kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
UEFA Champions League slutspil 2001-02

Slutspillet i UEFA Champions League 2001-02 startede den 2. april 2002 og sluttede den 15. maj 2002 med finalen på Hampden Park i Glasgow, Skotland.

Overblik 
{{8TeamBracket-2legsExceptFinal
| RD1=Kvartfinaler
| RD2=Semifinaler
| RD3=Finale
| team-width=180px
| leg-width=24px
| aggregate-width=32px
| RD1-team1= Deportivo La Coruña
| RD1-score1-1=0
| RD1-score1-2=2
| RD1-score1-agg=2
| RD1-team2= Manchester United
| RD1-score2-1=2
| RD1-score2-2=3
| RD1-score2-agg=5
| RD1-team3= Liverpool
| RD1-score3-1=1
| RD1-score3-2=2
| RD1-score3-agg=3
| RD1-team4= Bayer Leverkusen
| RD1-score4-1=0
| RD1-score4-2=4
| RD1-score4-agg=4
| RD1-team5= Panathinaikos
| RD1-score5-1=1
| RD1-score5-2=1
| RD1-score5-agg=2
| RD1-team6= Barcelona
| RD1-score6-1=0
| RD1-score6-2=3
| RD1-score6-agg=3
| RD1-team7= Bayern München
| RD1-score7-1=2
| RD1-score7-2=0
| RD1-score7-agg=2
| RD1-team8= Real Madrid
| RD1-score8-1=1
| RD1-score8-2=2
| RD1-score8-agg=3
| RD2-team1= Manchester United
| RD2-score1-1=2
| RD2-score1-2=1
| RD2-score1-agg=3
| RD2-team2= Bayer Leverkusen (u)
| RD2-score2-1=2
| RD2-score2-2=1
| RD2-score2-agg=3
| RD2-team3= Barcelona
| RD2-score3-1=0
| RD2-score3-2=1
| RD2-score3-agg=1
| RD2-team4= Real Madrid
| RD2-score4-1=2
| RD2-score4-2=1
| RD2-score4-agg=3
| RD3-team1= Bayer Leverkusen
| RD3-score1-agg=1
| RD3-team2= Real Madrid'| RD3-score2-agg=2
}}

 Kvartfinaler 
De første kampe blev spillet den 2. og 3. april, mens returkampene blev spillet 9. og 10. april 2002.

|}

 Første kamp 

 Returkamp Barcelona vandt 3–2 samlet.Bayer Leverkusen vandt 4–3 samlet.Manchester United vandt 5–2 samlet.Real Madrid vandt 3–2 samlet. Semifinaler 
De første kampe blev spillet den 23. og 24. april, mens returkampene blev spillet 1. maj 2002.

|}

 Første kamp 

 Returkamp 3–3 samlet. Bayer Leverkusen vandt på reglen om udebanemål.Real Madrid vandt 3–1 samlet.''

Finale 

Finalen blev spillet den 15. maj 2002 på Hampden Park i Glasgow, Skotland.

Eksterne henvisninger 
UEFA Champions League 2001–02, UEFA.com

UEFA Champions League 2001-02
2001-02
Fodboldsæson 2001-02
Framsundet

Framsundet - eller Frambassinet - er sundet mellem Svalbard og Grønland. Sundet er den dybeste forbindelse mellem Nordatlanten og Ishavet og udgør grænsen mellem de to have. Molloy-dybet er over 5 km dybt. Sundet er navngivet efter det norske ekspeditionsskib Fram, som blandt andet polarforskerne Fridtjof Nansen og Roald Amundsen brugte til flere af deres ekspeditioner.

