kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
En sag for Frost

En sag for Frost (originaltitel A Touch of Frost) er en britisk kriminalserie baseret på en bogserie af R.D. Wingfield og produceret til fjernsyn af ITV.

David Jason, en af Storbritanniens mest populære skuespillere, har hovedrollen som kriminalinspektør William Frost, kendt som Jack af alle undtagen hans hustru. Frost er erfaren og dedikeret men diskuterer altid med sine overordnede, hovedsagelig repræsenteret ved kommissær Norman Mullett, spillet af Bruce Alexander. De to har helt modstridende personligheder. Mullett er en ambitiøs administrator som følger ordre og reglerne, mens Frost er en almindelig gadestrømer.

Efter at hans hustru dør i første episode finder Frost det vanskeligt at være alene. Han begraver sig i arbejde og lever hovedsageligt af mad fra politikantinen og den lokale kinarestaurant.

Episoder 
David Jason, som spiller Frost, er også seriens producent og bestemmer derfor i hvilken takt episodene skal indspilles. Derfor laves der ikke mere end én eller et par episoder om året. Således blev der kun produceret én episode i 2005 og 2006.

Ekstern kilde/henvisning 
 

Krimiserier fra Storbritannien
Britiske tv-serier fra 1990'erne
Britiske tv-serier fra 2000'erne
Tv-programmer fra ITV
Morten Søkilde

Morten Søkilde (født 12. juli 1974) er en dansk digter og forfatter, uddannet fra Det Kongelige Danske Kunstakademi, billedhuggerskolen Frederiksholms Kanal ved Henrik B. Andersen 2002. Forfatterskolen 2004. The Commedia School 2005. Hans digtsamling "Pan – en fabel" betjener sig af en række stramme regler, hvoraf skal nævnes: af vokaler bruges kun e og a, samlingen rummer 14 digte, som hver er på 14 linjer, det ene digts sidste linje er første linje i det efterfølgende digt.

Sin kulturelle alsidighed har han bl.a. demonstreret som medvirkende i DR2 -programmet Den 11. time (hvor han i øvrigt er ansat som altmuligmand, herunder chauffør for programmets gæster). Han har således reciteret et Dylan Thomas-digt for sangeren Bryan Ferry.

Morten Søkilde spiller på Forfatterlandsholdet.

Udgivelser 
 Morten Søkilde 1974-2003, Adressens Forlag, 2003 (Digte)
 Pan – en fabel«&»Landskaber, Arena, 2007 (Digte)

Priser 
Dan Turèll Prisen
2008 - Klaus Rifbjergs debutantpris for lyrik

Eksterne henvisninger 
 

Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Mandlige forfattere i det 21. århundrede
Amagerbro Station

Amagerbro Station er en Metro-station på Amager. Den ligger på linje M2 mellem stationerne Christianshavn og Lergravsparken.

Amagerbro Station blev indviet i 2002. Stationen har cykelparkering og ligger i takstzone 1.

I 2012 var passagertallet pr. dag i gennemsnit 9.000 personer.

Amagerbanen havde endestation i nærheden fra 1907 til 1938 og fra 1940 til 1947. Stationsbygningen var tegnet af arkitekt Heinrich Wenck men blev revet ned i 1938.

Antal rejsende 
Ifølge Ørestadsselskabet var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Amagerbro Station på Metroens hjemmeside

Stationer på Københavns Metro Linje M2
Station
Tvang

Begrebet tvang har to betydninger:
teknisk eller mekanisk om, at der ved tryk, pres eller fastholden gennemføres eller hindres en handling eller et fænomen.
 filosofisk om en relation mellem to (menneskelige) viljer.
Hvis én person (eller instans) med fysisk eller psykisk magt gennemtvinger sin vilje over for en anden, kan man tale om tvang.
 
Grundforudsætningen for begrebet er, at man anerkender "den frie vilje".

Oplevet tvang udgør et kontinuum:

Hvis forholdet mellem to individer ikke er helt jævnbyrdigt, vil der indsnige sig ulighed i relationen, hvor den underlegnes oplevelse af tvang kan antage alle grader fra fuld anerkendelse, over modvillig accept til magtesløs modvilje.

