kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dmitrij Sjostakovitj

Dmitrij Dmitrijevitj Sjostakovitj (,  født 25. september 1906 i Sankt Petersborg, død 9. august 1975 i Moskva) var en sovjetisk komponist og pianist. 

Hele Sjostakovitjs virke som komponist og musiker faldt i den sovjetiske periode. Sjostakovitj opnåede berømmelse i Sovjetunionen under protektion af den sovjetiske stabschef Mikhail Tukhatjevskij, men havde senere et komplekst og vanskeligt forhold til regeringen. Ikke desto mindre modtog han anerkendelser, blev tildelt statens hæder og sad i Russiske SFSRs øverste sovjet (1947-1962) og Sovjetunionens Øverste Sovjet (fra 1962 til sin død).

I 1936 blev Sjostakovitj første gang fordømt offentligt: det var for store opera Lady Macbeth fra Mtsensk ujezd, som to år før havde været en stor succes. I 1936 udgav han sin fjerde symfoni, som han dog hurtigt trak tilbage pga. det politiske klima. Den kom i 1946 i en revideret udgave for klaver. Symfonien blev først opført for orkester i 1961. Den 5. symfoni var mere konservativ end den 4. og blev godt modtaget. 

Sjostakovitj komponerede i mange musikalske genrer. Han er nok mest kendt for sine 15 symfonier; men også hans klavermusik og hans 15 strygekvartetter har fået en fast plads på repertoiret. Desuden har han komponeret musik til en lang række film (hans romance er meget kendt og elsket) og balletter. Sjostakovitj modtog i 1973 Léonie Sonnings Musikpris.

Se også
 Violinkoncert Nr. 1 (Sjostakovitj)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Sjostakovitj, Dmitrij Dmitrijevitj  En personresurse fra Tidsskriftcentret.dk m. artikler, bøger og websites på dansk og engelsk

Personer fra Sankt Petersborg
Komponister fra Sovjetunionen
Pianister fra Sovjetunionen
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Modtagere af Léonie Sonnings musikpris
Æresdoktorer ved University of Oxford
Russere i 1900-tallet
Robert Redford

Robert Redford (født 18. august 1936) er en amerikansk skuespiller og instruktør.

Han er først og fremmest kendt for sine roller i filmene Butch Cassidy and the Sundance Kid, Out of Africa, Alle præsidentens mænd og Den store Gatsby, men han har også selv instrueret film, bl.a. filmen Quiz Show. Robert Redford instruerede I 1981 sin første film, En ganske almindelig familie (Ordinary People), og vandt en Oscar for bedste instruktør.

Redford er hovedmanden bag Sundance Film Festival, der er opkaldt efter hans karakter i filmen Butch Cassidy and the Sundance Kid.

Eksterne henvisninger 

 
 Robert Redford  på Biography.com 

Skuespillere fra Californien
Filminstruktører fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Oscar for bedste instruktør
Golden Globe for bedste instruktør
Oscar-nominerede skuespillere
Fejl 40

Inden for elektronikken betyder en fejl 40, at kilden til den fejl, teknikeren er tilkaldt til, befinder sig 40 cm fra udstyret (nemlig brugeren). Udstyret er ikke fejlramt, men forkert betjent. Udtrykket var en intern jargon i faget og fornærmede ikke kunderne, hvis de f.eks. hørte en telefonsamtale mellem den tilkaldte teknikker og værkstedet. 

En 'system 60-fejl' er af samme skuffe: Fejlen befinder sig 60 cm (= en armslængde) fra systemet.

I dag er fejl 40 bredt kendt, da computerteknikerne og andre brancher har overtaget det og kan derfor ikke bruges helt som oprindeligt. 

I Danmark blev begrebet "fejl 40" alment udbredt, da de tidlige Dankort betalingsterminaler ofte afviste en transaktion med teksten "Fejl 40" i terminalens display. Det betød dengang, at man skulle prøve at lave transaktionen igen – og det gør det stadig jf. Nets' Technical Reference Guide, hvor kode 40 betyder "System error - try again".

