kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Østrup (Vesthimmerlands Kommune)

Østrup er en by i det vestlige Himmerland med , beliggende 8 km nord for Aalestrup, 10 km øst for Farsø og 8 km syd for Aars. Byen hører til Vesthimmerlands Kommune og ligger i Region Nordjylland. I 1970-2006 hørte byen til Aars Kommune.

Østrup hører til Vognsild Sogn. Vognsild Kirke ligger i landsbyen Vognsild 4 km vest for Østrup. Lerkenfeld Å løber syd om byen.

Faciliteter 
 Østrup har et medborgerhus.
 Børnecenter Østrup er et asylcenter for uledsagede mindreårige flygtninge. Centret blev etableret i december 2014 i bygninger, der tidligere bl.a. har været plejehjem. Det har plads til 50 børn i alderen 12-18 år, og der er 27 ansatte. Børnene går i skole i Simested, hvor 6 lærere er ansat til at undervise i dansk, engelsk og forskellige kreative fag. Ud over undervisningen tilbydes fritidsaktiviteter som fodbold, fitness, boksning, svømning, MTB-cykelture og musik.

Historie

Stationsbyen 
Østrup fik jernbanestation på Himmerlandsbanerne, der blev åbnet i 1893. Stationen lå midt mellem de to knudepunkter Aars og Aalestrup.

I 1901 blev Østrup beskrevet således: "Østrup med Skole, Jærnbane- og Telegrafst. samt Købmandshdl.;" Det lave målebordsblad fra 1900-tallet viser at der senere også kom mejeri og telefoncentral. På et foto fra 1988 hos EVP ses Østrup Kro over for stationen.

Banens persontrafik blev indstillet i 1966, men strækningen fortsatte som en del af godsbanen Viborg-Løgstør, dog uden ekspedition i Østrup. Godstrafikken blev indstillet i 1999, og sporet blev taget op i 2006, så man kunne anlægge cykel- og vandreruten Himmerlandsstien. Stationsbygningen er bevaret på Valkyrievej 3.

Kendte personer 
 Låsby-Svendsen (1929-2020), handelsmand og boligudlejer.
 Gert Bo Jacobsen (1961-), forhenværende professionel bokser, Europa- og verdensmester.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Byer i Vesthimmerlands Kommune
Strandby (Vesthimmerlands Kommune)

Strandby er en landsby i det vestlige Himmerland med . Strandby er beliggende nær Ertebølle mellem Risgårde Bredning i Limfjorden en kilometer mod vest og Farsø ni kilometer mod øst.

Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Vesthimmerlands Kommune. Strandby er beliggende i Strandby Sogn.

I byen ligger bl.a. Strandby Kirke.

Kilder 

Byer i Vesthimmerlands Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Det Socialistiske Arbejdes Helt

Det Socialistiske Arbejdes Helt (, ) var en orden, der blev uddelt i Sovjetunionen. Den blev tildelt for fremragende indsats indenfor erhvervsliv og kultur eller for særlig indsats i statens tjeneste eller offentlig virksomhed. Ærestitlen blev indstiftet 27. december 1938, mens det medfølgende ordenstegn, omtalt som Hammer og Segl-medaljen, blev indført 22. maj 1940 ved beslutning fattet af Den Øverste Sovjets Præsidium. Den blev afskaffet efter Sovjetunionens sammenbrud i 1991.

Leninordenen blev sædvanligvis også tildelt de som blev udnævnt til Det Socialistiske Arbejdes Helt. Disse kunne også blive hædret med en byste opsat i hjembyen.

Inddeling 
Ordenen bestod af en enkelt klasse.

Insignier 
Ordenstegnet for udmærkelsen Det Socialistiske Arbejdes Helt bestod af en femtakket, mangesidet, guldstjerne med hammer og segl i midten. Stjernen var ophængt i et rødt bånd. Bagsiden af stjernen bærer ordenens navn. Ordenstegnet ligner det, der blev tildelt, de som blev udnævnt til Sovjetunionens Helt, men for denne orden mangler symbolet midt i stjernen. Begge insignier gør brug af stjernen, et udbredt motiv i sovjetisk symbolik, som også var at finde i Sovjetunionens flag. Ordensbåndets farve har sit ophav i arbejderbevægelsens og socialismens røde flag.

