kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Racestandard

Racestandard er en definition af hvordan det ideelle dyr indenfor en husdyrrace ser ud. Racestandarden udtaler sig også om hvilket helhedsindtryk og temperament man ønsker af dyret.

Hos hunde er det FCI, Fédération Cynologique Internationale, der fastsætter standarden. Hos katte er det FIFe, Fédération Internationale Féline.

Ved udstillinger og shows bliver dyrene bedømt ud fra racestandarden og typisk vil dyret kun kunne avlsgodkendes, hvis det til en vis grad opfylder racestandarden.

I racestandarden er der også defineret nogle fejl. Nogle trækker bare ned i bedømmelsen, andre er direkte diskvalificerende. Fejl kan f.eks. være forkert farve, forkert bid, aggresivitet, størrelse eller kropsbygning.

Eksterne henvisninger 
FCI 

Genetik
Anvendt videnskab
Dyreavl
Dorte (film)

Dorte er en dansk film fra 1951, instrueret af Jon Iversen.

Medvirkende

 Ilselil Larsen
 Ib Schønberg
 Preben Neergaard
 Nina Pens
 Johannes Meyer
 Helge Kjærulff-Schmidt
 Sigurd Langberg
 Ove Sprogøe
 Maria Garland
 Henning Moritzen
 Else Jarlbak
 Henry Nielsen
 Inge Ketti

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1951
Film instrueret af Jon Iversen
Ebberød Bank

Ebberød Bank er en dansk film fra 1943. Instruktion af Osvald Helmuth.

For filmens produktionsdesign stod Carlo Jacobsen

Vipperups praksis har givet anledning til idiomet ren Ebberød Bank om en praksis, der ikke anses for økonomisk rationel.

Handling 
Filmen handler om skræddermester Vipperup, der bliver overtalt til at blive bankdirektør for Ebberød Bank. Vipperup tager ukonventionelle bankmetoder i brug, da han tilbyder indlånsrenter til 8% og udlånsrenter til kun 4%. Desuden er bankdirektørens gage en fast procentdel af bankens omsætning ikke af dens overskud.

Medvirkende 
 Osvald Helmuth
 Maria Garland
 Ulrik Neumann
 Inga Schultz
 Emil Hass Christensen
 Bjarne Forchhammer
 Buster Larsen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1943
Gertrud (film)

Gertrud er en dansk film fra 1964, instrueret og skrevet af Carl Th. Dreyer efter skuespillet af Hjalmar Söderberg.

Medvirkende
 Nina Pens
 Ebbe Rode
 Bendt Rothe
 Baard Owe
 Axel Strøbye
 Karl Gustav Ahlefeldt
 Edouard Mielche
 Valsø Holm
 Vera Gebuhr
 Lars Knutzon

Eksterne henvisninger 
 

Bodilprisen for bedste danske film
Danske film fra 1964
Film instrueret af Carl Th. Dreyer
UCI ProTour

UCI ProTour er en samling af klassiske professionelle cykelløb som køres årligt. 
Deltagere er cykelhold som har kvalificeret sig til deltagelse og som er forpligtet til at stille op i alle løb.
Denne afviklingsform blev startet i 2005 og er afløser for World Cup serien for landevejsløb, som blev afsluttet i 2004.

ProTouren omfatter de store etapeløb, Tour de France, Giro d'Italia og Vuelta a Espana og blandt andet de tre store cykelklassikere Paris – Roubaix, Flanderen rundt og Liège-Bastogne-Liège.

ProTour licens gives til 20 hold, hvis sponsorer skal binde sig for fire års sponsoraftaler.
I 2005 er eneste undtagelse  holdet fra Phonak, som har fået tildelt licens for to år, grundet igangværende dopingundersøgelser.

ProTouren er den højeste af UCI's løbskategorier.

Historie 
UCI er den administrative organisation som styrer cykling på konkurrenceplan.

Igennem tiderne har de organiseret forskellige serier af landevejsløb. 

