kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Georgisk kongetitel

Georgisk kongetitel (georgisk: ქართველი მეფის წოდება, kartveli mepis ts’odeba) henviser til den formelle tiltaleform for Georgiens konger og regerende dronninger, hvilket har ændret sig mange gange i løbet af landets historie, først som Kongeriget Iberien og dernæst i form af det samlede georgiske kongerige, samt i monarkierne efter rigets opløsning.

Efter Kong David 4., har alle georgiske konger valgt at anvende meget imperialske titler: «Kongernes Konge over abkhasierne, ibererne, ranierne, kakhetianerne, armenierne og over Shaki, Alania og Rus, Messias’ sværd, kejser over hele Østen, den uovervindelige, Guds tjener og forsvarer.»
Straffen for verbal fornærmelse af en georgisk konge var tungelemlæstelse og halshugning.

Litteratur 
 Rapp, S. H. Jr. (1997) Imagining History at the Crossroads: Persia, Byzantium, and the Architects of the Written Georgian Past, Volume II, University of Michigan
 Eastmond, A. (1998) Royal imagery in medieval Georgia, Pennsylvania State University, 

Monarki
Regenter af Georgien
Georgiens historie
Spencer Compton, 1. jarl af Wilmington

Spencer Compton, 1. jarl af Wilmington (født , død 2. juli 1743) var en britisk statsmand fra Whig-partiet, der var Storbritanniens 2. premierminister fra 1742 til sin død i 1743. Compton regnes for at være Storbritanniens anden premierminister efter Robert Walpole.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Premierministre fra Storbritannien
Formænd for Underhuset
Lord Presidents of the Council
Lords Keeper of the Privy Seal
Britiske politikere fra Whig-partiet
Alumni fra University of Oxford
Riddere af Hosebåndsordenen
Personer fra England
Stormen på Brasiliens Kongres

Stormen på Brasiliens Kongres var et angreb fra tilhængere af Brasiliens tidligere præsident Jair Bolsonaro, der foregik søndag 8. januar 2023. Angrebet blev foretaget af flere tusinde personer, der ikke ville anerkende, at Luiz Inácio Lula da Silva havde vundet det brasilianske præsidentvalg 30. oktober 2022.

Forløb 
Undervejs brød de igennem afspærringer og angreb Brasiliens Nationalkongres (parlamentet), højesteret og præsidentpaladset (). Der blev desuden knust ruder og raseret kontorlokaler i parlamentet. Demonstranterne fremviste undervejs også et banner, der opfordrede militæret til at gribe ind overfor valgets resultat. Der var nogle af deltagerne, der nåede op til fjerde sal i Palacio do Planalto. Som et af de eneste rum blev præsident Lulas kontor ikke beskadiget, da de pga. ekstra beskyttelse ikke kunne trænge derind. Otte journalister, der dækkede begivenheden blev angrebet af demonstranterne.

Samme aften havde myndigheder igen kontrol med de nævnte steder. Der blev anholdt mindst 400 mennesker i forbindelse med angrebet. Demonstranter hævder, at Lula stjal sejren fra Bolsonaro, hvorfor de kræver en genoptælling af stemmerne fra 2. valgrunde. Lula selv befandt sig i delstaten São Paulo.

Guvernøren i hovedstadsdistriktet, Ibaneis Rocha, er efterføgende blevet suspenderet i 90 dage af højesteretsdommer Alexandre de Moraes.

Reaktioner 
 Bolsonaro selv fordømmer angrebet og udtaler, at han ikke har opfordret til angrebet. Han siger derudover, at det, der foregik ikke er tilladte demokratiske protester.
 USA's præsident Joe Biden fordømmer angrebet på demokratiet og den fredelige magtoverdragelse.
 Mexicos præsident  kalder angrebet "forkasteligt og udemokratisk kupforsøg".
EU-præsident Charles Michel fordømmer "angrebet på Brasiliens demokratiske institutioner".
 Frankrigs præsident Emmanuel Macron udtaler, at "Brasilien og Lula kan regne med Frankrigs urokkelige støtte" og at "det brasilianske folks vilje og de demokratiske institutioner skal respekteres".

