kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ib Søby

Ib Søby  (født 30. juni 1958 i Nørresundby), er journalist, redaktør, forfatter og foredragsholder.

Medlem af gruppeteatre og gøglershowet Sommerfools fra 1980 til 1995. Opførte i samme periode monologen Gøglerens Fødsel af italienske Dario Fo over 900 gange.

1995-1996 leder af Kulturhuset Rejsestalden i Jægerspris.

Initiativtager til cykelløbet Grand Prix Jægerspris som blev kørt fra 1997 til 2006. og var leder af det internationale pressecenter under UCI VM i cykelløb i København 2011. I 2022 blev Ib Søby valgt som vært til den officielle fanzone på Kongens Nytorv i forbindelse med Tour De France Grand Depart  Prolog i København. 

Han var nyhedschef på Radio Hornsherred 1987-1993 og var i 1997 vært på TVS, Den Danske Sportskanal. Herefter fortrinsvis på dk4 som vært, kommentator og redaktør på talkshows og kulturelle programmer.

Siden 2001 har han haft international speedway som hovedområde og fra 2002 har han været fast tv kommentator på både DK4 og DR i forbindelse med Grand Prix serien om verdensmesterskabet.   

Fra 2005 sportschef på tv stationen dk4 og ansvarlig for talrige sportstransmissioner, både fra idrætsgrene som sjældent opnår synlighed i mediebilledet til seer-magneter som Team Palle boksestævner med bl.a den daværende verdensmester Mikkel Kessler.

Kommenterede også den historiske VM Kamp, Anita Christensen vs Ada Velez ( USA) lørdag den 17. januar 2004 i Aarhus, hvor Christensen blev Danmarks første kvindelige verdensmester i professionel boksning.

I september 2008 udkom hans første bog bog Speedwayliv. Siden er udkommet to bøger mere om speedway, i 2014 Speedwayliv 2008-20014, og i anledning af sportens eksistens i hundrede år udkom i 2023 Speedway 100 - et århundrede med myter og legender.

Modtog 6. marts 2010 fortjenesttegn i guld af  Danmarks Motor Union for en usædvanlig indsats med tilblivelsen af transmissioner og tv udsendelser omkring dansk og udenlandsk speedway.

Efter en periode i Singapore vendte Ib Søby tilbage til dk4 som redaktør og senest vært på Talksjow West, der satte fokus på markante personligheder vest for Storebælt.

Udgav i 2013  den historiske roman 6. juli om belejringen og slaget ved Fredericia 1849. Den genudsendes i foråret 2020, i anledningen af 100 året for Genforeningen. 

I 2021 udkom Floridas Danske Pioner, en dokumentarisk bog om den danske USA-udvandrer AC Frost.

Siden 2018  selvstændig i Gaucho Media, som laver pressearbejde for kunder som fx Danmarks Motor Union, Vojens Speedway Center, radioshowet Dahl på Hack ( Café Hack) og ONE-event designers i Aarhus. Ib var i 2021 og 2022  tilrettelægger og vært på foredragsturneen Kongernes Fald med speedwaylegenderne Ole Olsen, Erik Gundersen og Hans Nielsen.

Holder foredrag om de Slesvigske Krige, danske udvandrere til USA og international speedway.

Referencer 

Journalister fra Danmark
Bochum

Bochum er en by i Ruhrområdet i den tyske delstat Nordrhein-Westfalen. Byen har pr. 2009 376.319 indbyggere og huser bl.a. to af bilproducenten Opels fabrikker, seks højskoler, et rumforskningsinstitut, et stort antal teatre og et antal museer, mest koncentreret indenfor det tekniske område. I byen findes også en række elektronik-, kemi- og tekstilvirksomheder.

Infrastruktur 
Byens offentlige trafik administreres af virksomheden BOGESTRA, der driver seks sporvognslinjer og flere buslinjer.

Kilder og henvisninger 

 Byens websted

 
Byer i Nordrhein-Westfalen
Hanse
Greve Strand

Greve Strand er et byområde i Hovedstadsområdet beliggende i Greve Kommune under Region Sjælland. Byområdet har  og indbyggerne bor fordelt på bl.a den største bydel Hundige i Vestegnen, men også de mindre bydele såsom Mosede Strand, Karlslunde og Greve Midtby. Der er godt 25 kilometer fra Greve st til Rådhuspladsen i Københavns centrum. Greve Strand ligger i et befolkningmæssigt tæt bebygget område ved Køge Bugt Strandpark der voksede frem i 1970'erne som omegnsbyer til Hovedstadsområdet. Ved “Waves” storcenteret i Hundige ligger Greve Kulturhus Portalen i Greve der bl.a. benyttes til jazz- og rockkoncerter. Kulturhuset har en karakteristisk arkitektonisk portal, deraf navnet.