Eksterne henvisninger 
 Daily Satellite 
 Temperatur, saltindhold og gennemstrømning i Framsundet 

Farvande i Grønland
Sund (farvand)
Huttons inkonformitet

Huttons inkonformitet er navnet på en geologisk lokalitet ved Siccar Point i Skotland, der først blev beskrevet af den britiske geolog James Hutton i 1788. Lokaliteten består af forskellige formationer i sandsten, skiffer og konglomerat, der tilsammen danner en inkonformitet. Nærstuderer man formationerne, ser man nederst vertikale lag af henholdsvis sandsten og skiffer. Over disse befinder sig lag bestående af henholdsvis sandsten og konglomerat, disse mere horisontale med en hældning på ca. 20°. Denne meget markante inkonformitet betegnes mere præcist som en vinkeldiskordans.

Hutton benyttede sig af et let forståeligt eksempel når han skulle beskrive lokaliteten. Han mente at inkonformiteten, let kunne sammenlignes med den tydelige grænse, der dannes når et lommetørklæde, lægges henover toppen af bøger stående i en reol.

Se også 
 Inkonformitet
 James Hutton

Kilder/referencer 

Geologi
Skotlands geografi
Sikker periode

Sikker periode er en præventionsmetode, der består i, at man har samleje i de perioder i menstruationscyklussen, hvor sandsynligheden for befrugtning er mindst. Altså lige efter menstruation og så indtil et par dage inden ægløsning, idet sædceller først dør efter en dags tid.

Præventionsmetoder
Saltnes (Færøerne)

Saltnes (dansk: Saltnæs) er en bygd på Færøerne. Den ligger langs Skálafjørður på Eysturoy, og er en del af Nes kommuna sammen med Nes og Toftir. Saltnes er en niðursetubygd fra 1837. 1. januar 2009 havde Saltnes 151 indbyggere, mod 168 i 1985.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Saltnes på faroeislands.dk

Bygder på Færøerne
Eysturoy
Sumbiarsteinur

Sumbiarsteinur, også kendt som Munkurin (Munken), er en 11 meter høj klippe, der er Færøernes sydligste punkt. Den ligger på 61°21′,6 N omkring 5 km syd for øen Suðuroy og er en del af en gruppe skær, der kaldes Flesjarnar. Sundet mellem Flesjarnar og Suðuroy er berygtet for sin stærke strøm. 
Sumbiarsteinur er den sidste rest af klippen Munkurin (dansk: Munken), som fra 1884 til 1885 blev ødelagt af store bølger. Klippen Munken var inden den styrtede ned ca. 18 meter høj.

Fem kilometer mod nord begynder med Akraberg det egentlige færøske hovedland. Fra Sumbiarsteinur til Færøernes nordligste punkt Kap Ennniberg er der i luftlinje 118 kilometer.

Historiske beretninger  
På et kort tegnet af  Olaus Magnus fra 1539 er klippen tydeligt markeret og bærer den latinske indskrift "MONACHVS" (= munk). Mere end 100 år senere, i 1673, udkom den første bog om Færøerne, Færoæ et Færoa Reserata af Lucas Debes. I bogen er munken nævnt flere gange på grund af en farlig  havstrøm. Han beskriver også et stærkt magnetfelt, der gør alle kompasser kompas "helt ubrugeligt". Han lader den erfarne lokale Johannes Joensön komme til orde:

"Først og fremmest er denne strøm i sig selv meget skræmmende og farlig, især når den stormer. Den trækker alt, som kun er tæt på holmen, til sig, så et skib, når det nærmer sig det, ikke kan redde sig selv eller "undslippe". – Lucas Debes : Færoæ & Færoa Reserata, 1757, s. 47

Í 1800 skriver Pastor Jørgen Landt at oprindelsen til navnet "Munken" kommer af at fra land så den høje klippe ud som en munk med en rød hals og mørkegrøn krop og hoved; og de fra havet sá han ud som et skib med sejl. Han nævner at Munken da var 21 meter høj.

Litteratur 
 Lucas Debes: Færoæ & Færoa Reserata  København 1673
 Jørgen Landt: Forsøg til en Beskrivelse over Færøerne. København 1800.

