kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Syvårskrigen

Syvårskrigen har flere betydninger:

 Den Nordiske Syvårskrig 1563–1570
 Den Koreanske Syvårskrig 1592–1598
 Syvårskrigen (1756–1763)
Københavns brand

Københavns brand kan være flere brande:

Københavns brand 1728 – 20.-23. oktober 1728
Københavns brand 1795 – 5.-7. juni 1795
Pernykristtorn

 
Pernykristtorn (Ilex pernyi) er et lille stedsegrønt træ med smalt kegleformet krone og en åben vækst. Planten er let genkendelig på bladenes fem torne.

Beskrivelse 
Barken er først glat og grøn. Senere bliver den stribet i grøn/beige, og til sidst bliver den lysegrå og glat med svage porer. De unge skud er svagt trekantede. Knopperne er spredte, runde og lysegrønne. 

Bladene er ruderformede og læderagtige med 3-7 spidse randtorne. Endetornen er tydeligt større end sidetornene. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er gulgrøn. Blomsterne er gullige, og de sidder i tætte bundter ved bladhjørnerne. Frugterne er røde bær. Frøene modner sjældent i Danmark.

Rodnettet består af kraftige, dybtgående hovedrødder og et højtliggende filt af tæt forgrenede siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8 x 2 m (10 x 5 cm/år).

Hjemsted 
Perny-Kristtorn hører hjemme i det centrale og vestlige Kina, hvor den forekommer i skove, skovbryn og kratagtige bevoksninger. På bjerget Wa Shan i provinsen Sichuan, findes der i højder over 1.800 m nogle lyse blandingsskove med Abies faberi (en art af ædelgran) som det dominerende træ. Her vokser arten sammen med bl.a. kvalkved (subsp. calvescens), bjergskovranke, blåbælg, dværgkvalkved, Enkianthus deflexus (en art af pagodebusk), etagekornel, Euonymous sanguineus (en art af benved), havehortensia, himalayabirk, kamæleonbusk, kinesisk lind, kinesisk prydæble, kinesisk styrax, klatrebrombær, klatrehortensia, komarovsyren, koreakornel (subsp. chinensis), lancetbladet berberis (var. lanceifolia), moupinepil, nikkende skovranke, omeirose, Primula incisa (en art af kodriver), Pterocarya macroptera var delavayi (en art og underart af vingevalnød), Quercus serrata (en art af eg), Rhododendron argyrophyllum, Rhododendron calophytum, Rhododendron discolor, Rhododendron nitidulum, Rhododendron pingianum (arter af rododendron), rubladet hortensia, sargentrøn, småbladet berberis, sort gedeblad, tyrkisk løn (subsp. sinicum), viftedværgmispel, vorteberberis og Tsuga yunnanensis (en art af hemlock).

Noter

Galleri 

Stedsegrønne
Træer
Haveplanter
Sagnkonge

En sagnkonge er en konge, som der ikke er historisk belæg for, men som spiller en rolle i et riges selvforståelse, f.eks. i nationalmytologien. I Norden har der været en kappestrid mellem danske og svenske konger om at have den længste kongerække.

Se også
Nordiske folkesagnkonger

Regenter
Mytologi
Ro

Ro kan henvise til flere artikler:
 Ro (navn) – et drengenavn (staves også som "Hroar", "Roar")
 RO – RetskrivningsOrdbogen.
 Ro (kunstsprog)
 Rho (bogstav) – bogstavnavn der også staves ro.

Se også:
 Rosport, spændro
 Stilhed – synonym med en betydning af "ro"
Translitteration

For translitteration her på Wikipedia, se Hjælp:Translitteration.

Translitteration er omskrivning af en tekst fra et alfabet til et andet. Translitteration er således en delmængde af transskription. Man tilstræber ofte at lade de to alfabeter modsvare hinanden tegn for tegn eller tegngruppe for tegngruppe.