I ethvert ikke-anarkistisk samfund findes en rollefordeling af hierarkisk karakter, hvor individer af højere rang har lov til i et vist omfang at udføre tvang over for individer og grupper af lavere rang.
Dette er i det danske samfund regelfæstet i bl.a. lovgivning inden for civil og militær straffelov, politiets regelsæt (Politilovens kapitel 4) og Psykiatriloven. Til alle disse bestemmelser er knyttet kontrolforanstaltninger, for at sikre, at tvang og magt ikke anvendes i videre omfang end nødvendigt.
Ud over den lovlige tvang findes også ulovlig tvang, der som udgangspunkt er en strafbar overtrædelse af straffeloven.

Se også 

Mellemmenneskelige forhold
Psykologisk manipulation
Julia Butschkow

Julia Butschkow (født 21. december 1978) er en dansk forfatter, dramatiker og digter, uddannet fra Forfatterskolen 2001. Julia Butschkow debuterede i 1997 med digtsamlingen Lykkekomplex. Hun udsendte i 1999 kortprosabogen Så simpelt og i 2004 romanen Lunatia. I 2005 blev Julia Butschkow tildelt Statens Kunstfonds tre-årige arbejdsstipendium. I 2009 fik Julia Butschkow sit gennembrud med romanen Apropos Opa, som blev nomineret til DR´s Romanpris. I 2011 udgav hun Der er ingen bjerge i Danmark. Hun har desuden skrevet skuespillet Sidespor, der blev opført i København og i Malmö. Senest har hun i udgivet kollektivromanen Aber dabei (22. marts 2013).

I forbindelse med udstillingen "Europæisk kunst 1300-1800" har Julia Butschkow skrevet en fortælling for Statens Museum for Kunst, der udfolder livet ved det franske hof med intriger og fortrængninger, set fra den lille prins Ludvig d. 14.s synsvinkel.

Bibliografi 
 Granit, Rosinante, 2018 (Noveller) 
 Aber dabei, Samleren, 2013 (Roman) 
 Der er ingen bjerge i Danmark, Samleren, 2011 (Noveller) 
 Apropos Opa, Samleren, 2009 (Roman) 
 Lunatia, Samleren, 2004 (Roman) 
 Og så videre, Basilisk, 2001, (Antologi) 
 Sidespor, (Drama), 2001, opført i København og Malmö
 Så simpelt, Samleren, 1999 (Kortprosa) 
 Lykkekomplex, Facet, 1997 (Digte)

Priser og hædersbevisninger 
 Statens Kunstfonds tre-årige arbejdsstipendium 2005
 Direktør J.P. Lunds og hustru Vilhelmine Bugges legat 2005
 Hæderslegat fra Rosinante & Co 2007

Noter

Eksterne henvisninger 

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Høyanger

Høyanger er en kommune i Vestland fylke i Norge. Den grænser i nord til Fjaler og Gaular, i øst til Balestrand og Vik, i syd til Modalen og Masfjorden, og i vest til Gulen og Hyllestad.

Kommunen har 	4.161  indbyggere (2016). Kommunecenteret er byen Høyanger med ca. 2.500 indbyggere. Høyanger er bygget op om aluminiumsindustri, og store arbejdsgivere er Hydro Aluminium, Fundo AS og Kværner-koncernen. Ud over aluminiumsindustrien, en del småindustri, detailhandel og serviceerhverv, er landbrug det vigtigste erhverv i bygderne langs fjorden.

Høyanger er inde i en omstillingsproces. Som følge af statlige krav om modernisering af aluminiumsværket afviklede Hydro driften i Høyanger i 2007.

Geografi 
Sognefjorden deler kommunen. På nordsiden ligger – foruden Høyanger – byerne Vadheim og Lavik. En mils vej vest for Høyanger centrum ligger Kyrkjebø.
På sydsiden af Sognefjorden er Bjordal den største by. Ortnevik og Ikjefjord er andre bygder i denne del af kommunen. Mellem Bjordal og Ortnevik går Bjordalstunnelen, som er 1.552 m lang.

