kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jacob Kornerup

Jacob Kornerup (født 19. november 1825 i Roskilde, død 9. marts 1913 sammesteds) var en dansk arkitekturmaler og arkæolog, far til maleren Ebbe Kornerup.

Jacob Kornerup blev født i Roskilde som søn af købmand Ebbe Kornerup og Inger født Brynniche. Begge forældrene tilhørte ansete slægter med stærke rødder i domkirkebyen. Kornerup dimitterede i 1845 fra Roskilde Katedralskole, men forlod straks studierne for at følge sin interesse for tegne- og malerkunst, i hvilke fag han i 1852 vandt Kunstakademiets lille sølvmedalje, og i 1853 dets store sølvmedalje.

I de følgende år udvikledes Kornerups kunstneriske sans ved rejser til Tyskland, Italien og Østrig, til dels med arkitekt Ferdinand Meldahl, ligesom han en del år senere gennemrejste Spanien og Frankrig. I 1851 havde han med arkitekt Johan Daniel Herholdt besøgt Gulland, men særlig havde han dog gennemrejst sit eget fædreland for at gøre sig bekendt med dets fortidsminder, af hvilke navnlig de arkitektoniske mindesmærker havde vakt hans opmærksomhed og interesse. Blandt de talrige afbildninger af vore monumenter, der foreligger udførte af Kornerup, må fremhæves flere dygtige raderinger. Oldsagmuseet og direktionen for mindesmærkernes bevaring fandt i det hele en nidkær medhjælper i ham.

Kornerups bopæl i Roskilde bragte ham i nært forhold til Roskilde Domkirke og til de omfattende restaureringsarbejder, denne siden 1858 undergik. Han har sin del af fortjenesten for den omhyggelige måde, hvorpå dette første forsøg på en rationel restaurering af en af vore gamle domkirker gennemførtes, og han har senere ydet virksom bistand over for andre kirkerestaureringer (bl.a. Sorø, Fjenneslev, Vor Frue i Kalundborg), ligesom han i væsentlig grad har fortjenesten af fremdragelsen og undersøgelsen af vore kalkmalerier fra middelalderen. I Oldskriftselskabets tidsskrifter findes mange afhandlinger af Kornerup om kirkelige mindesmærker. 2. bind af folioværket Danske Mindesmærker indeholder en af ham forfattet beskrivelse af Roskilde Domkirke (1877). Han foretog i 1875 med ministeriel understøttelse en rejse i Tyskland for at granske kunstminder fra middelalderen. Kornerup bidrog til 1., 2. og 3. udgave af Trap Danmark og til J.P. Traps værk om Slesvig (1864).

På sine ældre dage spillede han en rolle som lokalhistoriker. I 1892 udkom hans bog Roskilde i gamle Dage og i 1907 Roskilde Minder. Han var æresmedlem af Historisk Samfund for Kjøbenhavns Amt.

Kornerup blev i 1871 udnævnt til titulær professor, blev 1877 Ridder af Dannebrog og 1892 Dannebrogsmand. Han ægtede 16. juni 1869 Augusta Madsen i København. Augusta blev født 9. marts 1846. Hun var datter af vognfabrikant August Frederik Madsen og hustru Birgitte Jørgensen.

Han er begravet i fødebyen.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Arkæologer fra Danmark
Malere fra Danmark
Personer fra Roskilde
Riddere af Dannebrog
Historikere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Modtagere af Ingenio et arti
Titulære professorer fra Danmark
Jacob
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Großer Priel

Großer Priel er det højeste bjerg i den østrigske bjergkæde Totes Gebirge (som er en del af i Nordlige kalkalper). Den almindeligste rute, for at bestige bjerget er fra hytten Prielschutzhaus på sydsiden af bjerget, men man kan også gå fra Welser Hütte på nordsiden. Fra Großer Priel går flere stier til resten af plateauet i Totes Gebirge.

Bjerge i Østrig
Bjerge i Alperne
Stubaier Alperne

Stubaier Alperne er en bjerggruppe i Centralalperne der ligger i delstaten Tyrol i Østrig. De udgør Øst Alpernes næststørste bjergmassiv efter Ötztal Alperne (målt i arealet som ligger højere end 3.000 meter over havet). Massivet omfatter også en række større isbræer. Målt efter gruppens højeste top, må Stubaier Alpenes Zuckerhütl (3.507 moh.) derimod se sig slået af flere andre bjergmassiver i Alperne (bl.a. Ortler, Hohe Tauern, Zillertal Alperne).

