kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cafe Intime

Cafe Intime er en restauration/værtshus i Allégade nr. 25 i Frederiksberg. Cafeen kan i Frederiksbergs Stadsarkiv spores helt tilbage til starten af 1920'erne, hvor navnet var Vinrestaurationen "Intime".

Det er en restauration i teatercafestilen med pianist, levende optræden og boheme-agtig indretning. Tidligere var her privatlivssikrende båse, der sikrede, at kun bartenderen kunne følge med i det liv, der måtte udspille sig ved de enkelte borde. Netop derfor, og måske også på grund af det underjordiske offentlige toilet der lå lige uden for var caféen kendt som et af de første steder, hvor man kunne komme som homoseksuel.

I dag er cafeen blevet et af de eneste steder i byen, hvor alle seksualiteters repræsentation er mere normen end undtagelsen.

Musikken vedholder en central placering. Blandt genrerne tæller cabaret, revy, vise eller jazzgenren. Blandt arrangementerne tæller JazZøndag.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Frederiksberg
Etableret i 1922
LGBT
Meissnereffekt

Meissnereffekten er eksklusionen af magnetfelter i en superleder. Denne effekt er en definerende egenskab ved superledere. En almindelig misforståelse er at Meissnereffekten følger af perfekt ledningsevne. Men perfekt ledningsevne fører kun til et konstant magnetfelt i lederen, gennem Faradays lov eller Lenz' lov. En superleder vil ikke blot forhindre ændringer i det interne magnetfelt, men ekskludere magnetfeltet.

Dette kan ses ved at observere en magnet oven på en superleder. Den kritiske temperatur er den temperatur hvorunder et materiale bliver superledende. En magnet stilles på en superleder ved en temperatur over superlederens kritiske temperatur, og når temperaturen sænkes til under den kritiske vil magneten levitere, grundet eksklusionen af det magnetiske felt.

Superledning
Elektrodynamik
Ormslev Kirke

Ormslev Kirke er en kirke i byen Ormslev. Den vestlige del er oprindeligt opført af frådsten og rå kampesten uden egentlig sokkel. I sengotisk tid er den udvidet betydeligt, bl.a. med hvælvede korsarme, ligesom der blev bygget hvælvinger i selve kirkeskibet. Korsarmene er senere nedrevet, men der ses tydelige spor af dem i ydermurene. I de gotiske tilbygninger er byggematerialet munkesten.
Tårnet er tilføjet i reformationstiden, og hele kirken er grundigt ombygget i 1734.

Altertavlen er fra 1619 i renæssancestil, men med et nutidigt krucifiks. Prædikestolen er i senrenæssancestil fra cirka 1630
I kirken er der en romansk granitdøbefont.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Mogens Skaaning Høegsberg og Martin Wangsgaard Jürgensen (2004): "Ormslev Kirke" Hikuin, redaktion og foto: Jens Vellev, 
 Ormslev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
 Ormslev Kirke  hos nordenskirker.dk
 Ormslev Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Aarhus Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Århus Amt
Swindon

Swindon (officielt: Borough of Swindon er en by og en selvstyrende kommune i det ceremonielle grevskab Wiltshire i det sydvestlige England.

Hurtigt voksende by 
I byen bor der ca. 155.000 indbyggere.

Byen regnes for én af de hurtigstvoksende byer i Europa med en meget beskeden arbejdsløshed.

Historie 
Byen blev oprindeligt grundlagt af Sakserne og den nævnes i Domesday Book under navnet Suindune, der menes at være afledt af det angelsaksiske ord for "svin" og "bakke" eller muligvis Sweyn's bakke, hvor Sweyn (muligvis Svend) er navnet på en person.

Byens oplevede en stor udvikling under den industrielle revolution.

Fodbold 
Den lokale fodboldklub Swindon Town Football Club har hjemmebane på  på County Ground.

Attraktioner 

I byen ligger en rundkørsel kaldet Magic Roundabout, som består af fem mindre rundkørsler, der ligger omkring et større grønt område.

 
Enhedslige myndigheder i Sydvestengland
Underafdeling (militær enhed)

Underafdeling er inden for hære en fællesbetegnelse for kompagnier, eskadroner og batterier. Disse enheder har normalt mellem 60 og 200 soldater med en kaptajn eller en major som chef.