Referencer 

Begivenheder i 2023
Brasiliens historie
Băileşti

Băilești (rumænsk udtale: [bə.iˈleʃtʲ]) er en by i distriktet  Dolj i Oltenien, Rumænien, med et indbyggertal på  . En landsby, Balasan, administreres af byen.

Historie
Under Første Verdenskrig døde 156 personer fra Băilești på slagmarken; i 1924 opførte billedhuggeren Iordănescu monumentet for Băilești-heltene til deres ære.  Under Anden Verdenskrig døde 108 borgere fra Băilești på slagmarken.

I 2001 blev Băilești erklæret for en kommune. Byen er blevet udvidet i løbet af de seneste år; der er blevet bygget flere forretningscentre, mens banker og gamle bygninger er blevet restaureret.

Den rumænske skuespiller og komiker Amza Pellea og den rumænske skuespiller og teaterskuespiller Marcel Iureș er født her, og også Adriana Nechita, Georgiana Ciuciulete og Valerică Găman er født her.

Kilder og henvisninger

Byer i distriktet Dolj
Calafat

Calafat (rumænsk udtale: [kalaˈfat] ) er en by i distriktet Dolj  i det sydlige Rumænien, i regionen Oltenien. Byen har  indbyggere, og ligger ved floden Donau, overfor den bulgarske by Vidin, som den er forbundet med ved Calafat-Vidin-broen, der blev åbnet i 2013. Efter ødelæggelsen af broerne i senantikken var Calafat i århundreder forbundet med den sydlige bred af Donau med båd og senere med færge.
 
Byen administrerer tre landsbyer: Basarabi,Golenți og Ciupercenii Vechi.

Historie
Den blev grundlagt i det 14. århundrede af kolonister fra Genova. . Disse kolonister beskæftigede generelt et stort antal arbejdere (Calafatis) med at reparere skibe. Denne industri gav byen sit navn.

I januar 1854, under Krimkrigen, da russiske styrker sejlede op ad Donau, foretog Ahmed Pasha, der kommanderede tyrkiske styrker ved Calafat,  et overraskelsesangreb () på den midlertidige russiske garnison i nærheden af Cetate, som var under kommando af oberst . Dette afledte det indledende russiske angreb og gav Ahmed Pasha mulighed for at konsolidere sine styrker i Calafat.  Den 28. januar nåede russerne under kommando af general Joseph Carl von Anrep Calafat og indledte belejringen af Calafat, der varede indtil maj. Anrep blev ramt af sygdom og var ikke i stand til at indtage byen og trak sig tilbage.

Calafat blev fik byrettigheder i 1997.

Kilder og henvisninger

Byer i distriktet Dolj
Jiu (flod)

Jiu (rumænsk udtale: [ʒiw] (;  [ʒil]; ; ) er en flod der løber i det sydlige Rumænien. Den dannes nær Petroșani ved sammenløbet af kildefloderne Jiul de Vest og Jiul de Est.

Den løber sydpå gennem de rumænske distrikter Hunedoara, Gorj og Dolj, før den løber ud i Donau nær Zăval, et par kilometer opstrøms fra den bulgarske by Oryahovo. Den er 339 km lang, inklusive dens kildeflod Jiul de Vest. Den har et afvandingsområde på 10.080 km². Dens gennemsnitlige vandmængde ved udmundingen er 86 m³/sek.

Den øvre floddal, omkring Petroșani og Lupeni, er Rumæniens vigtigste kulmineregion.

Byer 
Følgende byer ligger langs floden Jiu, fra kilden til mundingen: Petroșani (Jiul de Est), Lupeni (Jiul de Vest), Bumbești-Jiu, Târgu Jiu, Turceni, Filiași, Craiova.