Tildeling 
Udmærkelsen Det Socialistiske Arbejdes Helt blev tildelt enkeltpersoner for fremragende indsats i arbejds- og kulturlivet. Den kunne tildeles samme modtager gentagene gange. Ved ordenens ophævelse i 1991 var antallet af tildelinger kommet op i 19.000.

Notable modtagere 
 Igor Tamm
 Pavel Tjerenkov

Litteratur 
 Poul Ohm Hieronymussen og Jørgen Lundø: Europæiske ordner i farver, København: Politikens forlag, 1966.

Eksterne henvisninger 

 Den store sovjetiske encyklopædi: Герой Социалистического Труда , hentet 17. marts 2017 ()

Hædersbevisninger fra Sovjetunionen
Diplomati
Etableret i 1938
Grønhøj (Viborg Kommune)

Grønhøj er en landsby i Midtjylland med 200 indbyggere (2012) , beliggende i Frederiks Sogn, ti kilometer fra Karup og fire fra Frederiks. Landsbyen ligger i Viborg Kommune og tilhører Region Midtjylland.

Byen blev grundlagt i 1760 og startede som en bebyggelse for Kartoffeltyskerne.

22. juli 1760 ankom de første "kolonister" fra Tyskland. Inden årets udgang var der 136 personer, samlet i 34 familier, bosat i Grønhøj.

I centrum af byen blev i 1846 opført Grønhøj Kro, der to år efter blev Kongelig privilegeret landevejskro.

Eksterne henvisninger 
 Viborgbyogland.dk – Grønhøj 
 Information og billeder fra Grønhøj
 Grønhøj Kro & Egnsmuseum

Kilder 

Lokaliteter i Viborg Kommune
Etableret i 1760
Kinesiologi

Kinesiologi (af græsk: kinein 'bevæge', og -logi) er en alternativ behandlingsmetode, der bygger på en antagelse om, at en svækkelse af et organ ledsages af en svækket muskel.

Ved at undersøge musklerne og deres styrke finder kinesiologien det muligt at afdække om patienten har psykiske eller fysiske ubalancer og blokeringer. Typisk sker undersøgelsen ved at behandleren foretager et let tryk på patientens udstrakte arm. Behandlerens opgave er at bidrage til at skabe balance i strukturel, kemisk og psykisk forstand – vedkommende kan ikke behandle symptomerne som sådan, men søger ved at teste og afbalancere livsenergien at undersøtte patientens selvhelbredselsesprocesser.

Metoden er udviklet indenfor amerikansk kiropraktik i 1960'erne og forstår sig selv som en kombination af østlig filosofi vedrørende menneskekroppens energisystemer og den vestlige verdens viden om fysiologi og anatomi. Kinesiologiens fader regnes for at være George Goodheart.

Eksterne henvisninger 
 Om Kinesiologi  på Styrelsen for Patientsikkerheds Råd for Alternativ Behandling (SRAB)s websted.

Alternativ behandling
Pseudovidenskab
Overlade

Overlade er en landsby i det vestlige Himmerland med , beliggende 12 kilometer nord for Farsø, 16 kilometer syd for Løgstør og syv kilometer syd for Ranum.

Landsbyen ligger i Region Nordjylland og hører til Vesthimmerlands Kommune. Overlade er beliggende i Overlade Sogn.

Om landsbyen 
I Overlade ligger bl.a. Overlade Kirke og Overlade Skole. Herregården Lundgaard ligger nær ved landsbyen.

Kilder 

Byer i Vesthimmerlands Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Iwanami Shoten

er et japansk bogforlag i Tokyo.

Iwanami Shoten blev grundlagt i 1913 af Shigeo Iwanami. Dets første store udgivelse var romanen Kokoro i 1914. 