Underafdelinger i Hjemmeværnet kan også betegnes hjemmeværnsflotiller (Marinehjemmeværnet) og -eskadriller (Flyverhjemmeværnet).

Militære enheder
Batteri (militær)

Et batteri (afledt af  for 'slagsmål', 'kamp') er en militær enhed inden for artilleriet, svarende til infanteriets kompagni. Ved feltartilleriet har et batteri normalt mellem seks og otte pjecer ("rør").

Militære enheder
Kimigayo

Kimigayo er den japanske nationalmelodi. Teksten er over 1000 år gammel, men sangen blev dog først officielt nationalsang i 1999.

Tekst

Referencer 

Nationalsange
Kongesange
Japan
Balkåkratrommen

Balkåkratrommen er en metalskive fra ældre bronzealder, som sandsynligvis har været brugt i forbindelse med soldyrkelse. Trommen kaldes en soltromme, og den er fundet i en mose ved Balkåkra i Ystad kommune, Skåne år 1847. Den er dateret til at være fra år 1500 f.Kr.

Dens overside er dekoreret med trekanter i et strålemønster.

Den har været ophængt som en gongon. 

En tilsvarende soltromme kendes fra Ungarn.

Se også
Himmelskiven fra Nebra

Eksterne henvisninger
ystad.se: Billede af trommen eller gong-gongen. 

Nordiske oldsager fra Bronzealderen
Skåne
Forsvarskommandoen

Forsvarskommandoen (FKO) er Danmarks militærs overordnede kommandomyndighed. Forsvarskommandoen består af Forsvarschefen, som er underlagt Forsvarsministeren og har kommandoen over de underordnede kommandomyndigheder, samt Forsvarsstaben, som bistår ham heri. I Danmarks centraladministration er Forsvarskommandoen at sammenligne med en styrelse.

Forsvarskommandoen blev etableret med forsvarsloven af 1969, idet det bestemtes, at Forsvarsstaben, Hærkommandoen, Søværnskommandoen og Flyverkommandoen skulle sammenlægges. Som domicil valgtes Flyverkommandoens placering i Henriksholm ved Vedbæk – det var da en generel politik at flytte offentlige myndigheder bort fra det centrale København. Oprettelsen af Forsvarskommandoen afløste Forsvarsstaben, som indtil 1950 havde til huse på Kastellet inde i selve København. 24. juli 2006 flyttede Forsvarskommandoen ind i Søarsenalkomplekset på Holmen i København, det hidtidige hjemsted for Søværnets Materielkommando.

Opbygning 
Forsvarskommandoen bestod først og fremmest af forsvarschefen og Forsvarsstaben. Chefen for Forsvarsstaben var desuden forsvarschefens stedfortræder. Derudover fandtes der seks andre stabe, et ledelsessekretariat og et kommunikationssekretariat. Samlet var der ved nedlæggelsen cirka 250 ansatte, deraf 1/3 civilt ansatte.

Organisation 
Forsvarskommandoen består af to stabe og fem underlagte kommandoer.

Flytning 2006 
Efter flytningen fra Henriksholm ved Vedbæk, flyttede Forsvarskommandoen til Holmen.

Omorganiseringer 
I 2013 foreslog regeringen at Forsvarskommandoen nedlægges og kommer under Forsvarsministeriet.

10. april 2014 indgik partierne bag forsvarsforliget en aftale om at nedlægge Forsvarskommandoen og samle de tre værns operative kommandoer i Karup . En stor del af Forsvarskommandoens opgaver, personel og dets mærke overgik til Værnsfælles Forsvarskommando. Pr. 1. januar 2019 overgik Værnsfælles Forsvarskommando igen til at hedde Forsvarskommandoen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Søren Nørby: Det danske forsvar. Aschehoug 2006. 
 Forsvarskommandoens hjemmeside 
 

Militære enheder fra Danmark
Danske styrelser
Etableret i 1970
Andelsprincipperne

Andelsprincipperne er en række principper Andelsbevægelsen arbejder efter.

Andelsprincipperne er foreningen af at mange ofte små eller mellemstore producenter eller forbrugere samvirker på et økonomisk område, således at et evt. udbyttet fordeles i forhold til den enkeltes produktion eller forbrug inden for foreningen eller selskabet.

Ledelsen er valgt af medlemmer, der hver har en stemme uanset sin økonomiske indsats, og består af medlemmer. Derudover er der stadig fri tilgang af nye medlemmer inden for distriktet.