Bifloder 
Følgende floder er bifloder til floden Jiu (fra kilden til udmundingen):

 fra venstre: Jiul de Est, Izvor, Polatiștea, Radul, Pârâul Alb, Păiușu, Chițiu, Sadu, Curpenoasa, Tetila, Iazu Topilelor, Hodinău, Amaradia (Gorj), Dâmbova, ȃădia, Cioța, Cioța, Cioța, Ciotiian, Cioti (Dolj), Preajba, Lumaș, Leu, Gioroc
 fra højre: Jiul de Vest, Cândețu, Murga Mică, Murga Mare, Dumitra, Cerbănașu, Bratcu, Porcu, Sâmbotin, Cartiu, Pietroasa, Șușița (Gorj), Tismana, Timișini, Jil Racovița, Argetoaia, Raznic, Tejac, Ulm, Prodila

Referencer 

Vandløb i Rumænien
Donaus bifloder
Allan Falk

Allan Falk er en fransk-belgisk tegneserie med originaltitlen Ric Hochet, forfattet af den fransksprogede, belgiske forfatter André-Paul Duchâteau og den franske tegner Gilbert Gascard (også kendt under kunstnernavnet Tibet).

Serien havde sit udspring i 1955 i tegneseriemagasinet Tintin og fra 1963 til 2010 blev der udgivet 78 album på originalsproget. I 2015 blev serien genoptaget, nu skrevet af Zidrou og tegnet af Simon Van Liemt.

Serien er blevet udgivet af adskillige forlag siden 1966, hvor magasinet fart og tempo begyndte at bringe serien.
For nærværende er det forlaget Zoom, der siden 2016 har udgivet serien.

Bøger i serien 
De 78 album er genudgivet i 25 indbundne bøger.

</div>

Allan Falks nye oplevelser 
De nye historier bliver udgivet i indbundne album.
 R.I.P., Falk! 
 Mord i en fransk have 
 Sådan begår du mord 
 Faldet for Frankrig 
 Kommissær Dior 
 Mord på væddeløbsbanen

Oversigt 
Nedenstående oversigt indeholder samtlige hstorier, der er udgivet på dansk (eller planlagt til 2023).
Historierne står i samme rækkefølge, som de er udgivet af forlaget Zoom. Det vil med få undtagelser betyde i kronologisk rækkefølge; når en historie er ude af kronologien, er <span style="color: red">original udgivelsesdato</span style> markeret med <span style="color: red">rødt</span style>.

Nogle af historierne er udgivet under to eller flere forskellige titler på dansk; disse er markeret med <span style="color:#E000E0">magenta tekst</span style>. Den viste titel er den nyeste i Zooms bogserie.

Dansk albumnummer i parentes er albumnummer i serien Allan Falks oplevelser fra Carlsen.

De danske serieblade i oversigten er:

Kilder 

 bibliotek.dk
 Komiklex - Dansk tegneseriebibliografi 1847-2005 
 minetegneserier.no
 bdoubliees.com
 bedetheque.com

Tegneserier fra Belgien
Tegneserier fra Frankrig
Tillie Martinussen

Tillie Martinussen (født 1980 i Nuuk) er en grønlandsk politiler. Hun er medstifter af og siden 2020 formand for Samarbejdspartiet. Hun var medlem af Inatsisartut fra 2018 til 2021.

Martinussen blev født i 1980 i Nuuk. Hendes første syv år var lykkelige år, men så opstod der problemer i barndomshjemmet som førte til at Martinussen kom på børnehjem i Danmark. Opvæksten på børnehjemmet prægede hende, og en af hendes politiske mærkesager er derfor udsatte børn og unge. Hun er dansksproget og taler ikke grønlandsk.

Hun stillede op til det grønlandske parlament Inatsisartut for Demokraterne ved valget i marts 2013 men fik kun 31 stemmer. Ved kommunalvalget i april 2013 fik hun 55 stemmer i Sermersooq Kommune. Året efter fik hun ved Inatsisartut-valget i 2014 fik hun 62 stemmer hvilket var nok til at blive 2. stedfortræder for Demokraterne. Da Demokraterne fik to ministerposter i regeringen som blev dannet efter valget, indtrådte Martinussen i Inatsisartut. Da partiet forlod regeringen i oktober 2016, måtte hun forlade parlamentet igen.

Martinussen meldte sig ud Demokraterne i december 2017, og i 2018 stiftede hun Samarbejdspartiet sammen med Michael Rosing. Ved Inatsisartut-valget i 2018, kun omkring en måned efter stiftelsen, lykkedes det Martinussen med 480 stemmer at vinde partiets eneste mandat.