Hovedkontoret er på Hitotsubashi 2–5–5, Chiyoda, Tokyo.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Officiel hjemmeside 

Forlag fra Japan
Virksomheder i Tokyo
Over gaden under vandet

Over gaden under vandet er en dansk dramafilm fra 2009, der er instrueret af Charlotte Sieling, som også har skrevet filmens manuskript. Filmen er produceret af Nimbus Film.

Filmen fik danmarkspremiere 23. oktober 2009.

Eksterne Henvisninger 

 Filmens hjemmeside 
 Filmz.dk: Over gaden under vandet

Danske film fra 2009
Dramafilm fra Danmark
Film instrueret af Charlotte Sieling
Dansksprogede film
Vognsild

Vognsild er en landsby i det vestlige Himmerland med , beliggende seks kilometer øst for Farsø og ni kilometer vest for Aars. Nærmeste by er Østrup fire kilometer øst for Vognsild.

Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Vesthimmerlands Kommune. Vognsild er beliggende i Vognsild Sogn.

Om byen 
I Vognsild ligger bl.a. Vognsild Kirke og Vognsild Idræts- og Boldklub.

Kilder 

Byer i Vesthimmerlands Kommune
Ullits

Ullits - tidligere Ullits Stationsby - er en by i det sydvestlige Himmerland med , beliggende 6 km nordøst for Hvalpsund, 6 km nordvest for Gedsted, 6 km sydvest for Farsø og 19 km sydvest for Aars. Byen hører til Vesthimmerlands Kommune og ligger i Region Nordjylland. I 1970-2006 hørte byen til Farsø Kommune.

Ullits hører til Ullits Sogn. Ullits Kirke ligger 2 km mod sydøst i den oprindelige landsby Ullits, nu Gammel Ullits.

Faciliteter 
 Ullits Skole blev bygget i 1961 som centralskole for de tidligere landsbyskoler i Fovlum og Gammel Ullits. I 1971 kom Svingelbjerg også med i skoledistriktet, og i 2011 blev eleverne fra Louns-Alstrup Skole flyttet hertil. Skolen har 80 elever i 4 klasser, fordelt på 0.-6. klassetrin. Efter 6. klasse fortsætter eleverne i Farsø Skole. I 1988 blev SFO'en Børnehuset startet med kun 8 børn i en tidligere lærerbolig. I 1991 blev SFO’en ændret til en LandsByOrdning (LBO), som nu har børn i alderen 3-10 år. I 2017 blev LBO'en udvidet med vuggestuen Muslingen. I 2018 skiftede huset navn til Børnehuset Fjorden.
 Ullits Minihal blev bygget i 1989. Den benyttes bl.a. af Ullits Gymnastikforening, der blev stiftet i 1919, og Ullits Badmintonklub, der blev stiftet i 1944. Hallen har en scene.
 Byens gamle missionshus blev i 1994 omdannet til medborgerhus, der kan lejes til fester og arrangementer og har service til 80 personer.
 Ullits har købmandsforretning.

Historie 
I 1901 omtales Ullits således: "Ullis (1475: Wllis, 1485: Vuldis) med Kirke, Præstegd. og Skole;" Det høje målebordsblad fra 1800-tallet bruger også stavemåden Ullis.

Stationsbyen 
I 1910 blev Ullits Station på Aalborg-Hvalpsund Jernbane anlagt på åben mark 2 km nordvest for kirkelandsbyen. Det lave målebordsblad fra 1900-tallet viser at Ullids Stby voksede op omkring stationen, fik hotel, mejeri, bageri, jordemoderhus og telefoncentral. Stationsbyen blev nu større end landsbyen.

Stationen havde i starten et læssespor på 210 m. Det blev i 1921 forlænget til 232 m. I 1925 blev der lagt sidespor til foderstofforeningen.