Eksterne henvisninger   
 www.youtube

Holme og skær på Færøerne
Suðuroy
Vagtcentral

En vagtcentral er typisk en døgnbemandet central, hvorfra der kan ydes assistance under forskellige forhold og situationer. Et eksempel på en vagtcentral er den man får fat i, når man i Danmark ringer 112. Her er formålet med vagtcentralen at yde assistance ved udsendelse af nødfartøjer i tilfælde af ulykke, brand eller under farlige situationer. Et andet eksempel kan være en vagtcentral ved et forsikringsselskab, der yder assistance til de af forsikringsselskabets kunder, der har tegnet en rejseforsikring og som behøver hjælp til forsikringsmæssige forhold.
Nødkommunikation
Indfødsretten (linjeskib)

Indfødsretten var et linjeskib med 64 kanoner, der tjente i den dansk-norske flåde. Skibet hejste kommando i 1787. Skibet var et af fem skibe i en klasse og blev designet og bygget af skibskonstruktøren Henrik Gerner.
Under Slaget på Reden blev skibet den 2. april 1801 benyttet som blokskib, og kæmpede under kommando af kaptajn Albert de Thurah og en styrke på 394 danske sømænd. Indfødsretten led svære tab under kampene; 27 dræbte og 35 sårede, og man strøg orlogsflaget klokken 15. Efter erobringen satte briterne ild til skibet og alle de andre erobrede skibe med undtagelse af linjeskibet Holsteen som man tog med sig og efterfølgende brugte i britisk tjeneste under navnet Nassau. Skibet ligger nu på havbunden 0,3 sømil nordøst for Middelgrundsfortet.

Referencer

Bibliografi 
 Url

Linjeskibe fra Danmark
Skibsvrag i Danmark
Nesvík

Nesvík (dansk: Nesvig) er en bebyggelse på Færøerne. Nesvík ligger på østkysten af Streymoy i nærheden af der, hvor Sundini mellem Streymoy og Eysturoy er smallest. Nesvík ligger i Sunda kommuna, og var før 2005 en del af Hvalvíkar kommuna. Den blev grundlagt som en niðursetubygd, men er strengt taget ikke en bygd længere, eftersom den dominerende bebyggelse er et konference- og uddannelsescenter for Kirkjuliga Heimamissiónin í Føroyum, åbnet i 1993.

Den 1. januar 2014 var kun én person fast bosiddende i Nesvík.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Bygder på Færøerne
Streymoy
Signabøur

Signabøur (dansk: Signebø) er en bygd på Færøerne. Den ligger for enden af Kollafjørður på Streymoy, og er en del af Tórshavn Kommune. Signabøur er første gang nævnt i 1584. Fra 1903 til 1920 var der en hvalfangststation på stedet. 1. januar 2009 havde Signabøur 142 indbyggere, mod 28 i 1985.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Signabøur på faroeislands.dk

Bygder på Færøerne
Streymoy
Baglhólmur

Baglhólmur er en holm på Færøerne, beliggende udenfor Víkarbyrgi på østkysten af Suðuroy. Holmen er med sine 0,8 hektar Færøernes ellevte største.

Irske munke kan have levet her allerede før nordmændene kom til Færøerne. Sagnet beretter, at de sidste irske munke efter vikingernes ankomst forskansede sig på  Baglhólmur, inden de forlod øerne med deres skindbåde.

Et andet færøsk sagn fortæller, at navnet stammer fra det irske ord ’bachall’ der betyder bispestav.

Eksterne henvisninger

Referencer 

Holme og skær på Færøerne
Suðuroy
VM i svømning 2015

Det 16. VM i svømning (, ) afholdtes i Kazan, Rusland fra 24. juli til 9. august 2015. Rusland var vært for dette stævne for første gang. Antallet af landshold (190), atleter (2.400) og antallet af medaljer (75) er det største nogensinde til VM i svømning og vandsport.

Medaljeoversigt
Der var i alt 75 medaljesæt.

