kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Blærestar

 
Blærestar (Carex vesicaria), ofte skrevet blære-star, er et 20-70 cm højt halvgræs, der vokser ved søer og åer. Den ligner næbstar, men stænglen er overalt trekantet i tværsnit.

Beskrivelse 
Blærestar har 4 - 7 mm brede, flade blade, der er gulgrønne-grønne på oversiden. Bladets skedehinde har en 5-8 mm lang, spids vedhæftning. Blomsterstanden består af 2-3 smalle hanaks og 1-3 hunaks, hvis frugthylstre er skråt opadrettede. Den blomstrer i maj-juni.

Voksested 
I Danmark er den almindelig i den sydøstlige del af landet ved søer og åer. Den er i øvrigt temmelig sjælden.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Jens Christian Schou, Star. En vejledning til de danske star-arter. BFNs Forlag 1987. .

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex vesicaria
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Blære-
Star, Blære-
Star-slægten
Bleg star

 
Bleg Star (Carex pallescens) er et 20-60 cm højt halvgræs, der vokser i skove.

Beskrivelse 
Bleg Star er en flerårig urt med løst tueformet vækst med få oprette blomstrende stængler. Bladene har en bleggrøn farve, ligesom frugthylstrene. Blomsterstanden består af et enkelt hanaks og et par stilkede ovale hunaks. Frugthylstret er ægformet og glat.

Udbredelse 
Europa, Vestasien og østlige Nordamerika. I Danmark er den almindelig i den østlige del og manglende eller meget sjælden i Vestjylland.

Habitat 
Bleg Star findes på muldrig jordbund i løvskov, ofte på let forstyrrede steder, samt på skovenge.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex pallescens
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Bleg
Star, Bleg
Star-slægten
Blågrøn star

 
Blågrøn star (Carex flacca) er et 10-60 cm højt halvgræs, der gror på tør bund i enge, skove og på bakker.

Beskrivelse 
Blågrøn star er en flerårig, urteagtig plante med en fladedækkende vækst. Stænglerne er hårløse og trekantede i tværsnit, og de bærer kun blade på den nederste del. Bladene er linjeformede med en tydelig midterfure, stive og helrandede med ru kant. Oversiden er mørkt grågrøn, mens undersiden er blågrøn.

Blomstringstiden er maj-juni, og da finder man de hunlige og hanlige blomster samlede i særskilte, endestillede aks på samme stængel. De er cylindriske, langstilkede og til sidst hængende. De øverste er næsten rent hanlige, mens de nederste er hunlige. Ofte er der 1-3 hanlige aks og 2-3 hunlige, og mens de hanlige er brunlige, har de hunlige rent hvide støvfang. Frugterne er nødder.

Rodnettet består af udløbere og trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,25 m (25 x 25 cm/år), heri dog ikke medregnet skud fra udløberne.

Voksested 

Blågrøn star er naturligt udbredt i Nordafrika, Mellemøsten, Iran og det meste af Europa, herunder i Danmark, hvor arten er almindelig de fleste steder. Den er knyttet til lysåbne voksesteder med fugtig, kalk- og humusrig jord. Derfor træffes den på overdrev, i tørre enge og skovlysninger, i vejkanter og på vejskråninger.

Ved Muskmür på Gotland, en sø omgivet af sumpe og kalkkær, vokser arten sammen med bl.a. vibefedt, bredbladet kæruld, hvas avneknippe, krognæbstar, loppestar, melet kodriver, rosmarinpil, rustskæne, skedestar og sort skæne

Note

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex flacca
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Star, Blågrøn
Star, Blågrøn
Hvide blomster
Star-slægten
Fabio Trinidade da Silveira

Fabio Trinidade da Silveira – kendt som Fabinho (født 26. maj 1977) er en brasiliansk angriber, der kom til Randers FC i 2005. Før det spillede han i en række brasilianske klubber. Pr. 1. juli 2008 skiftede Fabinho til Herfølge Boldklub på en 3-årig kontrakt.

Fabinho var i 2012, sideløbende med kontrakten i HB Køge, træner i serie 2-klubben FC Udfordringen fra Valby. I slutningen af 2012 rejste Fabinho hjem til Brasilien, da hans aftale med HB Køge endte.