Se også 
Internet-jargon
Slang
:en:User error#Acronyms and other names for a user error

Referencer
Fil

Ordet fil har flere betydninger:
Fil (værktøj)
Fil (dataobjekt)
Fil (bebyggelse) – en bebyggelse i Tilsted Sogn
FIL (forkortelse for Fællesrepræsentationen for Idrætsforeninger i Lyngby Taarbæk Kommune)
C (programmeringssprog)

C er navnet på et imperativt programmeringssprog udviklet af Dennis Ritchie. C er et meget udbredt programmeringssprog der har sine rødder i UNIX-verden. Størstedelen af UNIX er skrevet i C. C startede sit liv netop til udvikling af UNIX, og var i starten blot en videreudvikling af sproget B (udviklet af Ken Thompson), og derfor kaldte man det C. Både B og C var inspireret af sproget BCPL udviklet af Martin Richards ved Cambridge University, England.

Oprindelig var C et sprog der tillod brugeren meget store frihedsgrader; egentlig en slags struktureret assemblerkode, der fokuserede på at skrive programmer der var lettere at læse og vedligeholde end assemblerkode, men samtidig kørte så hurtigt som muligt. Problemet med tidlig C var at det var "nemt" at skrive programmer der fik computere til at gå i baglås, hvilket gjorde C mindre egnet end for eksempel Pascal, til at udvikle andet end systemprogrammel.

C-standarder

K&R C 
I 1978 udkom bogen The C Programming Language af Dennis Ritchie og Brian Kernighan. Den version af C, som bogen beskriver, blev gennem mange år en de facto-standard som kaldes K&R C.

ANSI C 
I 1983 begyndte den nationale standardiseringorganisation i USA, ANSI, at arbejde på en standard for C. Deres arbejde blev afsluttet i 1989 med udgivelsen af ANSI C.

C90 
ANSI C blev (med nogle små ændringer) gjort til en international standard af ISO i 1990 med navnet ISO/IEC 9899:1990, normalt kaldt C90.

C99 
ISO kom med mindre ændringer i 1995, og en ny standard med mere gennemgribende ændringer i 1999. Den nyere standard (ISO 9899:1999) kaldes C99.

C11 
I 2007 begyndte arbejdet med en ny C standard. Den blev uformelt kaldt C1X indtil dens officielle udgivelse i 2011.

C17 
Udgivet i juni 2018. C17 er den nuværende standard for programmeringssproget C.

C2x 
C2x er det uformelle navn for den næste standard for C.

"Hello, world"-program 
Det Hello world-program som var i den første udgave af bogen The C Programming Language har dannet model for et introducerende program i mange lærebøger om programming uanset programmeringssproget. Programmet udskriver teksten "hello, world" til standard uddata-enheden som for eksempel kan være en terminal eller en skærm.

Den originale version var:

main()
{
    printf("hello, world\n");
}

Et "hello, world"-program som lever op til den nuværende standard for C er:

#include <stdio.h>

int main(void)
{
    printf("hello, world\n");
}

Beskrivelse 
Programmeringssproget C er velkendt som et grundlæggende simpelt sprog, der dog oftest er komplekst at udvikle applikationer i. Sproget består af muligheden for definition af structures, pointere, simple datatyper og arrays. Modsat andre programmeringssprog såsom Java og C# har C ikke fejlhåndtering indbygget i sproget.

Se også 
 C++ er et andet programmeringsprog, men bliver nogle gange forvekslet med C.
 Objective-C, et andet objektorienteret programmeringssprog, som udvider C-standarden.

Noter

Referencer 

Programmeringssprog
Søjlegran

 
Søjle-Gran (Picea omorika) er et stedsegrønt træ med en slank, opret vækstform. Stammen er lige og gennemløbende til toppen. Grenene hænger nedad i buer med spidser, der bøjer opad. Kvistene hænger lodret ned. Træet er også kendt under navnene Serbisk søjlegran eller bare Serbisk gran.