Se også 

 Kyrilliske alfabet
 Hjælp:Translitteration

Eksterne henvisninger 

 Martin Podolak, privat hjemmeside svarende til Google Translate, der i hovedsagen følger Dansk Sprognævns anbefalinger for translitteration af russisk.

Skriftsystemer
Kastanje

Kastanje (Castanea) er udbredt med otte arter i Europa, Asien og Nordamerika. Det er løvfældende træer med lange, hanlige rakler og korte, hunlige blomsterstande. Frugterne er nødder, som sidder i en pigget skål. Her nævnes kun de arter, som dyrkes i Danmark, eller som er økonomisk betydningsfulde her.

Kastanje forveksles undertiden med Hestekastanje.

 Amerikansk kastanje (Castanea dentata)
 Dværgkastanje (Castanea pumila)
 Japansk kastanje (Castanea crenata)
 Ægte kastanje (Castanea sativa)

 Castanea henryi
 Castanea mollissima
 Castanea ozarkensis
 Castanea seguinii

Referencer

Se også 
 Træer i Danmark

Eksterne henvisninger
  Wikimedia Commons har flere filer relaterede til Castanea
  Wikispecies har taksonomi med forbindelse til Castanea
 Kastanje i Den Store Danske på lex.dk.af Ib Friis og Helge Vedel
 Hestekastanje i Den Store Danske på lex.dk af Arne Strid; Knud Ib Christensen; Lis Langschwager og Helge Vedel

Nytteplanter
Ægte kastanje

 
Ægte kastanje (Castanea sativa) er et stort, løvfældende træ med en tæt og kuplet vækst. Frugterne er spiselige og velsmagende.

Beskrivelse 
Stammen er kort og ofte noget vredet. Barken er først rødbrun eller olivenbrun. Senere bliver den mørkegrå, og til sidst får den revner på langs. Knopperne er spredte, runde, hårløse og brune. De sidder ofte samlet ved skudspidsen på samme måde som hos egetræer. 

Bladene er lancetformede med tandet eller næsten tornet rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er filthåret og meget lys (senere nøgen og mere almindeligt lysegrøn). 

De hanlige blomster er samlet i lange, stærkt lugtende aks ved skudspidsen, mens de hunlige sidder enligt og næsten usynligt ved bladhjørnerne. Frugterne er nødder, der sidder i piggede, kuglerunde hylstre.

Rodnettet er kraftigt med svære, dybtgående hovedrødder og vidtrækkende siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 15 m (30 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Træet er udbredt fra Lilleasien og Nordafrika til Centraleuropa. Alle steder vokser ægte kastanje på fugtig og varm bund i samfund med andre løvfældende træarter og enkelte nåletræer. 

I nationalparken "Foreste Casentinesi", der ligger på grænsen mellem Toscana og Emilia-Romagna ca. 50 km østnordøst for Firenze, danner den skov på en undergrund af sandstensbjerge (Appenninerne) sammen med bl.a. akselrøn, avnbøg, bøg, alm. guldregn, hassel, humlebøg, duneg, engriflet hvidtjørn, frynseeg, italiensk løn, kirsebærkornel, mannaask, rød kornel, slåen, storbladet lind, storfrugtet røn, tarmvridrøn og vintereg

Anvendelse 
Frugterne er spiselige og velsmagende.

Spise sorter 
 Belle Epine
 Marigoule
 Marrone di Susa
 Precose des Vans
 Rousse de Nay

Note

Eksterne henvisninger 

Træer
Nytteplanter
Botaniske nødder
Gastronomiske nødder
Kastanje
Chiron

Cheiron (lat. Chiron) er den vise og lægekyndige kentaur som opdrog Achilleus og Asklepios på bjerget Pelion i Thessalien. Han er desuden en af de få navngivne kentaurer. Cheiron blev senere ifølge mytologien forvandlet til stjernebilledet Kentauren.