Grænsen mellem Østrig (med Nord-Tyrol) og Italien (med Syd-Tyrol) passerer gennem Stubai Alperne langs med Alpernes hovedkam. Gruppens østrigske del er adskillig større end dens italienske.

Afgrænsning 
Stubaier Alperne afgrænsens 
 i nord af Oberinntal (mod Wetterstein- og Karwendelmassivet),
 i øst af Wipptal (mod Tux- og Zillertal Alperne),
 i syd af Jaufenpasset, Passeiertal og Timmelspasset (mod Sarntal-Alpene),
 i vest af Ötztal (mod Ötztal Alperne).

Toppe 
Stubaier Alpernes højeste toppe er:
 Zuckerhütl (3.507 moh.)
 Schrankogel (3.497 moh.)
 Ruderhofspitze (3.473 moh.)
 Wilder Pfaff (3.458 moh.)
 Wilder Freiger (3.419 moh.)

Andre toppe er kendt på grund af deres markante form og/eller den givende tur til toppen. Et udvalg af disse er:
 Habicht (3.277 moh.)
 Nockspitze (2.406 moh.)
 Serles (2.718 moh.)
 Stubaier Wildspitze (3.340 moh.)
 Tribulaun (2.780, 2.946 og 3.097 moh.)
 Wilde Leck (3.361 moh.)

Dale og anden inddeling 
Gennem flere større og mindre dale deles Stubaier Alperne i nogle mindre bjerggrupper. De vigtigste dale er Stubaital, som har givet navn til hele massivet, og som ligger midt i området; og Sellraintal helt i nord.

Omkring Sellraintal ligger Sellrainer Berge (op til 3.194 moh. i Gleirscher Fernerkogel). Mellem Inntal, Sellrain og Wipptal ligger Kalkkögel (op til 2.804 moh. i Schlicker Seespitze). Mellem Stubaital og Wipptal ligger Serleskamm (op til 2.840 moh. i Kirchdachspitze) og Habicht-Elfer-Kamm (op til 3.277 moh. i Habicht).

Resten af Stubaier Alpene omtales ofte som Hochstubai. Den omfatter de største isbrædækkede områder og gruppens højeste toppe.

Bjergkæder i Alperne
Bjergkæder i Østrig
Bjergkæder i Italien
Tyrol (region)
Trentino-Alto Adige
Shaun Ellis (forsker)

Shaun Ellis er en engelsk dyreforsker med speciale i ulve. Han medvirkede i National Geographic-programmet "Man Among Wolves" efter han i flere år levede iblandt og integrerede sig en ulveflok. I perioden udviklede han også en metode, der muligvis kan hjælpe til at beskytte vilde ulve, der bliver skudt af landmænd, under angreb på deres kvæg.

Zoologer fra Storbritannien
Epilator

En epilator er et elektrisk apparat, der fjerner hår ved mekanisk at rive dem ud. Metoden har ligheder med en voksbehandling.

Epilering kan være lige så smertefuld som voksbehandling, da den trækker hår op med rod. Da behandlingen er særlig smertefuld første gang, foretrækker mange at få voksbehandling før brugen af epilator.

Alternativet er barbering, hvor hårene skæres over ved huden.

Elektroniske apparater
Mode
Hårpleje
Flemming John Olsen

Flemming Friedjohn (John) Olsen (født 10. august 1923 på Frederiksberg, død 7. marts 1993 smst) var en dansk filmproducent.

Han overtog ledelsen af Saga Studierne efter sin fars død.

Søn af filmproducenten John Olsen.

Noter

Eksterne henvisninger 
 
 

Filmproducere fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Danskere i 1900-tallet
Pileurt

Pileurt er betegnelsen for planter i flere slægter i Syrefamilien (Polygonaceae), der alle på et tidspunkt har været henført til slægten Polygonum:

Pileurt (Polygonum), en planteslægt der bl.a. indeholder Vej-pileurt (Polygonum aviculare)
Pileurt (Persicaria),  en planteslægt der bl.a. indeholder Fersken-pileurt (Persicaria maculosa)
Pileurt (Aconogonon), en planteslægt der bl.a. indeholder Alpe-pileurt (Aconogon alpinum)
Forskellige arter af Sølvregn-slægten (Fallopia), bl.a. Japan-pileurt (Fallopia japonica)
Forskellige arter af Slangeurt-slægten (Bistorta), bl.a. Topspirende pileurt (Bistorta viviparum)
Derudover kan Pileurt henvise til

