kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Almindelig guldjordbær

 
Almindelig guldjordbær (Waldsteinia geoides) er en staude med en lav, tæppedannende vækst. Blom­sterne minder i formen om jordbærblomster, men de er smørgule.

Beskrivelse 
Bladene sidder på lange stilke, og de er ægformede med fligede indskæringer og tandet rand. Bladet er i reglen lidt opadkrummet. Oversiden er matgrøn, mens undersiden er lidt lysere, men også mat. 

Blom­stringen sker i maj måned. Blom­sterne sidder flere sammen på lange stilke, der løfter dem fri af bladene. Blom­sterne minder i formen om jordbærblomster, men de er smørgule. Frøene modner godt og kan også spire her i landet, bare forholdene er i orden.

Planten har en ganske kort rodstok, der bærer rødder og blade. Rodnettet er tæt og trævlet. Planten kan skabe jordtræthed.

Guldjordbær findes i tre forskellige arter. W. fragarioides er ikke særlig udbredt, og bliver næsten 20 cm høj med krybende rhizom, men uden egentlige udløbere. Er meget lig med W. ternata, bare større i vækst og mindre i blomst. W. geoides er tuedannende med kort rhizom og uden udløbere, højden kan komme op omkring 25 cm. W. ternata er den mest udbredte art af de tre og den vigtigste. Den breder sig med udløbere og danner et tæt bunddække. Efter 2 år havde 9 planter pr. m² dannet et tæt tæppe i et sammenlignende forsøg af bunddækkeplanter ved Statens Forsøgsstation i 1967-76. Her afprøvedes 125 forskellige stauder og buske for deres egenskaber som bunddække, og Waldsteinia fik bemærkningen 'bedste bunddækkeplante'.

Hjemsted 
Almindelig guldjordbær er udbredt på den ungarske slette og i bjergdale på både kalkholdig og silikatrig bund, hvor den danner mosaik med andre steppe- og skovsteppearter langs hegn og skovbryn. 

I det sydvestlige Mähren, tæt på Ungarn og Tjekkiet, findes skove på kalkstensundergrund, som er domineret af småbladet lind. Her vokser arten sammen med bl.a. løgkarse, sandkarse, bølgekronet storkenæb, finbladet stormhat, forårsvortemælk, giftig kronvikke, gul anemone, kaukasisk konval, kirsebærkornel, martsviol, mørk blåaks, Omphalodes scorpioides (en art af kærminde), parmaviol, Sedum maximum (en art af stenurt), skovforglemmigej, stor fladstjerne, storgyvel, tandrod og vortet benved

Note 

Flerårige urter
Haveplanter
Gule blomster
Bunddækkende planter
Sophie Amalie Bardenfleth (dekanesse)

Sophie Amalie Bardenfleth, født rigsgrevinde (komtesse) von Schmettau (4. november 1810 i København – 26. april 1893 i Stubberup) var dekanesse i Vallø Stift. Gift med C.E. Bardenfleth.

Danskere i 1800-tallet
Slægten Schmettau
Sophie Amalie 2
Personer fra København
Komtesser fra Danmark
Louisiana

Louisiana kan henvise til flere artikler:

 Louisiana (stat) – en stat i USA
 Louisiana (kunstmuseum) – et dansk kunstmuseum
 Louisiana-købet – USA's køb af Louisiana-territoriet
 Louisiana-territoriet – et område i USA
 Louisiana (film fra 1919) − en amerikansk film
Hørpalme

Hørpalme (Trachycarpus fortunei) er en palme med 80 cm brede, vifteformede blade. Den bliver 10-12 meter høj og er vidt udbredt som pryd- og nyttetræ. Den stammer fra Kina, men findes ikke længere vildtvoksende i naturen. Derfor er den nøjagtige oprindelse ukendt. Hørpalmen er kendt for sin tolerance overfor kulde, og dyrkes således også i tempererede egne af verden. Fibrene fra bladene udnyttes til fremstilling af grove reb.
Hørpalmen kan også dyrkes på friland i Danmark, hvis den plantes på et beskyttet sted. Kan bl.a. ses i Botanisk Have i København.