Myten om Chiron 
Chiron var en kentaur, halvt menneske og halvt hest og usædvanlig af en kentaur at være, idet han var klog, mild og retskaffen.

Han var søn af titanen Kronos og nymfen Filyra der havde haft en seksuel affære. Da Kronos' hustru Rhea fik mistanke om deres forhold, omskabte Kronos sig til en hest for at undgå afsløring. Derved blev Chiron født som, halvt menneske og halvt hest, altså som kentaur. Efter fødslen ville Filyra ikke have noget med ham at gøre, idet hun fandt ham afskyelig og frastødende. Som straf, for at støde sit barn fra sig, forvandlede guderne Filyra til et lindetræ.

Derefter voksede Chiron op blandt kentaurerne i Thessaliens skove hvor de jagtede vilde dyr. I skovene lærte Chiron planternes natur at kende og fandt dem, der havde lægekraft. Han blev en velanskreven sårlæge, men bedrev tillige en lang række åndelige og musiske gerninger.

I overensstemmelse med Chirons milde og retskafne natur fungerede han som åndelig rådgiver for en lange række helte, bl.a. Asklepios som han underviste i lægekunst, Achilleus som han lærte at spille på lyre, Peleus som han reddede fra kentaurerne og Jason som han opdragede fra barn.

Chiron blev på grund af sin visdom, retskaffenhed og tapperhed kentaurernes anfører.

Under kentaurernes kamp med Herakles blev Chiron imidlertid, ved et uheld, dødeligt såret med en af dennes giftige pile. Som udødelig søn af Kronos, steg Chiron ikke ned til Hades, men pådrog sig i stedet et uhelbredeligt og ubærligt smertefuldt sår, som hverken han selv eller andre kunne helbrede.

Da der således kun levnedes ham et evigt liv, i evig pine, valgte Chiron at afstå fra sin guddommelige udødelighed til gengæld for, at Prometheus kunne løses fra sin evige straf. Sådan døde Chiron, – og i anerkendelse af hans godt levede liv, greb Zeus ind og ophøjede Chiron til et evigt liv i stjernetegnet Skytten også kaldet Kentauren.

Litteratur 
 C.C. Matthiessen, "Chiron", s. 49-53 i: Dansk veterinærhistorisk Aarbig, 1942.

Eksterne henvisninger 

 

Mytologi
Overclocking

Man kalder det overclocking, når man får en enhed eller et system til at yde mere end denne/dette er specificeret til, normalt uden at gå på kompromis med stabilitet eller brugbarhed. Bruges normalt i sammenhæng med PC'er og GPU'er. Fordelen er en hurtigere maskine med større ydeevne, men det indebærer en risiko for at komponenter bliver overophedede, hvorved de kan gå i stykker.

Se også 
 Kubik fod per minut

Mikroprocessorer
Butbladet liguster

 
Butbladet liguster (Ligustrum obtusifolium) er en vintergrøn eller løvfældende busk med en bred, overhængende til opstigende vækst. Hovedgrenene bærer talrige, tæt forgrenede sidegrene, så hele vækstformen er meget kompakt.

Beskrivelse 
Barken er først grønligt violet men bliver snart lysegrå. Gamle grene kan være svagt furede. Knopperne sidder modsat, og de er ægformede og lysegrønne. Bladene er ægformede og helrandede med bølget kant. Oversiden er kraftigt grøn, mens undersiden er grågrøn (høstfarven er violet). Blomstringen sker i juli, og den består af hvide toppe med små, tungt duftende blomster. Frugterne er sorte stenfrugter.

Rodnettet er meget fint forgrenet og når vidt omkring (det er altså en hård konkurrent for andre planter).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 3 m (10 x 15 cm/år).

Hjemsted 
Denne liguster vokser som underskov og i skovbryn på mineralrig og fugtig bund i Nordkina, Korea og Japan. 