I sommeren 2018 gik Michael Rosing på orlov som formand for Samarbejdspartiet, og Tillie Martinussen blev fungerende formand.

Partiet opnåede ikke at blive repræsenteret i Inatsisartut ved valget i 2021 hvor Martinussens stemmetal var faldet til 180 stemmer.

Flere medlemmer af partiet beskyldte i oktober 2020 Tillie Martinussen for at bruge af partikassen til private udgifter, hvilket hun og hovedbestyrelsen afviste. Efter en politianmeldelse for muligt misbrug af offentlige midler blev fem medlemmer, herunder partistifter Michael Rosing, ekskluderet. Få dage senere, den 20. december 2020, blev Martinussen – som havde fungerende formand siden 2018 – på partiets landsmøde uden modkandidater officielt valgt til partiformand.

Samarbejdspartiet ønskede at stille op til folketingsvalget 2022, men fik ikke lov fordi den grønlandske valglov kun tillader partier som er repræsenterede i Inatsisartut at deltage. I stedet stillede Tillie Martinussen op til Folketinget som løsgænger og fik 176 stemmer.

Se også 
 Kampen om Grønland – dokumentarfilm med blandt andre Tillie Martinussen

Referencer 

Inatsisartutmedlemmer
Politikere fra Demokraatit
Politikere fra Samarbejdspartiet
Folketingskandidater
Danger Ahead (film fra 1921)

Danger Ahead er en amerikansk stumfilm fra 1921 af Rollin S. Sturgeon.

Medvirkende 
Mary Philbin som Tressie Harloow
James W. Morrison som Norman Minot
Jack Mower som Robert Kitteridge
Minna Redman som Deborah Harlow
George Bunny som Nate Harlow
George B. Williams som Mr. Minot
Jane Starr som  Dolly Demere

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Stumfilm fra USA
Amerikanske film fra 1921
Dramafilm fra USA
Bøvsedragens hemmelighed

Bøvsedragens hemmelighed er en børne- og ungdomsroman skrevet af Dennis Jürgensen. Den blev udgivet i 1984.

Handling 

Freddy skal på lejrskole, men er syg, da klassen skal afsted. Han tager rutebilen dertil dagen efter, men ved ankomsten får han at vide, at han må tage hjem igen, for lejrskolen er brændt ned. Han farer vild i mørket på vej hjem, og møder sine venner fra Neanderslottet, som er i færd med at fremstille en kur til dragen Nitan, der er syg.

Freddy beslutter sig for at hjælpe dem. Det viser sig at Nitan slet ikke er syg, men er gået i dvale, som forberedelse til et møde som bøvsedragerne holder hvert tusinde år. Vennerne tager med Nitan, inklusive Freddy hvis forældre tror han er på lejrskole.

Referencer 

Ungdomsromaner
Bøger af Dennis Jürgensen
Litteratur i 1984
Freddy-serien

Freddy-serien er en ungdomsromanserie på fem bøger skrevet af Dennis Jürgensen. Romanerne handler om den 11-årige Freddy, der elsker skrækhistorier, gys og monstre. Han han bliver kidnappet af en gruppe monstre, der optræder som voksfigurer i rædselskabinettet på det lokale museum, fordi de har brug for hans hjælp. De bliver venner, og Freddy tager med dem på forskellige eventyr. Freddy samler på skrækmagasinet Slim, men mangler det ultrasjældne Slim nr. 7 og går med en Slim-kasket.

Forsiderne er tegnet af Peder Bundgaard.

Freddy og hans familie optræder også i andre af Jürgensens udgivelser. Freddy er hovedpersonen i Snevampyren mens Moster Molly nævnes i Mørkeleg.

I 2017 udkom yderligere fem bøger i samme univers, som er skrevet af Jesper W. Lindberg. Bøgerne er skrevet som børnebøger med et LIX på 10.

