kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gamle Vossebanen

Gamle Vossebanen er en del af Norsk Jernbaneklubb, der kører med veterantog mellem Garnes og Midttun på Vossebanen nær Bergen i Norge. Der køres fra juni til september, typisk med damplokomotiv af NSB type 18 og vogne af træ. Desuden køres der særtog med en dieselmotorvogn af NSB type 86

Vossebanen, som der køres på, åbnede mellem Voss og Bergen 11. juli 1883 og indgik i Bergensbanen i 1909. 1. august 1964 blev banen omlagt mellem Tunestveit og Bergen, da Ulrikentunnelen og Arnanipatunellen blev taget i brug. Den gamle strækning blev imidlertid bevaret og benyttet til godstrafik i skiftende omfang. Fra Tunestveit kørte der således godstog til Seimsmark på Gamle Vossebanens senere strækning, og fra 1. marts 1980 fortsattes videre til Midttun. Til gengæld nedlagdes strækningen fra Midttun til Minde samme dag. Godstrafikken fra Tunestveit blev indstillet i marts 2001, men sporet ligger der stadig.

Norsk Jernbaneklubb begyndte deres arbejde på strækningen i 1981, og fra 1993 begyndte man at køre veterantog mellem Garnes og Midttun.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Banens hjemmeside
 Detaljer om strækningen hos Norsk Jernbaneklubb
 Bergen byleksikon om Vossebanen
 Gamle Vossebanen på openstreetmap.org

Nedlagte jernbanestrækninger i Norge
Veteranjernbaner i Norge
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Bergen
Etableret i 1983
Carl Juel-Brockdorff

Carl Juel-Brockdorff er navnet på flere personer:

 Carl Juel-Brockdorff (1780-1859) – dansk lensbaron, kammerherre og officer
 Carl Juel-Brockdorff (1839-1900) – dansk lensbaron, kammerherre og officer (Carl Frederik Sophus Vilhelm Juel-Brockdorff)
 Carl Iuel-Brockdorff (1905-1989) – dansk lensbaron, kammerherre og hofjægermester (Carl Frederik Sophus Vilhelm Iuel-Brockdorff)
Zimbabwe Congress of Trade Unions

Zimbabwe Congress of Trade Unions (ZCTU) er den dominerende hovedorganisation for fagforeninger i Zimbabwe. ZCTU blev dannet 28. februar 1981 ved en sammenslutning af seks hovedorganisationer; African Trade Union Congress (ATUC), National African Trade Union Congress (NATUC), Trade Union Congress of Zimbabwe (TUCZ), United unions of Zimbabwe (UTUZ), Zimbabwe Federation of Labour (ZFL) og Zimbabwe Trade Union Congress (ZTUC).

I 1989 blev Morgan Tsvangirai fra National Mine Workers' Union valgt til organisationens generalsekretær, og den spillede en hovedrolle i grundlæggelsen af oppositionspartiet Bevægelsen for Demokratisk Forandring.

ZCTU havde i 2017 400,000 medlemmer. Organisationens nuværende generalsekretær er Wellington Chibebe, mens Lovemore Matombo er præsident.

Medlemsorganisationer 
 Zimbabwe Pulp & Paper Workers' Union
 Zimbabwe Domestic & Allied Workers Union (ZDAWU)
 Zimbabwe Chemicals & Plastics Allied Workers' Union
 Zimbabwe Textile Workers Union (ZTWU)
 Zimbabwe Tobacco Industrial Workers’ Union (ZTIWU)
 Zimbabwe Metal, Energy & Allied Workers’ Union (ZMEAWU)
 Zimbabwe Security Guards Union (ZISEGU)
 Zimbabwe Banks & Allied Workers’ Union (ZIBAWU)
 Zimbabwe Furniture, Timber & Allied Trades Union (ZFTATU)
 Zimbabwe Educational Scientific, Social & Cultural Workers’ Union (ZESSCWU)
 Zimbabwe Catering & Hotel Workers’ Union (ZCHWU)
 Zimbabwe Construction and Allied Trades Workers’ Union
 Zimbabwe Urban Councils Workers’ Union (ZUCWU)
 Zimbabwe Union of Journalists
 Zimbabwe Amalgamated Railway Workers’ Union (ZARWU)
 Railway Association of Yard Operating Staff (RAYOS)
 Zimbabwe Railways Artisans Union (RAU)
 Railway Association of Enginemen (RAE)
 National Union of the Clothing Industry (NUCI)
 National Engineering Workers’ Union (NEWU)
 Motor Vehicle Manufacturers Workers’ Union of Zimbabwe (MVMWUZ)
 General Agriculture & Plantation Workers’ Union of Zimbabwe (GAPWUZ)
 Federation of Food & Allied Workers’ Union of Zimbabwe (FFAWUZ)
 Commercial Workers’ Union of Zimbabwe
 Cement, Lime & Allied Workers’ Union of Zimbabwe (CLAWUZ)