Den nært beslægtede art Trachycarpus takil findes vildtvoksende på spredte lokaliteter i den østligste del af Uttarakhand (Indien) i ca. 1.800 – 2.700 meters højde. Den vokser i skove, bestående af bl.a. arter af eg (Quercus dialata) og cypres (Cupressus torulosa).

Træer
Nytteplanter fra Asien
Hørpalme-slægten
Cherokee (flertydig)

Cherokee kan henvise til flere artikler:

Cherokee-folket 
 Cherokee – en stamme af oprindelige amerikanere
 Cherokee (sprog) – et sprog, der tales af nogle få oprindelige amerikanere
 Cherokeealfabetet – et skriftsystem til sproget

Stednavne 
 Cherokee, North Carolina – en by i North Carolina, USA
 Cherokee City, Oklahoma – en by i Oklahoma, USA
 Cherokee City, Arkansas – en by i Arkansas, USA
 Cherokee, Iowa – en by i Iowa, USA
 Cherokee County, Texas – et amt (county) i Texas, USA
 Cherokee County, North Carolina – et amt (county) i North Carolina, USA

Andet 
 Jeep Grand Cherokee – en bilmodel
 Cherokee (webserver) – en fri webserver
Bunker

Bunker eller bunkers er en betegnelse for en bygning bygget til at modstå beskydning for at beskytte de personer eller det udstyr, som er i bunkeren.

Alt efter hvor kraftigt bunkeren er bygget, kan den modstå alt fra håndvåben til store flybomber. Feltmæssige bunkers er ofte bygget af tømmer, sandsække, Hesco-bastions og tilsvarende improviserede materialer, medens mere planlagte bunkers næsten altid støbes i jernbeton, som regel med en væg- og lofttykkelse på ½ til 3 meter. Bunkeren kan også indeholde filtersystemer som hindrer at f.eks. giftgas eller radioaktivt støv trænger ind.

For at skjules og for at forøge beskyttelsesvirkningen er bunkers ofte anlagt under jorden, men hvis der f.eks. skal kunne skydes eller observeres fra bunkeren, må som minimum dele af den ligge over jordniveau.

Militære bunkers har ofte skydeskår til nærforsvar (i det mindste i forbindelse med indgangspartiet), medens civile bunkers som de typiske kuppelbunkers, der ligger i mange parker, ikke har dette. Langs den jyske vestkyst ligger mange tyske bunkers bygget under 2. verdenskrig som led i Atlantvolden. De blev bygget efter de tyske standardtegninger "Regelbau". Flere af disse bunkers er tilsandede eller ligger nedsunket i vandkanten, af hensyn til fare for badende er flere af disse fjernet.

En bunker til militære flyvemaskiner kaldes en shelter (egentlig engelsk: Hardened shelter).

Se også 
Atlantvolden
Atlantvolden i Danmark
Sikringsstilling Nord

Eksterne henvisninger 

 Bunkere i den danske del af Atlantvolden – Regelbau programmet
 BunkerBlog: All about German fortifications 1933-1945 (en)
 Bunkersite.com: About bunkers built by the Germans during 1933-1945 in the whole of Europe (en)
 Bunker Pictures – Bilder, Standorte, Informationen über Bunker des 2. Weltkrieges, dem Atlantikwall und die Kalte Krieg (en)
 http://www.slagmarker.dk – spor af anden verdenskrig i Europa

Fæstningsanlæg
Mancala

Mancala er en spilfamilie, hvor spillebrættet består af et antal huller med sten eller kugler. Hvert træk udføres ved at man tager stenene i et hul og lægger dem en ad gangen i de efterfølgende huller. På engelsk kaldes denne spiltype således undertiden sowing games (så-spil). I Danmark er kalaha nok er det mest kendte medlem af mancala-familien. Andre udbredte spil er Oware, Sungka og Bao.