Tæt ved Greve Strand ligger Køge Bugt Motorvejen og på den anden side af denne finder man Greve Landsby med Greve Museum og Greve Kirke. Den gamle kirke er en markant kontrast til de modernistiske Johanneskirken, Hundige Kirke, samt Karlslunde Strandkirke i Greve Strands moderne bydele.

Grænsen mellem Greve og Hundige går lige før Godsparken. Godsparken er dermed en del af Hundige, da Hundige anses for at være en by for sig selv og kun en del af Greve pga. kommunen.

Historie 
Greve Strand er en del af Køge Bugt-planen. Grundlaget for denne plan var Køge Bugt-loven fra 1961. Loven og planen havde som forudsætning, at der skulle udarbejdes en samlet plan for byudviklingen langs Køge Bugt med plads til 150.000 indbyggere i "byfingeren". Planen forudsatte en byudvikling i byenheder af forskellig størrelse, i princippet indbyrdes adskilte af grønne korridorer vinkelret på kysten. Det var en forudsætning, at hele området skulle trafikbetjenes af en S-baneforbindelse, og at der omkring stationerne skulle reserveres plads til højhusbyggeri, butiksfaciliteter og offentlige institutioner som fx skole, mens de områder, der lå lidt fjernere fra stationerne, skulle forbeholdes parcelhuse og rækkehuse. For Greve Strand var der planlagt boliger til 19.450 indbyggere. Dispositionsplanen blev færdig den 2. juni 1966.

Det viste sig hurtigt, at de grønne områder slet ikke modsvarede behovet, så planen blev suppleret med anlæggelsen af Køge Bugt Strandpark med lystbådehavne og badestrande, hvis sydlige ende endte ved Greve Strand.

Litteratur 

 Arne Gaardmand: Dansk Byplanlægning 1938-1992, Arkitektens Forlag 1993, .

Eksterne henvisninger 
 Greve Sogn 
 Portalen i Greve 
 Greve Vejviser

Noter
Alice Babs

Alice Babs (født Hildur Alice Nilson 26. januar 1924 i Kalmar, død 11. februar 2014 i Stockholm) var en svensk jazzmusiker (vokal) og skuespillerinde. Hun var kendt for sit skandinaviske musiksamarbejde i 1960'erne, der medførte flere end 100 pladeindspilninger.

Hendes gennembrud kom med filmen Swing it, Herr Lærer fra 1940, som blev fulgt op af en række andre film. I 1950'erne optrådte hun sammen med Svend Asmussen og Ulrik Neumann i vokaltrioen Swe-Danes, en trio der fik en enorm popularitet.

Hun var Sveriges første deltager i Melodi Grand Prix, da hun opnåede en fjerdeplads med "Lilla stjärna" i 1958. 

Internationalt samarbejdede hun også med Duke Ellington samt sine landsmænd Charlie Norman og Povel Ramel.

Udvalgt filmografi 
1938 - Sommerløjer
1940 - Swing it, Herr Lærer
1941 - Sommer-Swing
1942 - Vi kommer med Musik
1942 - Lille Frk. Swing
1944 - Ørneunger
1947 - Sången om Stockholm
1952 - Dirch passer hund
1952 - H.C. Andersens sagor
1953 - En tosset tvilling
1953 - Kungen av Dalarna
1953 - Drømmepigen
1955 - Svensk rapsodi
1956 - Swing it, fröken
1958 - Musik om bord
1959 - Det svänger på slottet

Eksterne henvisninger 

 
 

Sangere fra Sverige
Skuespillere fra Sverige
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1958
Sveriges Eurovision Song Contest-deltagere
Hovsångare
Medlemmer af Kungliga Musikaliska Akademien
Personer fra Kalmar
Metronom

En metronom signalerer taktslag enten med lyd eller lys. Tempoet angives i enheden slag pr. minut. De første metronomer, der blev lavet var mekaniske og denne type bruges endnu. I en mekanisk metronom er der et pendul, hvis længde kan reguleres, så svingningstiden ændres. Når pendulet er i yderpositionerne, rammes en den faste del af metronomen, så der høres en lyd. På pendulet er markeret en skala, som viser tempoet i slag pr minut.