 Værtsnation

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside  

 
Sport i 2015
Sport i Kasan
Kolbeinagjógv

Kolbeinagjógv før 2011 Kolbanargjógv (dansk: Koldbensgjov) er en bygd på Færøerne. Den ligger ved enden af Sundini på Eysturoys vestkyst, og er en del af Sjóvar kommuna. 1. januar 2009 havde Kolbanargjógv 38 indbyggere, mod 40 i 1985.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kolbanargjógv på faroeislands.dk

Bygder på Færøerne
Eysturoy
Gøtueiði

Gøtueiði (dansk: Gøteejde) er en bygd på Færøerne. Den ligger ved eidet mellem Skálafjørður og Gøtuvík på Eysturoy, deraf navnet. Bygden er grundlagt i 1850 og i dag vokset sammen med Skipanes. Gøtueiði er en del af Eysturkommuna. I 1980-erne var der en del religiøse teltsamlinger i bygden. 1. januar 2009 havde Gøtueiði 35 indbyggere, mod 46 i 1985.

Gøtueiði bliver ofte kaldt Undir Gøtueiði, som er dativsformen af navnet og henviser til beliggenheden.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Gøtueiði på faroeislands.dk

Bygder på Færøerne
Eysturoy
Hellurnar

Hellurnar før 2011 Hellur (dansk: Heller) er en bygd på Færøerne. Den ligger på østkysten af Eysturoy på sydsiden af Oyndarfjørður fjord. Hellur ligger i Fuglafjarðar kommuna til trods for nærheden til bygden Oyndarfjørður, som blev indlemmet i Runavíkar kommuna i 2005. Hellur blev grundlagt i 1849 af folk fra Lambi. 1. januar 2015 havde Hellur 13 indbyggere mod 43 i 1985.

Bønhúsið á Hellunum blev indviet den 31 oktober 1976. Det blev indrettet i en gammel skole fra 1923 og fik sit nuværende udseende i 1994. Kirken er opført af beton og er hvidmalet, mens taget af bølgeblik er grønt. I vestenden er der opført et lille tårn med et sort pyramidetag, hvis underetage fungerer som indgang. Kirkens nuværende klokke stammer fra Argir kirkja. En nyere klokke er støbt hos Jysk Klokkestøberi i Brønderslev i 1933. Den er 50 cm i diameter og vejer 85 kg. Alteret er et enkelt bord med en syvarmet lysestage - på væggen bagved hænger et krucifiks. Under loftet hænger en model af en "borðbátur", en træbåd med et mindre sejl. Dette er fremstillet og givet til kirken af Jan Toftegaard i Fuglafjørður. Et bønhus er et kapel anvendt til gudstjenester og lignende.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Hellur faroeislands.dk
Bønhúsið á Hellunum 

Bygder på Færøerne
Eysturoy
Selatrað

Selatrað (dansk: Selletræ) er en bygd på Færøerne. Den ligger ved Sundini på Eysturoys vestkyst og er en del af Sjóvar kommuna. Selatrað er første gang nævnt i Hundebrevet. Bygden var sæde for Eysturoys vårting. Bebyggelsen på Selatrað er mere spredt end det er sædvanligt i en færøsk bygd. Ved bygden ligger der en lille skov som blev plantet i 1913. Kirken på Selatrað, Selatraðar kirkja, blev opført i 1927. 1. januar 2009 havde Selatrað 56 indbyggere, mod 76 i 1985.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Selatrað på faroeislands.dk

Bygder på Færøerne
Eysturoy
Stykkið

Stykkið (dansk: Stykket) er en bygd på Færøerne. Den ligger i Kvívíkar kommuna på Streymoy, mellem Kvívík og Leynar. Stykkið blev grundlagt som en niðursetubygd i 1845. 1. januar 2009 havde Stykkið 38 indbyggere, mod 49 i 1985.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Stykkið på faroeislands.dk

Bygder på Færøerne
Streymoy
Svangaskarð

Svangaskarð er et multistadion på Færøerne, mest kendt som fodboldbane. Svangaskarð ligger på Toftir på Eysturoy. Stadionet benyttes nogle gange af Færøernes herrelandshold i fodbold, og før Tórsvøllur blev bygget var Svangaskarð den primære hjemmebane for landsholdet. Klubben B68 Toftir har spillet sine hjemmekampe her siden opførelsen af stadionet. 