Referencer 

Fodboldspillere fra Brasilien
Fodboldspillere fra Randers FC
Fodboldspillere fra Herfølge Boldklub
Fodboldspillere fra HB Køge
Dværgstar

 
Dværgstar (Carex serotina), ofte skrevet dværg-star, er et 5-40 cm højt halvgræs, der vokser på næringsfattig bund på enge, ved søer og i hede. Den ligner grøn star, men har stive blade.

Beskrivelse 
Dværgstar har 1,5 - 3,0 mm brede, stive blade. Frugthylstrene er 2 - 4,5 mm lange med et 0,5 - 1,0 mm langt næb.

Udbredelse 
Dværgstar er udbredt over store dele af den nordlige halvkugle. I Danmark er den almindelig på Øerne og langs Jyllands vestkyst.

Voksested 
Arten vokser på næringsfattig bund på enge, ved søer og i hede. Halvøen Malles Næs ved Sejrø Bugt er et stort strandoverdrev med en kompleks vegetation. Her vokser arten sammen med bl.a. blågrøn star, djævelsbid, engensian, fåblomstret kogleaks, gåsepotentil, hundesalat, høstborst, jordbærkløver, klitsiv, kort øjentrøst, kærtrehage, leverurt, liden tusindgylden, marktusindgylden, slangetunge, smalbladet kællingetand, strandfirling, strandvejbred, vandnavle og vild hør.

Krydsninger 
Dværgstar er del af den gruppe af starer, der kaldes 'flava' (opkaldt efter C. flava, gul star). Til gruppen hører også krognæbstar og grøn star. Arterne i denne gruppe hybridiserer ofte. Der har derfor ofte været tvivl om navngivningen. Synonymerne er vist nederst i boksen til højre.

Noter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Jens Christian Schou, Star. En vejledning til de danske star-arter. BFNs Forlag 1987. .

Eksterne links 
 Flora Europaea: Carex serotina
 Den virtuella floran (med udbredelseskort) 

Star, Dværg-
Star, Dværg-
Star-slægten
Gabriel Milito

Gabriel Alejandro Milito, eller Gabi Milito, (født 7. september 1980) er en tidligere argentinsk fodboldspiller. Han stoppede karriere i sommeren 2012, efter at en knæskade fra 2008 stadigvæk gav problemer.

Han er lillebror til Inters Diego Milito. Gabi Milito kom netop fra føromtalte Real Zaragoza SAD, hvor han var fast mand i startopstillingen og desuden også var anfører og havde nummer 4.

Referencer 

Fodboldspillere fra Argentina
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Fodboldspillere fra Independiente
Fodboldspillere fra FC Barcelona
Fodboldspillere fra Real Zaragoza
Vårstar

 
Vår-Star (Carex caryophyllea) er et 5-30 cm højt halvgræs, der vokser på overdrev og skrænter.

Beskrivelse 
Vår-Star er en flerårig urt med en kort krybende jordstængel og oprette skud med grundstillede blade. Blomsterstanden består af et enkelt hanaks og et par hunaks, begge med brunlige dækskæl. Frugthylstret er dunhåret og har et fedtholdigt væv ved basis, hvilket gør den tiltrækkende for myrer.

Udbredelse 
Europa og det sydlige Sibirien.

Habitat 
Vår-Star findes på tørt græsland.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex caryophyllea
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Vår
Star, Vår
Star-slægten
Pillestar

 
Pille-Star (Carex pilulifera) er et 10-40 cm højt halvgræs, der vokser på heder, overdrev og i skove.

Beskrivelse 
Pille-Star er en flerårig urt med en tueformet vækst. Skuddene er korte og oprette ved blomstringen. men forlænges og bøjes bueformet ned mod jordoverfladen ved frugtmodning. Blomsterstanden består af et enkelt hanaks og et par kugleformede grønlige hunaks. Frugthylstret er dunhåret og har et fedtholdigt væv ved basis, hvilket gør den tiltrækkende for myrer.

Udbredelse 
Endemisk i Europa. I Danmark er den almindelig på Øerne og i Østjylland.

Habitat 
Pille-Star findes på sur-græsland, hede og morbund i løvskov.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex pilulifera
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Pille-
Star, Pille-
Star-slægten
Fingerstar

 
Fingerstar (Carex digitata), ofte skrevet finger-star, er et 10-30 cm højt halvgræs, der vokser på kalkholdig bund i bøgeskov.