Elektroniske metronomer har en indbygget svingningkreds med variabel frekvens. Ofte kan man vælge om taktslag skal markeres med lyd, lys eller begge dele. Nogle modeller har et lyspanel, som viser det aktuelle tempo.

Musik
William Kisum

William Kisum (født 17. maj 1931, død 7. maj 2023) var en dansk skuespiller.

Han blev uddannet fra Det kongelige Teaters Elevskole i 1956 og var herefter tilknyttet teatret. Han har også været engageret til Allé Scenen og Aarhus Teater.

I tv har han medvirket i produktionerne af Den skønne Helene, Kong Ajax I, Farinelli og Ved Kajen og han har kunnet opleves i serierne Matador, Edderkoppen samt julekalenderen Nissebanden i Grønland.

Blandt de film han har medvirket i kan nævnes:

 Den kloge mand (1956) – 1956
 Jetpiloter – 1961
 Slap af, Frede – 1966
 Nyhavns glade gutter – 1967
 Pigen fra Egborg – 1969
 Tandlæge på sengekanten – 1971
 Motorvej på sengekanten – 1972
 I Tyrens tegn – 1974
 I Tvillingernes tegn – 1975
 Familien Gyldenkål sprænger banken – 1976
 Isfugle – 1983
 Skyggen af Emma – 1988
 Antenneforeningen – 1999

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Viborg
Skuespillere fra Danmark
Helge Scheuer

Helge Scheuer (6. december 1924 på Nørrebro – 26. december 2011) var en dansk skuespiller.

Han var uddannet fra Aalborg Teater med efterfølgende engagement ved teatret. Her fik han med stor succes mulighed for at prøve kræfter med adskillige store roller, bl.a. Candida (B. Shaw), Henrik i Den politiske Kandestøber og Biff i "En sælgers Død). Fra 1959 blev hans faste arbejdsplads Det kongelige Teater, hvor han var ansat i mere end 40 år. I hovedparten af årene investerede han mange kræfter i det faglige arbejde som formand for Opera- og Skuespillerforeningen på teatret og opnåede store resultater til gavn for personalet. Han har dog også fået mulighed for at få roller i forbindelse med Grønnegårdsteatrets opførelser og i skuespil på Gladsaxe Teater. Han har bl.a. medvirket i Peer Gynt, Som man behager og Kameliadamen.

I tv har man kunnet opleve Helge Scheuer i bl.a. Løgnhalsen, Ka' De li' østers?, Strandvaskeren, Gøngehøvdingen, Bryggeren, TAXA, Hvide løgne og Forsvar.

Han er begravet på Sorgenfri Kirkegård.

Udvalgt filmografi 
 Jetpiloter – 1961
 Løgn og løvebrøl – 1961
 Det tossede paradis – 1962
 Søskende – 1966
 I morgen, min elskede – 1971
 Hærværk – 1977
 Peter von Scholten – 1987
 Oskar og Josefine – 2005
 Vakuum – 2005

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Christian Goldbach

Christian Goldbach (født 18. marts 1690 i Königsberg, død 20. november 1764 i Moskva) var en preussisk matematiker, der blev født i Königsberg i Preussen som søn af en præst. Goldbach læste jura og matematik. Han rejste vidt i Europa og mødtes med adskillige berømte matematikere; herunder blandt andre Gottfried Wilhelm von Leibniz, Leonhard Euler og Nicolaus I Bernoulli. Goldbach arbejdede på det nyligt åbnede Russiske Videnskabsakademi og underviste den senere zar Peter 2. af Rusland.

Goldbach lavede vigtige bidrag til matematikken. Han huskes i dag for Goldbachs formodning. Han studerede også teorien omkring ægte potenser.

Eksterne henvisninger 

Matematikere fra Tyskland
Personer fra Königsberg
Madagaskar (flertydig)

Madagaskar har flere betydninger:
 Madagaskar – En ø-nation sydøst for Afrika.
 Madagascar (film) – En film fra DreamWorks.
Henrik Andersen (fodboldspiller, født 1965)

Henrik Andersen (født 7. maj 1965) er en tidligere dansk fodboldspiller. Han opnåede 30 A-landskampe for Danmarks fodboldlandshold og scorede 2 mål. I dag arbejder han som talentspejder i den tyske storklub Schalke 04.