Bergsvatnet er en stor sø i kommunen.

Kultur

Musikk 
Pubben «Joss» i Høyanger har længe været en samlende kulturscene for lokale band og nationale og internationale kunstnere  hovedsagelig i blues-, rock- og nu-metal-genren.

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er Bytorvet i Høyanger by. Torvet blev åbnet i april 2002 efter en omfattende byggeproces. Arbejdermonumentet – skulpturen «Han, hun og vand» af Kristian Blystad blev sat op i forbindelse med åbningen.

Kendte høyangeringer 
 Einar Førde (1943–2004), politiker, kringkastingssjef
 Marit Tusvik (1951–), forfatter

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Høyanger på kortfra Kulturnett.no 

Kommuner i Vestland
Kommuner i det tidligere Sogn og Fjordane fylke
Shuri-ryu

Shuri-Ryu er en kampsport, der er udviklet af amerikaneren Robert Trias, som var den første person til at undervise i karate i USA i 1946. Shuri-Ryu blev indført til Danmark af Vitus Bilking i 1982. Der bliver undervist i stilarten i USA, dele af Europa og Sydamerika.

Historie 
Shuri-Ryu er blevet udviklet på baggrund af karate, der har sine rødder fra Okinawa omkring år 1912, og har forbindelse til Shuri-Te karate, som bl.a. er udviklet af Ankoh Itosu og Choki Motobu, som trænede med Hsing Yi Chuan og Tung Gee Hsing i byen Kume Mura. Tung Gee Hsing underviste Robert Trias, stilartens grundlægger i Hsing Yi og Shuri karate kempo. 

Okinawan Shuri-ryu blev indført officielt i Danmark (Esbjerg) den 16. december 1982 af Vitus Bilking som senere stiftede en klub i Århus. Stilarten trænes i dag på Møn, København, Aarhus, Kolding, Esbjerg, Brovst og Ringe.

Teknikker 
Ud over stød, slag, parader og spark består Shuri-Ryu også af ledlåse, fejninger, kast og kobudo (orientalske våben).

Shuri-ryu har også en lang serie af korte kombinationer. Disse inkluderer 26 ippons (kraft og form), 10 taezus (hastighed og kontinuerlighed), 30 kihons (kamp teknikker) og 8 sen-te bevægelser (tusind hånd teknikker)
Ud over dette er der mange andre øvelser bl.a. kata kumite, kime dachi kumite, frikamp og meget mere.

Kata 
Shuri-Ryu er kendetegnet ved sine yderst flotte og avancerede kataer (form øvelser). Kataer træner en i at bevæge sig.

Bælter 
10. kyu: Hvid Bælte

9.  kyu: Hvid Bælte – 1 snip

8.  kyu: Hvid Bælte – 2 snipper

7.  kyu: Gul Bælte

6.  kyu: Blå Bælte

5.  kyu: Grøn Bælte

4.  kyu: Violet Bælte

3.  kyu: Brun Bælte

2.  kyu: Brun Bælte – 1 snip

1.  kyu: Brun Bælte – 2 snipper

1.  Dan: -

2.  Dan: |

3.  Dan: |

4.  Dan: |

5.  Dan: |-Sort Bælte 

6.  Dan: |

7.  Dan: |

8.  Dan: |

9.  Dan: |

10. Dan: -

Referencer 

Karate
DR Koncerthuset

DR Koncerthuset, også kendt som Koncerthuset i DR Byen eller Segment 4, er et koncerthus i DR Byen i Ørestaden på Amager. Det er Jean Nouvel og hans tegnestue, der står bag designet. Huset, der er på 26.000 m² fordelt på 7 planer, har omkring 200 rum og fire sale.

Koncertsalen er koncerthusets største rum med 1800 publikumspladser placeret på forskudte terrasser hele vejen rundt om orkestreret. Koncertsalen rummer også et orgel med 91 registre, 118 kor og cirka 6000 piber bygget af hollandske Jan L. van den Heuvel – Orgelbouw bv.