I de klipppeblokfyldte slugter i Chugokudistriktet, Hiroshima præfekturet, Japan, findes arten sammen med bl.a. Deutzia crenata, japansk blommetaks, japansk gedeblad, japansk glasbær, japansk slangeskæg, Lindera glauca (en art af sommerlaurbær), mangeblomstret rose, rådhusvin, Smilax sieboldii (en art af sarsaparil), storblomstret blåregn, trefingret akebia, uægte hortensia og Vitis saccharifera (en art af vinstok)

Variant 
Som regel forhandles arten i en lavtvoksende variant: Ligustrum obtusifolium var. regelianum.

Note 

Buske
Haveplanter
Hvide blomster
Blomster i juli
Liguster
Will Wright

Will Wright (født William Ralph Wright, 20. januar 1960 i Atlanta, USA) er amerikansk computerspilsdesigner, der er ophavsmand til computerspillene SimCity, The Sims og Spore.

Han er lederen af virksomheden Maxis.

Biografi 
Wright boede i Atlanta indtil han var ni år. Efter faderens død, flyttede Wright og hans mor til moderens hjemby, Baton Rouge, Lousiana. Han gik på High school indtil 16 års-alderen, hvorefter han påbegyndte sin uddannelse på Louisiana State University. Han skiftede dog hurtigt til Louisiana Tech, og senere New School University, hvor han begyndte at studere arkitektur og maskinindustri. Han fik senere en stor interesse for computere og robotter.

Under en sommerferie, mødte han sin kommende kone Joell Jones, en kunstner, der var på besøg i Louisiana fra Californien. I et interview offentliggjort i februar 2003, hævdede Wright, at han havde en bred interesse indenfor spil. Hans første spil var helikopter-actionspillet Raid on Bungeling Bay (1984) til Commodore 64. Wright modtog Lifetime Achievement Award ved Game Developers Choice Awards i 2001. Han er sidenhen blevet kaldt en af de mest betydningsfulde personer indenfor spil, underholdning og teknologi af blade som Entertainment Weekly, Time, PC Gamer og GameSpy. I januar 2005 modtog han prisen PC Magazine Lifetime Achievement Award.

Ved en præsentation på Game Developers Conference den 11. marts 2005, fortalte han om sit nye spil, Spore. Oprindelig skulle spillet hedde Sim Everything, men udviklingsteamet foretrak navnet Spore.

Kilder

Ekstern henvisning 

 

Computerspilsdesignere
Personer fra Georgia
Bianca (måne)

Bianca er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 23. januar 1986 ud fra billeder fra rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 9. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Bianca fra William Shakespeares skuespil Trold kan tæmmes (The Taming of the Shrew). Bianca kendes desuden også under betegnelsen Uranus VIII (VIII er romertallet for 8).

Ud over omløbsbanen og størrelsen ved man ikke meget om Bianca.

Uranus-månen Bianca må ikke forveksles med småplaneten 218 Bianca.
Cressida (måne)

Cressida er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 9. januar 1986 ud fra billeder taget af rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 3. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter den tragiske heltinde af samme navn fra William Shakespeares skuespil Troilus and Cressida. Månen Cressida kendes desuden også under betegnelsen Uranus IX (IX er romertallet for 9).

Bortset fra nogle data om størrelse og omløbsbane ved man meget lidt om denne måne.

Uranus-månen Cressida må ikke forveksles med småplaneten 548 Kressida.
Kanal 5

Kanal 5 er dansk-sproget britisk tv-kanal, som er ejet af Discovery Networks Danmark. Kanalen fik premiere den 4. april 2004.

Signalet sendes fra London via satellit og kan i Danmark modtages af 66 % af alle danskere. Kanal 5 erstattede ved lanceringen TvDanmark1.
Efter overgangen til digitalt jordbaseret fjernsyn den 1. november 2009, sendes kanalen bl.a. i sendenettet (DVB-T) som betalingskanal af Boxer.
Kanalen markedsfører sig som "femstjernet underholdning".