Svangaskarð stod færdigbygget i 1980, og græsbanen blev lagt i 1991. Stadionet har 6 000 tilskuerpladser.

Fodboldstadioner på Færøerne
Eysturoy
Sport på Færøerne
Haldórsvík

Haldórsvík før 2011 Haldarsvík (dansk: Haldersvig) er en bygd i den nordøstlige del af Streymoy, den største af Færøerne. Blandt færinger kaldes bygden ofte bare Vík. Haldórsvík ligger i Sunda kommuna. 1. januar 2009 havde Haldórsvík 142 indbyggere, mod 207 i 1985.

Historie 
Haldarsvík er første gang nævnt i skriftlige kilder i 1584. Haldarsvíkar kirkja er fra 1856, og er dedikeret til præsten og sprogmanden V.U. Hammershaimb. Kirken er speciel grundet sin ottekantede form (som er enestående i færøsk sammenhæng), men også for sin altertavle. Altertavlen er af nyere dato og forestiller Den sidste nadver med den modifikation, at apostlenes ansigter er byttet ud med nulevende, kendte færinger.

Bygden lå først i Norðstreymoyar prestagjalds kommuna, og var fra 1913 administrationscenter i Haldarsvíkar og Saksunar kommuna. Denne kommune blev delt i Saksunar kommuna og Haldarsvíkar kommuna i 1944, og Haldórsvík fortsatte som centrum i sidstnævnte. Haldarsvíkar kommuna omfattede også bygderne Tjørnuvík og Langasandur, og blev 1. januar 2005 indlemmet i Sunda kommuna.

Lagmand Andrass Samuelsen (1873–1954) kom fra Haldórsvík.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Haldarsvík på faroeislands.fo

Bygder på Færøerne
Streymoy
Kaldbaksbotnur

Kaldbaksbotnur er en bebyggelse på Færøerne, der ligger ved enden af Kaldbaksfjørður på Streymoys østkyst. Kaldbaksbotnur lå tidligere i Kaldbaks kommuna, men blev indlemmet i Tórshavnar kommuna i 1976. Kaldbaksbotnur består kun af et gårdbrug. Vejen til nabobygden Kaldsbak blev færdiggjort i 1977, og de to steder fik vejforbindelse til resten af Streymoy i 1980. Tunnelen fra Kaldbaksbotnur til Signabøur åbnede i 1992. Lige over Kaldbaksbotnur ligger Mjørkadalur. 1. januar 2009 havde Kaldbaksbotnur 8 indbyggere, mod 13 i 1985.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Kaldbaksbotnur på faroeislands.dk
Kaldbaksbotnur  på torshavn.fo

Bygder på Færøerne
Streymoy
Gundalur

Gundadalur er et område i Tórshavn på Færøerne, hvor der ligger forskellige sportsfaciliteter, her iblandt flere fodboldbaner. Den største af dem er nationalstadionet Tórsvøllur, og den næststørste er Gundadalur stadion, der blev indviet i 1911 og er hjemmebane for både Havnar Bóltfelag og B36 Tórshavn.

Tórshavn
Sport på Færøerne
Fodboldstadioner på Færøerne
Nikolaj Bogoljubov

Nikolaj Nikolajevitj Bogoljubov (, ; født 21. august 1909 i Nisjnij Novgorod, Det Russiske Kejserrige, død 13. februar 1992 i Moskva, Den russiske føderation) var en sovjetisk matematiker og teoretisk fysiker. Han er kendt for videnskabelige bidrag til kvantefeltteori, både klassisk og kvantemekanisk statistisk mekanik og teorien om dynamiske systemer. Han modtog Diracprisen i 1992.