Landsholdskarriere 
Henrik Andersen deltog i både VM i 1986 og på holdet, der blev Europamester ved EM i 1992. Her blev han alvorligt skadet i Danmarks semifinale mod Holland i et sammenstød med van Basten.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Fremad Amager
Fodboldspillere fra RSC Anderlecht
Fodboldspillere fra 1. FC Köln
Personer fra København
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1986
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Jernved (Slesvig)

Jernved er et landskab i det nordlige Tyskland mellem Egernførde og Kielerfjorden. I syd afgrænses halvøen af Kielerkanalen, tidligere af Levensåen, som nævnes første gang i kong Valdemars tid ved siden af Ejderen som Danmarks sydgrænse. Området tyske navn, Dänischer Wohld, hentyder til dens position som grænseområde ved Sønderjyllands eller Slesvigs sydgrænse mod det tyske len Holsten. På dansk fandtes også navnene Danskerskoven eller Danskeskov (Sylva Danica). Området var endnu i middelalderen dækket af skov og moser. Deraf stammer navnet Jernved, der betyder hård skov. Járnviðr (Jernskoven) forekommer allerede i Vǫluspá som betegnelse for en mytologisk skov og er vel overhovedet udtrykket for en utilgængelig skov ligesom jernkyst betegner en kyst, som er utilgængelig. Halvøen blev blandt andet nævnt i Kong Valdemars Jordebog fra 1231 som Jarnwith. Navnet findes endnu i Jernved danske Skole i Dänischenhagen nord for Kiel.

I middelalderen var området dansk krongods med enkelte jyske bosættelser . Ellers var halvøen næsten ubeboet. I 1260 blev halvøen pantsat til de holstenske grever  og landområdet blev i større udstrækning koloniseret af sydfra kommende saksere. De ryddede skovene og opdyrkede jorden. I 1662 var 50 % af hele skovområdet ryddet. I dag er kun 6 % af halvøen dækket af skov.

Jernved har altså været beboet af nordtyskerne, som den holstenske adel førte med sig ind i landet fra 1260, dog forekommer der i den nordlige del også danske stednavne såsom Askov eller Lindhoved. Områdets hovedby er Gettorp. Før 1864 hørte halvøen til det danske hertugdømme Slesvig. Området var i flere århundreder præget af store godser, som dannede et godsdistrikt, som stod udenfor herreder (Jernved Godsdistrikt). Beboerne levede op til 1805 som livegne. Efter 1853 kom halvøen til det nyskabte Egernførde Herred. I dag hører den største del af halvøen til Rendsborg-Egernførde kreds. Pris, Frederiksort og Holtenå derimod blev i 1922 indlemmet i storbyen Kiel. Schilksee fulgte i 1959. Store dele af halvøen er præget af godser og herregårde. Ved kysten findes småskove og badestrande med klinter med højder op til 30 meter.

På halvøen Jernved ligger følgende sogne:
 Krusentorp Sogn (Krusendorf)
 Gettorp Sogn (Gettorf)
 Dänischenhagen Sogn

Eksterne henvisninger 
 Dänischer Wohld
 Jernved danske Skole

Noter 

Sydslesvig
Slesvig-Holstens geografi
Tarp (Slesvig)

Tarp (dansk/tysk) eller Tarup (ældre dansk) er en landsby og kommune beliggende ved Trenens øvre løb få kilometer syd for Flensborg i Sydslesvig, hvor Jyllands nord-syd-gående Hærvej skærer Trenen. Administrativt hører kommunen under Kreis Slesvig-Flensborg i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Oversø kommunefællesskab (Amt Oeversee). I kirkelig henseende ligger Tarp i Oversø Sogn, Kjeldbæk og Tornskov i Eggebæk Sogn. Begge sogn lå i Ugle Herred (Flensborg Amt, Slesvig), da området tilhørte Danmark.

Tarp er stationsby på banestrækningen Flensborg-Slesvig-Hamborg.

Geografi 
Tarp ligger ved floden Trenen vest for Lusangel på den sandede gest. Nordvest for landsbyen ved Trenen og i nærheden af Troldskær og Frørup Skov (Frørup Bjerge) ligger Tarp Skov. Til kommunen hører (ud over Tarp) også Kildevang (Kielswang), Tornskov (Tornschau) og Kjeldbæk (på dansk også Kilbæk, tysk Keelbek), som blev indlemmet i kommunen i 1970. Kjeldbæk ligger ved bækken af samme navn, der udspringer i Ebbesdam ug udmunder vest for byen i Trenen.