De tre andre sale kan bruges både som prøvesale, studier og koncertsale, men har ikke faste publikumspladser.

Huset rummer desuden en række lokaler til diskoteket, P2 og DR-ensemblerne.

DR Koncerthuset har på ydresiden en koboltblå skærm der, når det er mørkt, kan virke som et lærred med billedprojektioner på.

DR Koncerthuset blev væsentligt dyrere end projekteret, hvilket medvirkede til den store overskridelse af DR Byens byggebudget. I alt kom koncertsalen til at koste 1,4 milliarder kroner, hvilket var 250 % mere end der oprindeligt var budgetteret med. Ifølge DR Nyheder kostede DR Koncerthuset 500 DR-medarbejdere jobbet og en overskridelse på 1,6 milliarder.

Som et kuriosum kan det nævnes, at den første transmission fra koncertsalen foregik i programmet den 11. time på DR2 den 14. februar 2007, længe før huset er færdigbygget. Huset skulle oprindeligt havde været åbnet netop i februar 2007. Det var cellisten Samira Dayyani der opførte Johann Sebastian Bachs cellosuite nr 2, 1. sats. Desuden fremførte et mandskor bestående af koncertsalens bygningsarbejdere sangen Kringsat Af Fjender.

DR Koncerthuset åbnede den 17. januar 2009, næsten to år forsinket, med en gallakoncert i Koncertsalen. Solister ved gallakoncerten var Martin Fröst, Morten Frank Larsen, Håkan Hardenberger, Andreas Brantelid og Measha Bruggergosman. Koncerten begyndte med en uropførelse af Andy Papes L'anima della musica og sluttede med Maurice Ravels Boléro spillet af DR SymfoniOrkestret dirigeret af Thomas Dausgaard.

DR Koncerthuset rummer i dag 5 fem forskelige kor, DR Spirekoret, DR Børnekoret, DR Juniorkoret (de tre hedder i dag DR Korskolen) DR Pigekoret, DR Koncertkoret.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 DR's side om Koncerthuset

Ørestad
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Koncertsale i Danmark
Koncerthuset
Kvantitetsteorien

Kvantitetsteorien er inden for økonomi en teori der begrunder sammenhængen mellem prisniveau og pengemængde - og dermed inflation og stigninger i pengemængden. Teorien er en vigtig bestanddel af monetaristisk økonomisk teori.

Kvantitetsligningen 
Kvantitetsligningen består af de fire variable M, V, Y og P, hvor 
M er den nominelle pengemængde, 
V kaldes for pengenes omløbshastighed, 
Y er den reale produktion (=realt BNP) og 
P er prisniveauet. 
P*Y er dermed nominelt BNP.

Kvantitetsligningen siger, at M*V=P*Y, altså at pengemængden multipliceret med omløbshastigheden er lig med nominelt BNP. 

I sig selv er dette en ukontroversiel sammenhæng. Den kan opfattes som en ligning, der simpelthen definerer "omløbshastigheden" residualt som den størrelse, der er lig med nominelt BNP divideret med den nominelle pengemængde.

Det afgørende element i kvantitetsteorien er, at man antager, at V, omløbshastigheden, er en konstant størrelse. Hvis man samtidig regner med, at Y, den reale produktion, er bestemt af andre faktorer, og at centralbanken kan kontrollere størrelsen af den nominelle pengemængde, M, er der kun én ubestemt variabel tilbage i modellen, nemlig prisniveauet P. Det bestemmes altså entydigt af de andre faktorer. Det betyder også, at for givet Y og V kan centralbanken ved at variere M bestemme, præcis hvilket niveau P skal have. Specielt vil den årlige stigning i pengemængden blive lig med den årlige prisstigning, dvs. inflation. Centralbanken kan altså suverænt kontrollere inflationen ved at styre væksten i pengemængden.