Karakterer 
Freddy er en 11-årig dreng, der bliver venner med monstrene på Neanderslottet
Grev Dracula, der har mavesår og kan derfor ikke drikke blod længere, så han drikker rød sodavand
Varulven Eddie
Mumien Mummy
Frankensteins monster Boris
Sir Arthur Fieldstein, hvis hoved er hugget af
Bøvsedragen Nitan

Udgivelser 
 Balladen om den forsvundne mumie (1982)
 Brædder til Draculas kiste (1983)
 Bøvsedragens hemmelighed (1984)
 Blodspor i Transsylvanien (1986)
 Bøvl med bandagerne (1988)

Slim
På baggrund af serien er der udviklet forskelligt relaterende materiale:
 Slim kasketten
 Slim nr. 7 (1991)
 Slim nr. 9 (1995)
Slim-bladene er en blanding af tegneserier og artikler, der præsenteres af seriens vært, Onkel Møddin. De indeholder begge en novelle af Jürgensen.

Freddy & Monstrene af Jesper W. Lindberg
Boris taber hovedet (2017)
Film på slottet (2017)
Dracula er tørstig (2017)
Den mørke mose (2017)
Den nye vagt (2017)

Referencer 

Bøger af Dennis Jürgensen
Romanserier
Ungdomsromaner
Johan August af Petersens

Johan August af Petersens (født 25. oktober 1806 i Danvik, død 5. december 1867 i Göteborg) var en svensk militærmand og politiker.

af Petersens var oberstløjtnant og medlem af Göteborgs byråd 1863-1867. Han sad desuden i bestyrelsen for Göteborgs museum, udarbejdede vedtægter for  Slöjdföreningens skola og beskæftigede sig med fattigpleje samt andre praktiske kommunale forhold.
Han nedstammede fra den svenske adelsslægt af Petersens.

Kilder og litteratur 
 Göteborgs stadsfullmäktige 1863-1962: Biografisk matrikel, Magnus Fahl, Wezäta, Göteborg 1963

Militærfolk fra Sverige
Politikere fra Sverige
Slægten af Petersens
Den perfekte chef

Den perfekte chef () er en spansk komedie-dramafilm fra 2021 instrueret og skrevet af Fernando León de Aranoa og med Javier Bardem i hovedrollen. En virksomhedssatire, som omhandler en karismatisk og manipulerende fabriksejer, der blander sig i sine ansattes liv.

Medvirkende 
 Javier Bardem som Julio Blanco
 Manolo Solo som Miralles
 Almudena Amor som Liliana
 Óscar de la Fuente som Jose
 Sonia Almarcha som Adela
 Fernando Albizu som Román
 Tarik Rmili som Khaled
 Rafa Castejón som Rubio
 Celso Bugallo som Fortuna
 Francesc Orella som Alejandro
 Martín Páez som Salva
 Yael Belicha som Inés
 Mara Guil som Aurora
 Nao Albet som Albert
 María de Nati as Ángela
 Dalit Streett Tejeda
 Nicolás Ruiz som Jose's søn

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Film fra 2021
Komediefilm fra Spanien
Spansksprogede film
Meget mere Matador

Meget mere Matador er en podcast fra DR om tv-serien Matador, præsenteret af Cecilie Nielsen, der her diskuterer seriens afsnit sammen med indbudte gæster. Podcasten blev startet i 2017 i forbindelse med at den restaurerede udgave blev sendt på DR 1. I næsten alle afsnit medvirker Janus Madsen, der står bag hjemmesiden Matadoronline.dk og tre Matador-kortspil.
I hvert afsnit af den første sæson, der blev lanceret af to omgange i hhv. 2017 og 2018, blev hvert enkelt af seriens episoder diskuteret. I 2020 kom anden sæson, der bestod af fire afsnit, hvor et bestemt emne blev diskuteret på tværs af alle episoderne, hvor nogle af emnerne var aktuelle i forhold til, hvad der var sket i løbet af året. Dette blev gentaget i 2021 og 2022 med nye emner.

I introen forlyder det at "ingen detaljer er for små, og ingen teorier er for langt ude", og der bliver i løbet af serien fremsat forskellige teorier om karakterernes gøren og laden. En af de mest omtalte er teorien om Misse Møhge med overlæg har fået skaffet lærer Andersen af vejen efter deres bryllup for at kunne blive enkefrue ligesom sin mor.

