vigtigste industriarbejdsplads er savværket Haslestad Bruk.

Eksterne henvisninger 

 http://www.hof.kommune.no
 Hofnett 
 Eidsfoss 
 Visiteidsfoss
 Hofposten 
 Vestfoldnett 
 Eikeren 

Kommuner i Vestfold
Holmestrand
Tidligere kommuner i Norge
Lellingegård

Lellingegård er en gammel hovedgård, som går helt tilbage til 1297, da gården nævnes i Roskildebispens jordebog. Lellingegård deles i 1783 i en Ny Lellingegård og en Gammel Lellingegård. Gården er nu avlsgård under Vallø Stift. Gammel Lellingegård ligger i Højelse Sogn, Bjæverskov Herred, Køge Kommune. Hovedbygningen er opført i 1860. Gammel Lellingegård er på 173 hektar.

Et område på ca. 72 hektar omkring Gammel Lellingegård og kirke blev fredet i 1952 og 1957, dels for at beskytte mod grusgravning og for at bevare landskabets karakter

Ejere af Gammel Lellingegård 
 (1297-1336) Roskilde Bispestol
 (1336-1573) Kronen
 (1573-1580) Peder Bille
 (1580-1617) Birgitte Rosenkrantz gift Bille
 (1617) Anne Pedersdatter Bille gift Pedersen
 (1617-1630) Otte Brahe Pedersen
 (1630) Ellen Marsvin
 (1630-1658) Kirsten Munk
 (1658-1661) Leonora Christine
 (1661-1662) Frederik 3.
 (1662-1670) Hans Olufsen
 (1670-1680) Inger Hansdatter gift Olufsen
 (1680-1719) Caspar Schøller
 (1720-1721) Anna Sophie Reventlow
 (1721-) Vallø Stift

Referencer 

Herregårde i Præstø Amt
Herregårde i Køge Kommune
Sodaurt (slægt)

Sodaurt (Salsola) er en slægt med ca. 20 arter, der er udbredt i Nordafrika, Mellemøsten og Centralasien samt Europa, hvor de er tilpasset overlevelse under meget tørre forhold med et højt indhold af salte i jorden. Det er enårige, urteagtige planter, halvbuske, buske eller små træer. Bladene sidder for det meste spredt, og de er ustilkede og hele med hel bladrand. Blomsterne er regelmæssige og 5-tallige med sammenvokset, hindeagtigt blomster. Frugterne er nødder, som omsluttes af det blivende bloster. 

 Sodaurt (Salsola kali)
 Komarovsodaurt (salsola komarovii)
 Munkeskæg (Salsola soda)
 Russisk sodaurt (Salsola tragus)

Kuriosa 

En vindheks er indtørrede planter i slægten Sodaurt (Salsola), som oftest forekommer på prærien. Vindheksen bliver blæst hen over landskabet, ofte efterfulgt af sand og støv. Vindheksen benyttes også i film og tegnefilm, for at demonstrere stilhed. Til dette anvendes ofte også lyden af cikader.

Amarant-familien
Meteorologi
Planteslægter
Nytte saltplanter
Julie Andrews

Julie Andrews (født 1. oktober 1935) er en engelsk Emmy-, Grammy- og Academy Award-vindende skuespillerinde, sangerinde og forfatter. To af hendes mest populære film er The Sound of Music og Mary Poppins. For Mary Poppins fik hun tildelt en Oscar for bedste kvindelige hovedrolle.

Hun lavede sin Broadway debut i 1954 for "The Boyfriend", som var en stor succes. Senere spillede hun også Eliza Doolittle i "My Fair Lady" (1956) og Dronning Guenevere i "Camelot" (1960) .Begge disse musicals var også kæmpe succeer. Da "My Fair Lady" senere blev lavet til en film, valgte instruktører at have Audrey Hepburn i rollen som Eliza Doolitle, i stedet for Andrews, da han mente at hun havde for lidt "film" erfaring. Til den næste Oscar-uddeling var både Andrews og Hepburn nomineret i den samme kategori. Andrews endte med at vinde Oscaren for bedste kvindelig hoverolle for sin rolle i Mary Poppins.

Hun lavede sin film debut i 1964 i Disney filmen Mary Poppins. For denne rolle vandt hun en Oscar for bedste kvindelige hovedrolle. Året efter, fik hun endnu en Oscar nominering, denne gang for hendes rolle i "The Sound of Music".

I 2000, fik hun tildelt titlen, Dame Commander of the British Empire (DBE) af Dronning Elizabeth II. Andrews er også børnebogsforfatter og i 2008 udgav hun sin selvbiografi, "Home: A Memoir of My Early Years".

Andrews havde oprindeligt en meget imponerende stemme, indtil hun i 1997 undergik en operation som permanent skadede hendes stemme.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra England
Hollywood Walk of Fame
Emmy-vindere
Disney Legends