kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sølvskatten fra Terslev

Sølvskatten fra Terslev er et depotfund fra vikingetiden, der består af 6,6 kg sølv. Den blev fundet i 1911 af to drenge, der gravede huller i en have i Terslev sydøst for Ringsted på Sjælland.

Skatten bestod af 1751 mønter og en række sølvgenstande som hals- og armringe, kæder, dragtsmykker og brudsølv. Derudover indeholdt det et drikkeservice bestående af fire bægre fra Norden samt en stor skål, som muligvis stammer fra Persien, og et fragment fra et alterfad med indskriften "..BATIS..".

Mange af mønterne var brudstykker. Der var 1708 arabiske dirhem fra Kufah i det nuværende Irak. Der var 28 hele og 15 brudstykker fra Europa; 10 fra England, tre fra Frankrig, 11 fra det tyske område og et fra Italien. Derudover var der 18 fra Danmark, hvoraf de otte var brudstykker fra Hedeby. De ældste mønter var slået i år 706 e.Kr, mens de yngste var fra 944.

Se også 
 Møntfund fra Danmark

Referencer 

Litteratur
 

Arkæologiske fund fra Danmark
Depotfund fra vikingetiden
Faxe Kommune
Broholmskatten

Broholmskatten eller Broholm skattefund er et stort depotfund af guld fra germansk jernalder, der blev fundet på en mark ved herregården Broholm på Fyn i 1833.

Fundet bestod af adskillige arm- og fingerringe, tre store halsringe, ni brakteater, sværddele, guldbarrer og to romerske solidi: i alt 71 guldgenstande, der vejede sammenlagt over 4,5 kg. Det er det største guldfund fra Danmark fra jernalderen efter guldhornene. Fundet er dateret til begyndelsen af 500-tallet på baggrund af de to romerske mønter, der blev slået under Valentinian 3. (425-455) og Zeno (474-491).

Der er muligvis tale om to fund af genstande, som har tilhørt en mand (bl.a. sværddele og armringe) og en kvinde (brakteater og fingerringe). Skatten skal ses i sammenhæng med det store rigdomscenter, der befandt sig i Gudme i jernalderen. Her er der fundet en lang række genstande i ædelmetal.

Skatten blev fundet under pløjning af marken Enemærket ved Lundeborg. Broholms arving Niels Frederik Bernhard Sehested oplevede fundet. Det vakte hans interesse for arkæologi. Han indsamlede siden over 70.000 flintredskaber, som er udstillet på Broholm og varetages af Svendborg Museum.

Broholmskatten er udstillet på Nationalmuseet i København.

Se også 
 Gudme jernalderfund
 Møntfund fra Danmark

Referencer 

Litteratur
 

Arkæologiske fund fra Danmark
Oldsager fra skandinavisk jernalder
Depotfund
Genstande i Nationalmuseet
Genstande i guld
Nikoline (sodavand)

Nikoline  er et mærke af sodavand og andre produkter, der fremstilles af Faxe Bryggeri. Den blev lanceret i 1978, og er opkaldt efter Nikoline Nielsen, der grundlagde bryggeriet i 1901 sammen med sin mand.

Produkter 
Sodavand
 Nikoline sodavand den originale (1978)
 Nikoline appelsin sodavand
 Nikoline hyldeblomst sodavand
 Nikoline limonade sodavand
 Nikoline rød grapefrugt sodavand
 Nikoline skovbær sodavand
 Nikoline citrus & lime sodavand
 Nicoline Eksotisk sodavand