Læs mere om bl.a. hvor principperne stammer fra her.

Danmarks historie
Andelsbevægelsen
Andelsselskaber i Danmark
Søvind

Søvind er en by i Østjylland med , beliggende 14 km sydvest for Odder, 13 km sydøst for Gedved og 11 km øst for Horsens. Byen hører til Horsens Kommune og ligger i Region Midtjylland. I 1970-2006 hørte byen til Gedved Kommune.

Søvind hører til Søvind Sogn. Søvind Kirke ligger i byen.

Søvind Mergel 
Søvind har lagt navn til en mergelart fra perioden Mellem-Eocæn. Mergelen har været gravet i 4 mergelgrave vest og nordvest for byen. I den sydvestlige ende af byen ligger Mergelsøen, som man kan gå rundt om på en offentlig sti.

Faciliteter 
 Søvind Skole har 140 elever, fordelt på 0.-6. klassetrin i ét spor, samt SFO med 70-100 børn, opdelt i en SFO for 0.-3. klasse og en klub for 4.-6. klasse. Ved siden af skolen ligger Søvind Børnehus med 60 børn i en vuggestue og 3 børnehavegrupper.
 Søvindhallen har opstregning til alle indendørs aktiviteter. Søvind Gymnastik- og Idrætsforening har hjemmebane i hallen.
 Forsamlingshuset Sandbjerghus har en stor sal til 130 personer og en lille sal til 50 personer.
 Byen har Dagli'Brugs, tankstation og pizzeria.

Søvind Kro 
Søvind Kro har 5 værelser, dekoreret i hver sin eksotiske stil, og 4 selskabslokaler: Gildesalen med pejs og plads til 100 gæster, Galleriet med det gamle kromiljø og plads til 50 gæster, Jagtstuen med Søvinds historie og plads til 14 gæster og Havestuen med plads til 25 gæster. Kroen rummer en permanent udstilling af Anette Walthers malerier. Hun har arbejdende værksted på kroen og holder foredrag og malekurser.

Historie 
Søvindegnens historie kan føres helt tilbage til fastlandstiden ca. 9.000 år f.Kr. Dengang var Horsens Fjord en stor flod. Herfra foretog stenalderfolket deres jagtture ind i landet langs vandløbene. Her fandt de en lille ø omgivet af vandrige lavninger og omkranset af siv. De blev og døbte stedet Søvind ("det af siv omkransede sted"). Søvind var i vikingetiden et offer(blót)sted man valfartede til, og noget tyder på at offerpladsen lå hvor kirken i dag ligger.

Stationsby 
Søvind havde station på Horsens-Odder Jernbane (1904-67). I 1904 blev byen beskrevet således: "Søvind, ved Landevejen, med Kirke, Skole, Forsamlingshus, Jærnbanest., Kro og Andelsmejeri".

Banen transporterede bl.a. mergel fra Søvind til marginaljorderne i Midtjylland. Stationsbygningen er bevaret på Haldrupvej 38. En banedæmning er bevaret mellem Toftumvej og Humleballe.

Søvind Mejeri 
Søvind Mejeri blev etableret i 1884 som et af Danmarks første andelsmejerier. Det blev i 1974 købt af Plumrose, som producerede ost på stedet indtil 1979, hvor mejeriet blev lukket. Bygningerne blev herefter anvendt til forskellige formål, som f.eks. produktion af krydderi-blandinger, urteri og skiveosteproduktion, indtil der fra 1996 atter er produceret oste på stedet, herunder nogle baseret på gedemælk. Mejeriet eksporterer til Tyskland og Sverige.

Genforeningssten 
Nord for Søvind Bibliotek på Ravnebjerget 12 står en sten, der blev afsløret 15. juni 1921 til minde om Genforeningen i 1920.

Galleri

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Søvind.dk 
 SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Byer i Horsens Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Hvælving

En hvælving er en afrundet, ophøjet overdækning af et rum, ofte med buen som konstruktionsprincip. Hvælvinger er kendt fra oldtiden, men udvikledes da etruskerne udviklede den kilesten, også kaldet slutstenen, der gjorde det muligt at lave buer.

Hvælvinger bæres af vægge, buer og eller vertikale støtter som søjler eller pilastre.