Kanal 5 har ikke dansk sendetilladelse, og er derfor ikke omfattet af medieansvarsloven i Danmark.

Kanal 5 mistede i 2020 en stor del af kanalens seere efter en strid med YouSee, som førte til at kanalen forsvandt fra YouSees tv-pakker. Kanal 5 modtages derfor nu kun af omkring 31,6% af danskerne.

 Sport på Kanal 5 
Kanal 5 sender af og til sport. Det gælder bl.a. Herrelandsholdet i fodbolds kampe, De Olympiske Lege og Giro d'Italia.
Under OL i Tokyo sendte Kanal 5 de største sportsbegivenheder hver dag og studieudsendelser, hvor Mette Cornelius, Zak Egholm, Simon Egeskov og Line Baun Danielsen var værter. Desuden sendtes der hver dag efter sportsbegivenhederne programmet "OL Afterparty", hvor Sarah Bro og Kian Fonoudi var værter.

Streaming af Kanal 5's programmer 
Kanal 5's egenproduktioner samt udvalgte udenlandske produktioner kan streames på Discoverys streamingtjeneste discovery+, som blev lanceret i 2020 efter at have heddet Dplay i en årrække.
discovery+ betales gennem et månedligt abonnement. Dog er enkelte programmer gratis at streame afbrudt af reklamepauser.

Kanal 5 i HD 
Kanal 5 HD blev lanceret 1. januar 2008 som en spejling af Kanal 5, blot vist i high definition (1080i). Programmer, som ikke er optaget i en tilstrækkelig høj opløsning, bliver opskaleret til den anvendte opløsning.

Egenproducerede programmer på Kanal 5 
 Kan du danse eller hvad? (2008-2009)
 Big Brother (2012-2014)
 Sangstjerner (2006)
 Danmarks klogeste barn (2006)
 Kongerne på Kanal 5 (2011-2015)
 Reportagen
 Peking Ekspressen (2007)
 Elsk mig i nat (2008)
 WIPEOUT (2011-2012)
 Stå op (2009)
 Dating in the Dark (2010-2012)
 4-Stjerners Middag (2010-2012)
 Total Blackout (2011)
 Politijagt (2011-nu)
 Popstars (2014)
 Voice Junior (2019)
 Forbrydelser der rystede Danmark (2019-nu) 
 Fanget på Politiets kamera (2019-nu)
 Over Atlanten (2019-nu)
 Virkelighedens rejsehold (2021)
 5. Gear (2017-nu)
 All Together Now - Danmark (2018-2019)
 Den Kongelige Livgarde (2018-2021)

Udenlandske serier på Kanal 5 
 Lost
 Numb3rs
 Criminal Minds
 CSI
 CSI: Miami
 CSI: Las Vegas
 CSI: New York
 Studio 60 on the Sunset Strip
 Popular
 Fringe
 The Forgotten
 FlashForward
 Arrow
 Hannibal
 Special Victims Unit
 The Big Bang Theory

Se også 
 Kanal 4
 6'eren
 Canal 9
 Discovery Channel
 Investigation Discovery
 Eurosport
 Eurosport 2
 Eurosport Danmark
 Animal Planet
 The Voice
 Nova FM
 Svenske tv-stationer

Eksterne henvisninger 
 Kanal 5's hjemmeside 
 Kanal 5's historie på Mediefonen.dk

Henvisninger 

Tv-kanaler fra Discovery Networks Danmark
Etableret i 2004
Desdemona (måne)

Desdemona er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 13. januar 1986 ud fra billeder taget af rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 6. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Othellos hustru fra William Shakespeares skuespil Othello. Månen Desdemona kendes desuden også under betegnelsen Uranus X (X er romertallet for 10).

Ud over Desdemonas størrelse og omløbsbane ved man kun meget lidt om denne måne.