Efter nedlæggelsen af Hvalpsundbanen i 1969 kom stationsbyen til at hedde Ullits, og landsbyen fik navnet Gammel Ullits. Vejnavnet Banevolden minder stadig om stationsbytiden, og et stykke af banens tracé er bevaret i vejens nordlige ende. Stationsbygningen er bevaret på Mellemvej 12.

Genforeningssten 
I det vestlige hjørne af anlægget Egelund overfor Nibevej 14, står en sten der blev afsløret 15. juni 1921 til minde om Genforeningen i 1920.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Det digitale Ullits
 SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Byer i Vesthimmerlands Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Fandrup

Fandrup er en by i det vestlige Himmerland med . Den har i de senere år svinget omkring de 200 indbyggere, som er Danmarks Statistiks definition på en by. Fandrup er beliggende 10 km nordøst for Hvalpsund, 3 km vest for Farsø og 15 km vest for Aars. Byen hører til Vesthimmerlands Kommune og ligger i Region Nordjylland. I 1970-2006 hørte byen til Farsø Kommune.

Fandrup hører til Farsø Sogn. Farsø Kirke ligger i Farsø.

Faciliteter 
Et hus, der havde tilhørt Hjemmeværnet og derfor blev kaldt Krudthuset, blev i 2005 overflødigt ved sammenlægning af nogle distrikter. Så blev der dannet en forening for at købe huset og gøre det til Kultur- og Medborgerhus. Det temmelig forfaldne hus blev istandsat af frivillige, hovedsagelig med brugte materialer, og huset på Borgergade 49 blev indviet som forsamlingshus 1. maj 2006. Det har plads og køkkenfaciliteter til 60 gæster.

Historie 
Det nuværende Fandrup opstod ved udskiftningen i 1798, hvor 3 gårde, udvalgt ved lodtrækning, blev flyttet hertil fra det ældste Fandrup.

Stationsbyen 
Fandrup fik station på Hvalpsundbanen (1910-69). Stationen blev nedrykket til trinbræt i 1968.

I det meste af stationsbytiden havde Fandrup en del butikker: brugsforening, købmand, fiskehandler, manufakturforretning, bager, snedker, tømmerhandel m.fl. Nu er der ingen tilbage. Stationsbygningen er bevaret på Banevej 8. Den nordøstlige gren af Banevej er anlagt på banetracéet, og et stykke af tracéet er bevaret sydvest for Borgergade.

Skoler 
Fandrup skole blev bygget i 1911, men der har været skole i byen meget længere tilbage i tiden. Der blev også oprettet en friskole, som senere blev omdannet til forskole og derefter til missionshus.

Kendte personer 
 Knud V. Kristensen (1953-), borgmester og tidligere medlem af Folketinget, født og opvokset i Fandrup.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Vesthimmerlands Museum: Vores Kulturarv, Fandrup historie
 SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971 

Byer i Vesthimmerlands Kommune
Killerup

Killerup er en bydel i Odense SØ. Bydelen var oprindeligt en landsby i det nuværende Korsløkke Sogn, og har karakteristik af en landsby i byen. Killerup ligger øst for Syddansk Universitet og syd for Bilka og er omfattet af den bevarende lokalplan nr. 4-504 for Odense Kommune. I praksis betyder det, at de fleste bygninger i Killerup er klassificeret som bevaringsværdige, der må ikke rives bygninger ned og der må ikke opføres nye. Hele området forsøges bevaret som en landsby i byen.

Bebyggelsen i Killerup ligger systematisk omkring en forte og består i dag af seks gårde og fem huse. Killerup er bygget på en del af de jorder der oprindeligt tilhørte Hollufgård. Lindved Å passerer igennem Killerup.

I 1967 købte Undervisningsministeriet Killerups marker og alle dens gårde, bortset fra en enkelt, Killerupgård. Staten har dog senere solgt de fleste ejendomme tilbage til privatfolk. På de fleste af Killerups gamle marker er der nu Syddansk Universitet, Odense Golfklub og Boldklubben 1913. Universitetets indendørs stednavne som Gydehutten, Stenten, Krogene, Knoldene, Lysningen og Agrene er gamle Killerup-stednavne, som er flyttet ind på Syddansk Universitet.