Matematikere fra Rusland
Fysikere fra Rusland
Teoretiske fysikere
Personer fra Nisjnij Novgorod

Russere i 1900-tallet
David Bohm

David Joseph Bohm (20. december 1917 – 27. oktober 1992) var en amerikansk teoretisk fysiker, der regnes for en af de største i det 20. århundrede . Hans største videnskabelige bidrag var til teoretisk kvantemekanik.

Kilder

Se også 
 De-Broglie-Bohm-teorien

Eksterne henvisninger 
 

Fysikere fra USA
Teoretiske fysikere
Personer fra Pennsylvania
Hundebrevet

Hundebrevet (færøsk: Hundabrævið) er et brev fra Færøerne, skrevet mellem 1350 og 1400. Brevet omhandler hundeavl på øerne, og er i moderne tid blevet en vigtig kilde til at stadfæste mange færøske bygders alder. Følgende bygder nævnes for første gang i Hundebrevet (angivet fra nord til syd): Hattarvík, Kirkja, Viðareiði, Múli, Kunoy, Mikladalur, Húsar, Elduvík, Leirvík, Lambi, Nes, Skáli, Strendur, Selatrað, Oyri, Eiði, Hvalvík, Kollafjørður, Vestmanna, Saksun, Nólsoy, Koltur, Miðvágur, Sørvágur, Gásadalur, Mykines, Skálavík, Húsavík, Dalur, Skarvanes, Øravík, Porkeri, Vágur og Fámjin. Mange af disse bygder kan godt være betydeligt ældre, men er altså ikke nævnt i hverken Fårebrevet eller Færingesaga.

Referencer 

Færøsk litteratur
Færøernes historie
Hugh Everett III

Hugh Everett III (11. november 1930 – 19. juli 1982) var en amerikansk teoretisk fysiker, som var den første til at foreslå mange-verdensfortolkningen af kvantemekanik.

Watch out: Scientific American, December 2007 page 98 - 105. This is an excellent article that illuminate his life in general by Peter Byrne. 

Fysikere fra USA
Personer fra Washington D.C.
Hvalbiartunnilin

Hvalbiartunnilin er en vejtunnel på strækningen mellem Hvalba og Trongisvágur på øen Suðuroy på Færøerne. 

Tunnelen er i alt 1450 meter lang og har en frihøjde på 3 meter. Den har kun en vejbane. Tunnellen stod færdig i 1963, og er den ældste på Færøerne.

I 2016 er har Lagtinget afsat 5 millioner kroner til projektering af ny tunnel til Hvalba. Planen om en ny tunnel mellem Hvalba og Trongisvágur har ændret sig flere gange. De lokale ønsker at tunnellen kommer ud så langt mod øst i Trongisvágur som muligt for at undgå at skulle køre langt ind i dalen op ad bakke, som kan være farligt om vinteren. Det nyeste forslag går ud på, at tunnellen kommer ud i nærheden af plantagen i Trongisvágur og derved bliver den ca. 2.500 meter lang. I det oprindelige forslag fra Landsverk havde tunnelen en længde på 2.200 meter. I september 2017 sagde samfærdselsministeren, Henrik Old, at han ønskede at fremskynde arbejdedet med at lave en ny tunnel til Hvalba, således at arbejdet kan starte i 2018. Byggeriet påbegyndtes dog først den 27. juni 2019.I projekteringen til Hvalbiartunnilin har man taget højde for en undersøisk tunnel til Suðuroy, som vil medføre at al trafik til øen vil gå igennem Hvalbiartunnilin.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Tunlar hos Landsverk. 

Tunneler på Færøerne
Suðuroy
DIN 557

DIN 557 er en DIN-standard for en jernmøtrik.

Kilde  
http://bolte.dk/jernmoetrikker-din-557-4-kant/ 
DIN-standarder
DIN 555

DIN 555 er en DIN-standard for en møtrik.

DIN 555 bliver erstattet af ISO 4032, ISO 4033 og ISO 4034.

Kilde  
http://bolte.dk/moetrikker-din-555/ 
DIN-standarder
DIN 935

DIN 935 er en DIN-standard for en stålkrone møtrik.