Historie 
Tarp er første gang nævnt 1448. Stednavnet er afledt af det frisiske mandsnavn Tati eller Tade, der i 1400-tallet udelukkende kendes fra det sydlige Slesvig, men i ældre kilder også optræder i Nørrejylland, på øerne, i Skåne og Sverige. Tornskov er første gang nævnt 1448, afledt af trænavnet tjørn. Kjeldbæk er dokumenteret første gang 1399/1407 (Dipl. Flensb.). Forleddet er glda. kælda for kilde eller brønd. Efterleddet betegner et lille vandløb. 

Området Bredde med Breddesig i nord er første gang nævnt 1781, betegnede agerjod nord for landsbyen. Området Horshave (Hashau) i øst er første gang nævnt 1694. Forleddet er hors (hest), efterleddet er have, betegner enge ved Trenen. Navnet Kølbjerg (Köhlbarg) er formodentlig hentet fra glda. kylva for kølle. Skelkær (Schellkier) i syd er første gang nævnt 1695. Forleddet er subs. skel (grænse), betegner altså enge ved et grænseskel. Det nye 41 ha store på Langager i sydvest beliggende parcelhuskvarter Schellenpark har sit (nye) navn derimod fra plantenavn ty. Kuhschelle for kobjælde (modsvarende (ko)bjældepark), som findes her ved Trenen. Området Vikær (Wiekier) er første gang dokumenteret 1780. Forleddet er plantenavnet vie (hvid-pil). Engen ved skellet til Frørup kaldes for Harkile. Skolesproget i Tarup var indtil 1864 dansk.

Tarps seværdighed er hollændermøllen Antje fra 1882. I byen findes desuden en samling af 72 vandreblokke (Findlingsgarten) med forklaringer om stenens herkomst og materiale samt en uglesti (Eulenpfad) med 64 ugler som treskulpturer i og omkring Tarp.

Tarps kommunevåben viser en ugle over en bølge i de slesvigske/sønderjyske farver blå og gul. Uglen referer til Ugle Herred, bølgen til Trenen.

Eksterne henvisninger 

 Kommunens netsted

Noter
Parsevals identitet

I funktionsanalyse er Parsevals identitet (også kendt som Parsevals lighed) en Pythagoræisk sætning for indre produkt-rum opkaldt efter den franske matematiker Marc-Antoine Parseval. Sætningen siger, at hvis B er en ortonormalbasis i et fuldstændigt indre produkt-rum (dvs. et Hilbertrum), gælder, at

Identitetens navn stammer fra Parsevals sætning for Fourierrækker, som er et specialtilfælde.

Parsevals identitet kan bevises ved brug af Riesz-Fischer-sætningen.

Se også
Bessels ulighed

Matematisk analyse
London Gatwick Airport

Gatwick Airport er Londons anden lufthavn og den næsttravleste i Storbritannien efter Heathrow regnet på passagerer om året. Den ligger mellem Horley i Surrey og Crawley i West Sussex, ca. 40 km syd for London og 40 km nord for Brighton. I 2005 håndterede den over 32,6 mio passagerer.

Charterfly må generelt ikke bruge Heathrow og mange bruger i stedet Gatwick som deres base. Mange transatlantiske ruter bruger også Gatwick pga restriktioner herpå i Heathrow.

I 1979, da den sidste større udvidelse fandt sted opnåedes der enighed med det lokale byråd om at lufthavnen ikke måtte udvide mere før 2019. Et forslag om at udvide lufthavnen med en landingsbane har derfor udløst protester pga øget larm og forurening. Regeringen har derfor besluttet at udvide Stansted og Heathrow, men ikke Gatwick.

Historie

Navnet 
Navnet Gatwick kan spores tilbage til 1241, da området blev givet til John de Gatwick.

1930-1945 
Gatwick lufthavn, startede i 1930 som en lokal flyveklub. I 1934 fik man tilladelse til, at flyve med kommercielle fly derfra.
Og i 1935 kunne Hillman's Airways tilbyde flyvninger til Paris og Belfast, samme år åbnede en jernbanestation på 
Southern Railways linje mellem Victoria Station og Brighton. I 1936 kunne man flyve fra Gatwick til: Paris, Malmø 
(via Amsterdam), Hamborg, København og Isle of Wight. Den 17. maj samme år kunne passager komme med den første 
programlagte flyvning, som gik til Paris. I billetprisen dengang var inkluderet transport på første klasse med toget fra Victoria 
station. Det var også i 1936, at man anlagde verdens første cirkulære terminal. Med til anlæggelsen hørte en 
undergrundsbane fra jernbanestationen, så passagerene kunne komme direkte fra toget til deres fly.