Gårde 
De seks gårde er:
 Killerupgård (den største gård)
 Bakkegård (Killerup Rideskole)
 Ågård
 Skovgård (Forskerboliger)
 Ådal
 Den gamle gård

Killerupgård 
Killerupgård er den største gård i Killerup med sine knap 4 hektar jord. Gården blev genopført i sin nuværende form efter, at den brændte ned i 1857. Inden da var gården et bindingsværksbyggeri men er nu et murstensbyggeri.

Killerup elværk har været drevet fra gårdens vandmølle og turbinehus fra 1912 frem til 1990'erne, hvor Odense Kommune ønskede at forbedre fiskenes vilkår i Lindved Å.

Gården er en 4-længet gård, der består af et stuehus, udhus-, stald- og ladebygning, som omkranser gårdspladsen. På stuehuset er indmuret en marmorplade med navnene J. Larsen og A.M. Jensdatter 1857, der har været de oprindelige bygherre.

Ejere af Killerupgård:
 (1857-?) J. Larsen og A.M. Jensdatter
 (?-1985) Erik Møller og Ester Møller
 (1985-2009) Søren Møller og Anders Vilhelm Møller
 (2009-) Bjarni Norddahl

Noter

Litteratur 
 Odense Magistrat. 2. afdeling: Killerup – en landsby i byen. Rapport om Killerup landsby og dens fremtid.
 Anders W. Berthelsen: Korsløkke Tornbjerg bogen. 

Bydele i Odense
Simested

Simested er en by i Himmerland med , beliggende 5 km vest for Nørager, 18 km nordvest for Hobro, 4 km øst for Aalestrup og 16 km syd for Aars. Byen hører til Vesthimmerlands Kommune og ligger i Region Nordjylland. I 1970-2006 hørte byen til Aalestrup Kommune.

Simested hører til Simested Sogn. Simested Kirke ligger i byen. Simested Å passerer syd for byen.

Faciliteter 
 Østhallen blev opført i 1987 og udvidet/renoveret i 2012, begge gange med stor hjælp af frivillig arbejdskraft. Hallen bruges af Idrætsforeningen Kvik (I.F. Kvik), der er stiftet i 1969 og tilbyder fodbold, badminton, håndbold, gymnastik og indendørs cykling. Desuden holdes der møder, fester osv. i hallen.
 Hotel Simested Kro gik konkurs 1. maj 2020. Den har restaurant til 26 gæster, stor festsal til 160 personer og lille festsal til 50 personer samt 4 dobbeltværelser og 1 enkeltværelse. Den gamle kro blev genopført efter en brand i 1978 og ombygget i 1998. Den var allerede sat til salg i 2014.
 Simested Skole blev nedlagt i 2011. Den bruges nu til undervisning af uledsagede mindreårige flygtninge (UMI) fra Børnecenter Østrup. 6 lærere er ansat til at undervise i dansk, engelsk og forskellige kreative fag. Ud over undervisningen tilbydes fritidsaktiviteter som fodbold, fitness, boksning, svømning, MTB-cykelture og musik.

Historie

Stationsbyen 
Simested fik station på Himmerlandsbanernes strækning Hobro-Aalestrup (1893-1966). Stationen havde omløbsspor og læssespor. Den var en af banens mindst benyttede. I juni 1960 blev den nedrykket til trinbræt, og omløbs/læssesporet blev taget op. 

I 1901 blev byen beskrevet således: "Simested, ved Hobro vejen, med Kirke, Skole, Kro (noget Ø. for Byen), Jærnbanehpl., Telegraf- og Telefonstation". Det lave målebordsblad fra 1900-tallet viser at der senere også kom mejeri, jordemoderhus og missionshus.