Kvantitetsteorien og praktisk pengepolitik 

Kvantitetsteorien er baggrunden for, at en del centralbanker især tidligere har opfattet væksten i pengemængden som en vigtig pengepolitisk variabel. Empirisk er der også visse tegn på, at pengemængdevækst og inflation følges nogenlunde ad i det lange løb. I kortere tidshorisonter er relationen dog relativt ustabil, og f.eks. i Danmark virker relationen mellem de to variable ikke særlig tæt. I en artikel i Nationalbankens kvartalsoversigt i 2006 anføres det således, at i praksis er omløbshastigheden ikke stabil, idet den blandt andet afhænger af finansielle innovationer og alternativomkostningen ved at holde penge (alternativrenten). Blandt andet derfor har det vist sig vanskeligt at bruge kvantitetsligningen direkte. 

Stort set alle centralbanker i vestlige lande har derfor i dag forladt en pengemængdemålsætning som praktisk mellemmål for pengepolitikken og betjener sig i stedet f.eks. af en mere direkte inflationsmålsætning.

Noter 

Makroøkonomiske modeller
Emma Mc-Kinney Møller

Emma Neergaard Rasmussen (senere Emma Mc-Kinney Møller) (8. juli 1913 – 21. december 2005) var gift med skibsreder Mærsk Mc-Kinney Møller i 65 år. Hun var datter af entreprenøren bag Rasmussen & Schiøtz og blev gift med Mærsk Mc-Kinney Møller den 22. maj 1940 i Taarbæk Kirke. De havde kendt hinanden siden 4. mellem på Øregaard Gymnasium. Fra 1935-40 var hun gift med A.P. Henriksens søn.

Ægteskabet fik en noget dramatisk indledning, da de som nygifte drog til i USA, hvorfra skibsreder Mærsk Mc-Kinney Møller førte rederiets skibe gennem krigsårene.

I USA blev to af ægteparrets tre døtre født. Den yngste datter blev født i 1948 efter hjemkomsten til Danmark. Emma Møller var kendt for ikke at invitere pressen inden for i hjemmet i Charlottenlund. Hun stillede gerne op ved officielle lejligheder, når der var brug for det, men de sidste år blev Mærsk Mc-Kinney Møller ofte set alene. Fru Mc-Kinney Møller var de sidst år plaget af gigt og måtte bruge kørestol.

Mærsk Mc-Kinney Møller valgte den 12. august 2006 at navngive verdens på det tidspunkt største containerskib, Emma Mærsk, efter hende.

Emma Mc-Kinney Møller er stedt til hvile på Hellerup Kirkegård.

Se også 
Mærsk Mc-Kinney Møller (familie)

Personer fra Danmark
Emma
Star of Life

The Star of Life er en blå sekstakket stjerne på hvid baggrund. I stjernen ses Æskulapstaven. Den bruges verden over som kendetegn for ambulancetjenester og -personale. Andre typer redningstjenester bruger den også i forskellige variationer og farver.

Historie 
The Star of Life er designet af Leo R. Schwartz, der var chef for den amerikanske ambulancetjeneste National Highway Traffic Safety Administration (NHTSA), da Amerikansk Røde Kors i 1973 klagede over at de amerikanske ambulancers kendemærke, et orange kors på hvid baggrund, mindede for meget om det Røde Kors. Logoet blev i USA patenteret af NHTSA i 1977, det udløb i 1997. Sverige gjorde, som det første land i Norden, Star of Life til symbol for ambulancetjenesten i 1986.

Symbolik 
I midten af stjernen er Æskulapstaven, som symboliserer den græske lægegud Æskulap, også kendt som bronzeslangen Nehushtan i Bibelen, hvilken Moses rejste i ørkenen, hvormed Gud helbredte israelitterne for slangebid, når de så på den.