Tidligere eksempler omfatter Super Prestige Pernod serien i 1960erne 1970erne. 

I serierne blev der givet point i en række løb hvor den samlede vinder var rytteren med det højeste antal point i rækken af løb. Denne serie blev erstattet af World Cup i landevejsløb, som blev afviklet for sidste gang i 2004. Vinderen af de tre sidst World Cups var italieneren Paolo Bettini.

Formål med ændringer af serien 
Pro Touren blev udviklet som erstatning for forannævnte af følgende grunde: 
 De store etapeløb var ikke en del af de tidligere serier 
 Pro Touren skulle følge ideen og opbygningen som i Formel 1 automobilløbene 
 Forskellige hold og ryttere havde forskellige typer af mål i forbindelse med varierende typer af konkurrencer, hvilket gjorde sammenligninger af konkurrencerne vanskelig 
 Sponsoraterne havde en tendens til at have en kort tidshorisont 
 Mange hold havde vanskeligheder med at overholde deres økonomiske forpligtelser over for ryttere og medhjælpere 
 Mange hold havde dopingproblemer

Liste over aktuelle UCI ProTour teams 
Senest opdateret 18. februar 2013. Team Katusha fik, efter en klage til CAS, rettens ord for at holdet også var kvalificeret som ProTour hold.

ProTour-resultater 

Se UCI ProTour 2008 for detaljer.
Se UCI ProTour 2007 for detaljer.
Se UCI ProTour 2006 for detaljer.
Se UCI ProTour 2005 for detaljer.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 UCI officiel webside
 UCI ProTour officiel webside

 
Etableret i 2005
Microsoft Windows NT

Windows NT er en familie af styresystemer udviklet af Microsoft. NT står for "New Technology", og dette er grundet at Windows-kernen blev skrevet om fra bunden. Udviklingsgruppen blev ledt af Dave Cutler.

NT 3.1 / 3.5 / 3.51: Windows NT 3.51, 32-bit (1993-1995)

NT 4.0: Windows NT 4.0, 32-bit, 24. august 1996.

NT 5.0: Windows 2000, 32-bit / 64-bit. (2000-2001)

NT 5.1 / 5.2: Windows XP, Windows Server 2003, 32-bit / 64-bit. (2001-2005)

NT 6.0: Windows Vista, Windows Server 2008, 32-bit / 64-bit. (2006-2008)

NT 6.1: Windows 7, Windows Server 2008 R2, 32-bit / 64-bit. (2009)

NT
Juan Manuel Fangio

Juan Manuel Fangio (født 24. juni 1911, død 17. juli 1995) var en argentinsk racerkører. Han blev femdobbelt Formel 1-verdensmester (1951, 1954–1957) og regnes for en af de bedste racerkørere nogensinde.

Historie 
Han blev født i Balcarce, Argentina, af italienske forældre. Som elleveårig begyndte han at arbejde på det lokale autoværksted, hvor han med sin interesse og flair for mekanikken opbyggede en viden og erfaring, der kom ham til gode senere i karrieren.

Han begyndte som racerkører i Sydamerika i 1934, primært i langdistance-landevejsløb – hvor deltagerne ofte selv måtte reparere eventuelle skader undervejs – og han blev argentinsk mester i 1940 og 1941. På grund af 2. verdenskrig blev hans fremadstormende karriere sat i bero, og først i 1947 kunne han komme til at køre i Europa.

Fangio nød ikke den store succes før 1950, hvor han begyndte at køre for Alfa Romeo og blev nummer to, og året efter vandt han sit første verdensmesterskab. I 1952 skiftede han til Maserati, men endte med at være ude det meste af sæsonen efter et alvorligt uheld på Monza-banen: Efter et løb i Belfast dagen forinden kom han for sent til sin flyver i Paris, og besluttede sig for at køre resten af vejen til Italien. Han nåede frem blot en halv time inden løbets start, og nåede således ikke at få noget søvn. På et tidspunkt i løbet skred hans bil ud, og han kunne ikke reagere hurtigt nok til at redde den tilbage på banen. Bilen rullede rundt og Fangio brækkede halsen.