Beskrivelse 
Fingerstar er en flerårig urt med grundstillede blade. Skuddene er korte og oprette ved blomstringen men forlænges og bøjes bueformet ned mod jordoverfladen ved frugtmodning.
Blomsterstandene fremkommer i bladhjørnerne og skudspidsen bliver ved med at producere blade år efter år. Herved afviger fingerstar i voksemåde (monopodial) fra alle andre danske arter af Star-slægten.

Blomsterstanden består af et enkelt hanaks og et par stilkede langstrakte hunaks, der bøjer udad fra blomsterstandens akse og giver den et fingeragtigt udseende. Frugthylstret er håret og har et fedtholdigt væv ved basis, hvilket gør den tiltrækkende for myrer.

Udbredelse 
Europa, Kaukasus samt (med underarten quadriflora) i Fjernøsten. I Danmark er den sjælden i Østjylland og på Øerne øst for Storebælt, og helt manglende fra det øvrige land.

Habitat 
Fingerstar findes på kalkoldig jordbund i løvskov, mest på stejle skrænter hvor førne ikke hobes op.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex digitata
 Den virtuella floran (med udbredelseskort) 

Star, Finger-
Star, Finger-
Star-slægten
Hans Tausens Kirke (Københavns Kommune)

Hans Tausens Kirke ligger på Halfdansgade på Amager.

Historie 
Kirkens arkitekter var Fredrik Appel og Kristen Gording.

Kirkebygningen

Interiør

Alter

Prædikestol

Døbefont

Orgel

Skibsmodel

Referencer

Literatur 
 Storbyens virkeliggjorte længsler ved Anne-Mette Gravgaard. Kirkerne i København og på Frederiksberg 1860-1940. Foreningen til Gamle Bygningers Bevaring 2001. 
 De danske Kirker, redigeret af Erik Horskjær. Bind 1, Storkøbenhavn. G.E.C. Gads Forlag, 1969-1971.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Hans Tausens Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Københavns Kommune
Kirker i Københavns Amt
Kirker i Københavns Stift
Islands Brygge
Håret star

 
Håret Star (Carex hirta) er et 15-60 cm højt halvgræs, der vokser på overdrev, enge og langs veje. Håret Star er Danmarks almindeligste Star.

Beskrivelse 
Håret Star er en flerårig urt med vandret krybende jordstængel. Alle overjordiske dele er hårede, selv bladpladerne, hvilket adskiller arten fra alle andre danske starer. Blomsterstanden består af 1-2 hanaks og nogle aflange og tykke hunaks. Frugthylstret er håret.

Udbredelse 
Europa og Kaukasus. Indslæbt til Nordamerika. I Danmark er den almindelig, bortset fra Nord- og Vestjylland, hvor den er sjælden.

Habitat 
Den findes på næringsrige og næringsberigede, fugtige steder, fx gødskede kulturenge og vejrabatter.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex hirta
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Håret
Star, Håret
Star-slægten
Kunstigt sødemiddel

Kunstigt sødemiddel''' er et tilsætningsstof, der efterligner smagen af sukker men som ofte har mindre fysiologisk brændværdi. Nogle sødemidler er naturlige og andre er syntetiske. Dem der ikke er naturlige kaldes normalt for "kunstigt sødestof".

En vigtig klasse af sødestoffer er intense sødestoffer''. Det er stoffer der er mange gange sødere end sukrose, almindeligt køkkensukker. Derfor skal man bruge meget mindre af stoffet og øger derfor ikke mængden af energi nævneværdigt i madvarer ved at bruge dem. De smager sødt på en anden måde end sukker og indegår derfor ofte i komplekse blandinger for at opnå den mest naturlige smag.

For at erstatte sukker med andre sødestoffer i produkter hvor sukker er med til at give fylde så bruges bulksødestoffer. Det kan fx ses i produkter, der fuldstændigt ligner almindeligt sukker men er intense sødestoffer blandt med dekstrin.

I Danmark findes der følgende tilladte kunstige intense sødemidler: sakkarin, aspartam, sukralose, neotame og acesulfam-kalium. Der er debat om hvorvidt kunstige sødemidler kan være en sundhedsrisiko. For aspartams vedkommende har lektor, ph.d. Per Bendix Jeppesen fra Institut for Klinisk Medicin ved Aarhus Universitetshospital udtalt til Sygesikring danmark i år 2013, at forskningen viser meget forskellige resultater og der fortsat mangler at blive foretaget store interventionsforsøg med mennesker, der løber over flere år, før forskningen med sikkerhed kan konkludere, hvorvidt aspartam er farligt eller ej. P.B. Jeppesen pointerer, at aspartam er blevet godkendt i EU på baggrund af nogle gamle godkendelsesordninger.
 