Beskrivelse 
Barken er først rødbrun og lidt furet. Senere bliver den brun og opsprækkende. Knopperne er ret små og brune. Nålene er mørkegrønne og kun lidt stikkende. Undersiden ser lys ud på grund af to hvide striber.

Hun- og hanblomster sidder adskilt i tætte stande. Standene er først røde, men senere bliver de blålige, og til sidst bliver de til små hængende kogler. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet er kraftigt og fint forgrenet, hvad der gør planten velegnet som klumpplante. Planten bestøves let af Sitka-Gran. Hybriderne er af meget svingende skønhed.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 30 × 3 m (30 × 15 cm/år).

Hjemsted 
Arten er et istidsrelikt, der er naturligt udbredt i et område på ca. 10.000 km² i det vestlige Serbien og det østlige Bosnien, hvor den findes på bjergene Tara, Zvijezda, Viogor, Radomišlja og Jadovnik, hovedsagelig på kalkbund i 400-1.700 m højde og ofte på nordhæld sammen med bl.a. Bøg, Humlebøg, Alm. Røn, Alm. Ædelgran, Bævre-Asp, Rød-El, Rød-Gran, Selje-Pil, Skovfyr, Sort-Fyr, Spids-Løn og Vorte-Birk

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Nåletræer
Stedsegrønne
Gran-slægten
Sukkertopgran

 
Sukkertop-Gran (Picea glauca 'Conica') er en dværgsort af Hvid-Gran. Planten er et lille, stedsegrønt træ med en tæt, kegleagtig vækstform. Sorten er spontant opstået og blev fundet i 1904. Den er siden blevet en almindelig anvendt haveplante.

Beskrivelse 
Stammen er som regel meget kort, og hovedgrenene ses ikke på grund af det tætte nåledække. Kno-pperne er brune og skællede, men sidder skjult under nålene. Nålene er smalle og spidse, næsten runde i tværsnit og lysegrønne. Ved skudspidserne sidder nålene fremadrettet, men længere inde på skuddet sidder de vinkelret på skuddet. Blomster og kogler ses meget sjældent.

Sorten har en tilbøjelighed til at "slå tilbage", sådan at et enkelt skud får de normale kendetegn for Hvid-Gran, både hvad angår nåle og skudlængde. Sådan set er Sukkertop-Gran en græsningsresistent ungdomsform. Det er derfor altid naturens mening, at den en dag skal skyde i vejret og udvikle sig til et normalt grantræ. Sorten blev især tidligere podet på grundstamme af Rød-Gran. Nu formeres Sukkertop-Gran oftest ved hjælp af stiklinger.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2,5 × 2 m (10 × 10 cm/år).

Sortens oprindelse 
Arten Hvid-Gran hører hjemme i tørre og kølige egne af USA og Canada, hvor den danner skovgrænsen op mod tundraen.  Sukkertopgran er en spontant opstået sort af Hvid-Gran, som blev fundet i 1904 ved Banff i den canadiske provins Alberta af professor J.G. Jack fra Arnold Arboretum ved Harvard University i Massachusetts, USA.

Noter

Kilder 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Gran-slægten

en:Picea glauca#Uses
Kassel

Kassel (frem til 1926 officielt Cassel) er en tysk by som ligger ved floden Fulda i det nordlige Hessen. Med 194.000 indbyggere (2009) er det den tredjestørste by i delstaten efter Frankfurt am Main og hovedstaden Wiesbaden.

Kassel er hovedsæde for de administrative enheder Regierungsbezirk Kassel og Landkreis Kassel.

De nærmeste store byer er Hannover (164 km mod nord), Dortmund (165 km mod vest) og Frankfurt am Main (190 km mod syd).