 Pileurtfamilien, et andet navn for Syrefamilien (Polygonaceae)
Pileurt (Persicaria)

Pileurt (Persicaria) er en planteslægt med langt over 100 arter, udbredt i alle tempererede egne af den nordlige halvkugle. Det er enårige urter eller (sjældnere) stauder med opret, opstigende eller nedliggende vækst. Stænglerne er urteagtige, men af og til også forveddede. De spredtstillede blade er smalle, dvs. linjeformede, lancetformede eller smalt ægformede. Bladrandene er oftest glatte eller en smule lappede. Blomsterne er samlet i ende- eller sidestillede, aks- eller hovedagtige stande. De enkelte blomster er 5-tallige med hvide eller lyserøde kronblade. Frugterne er trekantede nødder.

Der er og har været en del uenighed om fordelingen af arter mellem Persicaria og de nærliggende slægter Polygonum og Aconogonon (begge ligeledes kaldet pileurt) samt Bistorta (slangeurt-slægten). De fleste arter i disse slægter hedder også pileurt, ligesom visse andre arter i pileurt-familien - fx japanpileurt i sølvregn-slægten (Fallopia).

 Bidende pileurt (Persicaria hydropiper)
 Farve pileurt (Persicaria tinctoria)
 Ferskenpileurt (Persicaria maculosa)
 Grå pileurt (Persicaria weyrichii)
 Hovedpileurt (Persicaria capitata)
 Knudet pileurt (Persicaria lapathifolia)
 Liden pileurt (Persicaria minor)
 Orientalsk pileurt (Persicaria orientalis)
 Syrenpileurt (Persicaria wallichi)
 Trådblomstret pileurt (Persicaria filiformis)
 Vandpileurt (Persicaria amphibia)
 Vietnamesisk pileurt (Persicaria odorata)

 Persicaria barbata
 Persicaria bungean
 Persicaria careyi
 Persicaria chinensis
 Persicaria decipiens
 Persicaria dichotoma
 Persicaria glabra
 Persicaria hydropiperoides
 Persicaria longiseta
 Persicaria nepalensis
 Persicaria pensylvanica
 Persicaria perfoliata
 Persicaria posumbu
 Persicaria pubescens
 Persicaria punctata
 Persicaria sagittata
 Persicaria senegalensis
 Persicaria senticosa
 Persicaria virginiana

Planteslægter
Pileurt-familien
Skønhedsøje

Skønhedsøje (Coreopsis) er en slægt med flere end 35 arter af urteagtige planter, som er udbredt i Nord- og Sydamerika, men med klar hovedvægt i Nordamerika. Det er i de fleste tilfælde enårige urter eller stauder, men arter, som er halvbuske og buske findes også. Væksten er opret og mere eller mindre forgrenet. Bladene er meget forskellige og kan være alt fra grundstillede til stængelblade, fra spredte til modsatte og kransstillede, og fra helrandede til fjerlappede. Også behåringen er meget forskellig fra art til art. Blomsterne er samlet i kurve, som er endestillede eller samlet i åbne, skærmagtige stande. De enkelte blomster i kurvene er enten tungeformede randkroner eller rørformede skivekroner. De er som regel gule, men har også ofte en brunlig plet ved grunden. Frugterne er nødder uden fnok.

 Bigelows skønhedsøje (Coreopsis bigelovii)
 Storblomstret skønhedsøje (Coreopsis grandiflora)
 Lancetbladet skønhedsøje (Coreopsis lanceolata)
 Rosenskønhedsøje (Coreopsis rosea)
 Farveskønhedsøje (Coreopsis tinctoria)
 Høj skønhedsøje (Coreopsis tripteris)
 Kransskønhedsøje (Coreopsis verticillata)

Kurvblomst-familien
Ferskenpileurt

 
Ferskenpileurt (Persicaria maculosa), også skrevet Fersken-Pileurt, er en 30-80 cm høj urt, der vokser på åben, næringsrig og ofte fugtig bund. Planten har spredt sig over store dele af den nordlige halvkugle.