Uranus-månen Desdemona må ikke forveksles med småplaneten 666 Desdemona
Juliet (måne)

Juliet er en af planeten Uranus' måner: Den blev opdaget den 3. januar 1986 ud fra billeder taget af rumsonden Voyager 2, og fik lige efter opdagelsen den midlertidige betegnelse S/1986 U 2. Senere har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Julie fra William Shakespeares skuespil Romeo og Julie. Månen Juliet kendes desuden også under betegnelsen Uranus XI (XI er romertallet for 11).

Ud over Juliets størrelse og omløb omkring Uranus ved man kun ganske lidt om denne måne.
Støbning (folkemedicin)

Støbning var i folkemedicinen en almindelig metode til at diagnostisere sygdomme på mennesker og dyr. Støbning er kendt fra Skandinavien og Tyskland.

Metoden bestod i at man kom flydende bly i en bøtte vand, der blev holdt over den syges hoved. Af figurerne der dannedes i vandet, kunne man så sige noget om sygdomsårsagen. Man skulle helst anvende bly med særlig magisk kraft, f.eks. bly fra et kirkevindue eller bly fra korset mellem fire ruder ("korsbly"). Smeltet arvesølv er også blevet brugt. Smelten kunne dertil hældes gennem det kors, en åbnet saks dannede. Selve støbningen blev som oftest ledsaget af magiske formularer.

Folketro
Byline

En byline er det sted i et journalistisk værk, hvor man angiver skribenten, fotografen og/eller illustratorens navn. Ordet kommer af engelsk og relaterer sig til den skrevne presse, hvor by betyder "af" og line betyder "linje" – altså den linje, hvor der står "Af".

Form og placering 

De forskellige medier har i tillæg til de juridiske regler egne normer for, hvornår en artikel forsynes med byline, og hvordan den fremstår ifht. indhold og typografi. Den mest almindelige byline består i sin rene form af ordet "af" efterfulgt af skribentens navn. Enkelte skribenter bliver dog benævnt med et kaldenavn, eksempelvis dagbladet Politikens skribent Ninka (alias Anne Wolden-Ræthinge).

I de senere år er det blevet mere og mere almindeligt, at en byline inkluderer skribentens e-mail-adresse, så læseren let kan reagere på artiklen, f.eks. med en kommentar eller et tip, der kan give anledning til nye vinkler på relaterede emner. Eksempel:

Af Jens Jensen, jens@example.org

Byline er typisk placeret mellem underrubrikken og brødtekstens begyndelse eller som afslutning på artiklen, hvor byline på den måde får karakter af en signatur. Oftest vil typografien adskille sig fra brødteksten.

Juridisk betydning 

Skribentens byline (eller mærke) har dels juridisk betydning for ophavsretten, dels for ansvaret for tekstens indhold.

Ifølge loven om ophavsret har skribenten krav på at blive navngivet. For at være omfattet af loven, skal teksten dog have værkshøjde. Det er en af forklaringerne på, at korte tekster oftest ikke er forsynet med byline. Skyldes den manglende byline alene pladshensyn, kan skribenten dog anvende et mærke i stedet, hvilket vil have samme juridiske gyldighed både ifht. ophavsret og medieansvar.

Skulle der opstå strid om indholdet i en journalistisk artikel, kan brugen af byline få betydning for et evt. straf- eller erstatningsansvar i henhold til Medieansvarsloven.