I 1954 var han tilbage, stadig for Maserati, indtil han midt i sæsonen skiftede til Mercedes GP. Han vandt verdensmesterskabet det år, og fortsatte året efter hos Mercedes, sammen med bl.a. Stirling Moss, hvor han vandt igen. 

Efter ulykken ved 24-timers racerløbet i Le Mans i 1955, der kostede 77 mennesker livet, trak Mercedes sig ud af motorsport i en årrække. Fangio begyndte derfor i 1956 at køre for Ferrari, hvor han overtog Alberto Ascaris plads, efter at denne var blevet dræbt i en ulykke. I alle sæsonens løb fik han første- eller andenpladser og vandt dermed sit fjerde verdensmesterskab. I 1957 vendte han tilbage til Maserati og vandt verdensmesterskabet for femte gang – som 47-årig – efter bl.a. en legendarisk præstation på Nürburgring i Tyskland, hvor han efter at have tabt næsten et minut i et mislykket pitstop kørte hurtigere omgangstider end nogensinde før, indhentede og overhalede de to førende Ferrarier på de sidste omgange og vandt løbet.

Få måneder senere stoppede han karrieren.

Eksterne henvisninger 

 The Official Formula 1 Website
 Museo Juan Manuel Fangio
 
 Michael Schumacher afviser i et interview enhver sammenligning med Juan Manuel Fangio

Personer fra Argentina
Formel 1-kørere fra Argentina
Plat eller krone (film)

Plat eller Krone er en dansk spillefilm fra 1937 instrueret af Jon Iversen efter manuskript af Paul Sarauw. Musikken er komponeret af Emil Reesen.

Handling 
Vi befinder os til en opførelse af "Gøngehøvdingen" på dukketeater. Dukketeatrets ejer, instruktør og hele skuespillerstab er Erik Steen, hvis forældre har indbudt alle Eriks kammerater til børnebal. Blandt tilskuerne finder vi Herkules, Eriks uadskillelige ven og legekammerat. Mange led binder de to drenge sammen for resten af livet. De to barndomsvenner havner to vidt forskellige steder i tilværelsen.

Medvirkende 
 Ib Schønberg
 Angelo Bruun
 Rasmus Christiansen
 Lis Smed
 Carl Viggo Meincke
 Johannes Meyer

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1937
Film instrueret af Jon Iversen
Præsten i Vejlby (film fra 1931)

Præsten i Vejlby er en dansk film fra 1931, instrueret af George Schnéevoigt og med manuskript af Fleming Lynge efter Steen Steensen Blichers novelle af samme navn. Filmen regnes normalt som den første danske talefilm.

Medvirkende

Henrik Malberg
Karin Nellemose
Eyvind Johan-Svendsen
Kai Holm
Mathilde Nielsen
Holger-Madsen
Aage Winther-Jørgensen

Eksterne henvisninger
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1931
Film instrueret af George Schnéevoigt
Kriminalfilm fra Danmark
Det stod i avisen

Det stod i avisen er en dansk film fra 1962, skrevet og instrueret af Peer Guldbrandsen. Filmen indeholder 6 små fortællinger, som foregives at være sande, og kædes sammen af 6 forskellige digte.

Medvirkende
Hanne Borchsenius
Henning Moritzen
Susse Wold
Ebbe Langberg
Asbjørn Andersen
Karen Lykkehus
Ove Sprogøe
Astrid Villaume
Axel Strøbye
Poul Reichhardt
Lily Broberg
Ebbe Rode
Berthe Qvistgaard
Tove Maës
Karin Nellemose
Johannes Meyer

Eksterne henvisninger
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1962
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Geologisk Museum

Geologisk Museum var et separat museum for geologi, placeret i den nordøstlige del af den Botanisk Have i København. Det er nu en del af Statens Naturhistoriske Museum (sammen med Botanisk Have og Zoologisk Museum) i stedet for et særskilt museum, men stadig på sammen lokalitet og med geologiske udstillinger.