Internationalt er Kassel særlig kendt for kunstudstillingen documenta. Byen har søgt om at blive europæisk kulturhovedstad i 2010.

Eksterne henvisninger
Fulda (flod)

Fulda er en flod i den tyske delstat Hessen. Det er en af to kildefloder til Weser (den anden er Werra). Fulda er 220,7 km lang.

Kilden er i Rhön-bjergene. Derfra løber den mod nord gennem bakkerne i Weserbergland til den møder Werra nær Hannoversch Münden.

Den passerer byerne:
 Gersfeld
 Fulda
 Bad Hersfeld
 Rotenburg
 Melsungen
 Kassel

Sidefloder fra venstre:
 Lüder
 Schlitz
 Eder

Sidefloder fra højre: 
 Haune
 Nieste
 Losse

Kildehenvisning 
 Hersfelder Zeitung: Jubiläumsjahr für das Fuldatal 

Floder i Hessen
Fulda

Fulda er en by i den tyske delstat Hessen ved floden Fulda. Fulda er administrativt centrum i Landkreis Fulda.

Galleri

Ekstern henvisning 

 Fulda  Byens officielle hjemmeside

Byer i Hessen
Flamenco

Flamenco er en musikalsk tradition, der har udviklet sig især blandt Andalusiens romaer, men også efterhånden dyrkes af mange andre. Tonesproget har stærke orientalske elementer, navnlig arabiske, men formodentlig også indiske. Oprindelig blev flamencoen hovedsageligt fremført af en sanger, men efterhånden kom dansen og guitaren til. I takt med guitarens popularitet i 50- og 60erne bliver flamenco til tider fremført solo på guitar. I dag udgives der også mange plader og arrangeres mange koncerter med guitaren i centrum. Såvel danse-, som guitarteknisk er flamenco yderst vanskelig. Mens danserne skal mestre de krævende trin og hæleklapren, skal guitaristerne kunne overskue komplicerede takter og melodiforløb, der kræver yderst avanceret fingerspilsteknik.

Flamenco er inddelt i en række forskellige typer numre/sange, der hver især afspejler forskellige  følelser, lige fra den dybeste fortvivlelse over ensomhed (soleares) til glæde (alegrías). Indimellem findes de muntre sevillanas, der ofte ledsages af en større gruppe dansere.

 Musikken bliver ofte fremført af et ensemble med en sanger (eller flere), en guitarist (eller flere) og div. rytmefolk, der leverer håndklap, tramp og rytmiske tilråb. Måske er der en danser eller to.
 Men der kan også bare være en sanger, der bliver akkompagneret af en guitarist.
 Eller meget tit en guitarist, der spiller solo.

Indenfor flamencoen diskuteres det meget ofte, hvad der er "den rigtigte flamenco". Man kan mere eller mindre skelne mellem klassisk/traditionel flamenco og nogle nyere former. Hvor grænsen trækkes, er naturligvis usikkert, og at snakke om "flamenco puro" (ren flamenco) er da også forkert, da flamenco netop altid har været en blanding af mange elementer. Den traditionelle flamenco, der følger de gængse compás (takter) spilles stadig, men der er også kommet mange mere lettilgængelige afarter frem – flamenco nuevo (= ny flamenco), som det ofte kaldes under ét.

Etymologi 
Der er uvished ikke kun om flamencoens oprindelse, men også om oprindelsen for dennes navn. Flamenco betyder både flamingo og flamlænder (person fra Flandern) på spansk. Brugen af ordet flamenco kan være opstået enten som følge af dansens lighed med dansen af en elegant fugl, en fugl der findes overalt langs romaernes vandringsrute gennem det mauriske Nordafrika fra deres oprindelsessted i Indien. Ordet kan også være opstået eftersom Spanien på et tidspunkt regerede over Flandern, og spanske tropper bragte et ensemble bestående af flamske musikere med sig til Spanien, hvor deres musik blev kendt som flamenco – flamsk stil.