Der er tre aktører i sådanne stridigheder:

 Den citerede kilde er medansvarlig for sine udtalelser, hvis han i øvrigt er korrekt citeret. I praksis er kilden dog som udgangspunkt eneansvarlig. Det skyldes ikke mindst en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i den såkaldte Grønjakkesag . I 1994 frikendte domstolen journalist Jens Olaf Jersild for anklagen om at have medvirket til udbredelse af racistiske udtalelser, efter at han havde lavet et indslag til TV-Avisen 21. juli 1985, hvor en gruppe unge fremsatte racistiske udtalelser. Journalisten blev i første omgang dømt for at medvirke til udbredelse af racisme i byretten, hvis dom senere blev stadfæstet både i Østre landsret og i 1989 i Højesteret.
 Forfatteren vil være hovedansvarlig for teksten, forudsat at han er navngivet enten ved sit eget navn eller ved brug af pseudonym.
 Den ansvarshavende chefredaktør kan i en række tilfælde have et medansvar. I de tilfælde, hvor der hverken er anvendt byline eller anden form for mærke, vil han være eneansvarlig.

Se også 
 Mærke
 Journalistiske fagudtryk

Eksterne henvisninger 
 Lov om ophavsret 
 Medieansvarsloven 

Journalistik
Trykning og typografi
Typografi
Vinkel (flertydig)

Vinkel har flere betydninger:

 Vinkel – matematisk mål.
 Vinkel (journalistik)
 Stednavne
 Vinkel (Højslev Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Højslev Sogn, Skive Kommune
 Vinkel (Vinkel Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Vinkel Sogn, Viborg Kommune
Redaktion

En redaktion er den person eller gruppe af personer, der bearbejder og ordner (redigerer) stoffet i et massemedie.

Ordet bruges også til at betegne det kontor, hvorfra et massemedie redigeres.

På mange massemedier opdeler man indholdet i redaktionelt stof, som redaktionen står inde for, og annoncer, som annoncørerne står inde for. På større massemedier ønsker redaktionen som regel at værne om sin troværdighed og objektivitet og lægger derfor stor vægt på, at annoncørerne ikke kan påvirke det redaktionelle stof.

Mediearbejdspladser er forskelligt opbygget. Der er dog tradition for, at de fleste redaktionelle medarbejdere også er journalister eller tidligere journalister, selv om de nu bestrider en anden post.

Det typiske hierarki på en redaktion har i spidsen en ansvarshavende redaktør (på skriftlige medier kaldet chefredaktør), som har det juridiske ansvar og i visse tilfælde også det økonomiske ansvar. På større skriftlige medier har chefredaktøren ofte flere andre chefredaktører til at hjælpe sig. Herunder befinder sig en række andre redaktører eller redaktionschefer, der har ansvaret for de enkelte afdelinger og stofområder. Til deres rådighed er journalisterne og redaktionssekretærerne, hvor journalisternes opgave er at få de enkelte historier hjem, mens redaktionssekretærens ansvar er prioritering og udarbejdning af det samlede produkt, eventuelt i samarbejde med grafikere.

Langt de fleste aviser og magasiner bruger også pressefotografer og bladtegnere. På mange mindre medier er der dog ingen fastansatte fotografer eller tegnere. I stedet købes deres illustrationer fra billedbureauer eller som freelanceopgaver.

Kilder 

Journalistik
Annonce

Annonce (af latin: annuntiare; tilkendegive) er en reklame i et massemedie, der har til formål at påvirke modtagerens viden, holdninger eller handlinger – oftest til at købe det omtalte produkt. Den, der indrykker annoncen, kaldes en annoncør og kan både være en enkeltperson, en organisation eller en virksomhed. Det er oftest det sidste. Begrebet annonce har i mange år været brugt i sammenhæng med trykte medier, mens bruges også ved annoncering på internettet, og ved markedsføring i almindelighed.

Annoncesalget er for mange trykte massemedier en vigtig indtægtskilde. For husstandomdelt ugeaviser, gratisaviser og gratismagasiner er det den eneste indtægtskilde.

Annoncetyper 
I de trykte massemedier er der to hovedtyper af annoncer:
 Rubrikannoncen – er placeret på særlige sider eller i særlige tillæg, hvor der kun er annoncer.
 Tekstsideannoncen – er placeret mellem det redaktionelle indhold. Tekstsideannoncen er den dyreste annoncetype.

Se også 
 Dødsannonce

Massemedier