Kilde  
http://bolte.dk/staalkronemoetrikker-din-935/ 
DIN-standarder
DIN 315

DIN 315 er en DIN-standard for en vingemøtrik.

Kilde  
http://bolte.dk/vingemoetrikker-din-315/ 
DIN-standarder
DIN 6915

DIN 6915 er en DIN-standard for en konstruktions møtrik.

DIN 6915 bliver erstattet med EN-14399-4.

Kilde  
http://bolte.dk/konstruktionsmoetrikker-din-6915/ 
DIN-standarder
DIN 928

DIN 928 er en DIN-Standart for en svejsemøtrik.

Kilde  
http://bolte.dk/svejsemoetrikker
DIN-standarder
DIN 929

DIN 929 er en DIN-Standard for en svejsemøtrik. Den har standard gevindstigning (ISO-metrisk gevind), men har noget større nøglevidde end alm standardmøtrikker (DIN 555) for de fire mindste størrelser.

h1 er højden på kanten mærket 'G'
h2 er højden på de tre 'tænder' i spidserne

Kilde  
http://bolte.dk/svejsemoetrikker
http://www.schrauben-lexikon.de/technische-masse-DIN.asp

DIN-standarder
DIN 7967

DIN 7967 er en DIN-standard for en palmøtrik.

Kilde  
http://bolte.dk/din-7967-pal-moetrikker/ 
DIN-standarder
DIN 582

DIN 582 er en DIN-standard for en øjemøtrik.

Kilde  
http://bolte.dk/oejemoetrikker-din-582/ 
DIN-standarder
DIN 6912

DIN 6912 er en DIN-Standard for en cylinder skrue.

Kilde  
http://bolte.dk/din-6912-indv-6-kant-lav-ch/ 
DIN-standarder
DIN 7984

DIN 7984 er en DIN-Standard for en Cylinderhovedskrue.

Kilde  
http://bolte.dk/din-7984-indv-6-kant-lav-ch/ 
DIN-standarder
DIN 7991

DIN 7991 er en DIN-standard for en undersænket skrue med hoved med indvendig sekskant (Unbrako-skrue).

Kilde  
http://bolte.dk/din-7991-indv-6-kant 
http://www.schrauben-lexikon.de/norm/DIN_7991.asp
DIN-standarder
DIN 125

DIN 125 er en DIN-standard for en planskive.

DIN 125 bliver erstattet af ISO 7089 og ISO 7090.

Kilde  
http://bolte.dk/planskiver-din-125-a/
DIN-standarder
DIN 127

DIN 127 er en DIN-standard for en fjederskive.

Kilde  
http://bolte.dk/fjederskiver-din-127-b/ 
DIN-standarder
DIN 128

DIN 128 er en DIN-Standart for en fjederskive.

Kilde  
http://bolte.dk/fjederskiver-din-128-a-center/ 
DIN-standarder
Breiðá

Breiðá er en elv på øen Vágar på Færøerne. Navnet Breiðá kan oversættes til den brede flod. Floden udspringer i Vatnsdalsvatn og flyder ned til Sørvágsfjørður. Elven udgør grænsen mellen bygderne Sørvágur og Bø.

Elve på Færøerne
DIN 137

DIN 137 er en DIN-Standart for en bølgefjederskive.

Kilde  
http://bolte.dk/boelgefjederskiver-din-137-b/ 
DIN-standarder
DIN 988

DIN 988 er en DIN-Standard for en passkive.

Kilde  
http://bolte.dk/passkiver-din-988/
DIN-standarder
DIN 1440

DIN 1440 er en DIN-Standart for en jernskive.

Kilde  
http://bolte.dk/jernskiver-din-1440/
DIN-standarder
DIN 2093

DIN 2093 er en DIN-Standart for en tallerken fjederskive.

Kilde  
http://bolte.dk/tallerkenfjederskiver-din-2093/
DIN-standarder
DIN 6916

DIN 6916 er en DIN-Standart for en konstruktionsskive.