Se også 
 Vigtige flamenco-musikere

Eksterne henvisninger 
 Flamenco Foreningen i København "El Duende" 
 Flamencoforeningen i Århus 

Verdensmusik
Danse
 
Musik fra Spanien
X86

x86 eller Intel 80x86 er en fællesbetegnelse for mikroprocessorerne 8086, 8088, 80186, 80286, 80386 og 80486 samt senere kompatible arkitekturer. Udviklet i slutningen af 1970'erne af Intel som en CPU egnet til mikrodatamater. Valgt af IBM til deres PC-XT, der hurtigt blev klonet af andre producenter.

Intel valgte i begyndelsen af 1980'erne at udvide arkitekturen til multitasking og beskyttelse af hukommelsesområder – resultatet af dette blev 80286. Desværre viste det sig at de nye funktioner var svære at bruge og ikke tilføjede den ønskede merværdi. Beskyttelsesmodellen i 80286 var baseret på blokke af variabel størrelse med en dertil hørende selektor, hvor en blok kunne flyttes i det fysiske lager og evt. til disk (swap).

IA-32
Kort efter kom 80386 med en 32-bit-arkitektur, der erstattede 16-bit-registrene med 32-bit-registre samt tilføjede en hukommelsesmodel med sidebeskyttelse i stedet for 80286'erens beskyttelsesmodel.

I 80486 blev co-processoren til beregning af flydende kommatal integreret i samme chip som resten af CPU'en.

Efterfølgende er der kommet en række udgaver alle baseret på den arkitektur, der blev defineret i 80386eren, f.eks. Pentium, Pentium Pro, Pentium II/III/4, AMD K5, K6, Cyrix C3. En del af disse senere processorer har tilføjet nye instruktioner til behandling af lyd- og billed-data, disse kendes under navne som MMX, SSE, 3DNow! o.l.

Arkitekturen er kopieret af andre producenter som AMD og Cyrix.

x86-64

Eksempler processorer med x86-64 er: Pentium 4, Intel Core 2, Intel Atom, Intel Core i3, Intel Core i5, Intel Core i7, Intel Core i9

Se også
 Intel Tick-Tock

X86 mikroprocessorer
Intel
Offentlig politik

Offentlig politik er den proces hvorigennem et samfund foretager prioriteringer mellem de valgmuligheder samfundet står overfor.

Det er den offentlige politik der bestemmer om der f.eks. skal bygges et sygehus eller om der skal bygges en ny skole. Det er den offentlige politik der bestemmer om et land skal gå i krig eller skal forblive passiv. Osv. osv.

For at få den offentlige politik til at fungere effektivt er den opdelt i en række niveauer der varetager forskellige interesser og områder.

 Det første niveau tager sig af lokale beslutninger.
 Det andet niveau tager sig af regionale beslutninger.
 Det tredje niveau tager sig af fælles beslutninger der gælder alle i f.eks. landet.

Det er også de sidste niveau der tager sig af koordineringen men andre landes øverste politiske organer – såkaldte tværnationale organer.

For at få den offentlige politik til at fungere effektivt er der oprettet forskellige politiske partier der repræsenterer forskellige sæt værdier og holdninger i hvert niveau. I nogle lande er der mange forskellige politiske partier, i andre lande få partier. I de lande der kun har ét parti taler man om diktatur-stater, i de lande der er flere partier taler man om demokratier.

Danmark er et demokrati med mange forskellige partier på de 3 niveauer som pt. er Kommuner, Regioner og Staten. I andre lande har lignende opdelinger, og specielt de nordiske lande Norge, Sverige og Finland har mange fællestræk – også kaldet den "nordiske model".
Piskesvampe

Piskesvampe (Chytridiomycota): producerer bevægelige, nøgne celler, zoosporer. De har en endestillet piskesvingstråd. Svampene er udviklet i vand, hvor de fleste arter også findes. De landlevende er afhængige af vand i jorden, hvor de bl.a. kan forårsage sygdom hos kål (Olpidium brasseicae) og kartofler (Synchytrium endobioticum, kartoffelbrok) via infektion af rødder og rodknolde. Piskesvampe er også vigtige mikroorganismer i vommen hos drøvtyggere.