Saft
 Nikoline Økologisk Saft med Citrus & ingefær med brus
 Nikoline økologisk saft med rabarber med brus
 Nikoline Økologisk saft med limonade med brus
 Nikoline Økologisk Hindbær saft med brus
 Nikoline Økologisk Limonade Brus
 Nikoline Økologisk Hindbær Brus
 Nikoline Økologisk Rabarbar Brus
 Nikoline Økologisk Hyldeblomst med brus
 Nikoline Hyldeblomst/Æble Saft med brus
 Nikoline Økologisk Citrus-Ingefærsaft
 Nikoline Økologisk Æblemost
 Nikoline Økologisk Hyldeblomst
 Nikoline Økologisk Hyldeblomst/Æble Saft
 Nikoline Økologisk Hyldeblomstsaft
 Nikoline Økologisk Saft med Citrus & ingefær
 Nikoline Økologisk Rabarber & drue
 Nikoline Økologisk Hindbær saft
 Nikoline Økologisk Solbær & Æble saft
 Nikoline Økologisk Hyldeblomst saft

Juice
 Nikoline Økologisk Appelsin juice
 Nikoline Appelsin juice
 Nikoline Multi juice
 Nikoline Æbler juice

Referencer  

Sodavand
Royal Unibrew
Gudme jernalderfund

Gudme jernalderfund er en række rige fund fra jernalderen, som er gjort i og omkring Gudme på Sydøstfyn. Ca. 300-600 e.Kr. har der ligget en stor boplads, som har været et af de rigeste steder i Danmark. Arkæologiske udgravninger har afdækket adskillige hustomter, bl.a. en stor hal på næsten 5002 og mange fund af ædelmetal. Det er blevet fremført, at Gudme kan have været den største by i Skandinavien, og der er sammenlagt fundet over 10 kg guld i området. Fundene viser også, at der har været kontakt med både Romerriget og Frankerriget.

Der er fundet tre skatte med romerske guld- og sølvmønter, tre sølvskatte med bl.a. romerske sølvfade klippet i stykker og sølvbarrer, fem guldskatte med hals- og armringe, beslag fra kostbare sværd, guldbrakteater og guldbarrer.
I 2010 blev der fundet en ornamenteret halsring på 140 g fra omkring år 500 e.Kr. under Svendborg Museums udgravning af jernalderhuse i området. Der blev også fundet en romersk guldmønt, der er enestående i Danmark. Et andet møntfund (Gudme III) består af 293 siliquaer fra den romerske kejsertid i 300-tallet, og det er det største fund af den typer mønter i Danmark. Der er også adskillige eksempler på mindre fund af romerske mønter, heriblandt tre romerske bronzemønter, som kun sjældent findes uden for Romerriget. I alt er der fundet over 1000 romerske mønter i Gudme-området.

En anden skat fra midten af 500-tallet, Gudme II-skatte, består af ni brakteater, to hængesmykker, en snoet fingerring, en sværdremsknap og en sølvdenar.

I 1994 blev der fundet arkæologiske spor af en stor hal med et areal på 47 x 10 m, som har fået navnet Gudmefyrstens eller Gudmekongens hal. Den har været bygget af brede planker, og taget har været båret af otte kraftige stolper. Der har været en bred indgang midt i huset. Bygningen blev opført i 200-tallet og har været brugt i omkring 100 år. Der er fundet spor af seks større bygninger, som har afløst hinanden over en 200-300 år. Der er gjort særligt rige fund omkring dem. Der er fundet 115 romerske sølvmønter og flere smykkedele, hvoraf nogle er fundet i stolpehuller. Der er også fundet en lille maske i sølv.

En række af fundene er udstillet på Nationalmuseet i København. Flere af husene som Gudmekongens hal er markeret med små betonklodser.

Se også 
 Broholmskatten
 Møntfund fra Danmark

Referencer 

Arkæologiske fund fra Danmark
Oldsager fra skandinavisk jernalder
Depotfund
Genstande i Nationalmuseet
Arkæologiske områder i Danmark
Eden Alene

Eden Alene (; født 7. maj 2000) er en israelsk sangerinde, der skulle have repræsenteret Israel ved Eurovision Song Contest 2020, der imidlertid blev aflyst på grund af COVID-19-pandemien. I stedet er hun af israelsk tv blevet internt udvalgt til at repræsentere landet ved Eurovision Song Contest 2021 med sangen "Set Me Free".

Alene blev født i Jerusalem som en datter af etiopisk-jødiske immigranter. Hendes forældre blev skilt, da hun var to år gammel.