Kilde  
http://bolte.dk/konstruktionsskiver-din-6916/
DIN-standarder
DIN 7980

DIN 7980 er en DIN-Standart for en fjederskive.

Kilde  
http://bolte.dk/fjederskiver-din-7980/
DIN-standarder
Tunguliðsá

Tunguliðsá er en lille elv på øen Vágar i Færøerne, som rinder gennem bygden Sørvágur. Den løber ind i en anden mindre elv kaldet Hanusará.

Elve på Færøerne
Vágar
DIN 7989

DIN 7989 er en DIN-Standart for en Tyk konstruktionsskive.

Kilde  
http://bolte.dk/konstruktionsskiver-din-7989-tyk/
DIN-standarder
Elve på Færøerne

Elve på Færøerne, angivet efter ø.

Borðoy 

 Klivdalsá
 Krossdalsá
 Lítladalsá
 Breidá
 Tørvadalsá
 Skúvadalsá
 Gravará
 Stórá

Eysturoy 

 Breiðá (Eysturoy)
 Ljósá (elv)
 Ærgisá
 Stórá (Eysturoy)
 Trogará
 Svíná
 Vesturdalsá
 Skarðsá
 Gjógvará
 Dalá
 Blásendi
 Sandá
 Kumlá
 Sølvá
 Fjarðará
 Heltnará
 Laksá
 Urðará

Fugloy 

 Kellingará

Hestur

Kalsoy 

 Stjórná

Koltur

Kunoy 

 Skarðdalsá
 Glyvursá
 Myllá

Lítla Dímun

Mykines

Nólsoy 

 Myllá

Sandoy 

 Tungá
 Stórá
 Dalsá
 Rættá
 Breiðá
 Núpsá
 Mígandsá
 Kvíggjagilsá
 Skerá
 Traðará
 Marknará
 Skálsá

Skúvoy 

 Tjørnudalsá
 Botnsá
 Ærgisá
 Ardalsá

Stóra Dímun

Streymoy 

 Brekká
 Svínaskoraá
 Gellingará
 Dalsá
 Kluftá
 Svartá
 Ravnagilsá
 Fossá
 Stórá
 Heljardalsá
 Bjendalsá
 Dalá
 Gjógvará
 Rossarygsá
 Toftadalsáir
 Hamrá
 Smørdalsá
 Gassá
 Breiðá
 Ærgisá
 Breiðadalsá
 Leynará
 Sjóvará
 Kirkjuá
 Áin Svarta
 Deildará
 Høgadalsá
 Fjarðará
 Nípá
 Hoydalsá
 Sundsá
 Sandá
 Tvørá
 Mígandalsá
 Fossdalsá
 Borá
 Ljósá
 Tungá

Suðuroy 

 Stórá, Sumba
 Stórá, Trongisvágur
 Tormansá, Vágur
 Gjógvará, Vágur
 Áin Mikla, Porkeri
 Hovsá, danner grænsen mellem Hov og Porkeri.
 Dalsá
 Myllá
 Svínadalsá
 Sandvíksá, Sandvík
 Vatndalsá

Svínoy 

 Stórá

Vágar 

 Dalsá
 Skarðsá
 Stórá, Bøur
 Stórá, Sørvágur
 Stórá, Sandavágur
 Reipsá
 Tjørndalsá
 Grøv
 Sjatlá
 Breiðá
 Marknará
 Kirkjuá
 Hattardalsá
 Hóssá
 Hýsisá
 Góðansá
 Fossá

Viðoy 

 Dalá
 Víkará
DIN 74361

DIN 74361 er en DIN-Standart for en konisk fjederskive.

Kilde  
http://bolte.dk/konisk-fjederskiver-din-74361-c/ 
DIN-standarder
DIN 6798

DIN 6798 er en DIN-Standart for en tandskive med Indv- eller Udvendigetænder.

Kilder  
http://bolte.dk/tandskiver-din-6798-udvendig/ , http://bolte.dk/tandskiver-din-6798-indvendig/ 
DIN-standarder