Beskrivelse 
Ferskenpileurt er en enårig, urteagtig plante med en opstigende vækst. Stænglerne er glatte og runde i tværsnit. Bladene er spredtstillede og lancetformede med hel og lidt bølget rand. Oversiden er græsgrøn, glat og bærer ofte en mørk, næsten sort plet. Undersiden er en smule lysere.

Blomstringen sker i juli-oktober, hvor man kan finde blomsterne siddende samlet i kompakte, cylindriske aks fra bladhjørnerne. De enkelte blomster er 4- eller 5-tallige med rosenrøde kronblade. Frugterne er blanke og linseformede nødder.

Rodnettet består af en kraftig pælerod og et tæt filt af siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,75 x 0,75 m (75 x 75 cm/år).

Voksested 

Arten er udbredt i alle dele af den nordlige halvkugle, for selv om den egentlig stammer fra Asien og Europa, er den nu naturaliseret i hele Nordamerika. Den foretrækker lysåbne og fugtige jorde med et højt indhold af humus og mineralsk næring. Dette har givet den gode betingelser på dyrket og opgivet jord, men i øvrigt findes den på ruderater, langs vejkanter og ved grøfter og vandløb. Den er almindelig i Danmark.

På banelegemerne i og omkring Braunschweig finde den sammen med bl.a. agersnerle, agerstedmoderblomst, alm. brandbæger, alm. brunelle, alm. fuglegræs, korsknap, alm. rajgræs, butbladet skræppe, engrapgræs, fløjlsgræs, glat vejbred,hvidkløver, hyrdetaske, liden nælde, rød tvetand, sort natskygge, storkronet ærenpris og vejpileurt.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet  

Ukrudtsplanter
Broager Land

Broager Land er en halvø i Sønderjylland. Halvøen udgøres af Broager Kommune, der har et areal på 43,38 km² og et indbyggertal på 6.362. Halvøen er med til at give Flensborg Fjord dens snørklede yderløb.

Halvøens største by er Broager. Herfra beskød preusserne Dybbøl Banke i 1864. Desuden ligger her også landsbyen Iller, der er kendt for teglproduktion. Historien kan ses på Cathrinesminde Teglværk. På Broager Land ligger også landsbyen Skelde som er kendt for sit Kultur- og Aktivitetshus "Nette Jensen".

Ved Brunsnæs stod indtil 1999 en 500 år gammel hvidtjørn. 

Det sydligste punkt kaldes Kragesand.

Halvøer i Danmark
Geografiske områder i Sønderjylland (i Danmark)
Sønderborg Kommunes geografi
North Fork of Long Island AVA

North Fork of Long Island AVA er et American Viticultural Area (AVA) i staten New York, USA. AVA'et ligger på den nordøstligste del af øen Long Island, og omfatter hele North Fork of Long Island, samt øen Shelter Island. 

AVA'et, der blev godkendt i 1988, er en del af Long Island AVA og New York AVA. I AVA'et ligger ca. 30 vingårde, flest omkring byerne Jamesport og Peconic. I alt er der tilplantet omkring 1.200 ha. med druer.. 

AVA'et nyder godt af det lokale klima, som er meget påvirket af nærheden af havet i form af Peconic Bay, Long Island Sound og Atlanterhavet. Kystnærheden er med til at forlænge vækstsæsonen med op til en måned i forhold til andre vindyrkningsområder i staten New York og der forekommer heller ikke så store temperaturudsving i vækstsæsonen. Ikke mindst på grund af de klimatiske forhold, minder vinene fra dette AVA mere om vine fra Bordeaux end om vine fra Californien. Klimaet er også årsag til, at der kan være store udsving i kvaliteten af de enkelte årgange, som det i øvrigt også er tilfældet i Bordeaux.

Tidligere var området mest kendt for sin kartoffeldyrkning, men nu erstattes flere og flere kartoffelmarker af vinmarker. De mest dyrkede druesorter i området er merlot, cabernet sauvignon og cabernet franc, men der dyrkes også mange andre sorter, så som chardonnay, gewürtztraminer, shiraz, pinot noir, riesling m.fl.

Noter

Eksterne referencer 
 Om AVA'et fra Appellation America
 Bedømmelser af nogle af områdets vine fra Wines NY.
 Long Island Wine Country

USA's vindistrikter
Cervélo TestTeam

Cervélo Test Team var et schweizisk-baseret cykelhold, som startede i den næsthøjeste række, Pro Continental Tour, til 2009-sæsonen.