I 2017 ansøgte hun om den tredje sæson af den israelske X Factor, som hun vandt i januar 2018.

Diskografi 
 2018: Better
 2019: Save Your Kisses for Me
 2019: When It Comes to You

Referencer

Eksterne henvisninger 
  

Sangere fra Israel
Israels Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Eurovision Song Contest 2020
Deltagere ved Eurovision Song Contest 2021
Personer fra Jerusalem
Beau Street-skatten

Beau Street-skatten (engelsk The Beau Street Hoard) er et depotfund fra Bath i Somerset i England. Det er det femtestørste depotfund i Storbritannien, og det er det største, der er fundet i en britisk romersk by. Den består af omkring 17.500 romerske sølvmønter, der er dateret til mellem 32 f.Kr. og 274 e.Kr.

Fundet blev gjort i Beau Street omkring 150 m fra de romerske bade, som blev opført, da Bath var en romersk koloni kendt som Aquae Sulis.

Fundet blev købt af museet ved de romerske bade efter en donatation fra Heritage Lottery Fund på £372.500 og har været udstillet siden januar 2015.

Referencer 

Arkæologiske fund fra Storbritannien
Depotfund
Oldsager fra Jernalderen
Somerset
Romersk Britannien
Kjell Ingolf Ropstad

Kjell Ingolf Ropstad (født 1. juni 1985 i Arendal i det daværende Aust-Agder) er en norsk politiker og forhenværende partileder for Kristelig Folkeparti. Han var minister for børn og familie i Regeringen Solberg fra 2019 til 2021. Kirke-, tro- og livssynsspørsmål hørte under Ropstads ministerområde.

Ropstad var leder for Kristelig Folkeparti fra 2019 til 2021 og leder for Kristelig Folkepartis Ungdom fra 2007 til 2010. Hans vigtigste spørgsmål var inden for miljø- og udviklingspolitik.

Ropstad var været medlem af Stortinget siden 2009. Fra 2009 til 2021 var han valgt i Aust-Agder, og fra 2021 i Vest-Agder.

Den 18. september 2021 meddelte han sin afgang som både partileder og minister. Baggrunden var at Ropstad havde informeret Statsministerens kontor om at han havde udgifter på sin registrerede folkeregisteradresse. Dermed ville fordelen ved gratis ministerbolig være skattefri. Da han alligevel ikke betalte for sig selv i forældrehjemmet, undlod han at rette oplysningerne i formularen, så de var i overensstemmelse med fakta. Flere skattejurister har imidlertid givet Ropstad støtte og og sætter spørgsmålstegn ved Skatteforvaltningens forståelse af reglerne vedrørende beskatning af pendlerlejligheder.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Stortingsrepræsentanter fra Kristelig Folkeparti
Børne- og familieministre fra Norge
Tina Bru

Tina Bru født 18. april 1986 i Moss, er en norsk politiker inden for Høyre og  Minister for olie og energi i Erna Solbergs regering siden 24. januar 2020.  Hun har været medlem af Stortinget fra Rogaland siden 2013. Hun har været anden næstformand for Stortingets Energi- og Miljøudvalg.

Referencer

Eksterne links 
 

Stortingsrepræsentanter fra Høyre
Ola Elvestuen

Ola Elvestuen, født 9. oktober 1967 i Vestre Toten, er en norsk politiker og Stortingsrepresentant for Venstre.  Han var fra januar 2018 til januar 2020 Norsk klima- og miljøminister i Regeringen Solberg. Han har været næstformand i Venstre siden 2008 og valgt til Stortinget fra Oslo siden 2013, efter at have været en erstatning for byrådet siden 2001.

Referencer

Eksterne links 
 

Stortingsrepræsentanter fra Venstre (Norge)
Terje Søviknes

Terje Søviknes, født 28. februar 1969 i Os i Hordaland, er en norsk politiker i FRP Fra 5. maj 2019 er han partiets anden næstformand. Fra 18. december 2019 til 24. januar 2020 var han minister for ældre og folkesundhed i Afdelingen for sundhed og pleje i Erna Solbergs regering. Han var  minister for olie og energi fra 2016 til 2018.