Historie 

Geologisk Museum var en del af Statens Naturhistoriske Museum, hvis samlinger har rødder helt tilbage til 1600-tallets samlinger Museum Wormianum og Det Kongelige Kunstkammer. Som egentligt universitetsmuseum kan Geologisk Museum føres tilbage til 1772, hvor "Universitetets Nye Natural Theater" blev indviet i Kommunitetsbygningen i Nørregade i København. Her forblev museet i 120 år, og i denne periode voksede samlingerne betydeligt, bl.a. ved tilgang af private og kongelige samlinger, herunder værdifulde samlinger fra Christian VIII's 2. Particulaire Mineralcabinet. I 1810 købte Grev Joachim Godske Moltke universitetets zoologiske og mineralogiske samlinger, forenede dem med sin faders betydelige samlinger og skænkede det hele tilbage til universitetet tillige med 200 rigsdaler årligt til museets drift og samlingernes forøgelse. Museets navn blev herefter "Grev Moltkes Universitetet tilhørende Mineralogiske Museum".

I 1893 flyttede museet sammen med Universitetets Kemiske Laboratorium til en nyopført bygning på Øster Voldgade i København. Få år efter kunne de første udstillingssale åbnes for publikum. I 1962 fraflyttede kemikerne bygningen, og geologerne overtog hele Østervold 5-7.

I 2004 blev det slået sammen med andre naturhistoriske museer i København og i 2020 skiftede det nye samlede museum officielt navn til Statens Naturhistoriske Museum.

Udstillinger 
Geologisk Museum har skiftende såvel som permanente udstillinger, eksempelvis den permanente udstilling Mineralsalen, som stadig ligger i bygningen. Her præsenteres mineralerne i en krystalkemisk rækkefølge begyndende med grundstoffer som guld og sølv og sluttende med silikater som f.eks. feldspat og zeolitter. 

Ved indgangen til museumsbygningen kan man se meteoritten Agpalilik på 20,1 ton, der blev fundet ved Kap York i Grønland.

Bygningen har to trapperotunder, der er udsmykket med kunst. Den ene rotunde er udsmykket af maleren Oscar Matthiesen, den anden er udsmykket af kunstneren og geologen Per Kirkeby. Kirkeby-rotunden blev indviet i 2004.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 snm.ku.dk
 nytnaturhistorisk.dk
 zoologiskmuseum.dk
 geologiskmuseum.dk 
 botanik.snm.ku.dk 
 Solsystemet. Fra altings oprindelse til livets opståen . Geologisk museums omfattende katalog til meteorit-udstillingen. Hentet 22. feb. 2013.

Geologiske selskaber og institutioner
Museer i København
Museer etableret i 1893
Indre By (København)
Alhambra - Museet for humor og satire

Alhambra - Museet for humor og satire (tidligere Det Danske Revymuseum) var et museum der fortalte om revyens og underholdningens historie. Det lå i Allégade på Frederiksberg, og havde en stor samling af kostumer, rekvisitter, filmklip, lydklip og en samling på over 4000 lakplader.

Museet åbnede i 1993 og havde til huse i bygningen der kaldes Riises Landsted fra 1860. I 2021 fusionerede det til museet STORM. Samlingen der derved fortsat del af museumsorganisation Frederiksbergmuseerne.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Museer i København
Frederiksberg
Museer etableret i 1993
Realdania
Farø

Farø er en ø mellem Sjælland og Falster. Farøbroerne forbinder Sjælland med Falster via Farø. En dæmning forbinder Farø med Bogø. Denne dæmning blev færdiggjort i 1979 i forbindelse med arbejdet på Farøbroerne, og har opslugt den mindre, ubeboede holm Kragetinget. Dæmningen består af indpumpet sand, som er tilsået med græssorter, der tåler havvand. Skråningerne er flade og uden stensikring, så de på naturlig måde indgår i landskabet. Arbejdet begyndte i starten af 1978 og omfattede også jord- og vejarbejder på Farø for den kommende bro. En stor arbejdshavn blev anlagt, hvor materialer til byggeriet kunne losses. Efter arbejdets afslutning blev havnen og arbejdspladsen fjernet. Farøbroerne blev indviet den 4. juni 1985.