Der findes mere eller mindre komplicerede hvælvinger.
Den enkleste form er tøndehvælv, som er en dyb bue. Krydshvælvet blev udviklet i romanske katedraler og blev udbygget i gotikken. Efter reformationen blev hvælvingerne sjældnere.

Typer af hvælvinger 

Kirkearkitektur
Bygningsdele
Bygningskonstruktion
Sergio García Fernández

Sergio García Fernández (født 9. januar 1980) er en spansk professionel golfspiller, der spiller både på PGA-touren og Europatouren.

García blev professionel i 1999 og fik sin første sejr på PGA-touren i MasterCard Colonial i 2001 og vandt samme år også Buick Classic. I 2002 vandt han Mercedes Championships og i 2004 vandt han EDS Byron Nelson Championship og Buick Classic for anden gang.

García var med på det europæiske Ryder Cup-hold i 1999, 2002, 2004, 2006, 2008, 2012, 2014 og 2018

Eksterne henvisninger 

 

Golfspillere fra Spanien
Phil Mickelson

Philip (Phil) Alfred Mickelson (født 16. juni 1970) er en amerikansk golfspiller. Han har tilnavnet Lefty fordi han har venstrehåndssving til trods for at han er højrehåndet.

Biografi 
Phil Mickelson begyndte allerede som barn at spille golf ved at imitere sin fars sving med køllen. Phils sving blev en spejling af faderens og derved opstod venstrehåndssvinget. Han fik et golfstipendium til Arizona State University, og mens han gik her, vandt han som den første venstrehåndede spiller det amerikanske amatørmesterskab i 1991.

Samme år kom den første sejr på PGA Touren i Northern Telecom Open (fortsat som amatør). Da han afsluttede universitetsstudierne i 1992, blev han professionel, og i de følgende år vandt han flere PGA Tour turneringer. 

I mange år gik Mickelson i golfkredse for at være den bedste spiller, der aldrig vandt en major-turnering, da han i perioden 1999-2003 fik ikke mindre end 6 anden- og tredjepladser i disse turneringer. Omsider kom han ud af den onde cirkel, da han vandt i The Masters i 2004. I 2005 vandt han for anden gang en major, da han vandt USPGA Championship, og da han igen i 2006 sejrede i The Masters, fik han effektivt bekræftet sin plads blandt de allerbedste spillere i verden.

Sejre på PGA-touren 
 1991 Northern Telecom Open
 1993 Buick Invitational of California, The International
 1994 Mercedes Championships
 1995 Northern Telecom Open
 1996 Nortel Open, Phoenix Open, GTE Byron Nelson Golf Classic, NEC World Series of Golf
 1997 Bay Hill Invitational, Sprint International
 1998 Mercedes Championships, AT&T Pebble Beach National Pro-Am
 2000 Buick Invitational, BellSouth Classic, MasterCard Colonial, The Tour Championship
 2001 Buick Invitational, Canon Greater Hartford Open
 2002 Bob Hope Chrysler Classic, Canon Greater Hartford Open
 2004 Bob Hope Chrysler Classic, The Masters
 2005 FBR Open, AT&T Pebble Beach National Pro-Am, BellSouth Classic, US PGA Championship
 2006 BellSouth Classic, The Masters
 2007 AT&T Pebble Beach National Pro-Am, The Players Championship, Deutsche Bank Championship
 2008 Northern Trust Open, Crowne Plaza Invitational at Colonial
 2009 Northern Trust Open, WGC-CA Championship, The Tour Championship
 2010 The Masters
I alt har Phil Mickelson vundet 4 majors, 29 gange på PGA Tour og 26 gange i andre turneringer med en indtjening på over $38 millioner (forår 2006).

Trivia 
 Phil Mickelson er en af kun fem golfspillere, der har gået en runde på 59 slag. Det skete i den specielle turnering PGA Grand Slam of Golf i 2004. Da denne turnering ikke tæller officielt, figurerer hans præstation ikke i rekordbøgerne.
 Hans bedste placering på verdensranglisten kom i 2006 efter sejren i Masters, hvor han nåede andenpladsen (efter Tiger Woods).

Eksterne henvisninger 

 Phil Mickelsons officielle hjemmeside 

Golfspillere fra USA
Jack Nicklaus

Jack William Nicklaus (født 21. januar 1940 i Ohio) er en amerikansk golfspiller som var en stor drivkraft i professionel golf fra 1960'erne til slutningen af 1990'erne. Han regnes af mange som den største golfspiller nogensinde. Sammen med Arnold Palmer får han æren for at have gjort golf til den store publikumssport det er i dag.