Søviknes var formand for Os kommune fra 1999 til 2016 og fra 2018 til 2019.

Referencer 

Personer fra Os
Stortingsrepræsentanter fra Fremskrittspartiet
Alive! (Kiss-album)

Alive! er det første live album, og det fjerde samlet, af det amerikanske hardrockband Kiss. Det betragtes som deres gennembrud og et vartegn for live-albummer.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Kiss-album
Album fra 1975
Indre Østfold

Indre Østfold er en kommune i den nordlige del af det tidligere  Østfold, nu i Viken fylke i Norge. Kommunen blev etableret 1. januar 2020 ved en sammenlægning af de fem kommuner Askim, Eidsberg, Hobøl, Spydeberg og Trøgstad. Kommunen har et samlet indbyggertal på lidt under  indbyggere. Højeste punkt er Viktjernhøgda der er 331 moh.

Kilder og henvisninger

 Indre Østfold kommune

Kommuner i Viken
Kobber(I)sulfat

Kobbersulfat er et salt dannet af grundstofferne Cu (kobber), S (svovl) og O (ilt) med sumformlen Cu2SO4.

Sulfater
Kobberforbindelser
Little Women (film)

Little Women er en amerikansk drama-film fra 2019, instrueret af Greta Gerwig, og baseret på bogen af samme navn, af Louisa May Alcott. Filmen har Saoirse Ronan, Florence Pugh, Timothée Chalamet og Emma Watson i hovedrollerne.

Medvirkende 
 Saoirse Ronan som Jo March
 Emma Watson som Meg March
 Florence Pugh som Amy March
 Eliza Scanlen som Beth March
 Laura Dern som Marmee March
 Timothée Chalamet som Theodore Laurence
 Meryl Streep

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2019
Dramafilm fra USA
Engelsksprogede film
Norges Ishockeyforbund

Norges Ishockeyforbund administrerer inlinehockey og ishockey i Norge og hører under Norges idrettsforbund.
Den højeste liga er Fjordkraftligaen, hvor vinderen af slutspillet får titlen Norgesmester og tildeles Kongepokalen. Det norske ishockeyforbund blev grundlagt i 1920, men skiftede senere navn til Norges Bandyforbund. Den nuværende ishockeyforening blev grundlagt 18. september 1934.

Referencer 

Ishockeyforbund
Ishockeyligaer
Dyrøya

Dyrøya kan henvise flere norske øer:
 Dyrøya (Troms) – en ø i Dyrøy kommune i Troms og Finnmark
 Dyrøya (Øksnes) – en ø i Øksnes kommune i Nordland
 Norddyrøya – en ø i Frøya kommune i Sør-Trøndelag
 Sørdyrøya – en ø i Frøya kommune i Sør-Trøndelag
Forsvarsforliget 2018-2023

Forsvarsforliget 2018-2023 er det nu gældende politiske forlig om det danske Forsvar.

Forliget består af en forligstekst med fem bilag.

Forliget er motiveret af et "NATO over for et udfordrende og mere selvhævdende Rusland".

Forliget bryder med de nedskæringer, som har præget de senere forlig, idet der tilføres 4,8 mia. kr. til Forsvaret. Samtidig kræves stadig effektiviseringer, konkret gennem en række initiativer identificeret ved en budgetanalyse i 2017.

Forsvarschefen orienterede d. 17. november 2021 forligskredsen om, at fem initiativer måtte udskydes til den efterfølgende forligsperiode.

Større ændringer 
 Hæren skal kunne udsende en brigade.
 Jægerkorpset og Frømandskorpset forøges med mere end 50%.
 Fregatterne får luftforsvarsmissiler, og der etableres kapacitet til ubåds-bekæmpelse.
 Forsvaret skal kunne støtte politiet.
 Cyber-forsvaret styrket.

Partier i forliget 
Oprindeligt blev forliget indgået mellem seks af Folketingets partier: (Socialdemokratiet, Venstre, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre).