De seks takker i stjernen symboliserer de 6 hovedopgaver udført af hjælpere og redningpersonel gennem hele ”redningskæden”:

De første på et skadessted, som regel utrænede civile og implicerede i hændelsen, danner sig et overblik og sikrer sig selv og tilskadekomne mod yderligere fare.
Der alarmeres og alarmcentralen giver eventuelle instruktioner og hjælp.
Hjælperne yder førstehjælp efter evne.
Professionelt redningspersonale ankommer og yder på skadesstedet hjælp efter evne.
Redningspersonalet forestår transport af tilskadekomne til relevant modtagelse og yder undervejs hjælp efter evne.
Endelig specialiseret behandling ydes på hospital.

Den mere almindeligt brugte version af de 6 aspekter er:

Erkendelse (af f.eks. en ulykke)
Alarmering
Udrykning
Behandling på skadessted
Behandling under transport
Overflytning til definitiv behandling

Se også 

Ambulance
Ambulanceassistent
Ambulancebehandler
Paramediciner
Førstehjælp

Akutberedskab
Symboler
Esbjerg Realskole

Esbjerg Realskole blev grundlagt i 1883. Skolen er placeret i Esbjerg midtby på adressen Svendsgade 19-21. Skolen har i dag ca. 450 elever med to klasser i hver årgang fra børnehaveklasse til 10. klasse

Ekstern henvisning 
 Esbjerg Realskoles hjemmeside 

Privatskoler i Danmark
Etableret i 1883
Realskole
Golddigger

Golddigger (engelsk for "guldgraver") er slang for en lykkejæger, en person (normalt en yngre kvinde), der kommer sammen med en rigere person i bytte mod gaver eller penge; den anden part er som regel ældre (og kan omtales som en sugar daddy). Katja K beskriver åbent et sådant forhold i sin selvbiografi.

Udtrykket golddigger er i dansk kendt fra 1942. I USA opstod ordet gold-digger blandt korpiger i starten af 1900-tallet. På tryk kan ordet findes i en bog fra 1911, The Ne'er-Do-Well af Rex Beach. Broadway-opsætningen The Gold Diggers var en komedie i tre akter af Avery Hopwood og åbnede 30. september 1919. Stykket benyttede begrebet gold-digger om en kvinde på udkig efter en rig ægtemand, og blev filmatiseret i 1929.

Noter 

Engelske ord
Mellemmenneskelige forhold
Ricochet (boldspil)

Ricochet er et boldspil der spilles på en indendørs bane, hvor der primært spilles op af en frontvæg. Spillet minder meget om squash, men i ricochet er det også tilladt at spille bolden via loftet.

Banen 
Banen er 8,0 meter lang, 5,5 meter bred og 2,7 meter høj.
Bagvægen er lavet af glas, hvorfra man går ind på banen. Der er en rød linje på bagvægen, bolden må ikke ramme over denne.
Loftet må gerne bruges.

Regler 
Der spilles til 15 point i hvert sæt – bedst af fem sæt. Man skal dog vinde med to overskydende point. Det er muligt for både den serverende og den returnerende spiller at score.

Udstyr 
Bolden er af gummi og på størrelse med en golfbold. Der spilles med forskellige bolde til begyndere, øvede og konkurrencespillere.

Ketsjeren er kortere og lettere end en squashketsjer.

Organisering 
Ricochet er i Danmark organiseret under Dansk Squash Forbund. De første danske mesterskaber blev afholdt i 2001.

Eksterne kilder 
 Læs mere om Ricochet i Dansk Squash Forbund 

Ketsjersport
Peder Olsen (borgmester)

Peder Olsen var borgmester i Hasle under den bornholmske opstand i 1658.
Johan Printzensköld, den svenske kommandant på Bornholm, havde på vej fra Hammershus til Rønne gjort holdt i Hasle for at diskutere skatteopkrævning med Peder Olsen. Det var indirekte startskuddet til befrielsen af Bornholm.

De mest prominente frihedskæmpere, udover Peder Olsen, var Poul Ancher, Villum Clausen og Jens Kofoed.

Tjek fødsels- og dødsår
Ikke-folkevalgte borgmestre fra Danmark (før 1919)
Personer fra Bornholm
Danskere i 1600-tallet
Opstandelseskirken (Albertslund)

Opstandelseskirken er en kirke beliggende i Albertslund. Den blev opført i 1984 efter en periode på 10 år, med en midlertidig kirke, som var indrettet i Vridsløselille Andelsboligforenings selskabslokaler.