Hovedparten af sødestofferne der er tilladte i madvarer er syntetisk fremstillet, men nogle naturlige sødestoffer, blandt andet sorbitol og xylitol, der fx findes i frugt og i nogle grøntsager. Det er ikke økonomisk fordelagtigt at udvinde disse stoffer fra frugt og grøntsager, så i stedet fremstilles de via den kemiske reaktion hydrogenering. Fx fremstilles xylitol fra xylose, laktitol fra laktose og sorbitol fra glukose. 

Sukkerfri produkter går ofte for at være sundere end produkter, som indeholder sukker, men ny forskning tyder på, at sukkerfri produkter kan være endnu værre . Samtidig mener man, at sødemidler tilfører en række andre bivirkninger, som f.eks. kræft.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Netdoktor – Hvad er sødestoffer?
 Styr på sødestofferne. Dagens sundhed.dk
 Sødestoffer strømmer ud i naturen. Videnskab.dk, april 2013

 
Kemi
Dyndstar

 
Dynd-Star (Carex limosa) er et 10-40 cm højt halvgræs, der vokser i hængesæk og væld.

Beskrivelse 
Dynd-Star er en flerårig urt med lange udløbere. Bladene er 1-2 mm brede og i spidsen trekantede. Blomsterstanden består af et enkelt hanaks og 1-3 langstilkede, nikkende hunaks. Det nedre støtteblad er ikke omskedende.

Udbredelse 
Dynd-Star har en cirkumpolar udbredelse – den findes vidt udbredt i Nordeuropa, nordlige Sibirien og nordlige Nordamerika. I Danmark findes den sjældent i Midt- og Vestjylland og Nordsjælland. I det øvrige land er den meget sjælden.

Habitat 
Dynd-Star findes i væld eller på meget våd tørvebund (hængesæk).

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 
 Flora Europaea: Carex limosa
 Den virtuella floran (med udbredelseskort) 

Star, Dynd-
Star, Dynd-
Star-slægten
Nes kirkeruiner

Nes Kirkeruiner i Vormsund i Nes kommune i Akershus fylke i Norge ligger ved det næs hvor elvene Glomma og Vorma mødes.
Kirkeruinerne er et populært samlingspunkt for bryllupper, gudstjeneste, koncerter og andre kulturaktiviteter.
Kirken blev bygget på en offerplads fra førkristen tid og var oprindelig en langkirke. Kirken lå tidligere på Nes præstegårds grund. Præstegården blev flyttet på grund af fare for nedstyrtninger – og Nes præstegård/Disen gård ligger nu ca. en kilometer fra den gamle ruinen, men nærmere Nes' nye kirke.

Galleri

Byggehistorie 
 Det oprindelige kirkebyggeri var fra 1100-tallet og fik senere flere tilbygninger.
 Kirken ble sat i brand under Syvårskrigen mod Sverige i 1567, men blev genrejst senere.
 I 1697 blev den udvidet til en korskirke.
 Kirken brændte ned i 1854 efter et lynnedslag og blev på grund af nestyrningsfare ikke genopbygget.
 I 2006 er en indsamling til et klokketårn igangsat og det skal efter planerne stå færdig i 2007.

Restaurering og bevaring 
Kirkeruinens første konserveringsarbejde blev påbegyndt i 1924 og den er senere blevet repareret og konserveret flere gange.
Fra 2005 og nogle år framover, vil kirkeruinerne være helt eller delvis afspærret på grund af et større konserveringsarbejde.
Nes kirkeruiner indgår i Nes kommunes museumssamlinger.

Genstande som før var i kirken 
Noget af inventaret fra den gamle kirke blev reddet under branden og befinder sig i dag i den nyere Nes kirke fra 1860.