Eksterne henvisninger 
 ZCTUs netsted

Fagforbund
ZCTU

ZCTU kan stå for:

 Zambia Congress of Trade Unions
 Zimbabwe Congress of Trade Unions
Carl Juel-Brockdorff (1780-1859)

Carl lensbaron Juel-Brockdorff (født 7. november 1780 på Valdemars Slot, død 15. marts 1859 sammesteds) var en dansk lensbesidder og officer, bror til Adolph Juel og Niels Juel og far til Frits og Christian Juel-Brockdorff.

Han var søn af generalløjtnant Frederik Juel og Magdalene Lucie Charlotte von Rumohr, blev 1796 kornet à la suite ved Den kongelige Livgarde til Hest, studerede 1798 ved universitetet i Kiel, blev 1800 sekondløjtnant, var 1802-05 udenlands, blev 1803 premierløjtnant af kavaleriet, 1808 næstkommanderende ved Fyenske ridende Jægerkorps i kantonnement på Hverringe, blev 1809 ritmester og chef for det Langelandske ridende Jægerkorps på Tranekær. Han blev 1814 sat à la suite og fik 1816 afsked fra Hæren.

Carl Juel ægtede 22. august 1811 i Sankt Knuds Kirke Sophie Frederikke lensbaronesse Stieglitz-Brockdorff (født 1. april 1790 på Scheelenborg, død 25. april 1874), som var arving til Baroniet Scheelenborg. Hun var datter af hessen-kasselsk forstjunker Wilhelm Theophilius baron Stieglitz-Brockdorff og Charlotte Amalie lensbaronesse Brockdorff til Baroniet Scheelenborg. Juel blev den 25. februar 1812 ophøjet i friherrelig stand med navnet Juel-Brockdorff og ændret våben, da han overtog baroniet. I 1827 arvede han desuden Stamhuset Thorseng og købte i 1839 Hindemae. I 1843 lod han Scheelenborgs nuværende hovedbygning opføre. Han blev 1801 kammerjunker, 1841 kammerherre og 1847 patron for Roskilde adelige Jomfrukloster. Han fortsatte i mindre målestok den lokale musiktradition, som faderen havde grundlagt.

Han er begravet på Bregninge Kirkegård.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 2000-02

Godsejere fra Danmark
Lensbaroner fra Danmark
Carl 1
Kammerherrer fra Danmark
Personer fra Tåsinge
Danskere i 1800-tallet
Kavaleriofficerer fra Danmark
Carl Juel-Brockdorff (1839-1900)

Carl Frederik Sophus Vilhelm lensbaron Juel-Brockdorff (født 7. november 1839 på Broløkke (Viby Sogn), død 12. september 1900 på Valdemars Slot) var en dansk lensbesidder og officer, far til Frederik Juel-Brockdorff og Niels Juel-Brockdorff.

Han var søn af lensbaron Frits Juel-Brockdorff og hustru Augusta Utke, blev 1859 student fra Odense Katedralskole og tog 1860 filosofikum. Juel-Brockdorff blev 1861 volontør ved 2. Dragonregiment, 1862 sekondløjtnant, 1863 ordonnansofficer ved 2. Kavaleribrigade og deltog i krigen 1864. 1891 blev han karakteriseret ritmester.

Fra 1865 til 1875 var han forpagter af Ølstedgaard under Grevskabet Muckadell, blev 1875 hofjægermester og arvede i 1876 Stamhuset Thorseng, Baroniet Scheelenborg og Hindemae. Han overtog i 1877 Stenagergård og Hollufgaard. Han tog 1879 bolig på Valdemars Slot, var fra 1881 til 1890 formand for Svendborg Amts landøkonomiske Selskab og var derefter selskabets æresmedlem. Han blev 1881 kammerherre og 1888 patron for Roskilde adelige Jomfrukloster. Han var dekoreret med: Ridderkorset af Dannebrogordenen (4. juli 1878), Dannebrogsmændenes Hæderstegn (26. maj 1892) og Kommandørkorset af Vasaordenen.