Nicklaus begynte sin professionelle golfkarriere i 1962 og han er den der har vundet flest major-turneringer med 18 stk. Han er desuden den spiller der, efter legenden Sam Snead, har vundet flest turneringer på PGA Touren (73 sejre). Nicklaus er den eneste spiller som har vundet alle de største turneringer både på PGA-touren og Champions Tour.

Ved siden af sin aktive karriere som professionel golfspiller, har Nicklaus skabt et familiedynasti som designer og anlægger golfbaner i det meste af verdenen. Her ud over produceres golfudstyr og tilbehør som distribueres over det meste af kloden.

Eksterne henvisninger 

 

Golfspillere fra USA
Personer fra Columbus
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Knud Østergaard

Knud Charles Elvig Østergaard (21. marts 1922 i København – 27. november 1993) var en dansk politiker fra Konservative Folkeparti og minister.

Han var medlem af Folketinget fra 1964-1973 og igen 1981-1990. Østergaard var minister to gange:
 Forsvarsminister i Regeringen Hilmar Baunsgaard fra 17. marts 1971 til 11. oktober 1971
 Trafikminister i Regeringen Poul Schlüter III fra 30. oktober 1989 til 18. december 1990

Kilder 
 Transport- og Energiministeriet om Knud Østergaard 
 HVEM-HVAD-HVOR 1995, Politikens Forlag, København 1994

Eksterne henvisninger 
 

Forsvarsministre fra Danmark
Transportministre fra Danmark
Danske ministre fra Det Konservative Folkeparti
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer, der har fået ophævet deres parlamentariske immunitet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Officerer fra Danmark
Medlemmer af Aalborg Byråd
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Officerer i Hjemmeværnet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Knud Thomsen

Knud Erik Gad Thomsen (16. januar 1908 i Aalborg – 3. februar 1996) var en dansk politiker (Konservative Folkeparti) og minister.

 Handelsminister (minister for handel, håndværk, industri og søfart) i Regeringen Hilmar Baunsgaard fra 2. februar 1968 til 11. oktober 1971.

Kilde 
HVEM-HVAD-HVOR 1969, Politikens Forlag, København 1968. 

Danske ministre fra Det Konservative Folkeparti
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Handelsministre fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Medlemmer af Industrirådet
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Personer fra Aalborg
Foreningsformænd fra Danmark
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1973-1979
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Ingeniører fra Danmark
Erhvervsfolk fra Danmark
Aage Hastrup

Aage Hastrup (født 22. november 1919 i Frederikssund, død 16. november 1993) var en dansk journalist, politiker (Konservative Folkeparti) og minister.

Som journalist modtog Hastrup Cavlingprisen for 1952. I begrundelse hed det at det var "som anerkendelse af hans talentfulde journalistiske arbejde og selvstændige initiativ i den økonomiske reportage."

Hastrup blev boligminister i Regeringen Hilmar Baunsgaard fra 2. februar 1968 til 11. oktober 1971.
Fra 28. februar 1968 var han tillige minister for statens lønnings- og pensionsvæsen.
Blandt hans arbejde som minister var en omfattende planlovsreform der blev forhandlet færdig i 1969.

Kilde 

HVEM-HVAD-HVOR 1969, Politikens Forlag, København 1968.

Henvisninger 

Danske ministre fra Det Konservative Folkeparti
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Boligministre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Chefredaktører fra Danmark
Journalister fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Cavlingprismodtagere
Helge Larsen (politiker)

Helge Larsen (25. april 1915 i Vester Åby – 24. januar 2000) var en dansk politiker (Radikale Venstre) og minister.

Cand.mag. i 1942

Medlem af Folketinget 1956-64

 Undervisningsminister i Regeringen Hilmar Baunsgaard fra 2. februar 1968 til 11. oktober 1971

Forfatterskab 
 Helge Larsen: Fra liberalisme til radikalisme. Københavns liberale Vælgerforening 1883-1908; Odense University Studies in History and Social Sciences, vol. 90; Odense Universitetsforlag 1985;

Kilde 
Undervisningsministeriet hjemmeside om Helge Larsen .

Eksterne links 
 

Undervisningsministre fra Danmark
Danske ministre fra Det Radikale Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Lærere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Odense Katedralskole
Lauge Dahlgaard

Lauge Dahlgaard (1. januar 1919 i København – 26. marts 1996) var en dansk politiker (Radikale Venstre) og minister.