Den 25. marts 2022 blev Kristendemokraterne, Nye Borgerlige og SF også en del af forligskredsen. Herefter er der ni partier, der står bag forsvarsforliget.

Noter

Henvisninger 

Danmarks forsvarspolitik
Politik i 2018
Nyhavnsbroen

Nyhavnsbroen er en bro over kanalen i Nyhavn i København. Den forbinder Holbergsgade på Gammelholm med Toldbodgade i Frederiksstaden. Broen adskiller Nyhavn i en indre del op mod Kongens Nytorv, hvor der ligger veteranskibe, og en ydre del ud mod havneløbet. Midt på broen er der en god udsigt til de historiske og maleriske huse i Nyhavn. Der er derfor ofte mange mennesker der, især på solskinsdage om sommeren.

Historie 

Nyhavn blev anlagt i 1670-1673. Den første Nyhavnsbro blev derimod først anlagt to hundrede år senere i 1874 og åbnet 6. februar 1875. Baggrunden for anlæggelsen var den bebyggelse af Bremerholm, der havde fundet sted, siden Flåden forlod området i 1858, og som havde gjort en omlægning af trafikken nødvendigt. I 1911-1912 blev den første bro erstattet af den nuværende elektrisk drevne klapbro. Imens det stod på, var der anlagt en træbro til fodgængere ved siden af. Det samme skete ved en fornyelse af broen omkring 1960. Endnu en renovering fandt sted i 1993.

I 2010'erne blev det populært at ophænge kærlighedslåse på broens rækværk som symbol på evigt troskab. I forbindelse med en renovering af rækværket i sommeren 2020 valgte Københavns Kommune imidlertid at fjerne de efterhånden 5.000 låse, der var blevet sat op. Låsene blev lagt frem til afhentning af dem, der havde sat dem op, mens kommunen overvejede, om de låse, der ikke blev afhentet, kunne bruges til et kunstværk eller andet. Desuden blev det forbudt at opsætte nye låse af hensyn til broens overfladebehandling og af frygt for, at de ville ryge i vandet ved broåbninger.

Udformning 

Den nuværende bro er en enkeltfløjet klapbro, der ejes og vedligeholdes af Københavns Kommune. Broåbning kræver henvendelse i forvejen til Nyhavns Skipperlaug, der organiserer veteranskibene i Nyhavn. Der er en gennemsejlingsbredde på 9,1 m under klapfaget. Ved en normal broåbning rager klapsiden 2,35 ind over gennemsejlingsåbningen og 1,46 m ved fuld åben bro. Åbningerne når en af de gamle skibe skal forbi kan give anledning til en del interesse fra turisterne, der ellers kan have svært ved at forstå, at broen faktisk både kan åbnes og bliver det. Udenlandske turister kan desuden have svært ved at forstå, at det er Skipperlaugets egne medlemmer, der siden 1975 har haft lov til at åbne broen, og ikke folk med en professionel maritim uddannelse, sådan som det ellers er tilfældet de fleste andre steder.

Til dagligt passeres broen flere gange i timen af havnerundfarterne Canal Tours og Netto-Bådene på vej til og fra deres anlægspladser ved Kongens Nytorv. Deres skibe er imidlertid så lave, at de kan kan klare sig med gennemsejlingshøjden på 1,8 m ved middelvandstand, når broen er lukket. I tilfælde af højvande må de dog lægge til udenfor broen på siden ved Holbergsgade.

Broen som sådan er i en lidt bombastisk stil. Den har elegant udformede rækværk, og på bropiller og landfæster er der gamle gadelygter. I begge ender er der indrettet forsænkede pissoirer i forbindelse med broen.