Holdet bestod fra begyndelsen af 2009 blandt andet af Thor Hushovd og Carlos Sastre

Cervélo, Zipp, Speedplay, Vittoria og 3T er alle cykeludstyrsfirmaer, som stod bag holdet. Holdets ryttere skulle teste udstyr fra producenterne under løb.

2009

Ryttere

Referencer 

Ophørte cykelhold fra Schweiz
Etableret i 2008
Ophørt i 2010
Pastetten

Pastetten er en kommune i Landkreis Erding i Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern. Verwaltungsgemeinschaft Pastetten.

Geografi 
Pastetten ligger i Region München cirka 14 km syd for Erding, 20 km sydvest for Dorfen, 17 km nord for Ebersberg og 32 km fra delstatshovedstaden München.
Kommunens område strækker sig over udløbere fra Münchner Schotterebene, som videre mod øst går over i et skovrigt bakkeland, og mod syd ind i Ebersberger Forst.

Der er ud over hovedbyen Pastetten følgende landsbyer og bebyggelser i kommunen: Birkeln, Dürnberg, Erlbach, Fendsbach, Harrein, Harthofen, Katterloh, Moosstetten, Oberschwillach, Ötz, Pastetten, Poigenberg, Reithofen, Taing og Zeilern.
University of Glasgow

University of Glasgow (skotsk gælisk: Oilthigh Ghlaschu, latin: Universitas Glasguensis) er et universitet i Glasgow, Skotland. Universitetet blev grundlagt i 1451 på foranledning af Pave Nikolaus 5. og er det fjerdeældste i det engelsktalende verden. Det har i dag knap 24.000 studerende.

University of Glasgow er medlem af Russell Group og Universitas 21. Dets hovedcampus er beliggende i Glasgows West End, men universitetet har også lokaler andre steder i byen. 

Blandt de kendte videnskabsmænd med tilknytning til University of Glasgow er William Thomson, Adam Smith, James Watt, John Logie Baird, Colin Maclaurin, Joseph Lister og William Ramsay.

Universitetet har ni fakulteter: 
 Kunstneriske videnskaber
 Biomedicin og naturresurser
 Pædagogik
 Ingeniørvidenskab
 Informations- og naturvidenskab
 Jura, handel og samfundsvidenskab
 Medicin
 Naturvidenskab
 Veterinærmedicin

Eksterne henvisninger 

 University of Glasgows hjemmeside

Glasgow
Sankt Wolfgang

Sankt Wolfgang (eller St. Wolfgang) er en kommune i Landkreis Erding i Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern. Kommunen grænser til kommunerne Dorfen og Isen i Landkreis Erding og Haag in Oberbayern og Obertaufkirchen i Landkreis Mühldorf am Inn.

Det er et landligt område med bakker og spredte skove. Sankt Wolfgang ligger i dalen til floden Goldach cirka 27 km sydøst for landkreisens administrationsby Erding, 40 km syd for Landshut, 23 km nord for Wasserburg am Inn og 48 km øst for delstatshovedstaden München.

I Østrig er der en landsby med samme navn ved Wolfgangsee, Sankt Wolfgang im Salzkammergut. Byerne er venskabsbyer.

Bydele 
Ud over St. Wolfgang med 1.717 indbyggere, er der i kommunen følgende landsbyer, der tidligere var selvstændige kommuner (undtagen Armstorf og Großschwindau):

 Armstorf (1.001 indbyggere)
 Gatterberg (Berg) (169 indbyggere)
 Großschwindau (130 indbyggere)
 Jeßling (472 indbyggere)
 Lappach (410 indbyggere)
 Pyramoos (237 indbyggere)
 Schönbrunn (239 indbyggere)

Eksterne henvisninger 

 Wappen der Gemeinde St. Wolfgang – Geschichte und Bedeutung
Toronto Star

Toronto Star, også blot kendt som The Star, er en canadisk avis, der blev grundlagt i 1892.

Selv om den næsten kun distribueres i Ontario, er den landets største avis med et oplag på 436.694 på hverdage og 634.886 på lørdage. Avisen ejes af mediekoncernen Torstar. Politisk er avisen liberal og støtter således Liberal Party of Canada.

Eksterne henvisninger 

 Toronto Stars hjemmeside

Aviser
Etableret i 1892
Medier fra Canada
Steinkirchen (Oberbayern)

Steinkirchen er en kommune i Landkreis Erding i Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern. Den er en del af Verwaltungsgemeinschaft Steinkirchen.