Stationsbygningen er bevaret på Banepladsen 6. Sydøst for stationen findes en tilgroet banedæmning langs Mejerivej. Rester af banens tracé kan også ses, hvor banen krydsede Eveldrupvej.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971 

Byer i Vesthimmerlands Kommune
NHK

NHK (日本放送協会, Nippon Housou Kyoukai) er det japanske public service-medie med både radio- og tv-station. NHK's finansieres gennnem TV-licens, og dens kanaler sendes uden reklamer. Navnet udtales i Japan på engelsk.

Stationen startede med at sende radio i 1926 med britiske BBC som forbillede. Dens anden radiostation gik i luften 1931. Nogle år senere begyndte stationen at sende TV som et af de første i verden.

I dag2009 har NHK fem nationale TV-kanaler. NHK General TV og NHK Educational TV som sendes via kabelnettet samt satellitkanalerne NHK BS1, NHK BS2 og HD-kanalen NHK Hi-Vision. De sidste kræver dog ekstra abonnementsafgift og når derfor en mindre del af befolkningen end hovedkanalerne. Der er desuden de tre radiokanaler: NHK Radio 1, NHK Radio 2 og NHK FM.

Eksterne henvisninger 

 NHK – Officiel side på japansk
 NHK – officiel side på engelsk 
 NHK Science & Technical Research Laboratories
 Radio Japan, NHK's internationale service

Medier fra Japan
Statsejede virksomheder
Virksomheder i Tokyo
Public service-medier
Axel Wanscher

Axel Wanscher (5. januar 1902 på Frederiksberg – 17. oktober 1973) var en dansk arkitekt.

Axel Wanscher havde ikke arkitekturinteressen fra fremmede, da han var af slægten Wanscher. Han var søn af kunsthistorikeren Vilhelm Wanscher og maleren Laura Kirstine Baagøe Zeuthen og bror til møbelarkitekten Ole Wanscher. Han fik sin uddannelse på Teknisk Skole og var elev af Carl Brummer, Aage Lønborg-Jensen og Thorkild Henningsen. Han modtog K.A. Larssens legat 1928 og tog til Californien samme år. Siden kom han til Italien 1936, 1937, 1946 og 1948. Han drev egen tegnestue fra ca. 1935 og havde tegnestuefællesskab med Peter Collin, Hans Bølling og Flemming Behnke 1965-72. 

Axel Wanscher blev gift 22. december 1933 i Gentofte med Carla Rigmor Wiingaard Nielsen (9. april 1901 i Roskilde – 16. april 1979), datter af købmand Carl Christian Nielsen og Christiane Augusta Wiingaard.

Værker 
 Enfamiliehus, Østerled 24, København (1932, for Vilhelm Wanscher efter dennes udkast)
 Eget hus, Slotsvej 23 A, Charlottenlund (1934)
 Hus på Svanemøllevænget, København (1935)
 Medicinalvarefabrik for H. Lundbeck & Co, Vermundsgade 19, Amagerbro, København (1935)
 A/S Folkebankens bygning, Ålholmvej 1, København (1936, præmieret 1937)
 Frederikssundsvej 23, København (1937-41)
 Lyngby Hovedgade 62, Kongens Lyngby (1937-41)
 Beboelsesejendom, Ordrupvej 69-73, Ordrup (1937, præmieret 1938)
 Jensløvs Tværvej 11-13, Charlottenlund (1938, præmieret 1939)
 Industrihus, Thorsgade 37, Islands Brygge, København (1939-40, nedrevet)
 Den tyske skole, Emdrupvej (fra 1941 efter udkast af Werner March, senere Emdrupborg, ombygget af Thomas Havning 1945-48)
 Ombygning af Tolbodgade 10, København (1951)
 Ejendom for Håndværkerforeningen, Frederikssundsvej, København (1951)
 Rækkehuse i Herlev (1951)
 Rækkehuse i Rungsted (1951)
 Rækkehuse i Ringsted (1953)
 20 enfamiliehuse, Espergærde (1952)
 Boligbebyggelsen Lindevangen, Tåstrup (1965)
 Islandshus, Islands Brygge, København (1966)
 Østervold Kollegium, Øster Voldgade 20, København (ca. 1966)
 Brdr. Bendix' værksted og udstilling, Rødovre (ca. 1966)
 Boligbebyggelsen Charlottegården, Hedehusene (1970)
 Øresundskollegiet, Uplandsgade/Dalslandsgade, Amagerbro, København (1971-74, sammen med Peter Collin, Hans Bølling og Flemming Behnke)
 Desuden en række enfamiliehuse

Kilder 
 Weilbachs Kunstnerleksikon 1994.