 Arbejdsminister i Regeringen Hilmar Baunsgaard fra 2. februar 1968 til 11. oktober 1971

Lauge Dahlgaard var søn af Bertel Dahlgaard og far til Frank Dahlgaard.

Begravet på Gentofte Kirkegård.

Noter 

Lauge Dahlgaard var søn af Bertel og Dorthea Dahlgaard og far til Frank Dahlgaard, Sonia Dahlgaard og Peter Dahlgaard

Danske ministre fra Det Radikale Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Studenter fra Ordrup Gymnasium
Liden singrøn

 
Liden singrøn (Vinca minor) er en halvbusk med krybende 30-60 cm lange stængler. Liden singrøn anvendes i Danmark ofte som bunddækker i haver, men vokser også i skove. Planten inde­holder hvid mælkesaft, hvori der skulle findes mange stoffer med medicinsk virkning (blodtrykssænkende).

Beskrivelse 
Liden singrøn er en krybende, stedsegrøn halv­busk eller flerårig urt. Stæng­lerne er runde, glatte og lysegrønne. Bladene er modsatte, noget læder­agtige og elliptiske med hel rand. Oversiden er skin­nende mørkegrøn, og un­dersiden er noget lysere. Bladene er ofte samlet næsten roset­agtigt ved skudspidsen. I maj kom­mer der lodrette skud fra bladhjørnerne. De bærer i skud­spidsen en enkelt, lyseblå blomst. Frugterne er kapsler, men de modner ikke ordentligt i Danmark.

Rodnettet består dels af krybende jordstængler og dels af grove trævlerødder.

Hjemsted 
Liden singrøn findes vildtvoksende som skovbundsplante på kalkrig bund i Mellemeuropa. Her findes den bl.a. sammen med aksrapunsel, akselrøn, alm. bingelurt, bøg, alm. gyldenris, kristtorn, vedbend, bakkestar, enblomstret flitteraks, fuglekirsebær, hvid anemone, krybende læbeløs, liden klokke, lægeærenpris, navr, rød skovlilje, skovviol, skovmærke, smalbladet klokke og Tanacetum corymbosum.

I Danmark ses den hist og her over hele landet i skove, parker og nær bebyggelse.

Navneforveksling 
I mange bøger og i daglig tale kaldes denne plante for "Vintergrøn" ligesom på svensk, men det kan give anledning til forvirring, for på dansk er Vintergrøn normalt navnet på slægten Pyrola.

Anvendelse 
Med henblik på havebrug dækker 9 planter 1 m².

Planten angribes af en svamp, Singrøn-skuddød, der kan afløve tætte beplantnin­ger.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

 fotografier af lille Singrøner (engelsk)

Bunddækkeplanter
Stedsegrønne
Buske
Blå blomster
Bunddækkende planter
Familien med de 100 børn

Familien med de 100 børn er en dansk film fra 1972.
Manuskript Kjeld Iversen efter hans egen roman af samme navn.
Instruktion Sven Methling.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Lisbet Lundquist
Peter Steen
Daimi Gentle
Claus Nissen
Ove Sprogøe
Iben Wurbs

Eksterne henvisninger 
 

Film baseret på værker af danske forfattere
Danske film fra 1972
Film instrueret af Sven Methling
Flyvende farmor

Flyvende farmor er en dansk film fra 2001.

Filmen handler om en ung pige, som sammen med sin lidt tossede farmor tager ud for at finde farfaren, der forsvandt med sin postflyver, mange år forinden. Turen er sjovere end forventet, da farmoren har det med at se farfaren for sig i tide og utide. På turen møder de mange forhindringer, som den kære farmor løser uden problemer.

Manuskript og instruktion: Steen Rasmussen og Michael Wikke.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Jytte Abildstrøm
Nicolaj Kopernikus
Daimi Gentle
Lone Kellermann
Flemming Bamse Jørgensen
Henning Stærk
Dodo Gad
Jesper Langberg
Michael Wikke
Steen Rasmussen
Sissel Kyrkjebø
Dario Campeotto
Hans Henrik Bærentsen
Therese Glahn
Peter Aalbæk Jensen
Gunnvá Zachariasen

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 2001
Robertprisen for årets musik
Dansksprogede film