Eksterne henvisninger 

 
 Nes Kirkeruiner

Norges historie
Akershus
Kirker i Norge
Ruiner i Norge
Liquified natural gas

Liquified natural gas (LNG) er den flydende form af naturgas. LNG bliver dannet ved at nedkøle naturgas i en LNG-kondensator til omkring minus 162 °C (afhængigt af gassens kvalitet). Hermed fortættes naturgassen til flydende form, ligesom vanddamp vil fortættes til vand hvis det køles ned under 100 °C. Den store fordel ved at køle naturgas ned til LNG er, at man kan transportere den i væskeform, hvilket sker i enorme specialbyggede, supertanker-lignende skibe.

LNG gør det dermed muligt at gøre naturgas fra isolerede felter tilgængelige for verdensmarkedet. LNG kan således nemt sejles verden rundt til en hvilken som helst LNG-gasterminal, hvor LNG'en så igen bliver varmet op og omdannet (fordampet) til naturgas, der fyldes på det regionale eller kontinentale gasrørssystem.

Det er ret energikrævende at nedkøle naturgas til LNG, hvorfor det oftest bedst kan betale sig at transportere naturgas via rørsystemer, hvis det ellers er muligt at finde afsætning på regionale markeder og rentabelt at bygge rørsystemer. I praksis bruger man derfor oftest LNG som transportform fra øde og isolerede naturgasfelter, eller fra felter hvor det lokale marked ikke kan aftage produktionen til en konkurrencedygtig pris.

Da det kræver energi at omdanne naturgas til LNG, vil naturgas, der har været transporteret som LNG, være mindre klimavenligt end naturgas, der er produceret tæt på markedet og transporteret gennem regionale rørsystemer. Det skyldes at der skal bruges store mængder energi ved omdannelsen fra naturgas til LNG og tilbage igen.

LNG-kondensatorer (der omformer naturgas til LNG) og LNG-gasterminaler (havneanlæg til LNG) er enorme infrastrukturprojekter. Der findes ingen LNG-gasterminaler i Danmark, men den nærmeste LNG-gasterminal er en af Europas største og findes i Zeebrügge i Belgien. LNG-gasterminalen i Zeebrügge spiller en stor rolle for prisdannelsen på den hollandske gasbørs TTF, der forøvrigt ofte bruges som prisreference for det danske gasmarked.

Noter 

Bunker Holding søsætter LNG-projekt med produktionsanlæg på Frederikshavn Havn.  på frederikshavnhavn.dk læst 5. april 2016

Gasser
Fossile brændstoffer og brændsler
Energi
Billy Zane

Billy Zane (født William George Zane, Jr. 24. februar 1966 i Chicago, Illinois) er en amerikansk skuespiller, der er mest kendt for sin rolle som Caledon Hockley i storfilmen Titanic fra 1997.

Andre store roller han har spillet er blandt andet tittelrollen i filmatiseringen af den tegneserien Fantomet fra 1996, og som Hughie Warriner i Dead Calm fra 1989, hvor han spillede overfor Nicole Kidman og Sam Neill. Han har også optrådt i film som Zoolander (hvor han spillede sig selv), Tombstone, Sniper, The Believer, og Posse.

Privatliv 
Billy Zane var gift med skuespillerinden Lisa Collins fra 1989 til 1995. Han blev forlovet med model og skuespilleren Kelly Brook, som han mødte da de spillede sammen i filmen Survival Island, men de gik fra hinanden i 2008.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Illinois
Personer fra Chicago
Gnarls Barkley

Gnarls Barkley er en duo bestående af DJ, musiker og producer Danger Mouse, fra New York og rapper Cee-Lo Green fra Atlanta. 

Deres første hit "Crazy" blev den mest sælgende single i 2006 i Storbritannien.

Gnarls Barkley er opkaldt efter basketballspilleren Charles Barkley, og består af dj'en og produceren Danger Mouse og rapperen og soulcrooneren Cee-Lo.

Danger Mouse er bedst kendt som manden, der uden at cleare med rettighedshaverne, miksede Jay-Z's vokaler fra 'The Black Album' med musikken fra The Beatles 'The White Album' og med det kreerede bootleg-klassikeren 'The Grey Album' (2004). Et album, der blev skamrost og fik mærkatet mesterværk klistret på sig, og på ny bragte diskussionen om brug af samples og "stjålet musik" op i medierne verden over.

På trods af at Danger Mouse kom på pladeselskabernes sorte liste har han dog endt som sejrsherren i det lange løb. Efterfølgende har han med stor succes stået bag Gorillaz-albummet 'Demon Days' (2005) og Dangerdoom-albummet 'The Mouse and the Mask' sammen med undergrundshelten MF Doom.