Hver gang der kommer en ny gæst i podcasten skal de først svare på, hvor mange gange de har set serien. Dette strækker sig fra 3 gange til langt over 20 gange.

Allerede ved første halvdel af sæson 1 blev podcasten meget populær, særligt blandt unge mennesker.

Afsnit

Sæson 1

Sæson 2

Sæson 3

Sæson 4

Noter

Referencer 

Matador
Podcasts
Af Petersens

Slægten af Petersens er en svensk adelsslægt, der nedstammer fra forretningsmanden Herman Petersen (1713-1765), hvis børn blev adlet i 1770 på grund af faderens arbejdsfortjenester og som i 1776 blev optaget i Ridderordenen som nummer 2071. Slægten kommer oprindeligt fra byen Stettin, der dengang lå i Pommern, og fra Holsten.

Blandt Herman Petersens forfædre finder man bryggeren og Lübeck-borgeren Hans Petersen (død 1677), som er den ældst kendte stamfader. Hans søn, Wolter Petersen (1647-1710), blev købmand i Stockholm og var bedstefar til Herman Petersen, der var grosserer i Stockholm og direktør i Svenska Ostindiska Companiet.

Den 31. december 2014 var 106 personer med efternavnet af Petersens bosiddende i Sverige.

Beskrivelse af våbenskjoldet

Personer med efternavnet af Petersens 
 Johan August af Petersens (1806–1867), militærmand og politiker
 Johanna Maria af Petersens (1760–1838), oldfrue
 Gustaf af Petersens (1842–1933), jurist, industribaron og politikere
 Herman Magnus af Petersens (1842–1903), hofjægermester
 August af Petersens (1844–1936), militærmand
 Carl af Petersens (1851–1925), overbibliotekar
 Ludvig af Petersens (1865–1947), militærmand
 Hedvig af Petersens (1875–1961), journalist
 Frank af Petersens (1877–1944), jægermester
 Gösta af Petersens (1910–1969), ambassadør
 Lennart af Petersens (1913–2004), fotograf
 Fabian af Petersens (født 1944), journalist
 Magnus af Petersens (født 1966), kunstkurator

Slægtsboliger 
 Erstavik
 Petersenska huset

Litteratur 
 Sveriges Ridderskap och Adels kalender 1980, red. Pontus Möller, udgivet af Riddarhusdirektionen, Bonniers, Stockholm 1980.   side 629

Eksterne henvisninger 
 Om slægten "af Petersens" - runeberg.org

Kilder 

 
Adelsslægter fra Sverige
Radu Negru

Negru Vodă ("den Sorte Voivode" eller "den Sorte Prins"), også kendt som Radu Negru ("Radu [den] Sorte"), er den legendariske grundlægger af Valakiet.

Navn 
Radu er et navn, der stammer fra det slaviske ord for "glæde". I 2009 var Radu det 43. mest populære navn blandt rumænske drenge i den moderne stat Rumænien  og Moldova.

Traditioner 
Ifølge rumænske traditioner var Negru Vodă grundlægger og hersker af Valakiet  omkring 1290. Legenden blev første gang nævnt i Cantacuzino familiens annaler fra det 17. århundrede, som også siger, at prinsen byggede store kirker i Câmpulung og Curtea de Argeș, begge senere  hovedstæder i Valakiet. Dette er sandsynligvis en forveksling med Radu 1. af Valakiet, der regerede 1377-1383. Legender omkring arkitekten  Meșterul Manole nævner også Negru Vodă som kommissær for kirken og blander hans billede med billedet af vojvod Neagoe Basarab, der regerede på et meget senere tidspunkt end Radu 1.