Mancala-spil kendes især i Afrika og dele af Asien.

Navnet mancala kommer fra det arabiske ord naqala (direkte oversat: "at flytte").

Eksterne henvisninger 

 Introduktion til mancalaspil på Mind Sports Worldwide (engelsk) 

Brætspil
Strom Thurmond

James Strom Thurmond (5. december 1902 – 26. juni 2003) var en amerikansk politiker, som repræsenterede South Carolina i det amerikanske senat fra 1954 til april 1956 og november 1956 til 1964 som demokrat og fra 1964 til 2003 som republikaner. Da han gik af som senator, var han 100 år gammel og den senator, der havde siddet længst med 48 år.

Den hidtil længste filibuster-tale blev holdt af Thurmond i 1957, da han talte mod en forestående borgerrettighedslovgivning i 24 timer og 18 minutter. Forslaget blev alligevel vedtaget.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Medlemmer af Senatet i USA
Guvernører i South Carolina
Hundredårige
Saftevand

Saftevand er en betegnelse for en læskedrik bestående af en koncentreret saft tilsat sukker eller andet sødestof, som fortyndes med vand. I gamle dage var der tale om koncentreret frugtsaft, man blandede op med vand, for at fortynde smagen. Nu om dage bruges dog også syntetisk aroma i saftevand, så betegnelsen saft, der indikerer, at der er tale om væsken fra frugter, er blevet udvandet. Saftevand består ofte af en blanding af saft fra forskellige frugter. Den rå saft laves ved at indkoge saften fra pressede frugter, hvortil man tilsætter sukker. Den koncentrerede saft er så stærk, at den er komplet udrikkelig før den fortyndes.
Saftevand adskiller sig fra sodavand, ved at der i sodavand er tilsat kuldioxid. Det er kuldioxiden, der giver brusen i sodavand. Most eller juice er i modsætning til saftevand ikke koncentreret når det købes. Selvom juice som regel er fremstillet af koncentreret frugtjuice, fortyndes det af producenten inden det sælges. Traditionel most eller juice er i modsætning til saftevand heller ikke sødet.
Ferieloven

Ferieloven er en lov der regulerer ferie for en lønmodtager. Loven eksisterer i Danmark og en lignende lov eksisterer i Norge. Den første danske ferielov blev vedtaget i 1938 og gav alle lønmodtagere ret til to ugers ferie.

Den danske ferielov 
Den danske ferielov administreres af Styrelsen for Fastholdelse og
Rekruttering, som er en del af Beskæftigelsesministeriet, og af en vifte af
andre myndigheder, herunder FerieKonto. Loven gælder for de fleste danske
lønmodtagere. Loven gælder dog eksempelvis ikke for tjenestemænd. En række af
lovens bestemmelser kan fraviges ved kollektiv overenskomst.
Den danske lov siger bl.a. at "lønmodtager optjener ret til 2,08 dages betalt ferie for hver måneds ansættelse". 

Et karakteristisk træk ved den danske ferielov er, at den skelner mellem
optjening af ferie og afholdelse af ferie. Alle medarbejdere omfattet af
ferieloven har ret til 25 feriedage (5 ugers ferie), men kun medarbejdere, som
har optjent ferie, har ret til ferie med løn.

Såkaldte feriefridage bliver ikke reguleret i ferieloven men bliver aftalt mellem arbejdsgiveren og lønmodtageren – enten ved individuel aftale eller ved overenskomst. 

Ferieloven bliver ændret fra 2020, hvor der er kommet nye regler for afholdelse af ferie, hvorved der indføres samtidighedsferie.