Farø hører til Bogø Sogn i Vordingborg Kommune.

 Areal: 0,93 km².
 Indbyggere:  (1. januar ).

I 1600-tallet var der en vis konkurrence mellem præsterne i Vordingborg og på Bogø om den kirkelige betjening af Farø-boerne. På et landemode i Maribo i 1632 forbød præsten i Vordingborg Bogø-præsten at betjene beboerne af Farø, fordi den hørte til Vordingborg Len og sogn. Bogø-præsten blev pålagt at afholde sig fra al kirketjeneste for Farø-boerne, undtagen i yderste nød. 

I 1754 blev den kirkelige betjening af Farø ved kongeligt reskript af 19. april efter bøndernes eget ønske overført fra Vordingborg Sogn til Bogø Sogn hvor de herefter ydede præsteoffer, mens de dog fortsat betalte kirketiende og præstetiende til sognepræsten i Vordingborg. Ved kongeligt reskript af 25. januar 1805 bestemtes det, at Farøs præstetiende herefter skulle betales til Bogø sognekald, mens Farøs kirketiende fortsat skulle erlægges til Vordingborg kirke.

Farø-bonden Rasmus Stæhrs dagbog giver et detaljeret indblik i livet på den lille ø i første halvdel af 1800-tallet. Allerede Illustreret Tidende havde øje for Stæhrs interessante dagbog, og de uddrag, som er blevet publiceret i den lokale presse har været populær læsning.

Børnenes skolevej fra Farø til Bogø blev igennem tiden klaret på forskellige måder. Normalt sørgede de voksne for transporten med båd eller vogn, alt efter vandstand og vejr, men det hændte også, at børnene fik lov at ro selv.

Referencer

Litteratur 
 Farøbroerne. Red. S.K. Andersen m.fl. Udgivet af Møn Kommune, Nørre Alslev Kommune, Vordingborg Kommune, Storstrøms Amtskommune og Vejdirektoratet, 1985, 140 s. .
 Gruno, Klavs Espen. Rasmus Stæhrs dagbog. Indblik i en øbondes liv og dagligdag set gennem hans dagbog fra Farø 1801-1854. (Landbohistorisk Selskab), 2010. .
 Knudsen, Anders. Farøbroerne fra top til tå. Nykøbing F., 1985. .
 Munk, Holger. Farø : en landbrugskulturhistorisk studie af liv og arbejde paa en bondegaard i tidehvervet omkring 1870. 1971. 95 sider, illustreret s/h af Johannes Larsen.

Øer i Danmark
Vordingborg Kommunes geografi
Danekræ

Danekræ er jordfundne naturhistoriske genstande fra Danmark af enestående videnskabelig eller udstillingsmæssig værdi. Begrebet blev indført i 1989 ved en revision af Museumsloven. Fra 1. januar 2002 tilhører danekræ staten og skal straks afleveres til Statens Naturhistoriske Museum, men kan også afleveres hos en af landets øvrig statsanerkendte naturhistoriske museer.
I år 2000 åbnede Geologisk Museum en særudstilling med danekræ, og der var på dette tidspunkt blevet fundet omkring 250 danekræ.. Ved udgangen af år 2018 var antallet af fundne danekræ steget til 784.