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Axel
Jørgen Lykke

Jørgen Lykke (1515 på Havnø – 26. december 1583) var en dansk rigsråd og lensmand i Skanderborg Len. Han var medlem af Lykke-slægten.

Lykke gjorde tjeneste i Frankrig som løjtnant (stabschef) under Den Nordiske Syvårskrig 1532-1543. Han blev rigsråd i 1544 og blev sendt til Sverige, Tyskland, Polen, Spanien og Schlesien. I 1547 blev han lensmand på Skanderborg, Mariager, Hindsted, Horns og Gislum Herred, og i 1550 opførte han Overgård Gods ved Mariager Fjord efter at have overtaget godset fra kronen ved nogle byttehandler i 1545. Lykke var proviantmester i Jylland fra 1563 og førte som sådan tilsyn med landsdelen. Han ejede foruden Overgård Gods Hverringe, Bonderup, Hessel og Bregenholm samt Ouegård.

Han var gift med Beate Brahe, med hvem han bl.a. fik sønnen Henrik Lykke.

Jørgen Lykke er begravet i Udbyneder Kirke.

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1500-tallet
Rigsråder fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Jørgen
Lensmænd fra Danmark
Personer i Svenskekrigene fra Danmark-Norge
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Mariagerfjord Kommune
Niels Brock (handelsmand)

Niels Brock (født 19. marts 1731 i Randers, død 4. oktober 1802) var en dansk handelsmand.

Efter et 2-årigt ophold på en handelsskole i Lübeck blev Niels Brock, der var købmandssøn, ansat på sin onkels kontor i København. Han rejste imidlertid tilbage til Randers efter kort tid i forbindelse med faderens død i 1754, hvorefter han afviklede dennes forretning. Han vendte tilbage til hovedstaden i 1756 og skabte en stor forretning her med handel med hør og kolonialvarer, bl.a. i Norge, Polen, Rusland samt Estland, Letland og Litauen. Han drev desuden vekseler- og forsikringsvirksomhed. Af kongen blev han udnævnt til en af stadens 32 mænd.

Han blev i 1762 gift med Lene Brock, f. Bredahl, datter af borgmester i Randers, Nicolai Krag Bredahl. Lene Brock døde i 1786. Efter Niels Brocks død i 1802 efterlod han sig en formue på 865.000 kurantdaler, der blev anvendt til legater i København og Randers. Grosserersocietetet fik desuden et legat til at etablere en handelsskole, hvilket Foreningen til Unge Handelsmænds Uddannelse realiserede i 1881 med Købmandsskolen i København. C.F. Tietgen, der sad i bestyrelsen for fonden, der administrerede Brocks arv, grundlagde i 1888 en videregående handelsuddannelsesinstitution under navnet De Brockske Handelsskoler. I 1908 blev disse lagt ind under Købmandsskolen, der i 1991 skiftede navn til Niels Brock Copenhagen Business College, dog ofte blot Niels Brock.

En gade i Randers er opkaldt efter Niels Brock. Også Niels Brocks Gade i København, umiddelbart syd for Glyptoteket er opkaldt efter ham.

Kilder 
 
 Niels Brock: Historien 

Personer fra Randers
Danskere i 1700-tallet
Grosserere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Stadens 32 mænd
Forsvarsdepartementet

Forsvarsdepartementet er det norske forsvarsministerium.

Referencer

Se også 
 Forsvarsministeriet (flertydig) - forsvarsministeriet i andre lande.

Forsvarsministerier
Norges politik
Norges ministerier