Relation til EU 
Loven i Danmark gennemfører en del af et EU direktiv (93/104/EF) fra 1993, f.eks. artikel 7, hvor der står:
 Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at alle arbejdstagere faar en aarlig betalt ferie af mindst fire ugers varighed, i overensstemmelse med de kriterier for opnaaelse og tildeling heraf, som er fastsat i national lovgivning og/eller praksis.

Se også 
 FerieKonto

Eksterne henvisninger 
Bekendtgørelse af Ferielov (Ferieloven).

Noter 

Arbejdsmarkedet i Danmark
Ged

Geden (latin: Capra aegagrus hircus), også kaldet tamgeden, er et husdyr, der tilhører underfamilien Caprinae i familien Bovidae. Den nedstammer fra bezoargeden, der for 8000-9000 år siden var et af de første dyr, der blev domesticeret af mennesket. Geden blev brugt som trækdyr, gedeost blev fremstillet af mælken, skind og uld blev brugt til tøj, og kødet blev spist. Ulden kunne dog kun udnyttes fra de langhårede racer. I gamle dage blev også knoglerne brugt til fremstilling af forskellige redskaber.

Geden er en firemavedrøvtygger, hvilket vil sige, at den gylper sin føde op igen for at findele den yderligere, hvorefter føden synkes til den næste mave. På den måde sikres en optimal energiudnyttelse af føden.

En geds afkom benævnes et "kid" eller "gedekid". En kønsmoden han benævnes en "buk" ("gedebuk"), mens et hankid kaldes et "bukkekid".

Historie 
Studier af DNA tyder på, at gederne blev tæmmet omkring 8000 f.Kr. De ældste rester af geder som husdyr er fundet i Ganj Dareh i Iran. Historisk har gedeskind været benyttet til transport af vand og vin, samt fremstilling af pergament.

Geder i mytologien 
Modergeder forekom ofte ved germanerne, der ligesom Amalthea var en gavmild amme-mor.

Grímnismál fortæller, at på taget af Valhal vokser træet "lærad", som geden Heidrun og hjorten Eiktyrner æder af. Til gengæld flyder der rigeligt af mjød fra Heidruns yver ned i Valhal, til daglig glæde for einherjerne.

Gedebukken er for germanerne et ædelt dyr, der blev ofret til tordenguden Thor. Thor forekommer i afbildninger i Snorres Edda hvor han sidder på sin stridsvogn, der trækkes af gedebukkene Tanngrisner og Tanngnjost. Når vognen rumler over himmelbanen gennem skyerne, tordner det. Thors bukke kan derover gentagne gange slagtes og spises. Efter hvert måltid bliver deres hud og knogler igen vækket til live.

I den keltiske mytologi fra Wales nyder gederne på grund af deres magiske færdigheder stor anseelse.

Galleri

Noter

Se også 

 :wikispecies:Capra aegagrus hircus
Ged (flertydig)

Ged kan hentyde til flere artikler:
 Ged – et pattedyr.
 Gummiged – en større maskine, der er beregnet til at flytte materialer.
 General Educational Development – forkortet GED, som er en amerikansk High School-test.
Budget

Et budget er generelt en liste over forventede indtægter og udgifter (eller omkostninger). Budgettet fremkommer i økonomistyringens planlægning – kaldet budgettering – idet forudsætninger omkring den økonomiske udvikling sammen med handlingsplaner danner forudsætninger for forventningerne. Efter periodens afslutning kan regnskabet sammenholdes med budgettet ved budgetkontrol.

For offentlige myndigheder og visse andre organisationer udtrykker budgettet bevillingen for denne kommende periode. Budgettet udtrykker dermed de maksimale udgifter eller omkostninger. For den danske stat benævnes budgettet finansloven.

Eksterne henvisninger 

Regnskabsvæsen
Planlægning
Activity-based costing

Activity-based costing (ABC, aktivitetsbaseret omkostningsfordeling) er en regnskabsmæssig metode til fordeling af omkostninger på produkter, serviceydelser og kunder. Metoden anvendes især ved budgettering og budgetkontrol.