Geografi 
Steinkirchen ligger i det bakke- og skovrige landskab Holzland i den østlige del af Landkreis Erding cirka 15 km nordvest for Dorfen, 24 km syd for Landshut og 14 km fra både Moosburg an der Isar og Erding. Kommunen ligger i indflyvningszonen øst for Flughafen München.

Eksterne henvisninger 

 Hjemstavnsmuseummuseum i Thal
KORA, Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning

KORA, Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning var en dansk analyse- og forskningsorganisation. 
I 2017 blev KORA og SFI slået sammen til VIVE – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd
og KORA som selvstændig organisation blev nedlagt i 2019.
KORA begyndte sit virke i 2005 under navnet Det Kommunale Evaluringsinstitut og skiftede i 2006 navn til 
Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut (KREVI).
Navneændringen til KORA skete i 2012, da organisationerne Anvendt Kommunalforskning (AKF) og Dansk Sundhedsinstitut (DSI) blev fusioneret ind under KREVI.

KREVI var et institut under Velfærdsministeriet, der havde til formål at fremme kvalitetsudvikling og mere hensigtsmæssig anvendelse af resurserne i den offentlige sektor. Det skete gennem analyser og evalueringer af den måde, kommunerne og regionerne varetog  deres opgaver på samt af statens styring af kommunerne og regionerne.

Instituttet blev etableret i 2005 og havde først adresse på Slotsholmsgade i København indtil 2006, derefter på Olof Palmes Allé i Aarhus og fra 2012 på Købmagergade i København. 

Organisationens rapporter er tilgængelig fra VIVE's hjemmeside og omfatter som eksempler "Benchmarking af kommunernes integrationsindsats på beskæftigelsesområdet" fra 2014 og "Arbejdsvilkår for fuldtidspolitikere" fra 2016.

Henvisninger 

Velfærdsministeriet
Forsyningstilsynet

Forsyningstilsynet (tidligere Energitilsynet) er en uafhængig institution, der fungerer som konkurrencemyndighed i forhold til den danske energisektor. Forsyningstilsynet hører under Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet. Forsyningstilsynet (dengang Energitilsynet) blev dannet i 2000, hvor det erstattede Elprisudvalget og Gas- & Varmeprisudvalget.

Forsyningstilsynets generelle rammer er fastlagt i "Lov om Forsyningstilsynet". Forsyningstilsynet har til formål at sikre forbrugernes interesser i forsyningssektorerne ved at arbejde for høj effektivitet, lavest mulige forbrugerpriser på kort og lang sigt, en sikker og stabil forsyning samt en omkostningeffektiv teknologiudvikling og en omkostningseffektiv grøn omstilling. Forsyningstilsynet er tillagt en række beføjelser til at indhente nødvendige oplysninger fra de selskaber, de fører tilsyn med, for at analysere og efterse, at reguleringen understøtter disse formål. Derudover fører Forsyningstilsynet konkret tilsyn med, at bestemmelserne i en række love efterleves, herunder særligt "Lov om Varmeforsyning", "Lov om elforsyning", "Lov om naturgasforsyning" og "Lov om Energinet". Herunder sikrer Forsyningstilsynet, at monopolselskaber i el-, gas- og varmesektoren ikke opkræver unødigt høje priser fra forbrugerne.

Forsyningstilsynet ledes af en direktør, der udpeges af energi-, forsyning- og klimaministeren for en fast periode på fem år med mulighed for forlængelse én gang. Direktøren har kompetence til at træffe afgørelse i alle sager, der efter loven forelægges Forsyningstilsynet. Nuværende direktør i Forsyningstilsynet, Carsten Smidt (tidligere vicedirektør i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen) blev udpeget af ministeren til at varetage opgaven som direktør i Forsyningstilsynet fra og med 1. juli 2018. Foruden direktøren beskæftiger Forsyningstilsynet i dag ca. 100 medarbejdere. 

Forsyningstilsynet er beliggende i Frederiksværk, hvortil den blev flyttet som en del af Regeringen Lars Løkke Rasmussen IIIs (VLAK-regeringen) plan for udflytning af statslige arbejdspladser.

Eksterne henvisninger
 Forsyningstilsynet s hjemmeside 

Danske tilsynsmyndigheder
Energi i Danmark