Eksterne henvisninger

Noter 

Broer i København
Etableret i 1875
Indre By (København)
Qasim al-Rimi

Qasim al-Rimi (også stavet Qassim al-Raymi, arabisk: قاسم الريمي) (født 5. juni 1978, død 29. januar 2020) var leder af al-Qaida på den arabiske halvø (AQAP). Al-Rimi var en af 23 mænd, som undslap et fængsel 3. februar 2006 i Yemen sammen med andre bemærkelsesværdige al-Qaida-medlemmer. Al-Rimi var forbundet med en selvmordsbombe i juli 2007, der dræbte otte spanske turister. I 2009 beskyldte den jemenitiske regering ham for at være ansvarlig for driften af en al-Qaida træningslejr i Abyan-provinsen. Efter at have været militær leder i AQAP, blev al-Rimi forfremmet til leder af AQAP efter Nasser al-Wuhishis død den 12. juni 2015.

Den 31. januar 2020 rapporterede New York Times, at tre amerikanske embedsmænd "udtrykte tillid" til, at al-Rimi, emiren fra AQAP blev dræbt den 29. januar i Yakla-området i Al Bayda Governorate, Yemen, ifølge lokale kilder, skønt der ikke var nogen officiel bekræftelse. Den 6. februar 2020 bekræftede USAs præsident Donald Trump i en pressemeddelelse fra Det Hvide Hus, at han var blevet dræbt.

Noter 

Terrorisme
Stanchester-skatten

Stanchester-skatten (engelsk Stanchester Hoard) er et depotfund bestående af 1.166 romerske mønter, der er dateret til 300-tallet og begyndelsen af 400-tallet e.Kr. Fundet blev gjort i 2000 i ved landsbyen Wilcot i Vale of Pewsey i Wiltshire i England. Fundet betragtes som vigtigt, da det rummer et meget stort antal uklippede sølvmønter. Det er også det seneste daterede eksempel på romerske mønter, der er fundet i Wilshire.

Den ældste mønt var slået under Konstantin den Store i 307 e.Kr. og den yngste var slået i 406 under Arcadius og Flavius Honorius.
Wiltshire Museum i Devizes købte fundet for £50.000, efter det var erklæret skattefund.

Refernecer 

Arkæologiske fund fra Storbritannien
Oldsager fra Jernalderen
Depotfund
Romersk Britannien
Wiltshire
Romersk valuta

Romersk valuta bestod i størstedelen af Roms historie af mønter slået i guld, sølv, bronze, orikalkum og kobber. Fra introduktionen i republikken i 200-tallet f.v.t., og langt ind i kejsertiden undergik den romerske valuta mange forandringer i from, møntbetegnelse og komposition. En gennemgående ting var inflationsnedskæring og erstatningen af mønter igennem århundrederne. Blandt eksemplerne er de reformer som Diocletian igangsatte. Denne tendens fortsatte i Det Byzantinske Rige og deres valuta.

Som følge af rigets økonomiske magt og den lange periode, hvor den eksisterede, blev romersk valuta brugt i store dele af det vestlige Eurasien og Nordafrika fra antikken og ind i middelalderen. Det tjente som forbillede for valutasystemer i muslimske kalifater, og i europæiske stater i middelalderen go moderne tid. Romerske møntnavne overlever i dag i mange landet bl.a. de arabiske dinar (fra denarius), og det britiske pund og mexikanske peso (begge oversættelser af det romerske libra).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Doug Smith's Site on Roman and Greek Coins
 Forvm Ancient Coins Identification, counterfeit detection, articles and photo galleries
 CoinArchives.com: A large database of coins previously sold at auction—includes images and prices
 Brad's Introduction to Ancient Coins
 House of Constantine Bronzes
 Online numismatic exhibit: "This round gold is but the image of the rounder globe" (H. Melville). The charm of gold in ancient coinage
 Identify roman coins
 Asia Minor Coins History and index/photo gallery of ancient Greek and Roman coins from Asia Minor (Anatolia/Turkey)
 Digital Library Numis (DLN)  Books and articles on Roman coins
 Roman coins database Large description of republican and imperial coinage with the most beautiful coins on the web.
 UCD Classical Museum : Roman Republican Coins. A UCD Digital Library Collection.
 Roman currency debasement, Mises Institute

Valuta
Numismatik
Skatten fra Hornelunde

Skatten fra Hornelunde eller Hornelundeskatten er et depotfund som består af to rigt dekorerede dragtspænder og en armring fra vikingetiden, som blev fundet under harving på en mark i 1892 i Horne ca. 12 km nord for Varde i Jylland.