Metoden baseres på en model som består i, at ressourcer anvendes i aktiviteter til understøttelse af omkostningsobjekter (produkter, serviceydelser og kunder). De indirekte omkostninger samles på et antal ressourcekategorier (R i figuren nedenfor). Herfra fordeles de til aktiviteter (A) efter disses træk på ressourcerne (RCD – resource cost drivers), og herfra atter videre til omkostningsobjekterne (O) ved hjælp af let målbare aktivtetsmål (ACD – activity cost drivers). Direkte omkostninger – materialer (DM) og løn (DL) – henføres direkte til omkostningsobjekterne.

Activity-based costing blev udviklet af Robin Cooper og Robert S. Kaplan i 1970'erne og 80'erne, hvor de i produktionsvirksomheder konstaterede, at de direkte omkostninger kom til at udgøre en stadig mindre del af de samlede omkostninger. Den traditionelle omkostningsfordelingsmetode – fullcost – fordeler indirekte omkostninger proportionalt med de direkte omkostninger og medfører dermed en stigende vilkårliged med risiko for fejldispositioner til følge.

Kilder og henvisninger 
 Robert S. Kaplan og Robin Cooper: Cost & Effect, Massachusetts 1998, .

Regnskabsvæsen
Kiel (flertydig)

Kiel har flere betydninger:

 Kiel – en tysk by
 Kiel (kongeskib) – et skib, der benyttedes af den danske konge
Ægir (flertydig)

Ægir dækker over flere emner.
 Ægir – Jætte i nordisk mytologi.
 Ægir (kongeskib) – Kongeskib benyttet af den danske konge.
 Ægir – inden automatiseringen navnet på en telefoncentral på Ydre Nørrebro.
 Aegir – én af Saturns måner.
 NATO's fonetiske alfabet benytter i de nordiske lande Ægir som ord for bogstavet æ.
Kongeskib

Et kongeskib er et skib, som tjener som embedsbolig og -transport for en monark. For tiden har kun to europæiske lande kongeskibe – Danmark har Kongeskibet Dannebrog; Norge har Kongeskibet Norge.

Storbritannien har haft 83 kongeskibe siden Charles 2. etablerede et i 1660, men siden Britannia blev taget ud af drift i 1997 har der ikke været et officielt kongeskib. MV Hebridean Princess har dog været brugt ved flere lejligheder af kongefamilien.

Danske kongeskibe
Den danske kongefamilie har gennem historien haft en lang række kongeskibe, hvoraf de to seneste begge har haft navnet Dannebrog.
 Kongeskibet Elephanten (1687-1721) 
 Kongeskibet Sophia Amalia (1650-?)
 Kongeskibet Kiel (1824-1840)
 Kongeskibet Ægir (1841-1855)
 Kongeskibet Slesvig (1855-1879)
 Kongeskibet Jylland - Fregatten Jylland tjente som kongeskib, når der var behov 1874-1885
 Kongeskibet Dannebrog (1879-1932)
 Kongeskibet Dannebrog (A540, 1932-nu)

Norske kongeskibe 

Haakon 7. af Norge modtog kongeskibet Norge som en gave fra det norske folk i 1947. Kongeskibet ejes af kongen, men vedligeholdes og bemandes af Sjøforsvaret. Før dette havde flådeskibet fungeret til at transportere monarken til havs, og kongen brugte nogle gange mindre både til kortere ture ved officielle anledninger.
Sophia Amalia (1650–?)
Elephanten (1687–1721)
Heimdal (1892–1946)
Stjernen I (1899–1940)
Stjernen II (1945–nu)
Norge (1947–nu)
Horten (1985)

Referencer 

 
Skibstyper
DMX (lys)

DMX (Digital MultipleX) kaldes også DMX512. Det er en styringsprotokol som anvendes til at sammenkoble lys- og effekt-anlæg.