Klassificering af danekræ 
Kun enestående fund er omfattet at loven om danekræ, og i hver enkelt tilfælde er det op til en vurdering i danekræudvalget om et fund erklæres danekræ. Gerneralt gælder det at følgende genstande er omfattet af loven:
 
*) Sjældne eller meget velbevarede fossiler (:forstenede dyr og planter)*) Sjældne dyreskeletter eller dele heraf fra istiderne og tiden efter

*) Alle meteoritter, der er fundet eller faldet i Danmark*) Krystaller af usædvanlig størrelse eller form

*) Mineraler og bjergarter med sjælden sammensætning eller forekomstmåde

Loven om danekræ gælder kun for fund med dansk oprindelse eller genstande der er ført til landet uden hjælp fra menesker. Sjældne nulevende dyr og planter hører ikke under loven om danekræ, men er omfattet af naturbeskyttelsesloven.

 Danebæ Danebæ'' er en nyere betegnelse for et forstenet ekskrement, der kan kvalificeres som værende danekræ. Udtrykket er f.eks. brugt i danske aviser i 2011 og 2012. Udtrykket blev populariseret i den brede befolkning i begyndelsen af 2012 da et 140 millioner år gammelt stykke danebæ på Bornholm blev udnævnt til danekræ.

Se også 
 Danefæ

Kilder og eksterne henvisninger 

 Danekræ Statens Naturhistoriske Museum.

Dansk kultur
Danmarks love
Lilleø (Storstrømmen)

Lilleø er en lille ubeboet ø i Storstrømmen mellem Sjælland og Bogø. Øen er ca. 900 m lang og ca. 100 m bred på det bredeste sted.

Øer i Danmark
Vordingborg Kommunes geografi
Tærø

Tærø er en privatejet, tidligere beboet ø på 173 ha i Ulvsund mellem Sjælland, Møn og Bogø.  Den nuværende ejer af øen er Kristian Kryger. Øen, der er en del af Vordingborg Kommune,  er delvis flad og næsten uden skov, og består af to morænebakker omgivet af strandenge og odder. Ca. 2/3 af øen har været dyrket fra gården Jesminde. Det forventes at driften af øen fremover hovedsagelig vil blive græsning med heste og kvæg. 

Naturen på Tærø domineres af frie arealer med naturlig vækst af træer, krat og buske. 

Midt på øen ligger avlsgården Jesminde og på øens nordside ligger den privatejede havn vendt mod Sydsjælland. Havnen der består af et ca. 100 m langt og ca. 40 m bredt bassin, må kun benyttes som adgangsvej til Tærø og i forbindelse med transport til eller fra øen. Der benyttes bådtransport til og fra øen over til Petersværft Havn nær Langebæk. Alt tungere transport foregår med pram. Nær havnen ligger det gamle lodshus og et rødt hus, som før i tiden blev anvendt som posthus. 

I 1964 blev der udsat 25 vilde ponyer af Exmoor-racen, der er tæt beslægtet med de oprindelige europæiske vildheste, på øen. Formålet var at føre racen tilbage til den oprindelige vilde pony. Projektet blev opgivet i 2003, og 16 af hestene blev udsat ved Dovns Klint og Klise Nor på det sydlige Langeland, hvor de har formeret sig og er blevet en turistattraktion. Der er dog stadig en fast bestand af heste på Tærø, og siden ca. 2015 har de gået frit over hele øen. P.t. (2017) er der ca. 46 heste. 

Tærø er i dag nok mest kendt for kapsejladsen "Tærø Rundt", arrangeret af Bogø Sejlklub. Sejladsen, der første gang blev afholdt 1989, afvikles normalt den første weekend i juni måned.