Klassifikation 
Række: Chytridiomycota
 Slægt: Coenomyces
 Klasse: Chytridiomycetes
 Orden: Chytridiales (Eks. Synchytrium endobioticum)
 Orden: Blastocladiales
 Orden: Monoblepharidales
 Orden: Spizellomycetales (Eks. Olpidium brasseicae)
 Orden: Neocallimastigales

Kilder og henvisninger 
 :wikispecies:Chytridiomycota
 Systeme naturae 2000 (classification): Phylum Chytridiomycota
Sully Prudhomme

René-François-Armand Prudhomme (født 16. marts 1839, død 6. september 1907) var en fransk digter. Han modtog den første Nobelpris i litteratur i 1901.

Eksterne henvisninger 

Digtere fra Frankrig
Nobelprismodtagere i litteratur
Nobelprismodtagere fra Frankrig
Harald Sæverud

Harald Sæverud (født 17. april 1897 på Nordnes vedBergen, død 27. marts 1992 i Bergen) var en norsk komponist. Hans mest kendte værk er Kjempeviseslåtten; han er med ni symfonier en af Skandinaviens mest væsentlige symfonikere i det 20. århundrede. Ligesom Edvard Grieg har han skrevet musik til Henrik Ibsens  Peer Gynt, som oftere er brugt ved opførelser af skuespillet i dag end Griegs musik.

Harald Sæverud boede i mange år lige udenfor Bergen i Rådal (nu Fana), hvor hans bolig er indrettet som museum. Hans musik kan inddeles i to klare hovedkategorier: klaverstykker og orkesterværker. Hans orkesterproduktion har flere obo-, violin-, klaver- og fagotkoncerter, samt en del en-satsede værker. Hans mest berømte værk er nok Rondo amoroso fra (1939).

Sæverud fremhævede selv Wolfgang Amadeus Mozart og Joseph Haydn som sine vigtigste inspirationskilder.

Udvalgte værker  

 Symfoni nr. 1 (1916–1919) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (1922) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1926) - for orkester
 Symfoni nr. 4 (1937) - for orkester
 Symfoni nr. 5 "Næsten en fantasi" (1941) - for orkester
 Symfoni nr. 6 "Smerteful" (1942) - for orkester
 Symfoni nr. 7 "Salme" (1944-1945) - for orkester
 Symfoni nr. 8 "Minnesota" (1958) - for orkester
 Symfoni nr. 9 (1965-1966) - for orkester
 Cellokoncert (1931) - for cello og orkester
 Klaverkoncert  (1948–1950) - for klaver og orkester
 "Rondo amoroso" (1939) - for soloobo og strygeorkester

Se også 
 Harald Sæverud - i en alder af 88 år - dokumentarfilm fra 1989

Eksterne henvisninger 
 Harald Sæverud – Siljustøl museum (officiel website)

Komponister fra Norge
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Personer fra Bergen
Skyrækker-slægten

Slægten Skyrækker (Ailanthus) er udbredt med én art i Vestkina.

 Skyrækker (Ailanthus altissima)

Kvassia-familien
Skyrækker

Skyrækker (Ailanthus altissima) er et stort, ofte flerstammet, løvfældende træ med en uregelmæssig, lys krone og svære, opstigende grene. Vigtigt: Skyrækker må ikke udplantes i Danmark, da den er på miljøstyrelsens liste over invasive arter.

Beskrivelse 
Barken er først rødbrun med lyse korkporer og store, grålige bladar. Senere bliver den mørkebrun med lyse, næsten hvide striber. Til sidst er den mørkegrå med lysere striber og enkelte skællede partier. 