I forskellige folketraditioner og legender blander Negru Vodăs billede sig med billedet af følgende herskere:

 Thocomerius, far til Basarab I
 Basarab I (ca. 1270–1351/52), Store Voivode af Valakiet
 Nicolae Alexandru, Voivode of Wallachia (ca. 1352 – 1364)
 Radu I, Voivode of Wallachia (ca. 1377 – ca. 1383)
 Neagoe Basarab, Voivode of Wallachia (1512-1521)

Referencer 

 Neagu Djuvara: Thocomerius-Negru Vodă, un voivod de origine cumană la începuturile Țării Românești: cum a purces întemeierea primului stat medieval românesc dinainte de "descălecătoare" și până la așezarea Mitropoliei Ungrovlahiei la Argeș: noi interpretări/Thocomerius - Negru Vodă: a voivode af cumansk oprindelse i begyndelsen af Wallachia: hvordan grundlaget for den første middelalderlige rumænske stat begyndte før "afstigning" og indtil bosættelsen af Metropolitanate of Ungrovlahia i Argeș: nye fortolkninger, Editura Humanitas, București, 2007,

 Basarabii: Radu Negru (sort) (på rumænsk)

Rumæniens historie
Marrony

Marrony da Silva Liberato (født 5. februar 1999), kendt som bare Marrony, er en brasiliansk fodboldspiller, som spiller for Superliga-klubben FC Midtjylland.

Klubkarriere

Vasco de Gama 
Marrony begyndte sin karriere hos Vasco de Gama, hvor han gjorde sin førsteholdsdebut i januar 2018.

Atlético Mineiro 
Marrony skiftede i juni 2020 til Atlético Mineiro.

FC Midtjylland 
Marrony skiftede i august 2021 til FC Midtjylland i en aftale som gjorde ham til det dyreste indkøb i klubbens historie på tidspunktet.

Leje til Fluminese 
Efter at det ikke havde lykkedes at etablere sig hos FCM, blev Marrony i juli 2022 udlejet til Fluminense.

Titler 
Vasco da Gama
 Taça Guanabara: 1 (2019)

Atlético Mineiro

 Campeonato Brasileiro Série A: 1 (2021)
 Campeonato Mineiro: 2 (2020, 2021)
Fluminense
 Taça Guanabara: 1 (2023)
 Campeonato Carioca: 1 (2023)

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Brasilien
Fodboldspillere fra Club de Regatas Vasco da Gama
Fodboldspillere fra Atletico Mineiro
Fodboldspillere fra FC Midtjylland
Fodboldspillere fra Fluminense
Bechet

Bechet' er en by i distriktet Dolj i Oltenien, Rumænien, ved floden Donau, overfor den bulgarske by Oryahovo på den modsatte bred af Donau.
Byen har  indbyggere.

Beliggenhed 
Bechet ligger i den vestlige del af den Rumænske slette, ca. 4 km nord for Donau, og 11 km øst for udmundingen af floden Jius (Shil)' i Donau. Distriktets hovedstad Craiova ligger ca. 60 km mod nord.

Historie 
Den lange landbrugsby var velegnet som udgangspunkt for at krydse Donau med både og færger og havde derfor økonomisk og militærstrategisk betydning. I 1877, under den Rumænske uafhængighedskrig , var den skuepladsen for kampene mellem det rumænske og Russiske tropper på den ene side og Tyrkiske Enheder på den anden side.

Gallery

Kilder og henvisninger 

Byer i distriktet Dolj
Dăbuleni

Dăbuleni (rumænsk udtale [dəbuˈlenʲ]) er en by i distriktet Dolj i Oltenien, Rumænien. Den blev erklæret som by i 2004 (lov nr. 83/2004). En landsby, Chiașu, er administreret af byen, der har  indbyggere.

Dăbuleni er kendt for de sandede områder omkring byen; siden 1980'erne er disse områder blevet en del af en 800 km² ørken, kendt som det . Byen er det eneste sted i Europa, hvor der findes et museum, der er dedikeret til sand. Hvis den nordlige del af byen er en ørken, er den sydlige del et Donau-oversvømmelsesområde kendt som patria pepenilor eller patria lubenițelor (Melonernes moderland" eller "Vandmelonernes moderland"), hvorfra Dăbuleni-melonerne er berømte i hele Rumænien.

Dăbuleni har siden 2014 været venskabsby med Vaugneray, som ligger i Frankrig.

Vanding i nærheden af Dăbuleni
Med vand pumpet fra Donau blev der i 1971-1975 udviklet en kunstvandingsanlæg der skabte  ca. 100 kvadratkilometer frugtbart land i det sydlige Oltenien.

Kilder og henvisninger

Byer i distriktet Dolj