Tærøs historie 
Husmændene ejede ikke selv jorden men var fæstere eller lejere af jorden under J. C. Apel som selv boede på øen og drev gården Jesminde. Omkring 1850 blev Jesminde solgt til Etatsråd de Neergaard, Gunderslevholm og der kom bestyrer på gården omkring 1875. Husene med fæstekontrakt forblev direkte under familien de Neergaard mens de lejede huse hørte under bestyrerne som fik lejeindtægtene.  1875 er der gården Jesminde og 10 huse på øen med i alt 52 personer.  I 1880 har øen 64 indbyggere i 1 gård og 10 huse. 1890 er dette faldet til 38 personer i 1 gård og 6 huse. De sidste 4 huse har antagelig været ubeboede. 1925 boede der ca. 40 på Tærø, men befolkningstallet faldt drastisk i 1930'erne. Siden 1980 har indbyggertallet været under 10, i 2007 er indbyggertallet på 3, og 2014 på 2.

Referencer 

Øer i Danmark
Vordingborg Kommunes geografi
Vesterø Havn

Vesterø Havn (eller Vesterø) er en by på den danske ø Læsø i Kattegat. Byen har  og er beliggende i Læsø Kommune under Region Nordjylland. Vesterø Havn har både fiskeri- og lystbådehavn og udgør en del af Læsøs samlede vestkystbebyggelse.

Fra havnebyen er der færge til Frederikshavn i Vendsyssel.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Vesterø Havn
 Vejrstation Læsø

Se også 
 Vesterø Havnekirke

Bygninger, konstruktioner og anlæg på Læsø
Byer i Læsø Kommune
Transport på Læsø
Komiker

En komiker er en person, der underholder med komik.

Før de elektriske mediers udbredelse rejste komikere rundt og fortalte historier, vittigheder, anekdoter og sagn og sang viser og sange for publikum på torve og pladser, gerne mod lidt mad, drikke eller småpenge.

I dag udbredes morsomme episoder med lynets hast gennem TV, radio og computer, og der findes ikke mange omrejsende komikere i den gamle forstand.

Især stand-up er en populær stilart i nyere tid.

Den hurtige udbredelse gennem medierne sikrer, at kun de bedste kan holde sig i branchen, men det er der delte meninger om. Teorien gælder både komikere, sangere og skuespillere.

Se også 

 Wikipedias artikler om komikere
Labour Party

Partiet Labour er et centrum-venstre-parti i Storbritannien, og det er et af Englands tre centrale politiske partier (de to andre er det Konservative Parti og de Liberale Demokrater). Det beskriver sig selv som et socialdemokratisk parti og er medlem af Socialistisk Internationale.

Tiden efter 1997 
Med Tony Blair i spidsen vandt partiet en jordskredssejr ved valget i 1997 og etablerede sin første regering siden 1979. Partiet fastholdt sin position ved parlamentsvalgene i både 2001 og 2005. 24. juni 2007 overtog Gordon Brown ledelsen af partiet og tre dage efter også premierministerposten. Den 11. maj 2010 trak han sig tilbage som både premierminister og formand. Siden blev den noget mere venstreorienterede Ed Miliband, der var tidligere erhvervs- og miljøminister, formand. Det skete på Labours partikongres den 25. september i Manchester, hvor han slog sin storebror, den tidligere udenrigsminister David Miliband. 

Den 12. september 2015 blev Jeremy Corbyn valgt som formand for Labour ved urafstemning. Corbyn meddelte efter valgnederlaget i december 2019, at han ville trække sig tilbage, og den 4. april 2020 overtog Keir Starmer posten som formand efter en afstemning i partiet.

Partiledere

Referencer

Eksterne henvisninger 

Politiske partier i Storbritannien
Socialdemokratiske partier
Barentsburg

Barentsburg er en russisk mineby på Svalbard. Byen har cirka 300 indbyggere (2006), næsten udelukkende russere og ukrainere. Barentsburg ligger omtrent 40 kilometer fra Longyearbyen i luftlinje, og nås enten med snescooter om vinteren, med båd i den isfrie periode eller med helikopter.

Eksterne henvisninger 

 http://www.bekkoame.ne.jp/~bluemt/Svalbard/Barentsburg/index_E.html
 Kort over Barentsburg Norsk Polarinstitutt
 http://www.russia.no/regional/svalbard/

Byer på Svalbard
Minedrift på Svalbard