Opstandelseskirken er tegnet af Inger og Johannes Exner og er – ligesom disse arkitekters øvrige kirkebyggeri – præget af spændende, utraditionelle idéer og gennemarbejdet indtil mindste detalje.

Grundplanen er ottekantet, og det intime og poetiske kirkerum, der måske snarere skulle kaldes et kapel, ligger som en skjult helligdom midt i et kompleks af lyse og venlige menighedslokaler og kontorer.

Orglet, som er karakteristisk ved sit højt placerede pedaltårn, er bygget 1991 af Th. Frobenius & Sønner efter Exner-parrets tegninger. Pedaltårnets piber er forbundet med spillebordet via et elektrisk kabel.

Siden 2007 har gospelkoret A-town Gospel holdt til i Opstandelseskirken.

Reflist

Eksterne kilder og henvisninger 

 Opstandelseskirken hos KortTilKirken.dk

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Albertslund
Kirker i Albertslund Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Københavns Amt
Fuglebjerg Kirke

Fuglebjerg Kirke består af et romansk skib og et sengotisk våbenhus i nord. Tårnet er fra 1838. Kirken bærer præg af en gennemgribende ombygning i 1888. Altertavlen er en katekismustavle i højrenæssance fra slutningen af 1500-tallet.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Byggeår for kirker 
 Fuglebjerg Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Fuglebjerg Kirke  i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Næstved Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Sorø Amt
Dianalund

Dianalund er en stationsby på Sydvestsjælland med  beliggende i Sorø Kommune. Navnet "Diana" stammer sandsynligvis fra mytologiens romerske jagtgudinde af dette navn, som igen har givet navn til den sjællandske gård "Dianelund". I 1897 blev en selvejende kristelig forsorgsinstitution, Kolonien Filadelfia, oprettet med henblik på at drive epilepsihospital og nervesanatorium for sindslidende, og i 1901 byggede man en stationsbygning på denne nordlige mark i Tersløse Sogn. Herefter voksede byen mod syd i de følgende årtier. Særligt i 60'erne og 70'erne blev Dianalund udbygget kraftigt med mange nye parcelhuskvarterer.

Epilepsihospitalet Filadelfia er Danmarks eneste specialhospital for epilepsi. Hospitalet har i alt 67 sengepladser fordelt på 5 afdelinger. Filadelfia bestyrer endvidere en specialskole for børn, et beskyttet værksted og dagcenter, en socialrådgivningsfunktion samt en række botilbud til mennesker med epilepsi eller lignende sygdomme. Derudover har Filadelfia siden 1997 drevet et Center for Neurorehabilitering. Organisationen beskæftiger over 750 medarbejdere svarende til ca. 640 fuldtidsstillinger.

I Dianalund finder man også Saltofte Larsens Kunstnergård, der er et udstillingssted for kunstneren Lars Carl Saltofte Larsen som elskede heste. Disse dyr går da også igen i hans skulpturer, malerier og tegninger. Ca. to kilometer syd for byen ligger landsbyen Tersløse med mindestuer for den berømte dansk-norske digter og forfatter Ludvig Holberg (1684-1754).

Midt i byen er Vestsjællands næststørste indkøbscenter, Dianalund Centret, placeret. Centret betjener foruden byens borgere også et stort opland. Desuden ligger en af de største sjællandske folkeskoler, Holbergskolen, i byens sydlige del. Dianalund har flere ældrecentre, bl.a. Degneparken, og i 2010 åbnede et moderne hospice, Hospicegården Filadelfia med 12 sengepladser.

Sorø Bibliotek består af tre lokalbiblioteker, hvoraf det ene ligger i Dianalund.

Dianalund ligger ca. 13 kilometer nord for Sorø og nogenlunde midt på jernbanestrækningen mellem Tølløse og Slagelse.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Dianalund Borgerforening 

 
Byer i Sorø Kommune