Protokollen bruges mest inden for teater- og koncertproduktioner. Her anvendes DMX-systemer til at sammenkoble udstyr såsom lyspulte/Pc med lysdæmpere, bevægelige lamper, diverse lyseffekter, røgmaskiner osv.

DMX512 protokollen er elektrisk set baseret på RS-485 standarden som er en seriel dataprotokol. Men fortolkningen af bitvædierne er ikke identisk.
Der kan overføres op til 512 8-bits værdier. Opdateringshastigheden er variabel.
 
Til lysdæmpere bruges der én DMX-adresse per dæmperkanal. Værdien på denne adresse oversættes så til en spænding på udgangen, så værdien 0x00 (0) giver helt slukket mens værdien 0xFF (255) giver fuldt lys. Mere avancerede lamper bruger en række DMX-kanaler til forskellige funktioner og højere opløsning af bevægelserne. Dette stiller krav til lysmikseren for at få en nem betjening.

Systemet fremføres af et enkelt kabel som normalt daisy-chaines (fra en enhed til den næste også kaldet link) mellem de enkelte enheder. På denne måde opnår man et let og smidigt kablingssystem i modsætning til tidligere tiders brug af multiplexerbokse, eller direkte fremføring af analoge signaler med et par ledere per kanal.

Som kabel kan man bruge dmx kabel, 5 og 3pin. man bruger dog mest 3Pol. kabel, man bør ikke bruge microfon kabler til DMX da ikke har høj nok modstand. Et DMX kabel er på 110 ohm 

Når 512 kanaler ikke er nok til det det skal anvendes til, benyttes flere universer/linjer der hver har sin egen udgang og kabelførelse. Ved fx at anvende 4 x 512 kanaler opnåes 2048 kanaler fordelt på 4 udgange. Nogle lysstyringer understøtter endnu flere universer, typisk ved at sende DMX over Art-Net.

Ekstern henvisning 
 What is DMX?  (på engelsk)

Teknologi
Agurkesalat

Agurkesalat er en salat med slangeagurker som hovedingrediens; en variant af syltede agurker.

Dansk agurkesalat
Dansk agurkesalat laves af agurkeskiver, som ligger i en lage af sukker og eddike med krydderier. Den bruges blandt andet som:
Tilbehør til traditionelle middagsretter som stegt kylling og dansk bøf med løg
Pynt på smørrebrød som flæskesteg, leverpostej og frikadeller
En del af dansk fast food ingredienser. Anvendes til hotdog, bøfsandwich og kradser.

Dansk agurkesalat industrifremstilles i stort omfang og kan købes i enhver dansk dagligvareforretning.

Andre lande
Sverige (pressgurka): Agurkerne skæres i tynde skiver, blandes med salt og presses (deraf navnet) for at drive vand ud af skiverne. Lægges derefter i lagen, som udover sukker og eddike indeholder persille.
Grækenland: Græsk agurkesalat (tzatziki) består af revne agurker i drænet yoghurt.

Grøntsagsretter
Mad fra Danmark
Agurk
Salat
Dannebrog (flertydig)

Dannebrog omhandler flere emner.
 Dannebrog – Det danske flag.
 Dannebrog, Nebraska – Dansk indvandreby i USA.
 Dannebrog Rederi – dansk rederi.
 Kongeskibet Dannebrog – kongeskib for den danske regent.
 Kongeskibet Dannebrog (1879-1932) - kongeskib fra 1879 til 1932, der blev erstattet af Kongeskibet Dannebrog
 Dannebrog (linjeskib) – dansk linjeskib i 1800-tallet.
 Dannebroge (linjeskib) – dansk linjeskib 1692-1710.
 Dannebrog (avis) – en dansk avis, der udkom fra 1892 til 1910
Stjernen (flertydig)