Under 2. verdenskrig var Gatwick militær lufthavn, hvorunder der skete en del udvidelser.

Efter 1945 
Efter krigen besluttede man i 1952, at udvikle Gatwick som et alternativ til Heathrow og i 1956 gik arbejdet i gang. Efter 
2 år og 9 måneder kunne dronningen den 9. juni 1958 officielt åbne den nye Gatwick Airport. Ombygningen kostede 7,8 mio 
pund, men så var det også verdens første lufthavn, der kombinerede fly-, tog- og biltransport. I 1962 startede
man en udvidelse der skulle fordoble terminalen og man tilføjede 2 nye "fingre". Dette var medvirkende til, at lufthavnen i 1967
for første gang nåede et passagertal på 2 mio rejsende.

I 1983 gik man i gang med at bygge endnu en terminal, som fik navnet Terminal Nord og stod færdig i 1988. I 1985 besluttede'
man, at bygge endnu en landingsbane, som skulle bruges i nødstilfælde. Samme år fløj British Airways Concorde for første
gang fra Gatwick. I 1991 blev der tilføjet en ny finger til terminal nord.

Eksterne henvisninger 

 Website 
 

Gatwick Airport
Lufthavne i England
Crawley
Holmstrup

Holmstrup kan henvise til flere stednavne i Danmark. Bliver også anvendt som efternavn

Stednavne

Bybyggelse, ejerlav 
 Holmstrup (Odense Kommune-Brændekilde Sogn) – en bebyggelse, ejerlav i Brændekilde Sogn, Odense Kommune
 Holmstrup (Højby Sogn) en bebyggelse, ejerlav i Højby Sogn, Odsherred Kommune
 Holmstrup (Odense Kommune-Sanderum Sogn) – en bebyggelse, ejerlav i Sanderum Sogn, Odense Kommune
 Holmstrup (Sankt Peders Sogn) – en bebyggelse, ejerlav i Sankt Peders Sogn, Slagelse Kommune
 Holmstrup (Tornved) – en bebyggelse, ejerlav i Brændekilde Sogn, Tornved Kommune
 Holmstrup (Aarhus) – en bebyggelse på Holmstrup Mark, Aarhus Kommune
 Ny Holmstrup (Sankt Peders Sogn) – en bebyggelse, i Sankt Peders Sogn, Slagelse Kommune

Sogn, pastorat 
 Holmstrup Sogn i Holbæk Provsti
 Jyderup-Holmstrup Pastorat i Holbæk Provsti, Roskilde Stift

Station 
 Holmstrup Station – et trinbræt på den Fynske hovedbane i Holmstrup (Odense Kommune-Brændekilde Sogn), Odense Kommune

Efternavn 
 Martin Holmstrup – forfatter til bl.a. Økologisk landbrug og naturen, 2003 
 Ulrik Holmstrup – journalist, selvstændig producent på tvDOKfilm og medlem af pressenævnet
Luton

Luton er en by i Bedfordshire i Øst-England. Byen har  indbyggere og ligger ca. 50 km nordvest for London.

Luton er hjemby for fodboldklubben Luton Town F.C.. Klubbens tilnavn, "The Hatters", stammer fra, da Luton havde en stor hatteindustri. 

Luton lufthavn ligger sydøst for byen. 
Flyselskabet easyJet har hovedsæde ved Luton.
Bedfordshire Universitet har hovedcampus i Luton. 
Fra 1905 til 2002 havde byen en Vauxhall-bilfabrik, den første Vauxhall-fabrik i verden og stedet, hvor firmaet blev grundlagt.

I de senere år er Luton blevet kendt for dets ekstremistiske radikale islam og anti-sharia-gruppen English Defence League medgrundlagt af Tommy Robinson fra Luton.

Flere terrorister har haft forbindelse til Luton.
Taimour Abdulwahab al-Abdaly, den formodede gerningsmand bag terrorangrebet i Stockholm 2010, studerede i Luton. 

Vest for byen ligger Whipsnade trækatedral, der er en have opbygget som en katedral.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Enhedslige myndigheder i Østengland