De to spænder er halvrunde og måler 8,5 cm i diameter. De vejer 75 og 62 g. Spænderne er hamret ud over en matrice og dekoreret med filigran og granulationskorn. De har bladranker og vinløv, hvilket viser indflydelse fra kristen kunst, mens de nordiske dyrehoved indikerer, at de er fremstillet i sidste halvdel af 900-tallet i Danmark. Spænderne bliver betegnet som de fineste, der er fundet i Danmark fra vikingetiden. Fundet vejede sammenlagt 216 g.

Det var en karl på gården, som marken tilhørte, som fandt skatten. Han overleverede fundet til gårdejeren, som bragte dem til herredskontoret i Varde. Han bestemt sig dog for selv at overdrage guldet. Han fik udbetalt 525 kr. i danefægodgørelse og 20 kr. til rejseudgifter. Beløbet blev delt med 295 kr. til karlen og 250 til gårdejeren.

Ved fundet i 1892 blev området ikke undersøgt af arkæologer. Først i 1993 undersøgte Varde Museum fundstedet.
I 2014 blev der fundet yderlige en guldarmring og 24 sølvmønter på stedet af en amatørarkæolog med metaldetektor.

Fundet er i dag udstillet på Nationalmuseet i København.

Referencer 

Arkæologiske fund fra Danmark
Depotfund fra vikingetiden
Genstande i Nationalmuseet
Genstande i guld
Varde Kommune
Fæstedskatten

Fæstedskatten er et depotfund bestående af over 300 genstande, der blev fundet på en mark ved Fæsted øst for Ribe i 2016 af amatørarkæologerne Marie Aagaard Larsen, Kristen Nedergaard Dreiøe og Poul Nørgaard Pedersen. Det er den største guldskat fra vikingetiden, som er fundet i Danmark. 

Fundet bestod af otte store guldarmbånd med en samlet vægt på 1,5 kg, andre smykker som et vedhæng med en rød ametyst og nogle arabiske mønter. Det er foreslået, at skatten har forbindelse med Ravnunge Tue, der var med til at opføre Nordhøjen (Thyras Høj) i Jelling. Med undtagelse af en enkelt romersk mønt, der var lavet om til et vedhæng, er genstandene dateret til 900-950 e.Kr. og er udført i jellingstil.

I 2018 blev der udbetalt 1.066.600 kr. i findeløn. Det var den næststørste danefægodtgørelse. I slutningen af 2017 udgav Slots- og Kulturstyrelsen en liste over årets 10 vigtigste arkæologiske fund, hvor Fæstedskatten var med.

I oktober 2017 blev skatten udlånt af Nationalmuseet til museet Kongernes Jelling i Jelling.

Referencer 

Litteratur
 

Arkæologiske fund fra Danmark
Depotfund fra vikingetiden
Genstande i Nationalmuseet
Genstande i guld
Vejen Kommune
Hagelbjerggård depotfund

Hagelbjerggård depotfund eller Hagelbjerggård-depotet er et depotfund bestående af 15 flintøkser fra stenalderen, der blev gjort på en mark ved Hagelbjerggård nord for Ringsted på Midtsjælland i 1971. Det er det største depotfund af økser, der kendes i Danmark.

Økserne var fremstillet i lysegrå flint fra Sjælland, og de var tyndnakkede. De var alle slebne og ubrugte. Den længste af økserne var 41 cm lang. De blev dateret til omkring 3000-4000 f.v.t., hvilket vil sige bondestenalderen, og nedlægningen tolkes som et rituel handling.

Fundet er udstillet på Nationalmuseet.

Der er gjort flere fund af stenaldergenstande i området i 1982 og i 1991.

Referencer 

Arkæologiske fund fra Danmark
Nordiske oldsager fra Stenalderen
Sorø Kommune
Depotfund
Genstande i Nationalmuseet