Rapperen og sangeren Cee-Lo (Green) er oprindelig frontfigur i Atlanta-hiphopgruppen Goodie Mob, der i sidste halvdel af 90'erne førte sig frem – bl.a. i selskab med Outkast – med et par rigtig stærke albums.

I 2002 gik Cee-Lo solo og har udgivet to albums til dato. Senest 'Cee-Lo Green… is the Soul Machine' i 2004.

I 2005 gik de to kunstnere sammen i projektet Gnarls Barkley. Første single 'Crazy' blev et giganthit, og gik som det første nummer nogensinde ind som nummer 1 på den engelske hitliste alene på grund af download-sang.

Deres første album St. Elsewhere blev udgivet af Warner Music Group den 24. april 2006 i Storbritannien og den 9. maj i USA af Atlantic/Downtown records. Deres andet album som kom i 2008 hedder The Odd Couple

Diskografi

Albums 
 2006: St. Elsewhere
 2008: The Odd Couple

Kilder 
 Gnarls Barkley  på DRs musikleksikon

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Fra DR's Musikleksikon
Musikgrupper fra USA
Har spillet på Roskilde Festival
Forretningskæde

Forretningskæde er betegnelsen for et antal forretninger, der deler brand og forretningskoncept. Det kan være inden for alle brancher og varegrupper – og både på business-to-consumer og business-to-business markedet. Som eksempler kan nævnes Bilka, Fakta, Shell og restaurantkæden McDonalds.

Ideen ved forretningskæder 
Den grundlæggende ide ved forretningskæder er at opnå stordriftfordele. Man søger en synergieffekt på flere niveauer. Det gælder primært med hensyn til markedsføring og indkøb, hvor det sidste især er vigtigt for discountbutikker. Der kan dog også være andre fordele ved en forretningskæde, som f.eks. uddannelse, produktviden og produktsortiment.

Forskellige ejerkoncepter 
En forretningskæde kan være opbygget på forskellige måder, alt efter ejerforholdene:
 Kapitalkæde – central ejer, der ejer alle forretninger, f.eks. Lidl
 Frivillig kæde – selvstændige lokale forretningsdrivende der går sammen i et samarbejde, f.eks. GuldBageren
 Franchisekæde – enkeltpersoner køber retten til at drive en forretning med et bestemt koncept, f.eks. 7-Eleven

En forretningskæde kan godt være en blanding af kapitalkæde og franchisekæde.
Vekselerer

En vekselerer er en kvalificeret og reguleret professionel person, som køber og sælger aktier og sikkerheder igennem "market makers" på vegne af investorer.

Stillingsbetegnelser
Vormsund

Vormsund er en by i Nes kommune i Viken fylke i Norge, ca. 50 km nord for Oslo. Stedet har 470 indbyggere i 2006. Gennem Vormsund løber floden Vorma, ned mod elven Glomma som den løber sammen med et par km sydøst for byen. Elven løber videre mod Årnes.

Vormsund var det oprindelige centrum i Nes kommune, men den nyere by Årnes ved jernbanestationen senere overtog denne possition, efter at jernbanen Oslo-Kongsvinger blev etableret i 1862.

Nes er i dag delt i to kirkelige områder, hvor det gamle tyngdepunkt ved næsset og gamle Nes præstegård fortsat udgør Nes prestegjeld med den traditionsrige kirke fra 1800-tallet på Vormsund og middelalderkirken, Nes kirkeruiner som i tid strækker sig tilbage til 1100-tallet.

Vormsund har en række skoler. Gamle Nes rådhus (Lillerommen) ligger i tilknytning til Vormsund ungdomsskole. Eurocenteret er et handelsknudepunkt mellem Kongsvinger og Oslo. 

Næsset ved Vormsund var og er et af Østlandets rigeste og mest frugtbare områder. Noget af den gamle storhed kan spores i Henrik Wergelands digting som lovpriser Vormas og Glommas møde i sit forfatterskap. Wergeland har også forfattet et hyldstdigt til provst Finckenhagen til Næs. "Jubeloldingen" Finckenhagens grav kan i dag beskues ved Nes kirkeruiner.

Referense 

Vikens geografi
Byer i Norge