Stjernen henviser til flere emner.
 Stjernen – dansk bryggeri
 Stjernen (kongeskib) – norsk kongeskib 1899-1940
 IF Stjernen Odense – dansk idrætsforening fra Odense
 Stjernen (film fra 1949) – sovjetisk krigsfilm
 Stjernen (film fra 2017) – amerikansk animationsfilm
Gældssanering

Gældssanering er eftergivelse (sanering) af gæld; nedsættelse af gæld kan kombineres med henstand af betaling af afdrag. Gældssanering anvendes i den situation, hvor skyldneren er insolvent, og at dette forhold ikke regnes for at ændre sig i en nær fremtid. Afhængig af situationen, kan der blive tale om at sanere hele eller dele af gælden. Der stilles en række betingelser for at få gældssanering. Betingelserne findes i konkursloven §§ 197 - 201.

Ekstern henvisning 
 Familieadvokaten.dk: "Hvad er en gældssanering?"

Referencer 

Insolvensret
Juridiske begreber
Stjernen (kongeskib)

Stjernen var norsk kongeskib fra 1899 til den tyske besættelse af Norge i 1940. Ved krigens slutning var det i så dårlig stand at det blev solgt. Nogle entusiaster fandt skibet igen i 1990'erne og restaurerede det. Det blev gensøsat i 2001. Kongen har brugt det ved enkelte officielle lejligheder.

Kongeskibe
Transport i Norge
Chrysostomus

Chrysostomus eller Chrysostomos en latinsk form af det græske Χρυσóστομος som betyder "Gyldenmund", og har været benyttet om flere:

Johannes Chrysostomos, kirkefader, helgen, helgendag 27. januar
Oluf Chrysostomus (~1500-1553)
Wolfgang Amadeus Mozart, døbt Johannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart, (27. januar 1756-5. december 1791 i Wien)
Hørpalme-slægten

Hørpalme-slægten (Trachycarpus) er en lille slægt med ni arter i Østasien. Det er viftepalmer med langstilkede blade, der spaltes ud i en afrundet vifte af lancetformede småblade. Her omtales kun den ene art, som kan dyrkes i Danmark.

 Hørpalme (Trachycarpus fortunei)

 Trachycarpus geminisectus
 Trachycarpus latisectus
 Trachycarpus martianus
 Trachycarpus nanus
 Trachycarpus oreophilus
 Trachycarpus princeps
 Trachycarpus takil
 Trachycarpus ukhrulensis
CNC-maskine

Forkortelsen CNC betyder Computer(ized) Numerical(ly) Control(led) (computeriseret numerisk styret), og refererer til produktionsmaskiner, der ved hjælp af en computer kan fremstille mange ensartede komplekse dele i metal og andet materiale, og som programmeres i et sprog, der overholder EIA-274-D-standarden (også kaldet ISO-programmering eller G-kode). CNC blev udviklet sidst i 1940'erne og starten af 1950'erne af MIT Servomechanisms Laboratory.

Udgangspunktet var eksisterende håndværktøjer, der med en påsat motor kunne bevæge sig efter bestemte punkter indført ved hjælp af hulstrimmel. Disse tidlige servomekanismer blev hurtigt udvidet med digital og analog teknologi, der skabte den moderne CNC-fræser, vi kender i dag, og som har revolutioneret og optimeret traditionelle håndværksmetoder.

En CNC-fræser kan benyttes til mange forskellige formål som f.eks. dør-udskæringer, indendørs og udendørs udsmykning, træpaneler og rammer, musikinstrumenter, maskinkomponenter, møbelproduktion m.fl.

Kilder:

Mike Lynch, "Key CNC Concept #1—The Fundamentals Of CNC", Modern Machine Shop, 4 January 1997. Accessed 11 February 2015

Eksterne links 
 TSINFA 
 https://vimeo.com/123197764

3D-printning
Automatik
Industri
Værktøj