Knopperne er spredte og forbavsende små, ægformede og mere og mere røde hen mod løvspring. Løvspringet sker sent, men med højrøde blade. Bladene er ligefinnede med lancetformede, helrandede småblade. Oversiden er blank og mørkegrøn, men undersiden er lyst blågrøn og hårløs. 

Blomsterne sidder samlet i hængende toppe. Han- og hunblomster sidder hver for sig. Frugterne er nødder med en skruet vinge. Farven kan være grøn, gul eller rød.

Rodnettet er hjerteformet og består af få, grove og kun lidt forgrenede hovedrødder, som ligger ret højt i jorden. Løvet lugter ubehageligt, når man knuser det. De talrige frø kan (især under varmere forhold end i Danmark) spire overalt og gør træet ukrudtsagtigt.
Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 x 10 m (50 x 20 cm/år).

Voksested 
Skyrækker vokser på varm, tør bund i lyse bjergskove i Japan og det centrale og sydlige Kina. Her vokser det sammen med bl.a. alm. hæg, djævletræ, fliget kranstop, haveaucuba, havehortensia, himalayaceder, hjertetræ, hønsebenstræ, Ilex crenata, japansk paradisæble, japansk zelkova, kakitræ, kinesisk ene, koreansk ædelgran, manchurisk kirsebær og papirmorbærtræ. 

Træet er naturaliseret i Nordamerika og store dele af Sydeuropa.

Kilder 

 Sten Porse: "Plantebeskrivelser", DCJ 2002 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Træer
Kvassia-familien
RISC

RISC (Reduced Instruction Set Computing) betegner en retning indenfor mikroprocessor-design fra midten af 1980'erne, der opprioriterer hurtig, simpel hardware på bekostning af øget kompleksitet i software (set fra en programmørs synspunkt blev mikroprocessoren sværere at bruge og havde flere særheder). Formålet med at gøre hardwaren simplere var at frigøre ressourcer på chippen således at de frigjorte ressourcer kunne anvendes til ydelsesforøgende komponenter såsom hurtigt nær-lager (cache). Retningen var et brud med den tidligere CISC-filosofi.

Fremtrædende repræsentanter for denne retning er DEC Alpha, MIPS, ARM og SPARC.

Mikroprocessorer
CISC

CISC (Complex Instruction Set Computing) betegner en retning inden for CPU-design, hvor maskininstruktionerne typisk er ret kraftfulde (komplekse), så en assemblerprogrammør kun skal bruge et mindre antal instruktioner for at udføre en opgave. Et mellemliggende program indbygget i processoren – det såkaldte mikroprogram – udnytter CPU-ens hardware på mange måder og kan få en ret enkel og billig hardware til at fremtræde som i stand til mere, end den strengt har kapacitet til. F.eks. kan den foregive at kunne udføre kompleks aritmetik eller at have flere registre, end der fysisk er til stede. 

Retningen blev for alvor udbredt med IBM's S/360 serie fra 60'erne. Kulminationen på denne retning var Digital VAX (Virtual Address eXtensions) fra midten af 70'erne og ideen forblev dominerende op til midten af 80'erne, hvor RISC-arkitekturerne fik en fremtrædende rolle.

Det mest kendte eksempel på denne retning er serien kaldet Intel x86 eller tilsvarende.

Mikroprocessorer
Ravi Shankar

Ravi Shankar (født 7. april 1920, død 11. december 2012) var en indisk sitar-spiller og komponist. Shankar har mere end nogen anden bidraget til at gøre indisk musik internationalt kendt, især via hans samarbejde med eks-beatlen George Harrison, men også via kompositioner for symfoniorkester og indisk sitar. Han skrev en symfoni for symfoniorkester.

Ravi var far til Norah Jones, og Anoushka Shankar.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Indisk Beatles-inspirator er død Politiken 12. december 2012
 

Komponister fra Indien
Har spillet på Roskilde Festival