Juel-Brockdorff ægtede 25. maj 1865 på Hindsgavl Julie Sophie Thora Anna Caroline baronesse Reedtz-Thott (født 8. juni 1846 på Gavnø, død 6. juli på Tåsinge), datter af Otto lensbaron Reedtz-Thott til baroniet Gavnø og Caroline Amalie Fønss.

Han er begravet på Bregninge Kirkegård.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 2000-02

Godsejere fra Danmark
Lensbaroner fra Danmark
Carl 2
Kammerherrer fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Personer fra Fyn
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Kavaleriofficerer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Kommandører af 1. klasse af Vasaordenen
Studenter fra Odense Katedralskole
Otto Reedtz-Thott (1785-1862)

Otto lensbaron Reedtz-Thott (født 7. januar 1785 på Voergaard, død 22. marts 1862) var en dansk lensbesidder, far til Tage Reedtz-Thott, Otto Reedtz-Thott og Axel Reedtz-Thott.

Han var søn af Holger Reedtz-Thott og Anna Beate Magdalene von Woyda og oprettede ved patent af 27. oktober 1805 Baroniet Gaunø af hovedgårdene Gavnø, Lindersvold og Strandegård. Han blev hofjægermester og kammerherre.

3. juli 1807 ægtede han Hedevig Sophie Christine de Roepstorff (født 3. januar 1782 i Næstved, død 14. juni 1835), datter af Gotfried Christopher de Roepstorff og Johanna Frederica Göring. 17. oktober 1837 indgik han sit andet ægteskab med Karen Julie Elisabeth Frederikke Fønss (født 21. september 1814 på Hindsgavl, død 23. maj 1844 på, Gavnø), datter af Niels Basse Fønss og Dorthea Frederikke Louise Wedel-Heinen. 6. juli 1845 ægtede han i sit tredje ægteskab Caroline Amalie Fønss (født 30. december 1818 på Hindsgavl, død 21. maj 1869), søster til den foregående.

Han er begravet på Vejlø Kirkegård. Der findes et portrætmaleri af Otto Reedtz-Thott på Gavnø.

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 1947

Otto 1
Godsejere fra Danmark
Lensbaroner fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Otto Reedtz-Thott (1841-1901)

Otto Peter Axel Basse baron Reedtz-Thott (født 24. juli 1841 på Gavnø, død 5. oktober 1901 i Valby, København) var en dansk godsejer, bror til Tage Reedtz-Thott og Axel Reedtz-Thott.

Han var søn af Otto lensbaron Reedtz-Thott og dennes anden hustru, Karen Julie Elisabeth Frederikke Fønss. Han forpagtede fra 1865 til 1867 Viskum og ejede fra 1867 til 1871 Nebbegård. I 1884 blev han udnævnt til hofjægermester

21. maj 1865 ægtede han på Store Frederikslund Augusta Siegfriede komtesse Rantzau (født 26. august 1844 på Rosenvold, død 11. december 1909 i København), datter af Frederik Sigfred greve Rantzau (1809-1846) og Margrethe Magdalene Norville (1807-1847). Næsten alle parrets børn døde som spæde eller levede kun nogle få år.

Ovenstående oplysning om vielsen er fra Danmarks Adels Aarbog,1947, tilsat en mistolkning af stednavnet Frederikslund. Vielsen den 21. maj 1865 skete i Ørsted kirke, nordøst for Assens på Fyn. Brylluppet fejredes på hovedgården Frederikslund, Ørsted sogn, der da ejedes af hofjægermester Carl Fr. greve Rantzau, en slægtning til bruden. Hovedgården hed oprindeligt Krengerup, i 1783 fik den navnet Frederikslund, i 1917 fik den atter sit gamle navn Krengerup. De fik 6 børn, 2 døde spæd, 2 døde ung. Begge ægtefolk begravedes på Vejlø kirkegård.

Han er begravet på Vejlø Kirkegård.

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 1947

Otto 2
Godsejere fra Danmark
Baroner fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Bathildis af Schaumburg-Lippe

Bathildis af Schaumburg-Lippe (født 21. maj 1873 i Bøhmen, død 6. april 1962 i Arolsen) blev gennem sit ægteskab den sidste fyrstinde af Waldeck-Pyrmont i 1895–1918.

Forfædre 
Bathildis af Schaumburg-Lippe var datter af prinsesse Bathildis af Anhalt-Dessau (1837–1902).

Bathildis var barnebarn af prins Frederik August af Anhalt-Dessau (1799–1864) og prinsesse Marie af Hessen-Kassel-Rumpenheim (1814–1895).

Bathildis var oldedatter af arveprins Frederik af Anhalt-Dessau, den danske officer og guvernør over København Vilhelm af Hessen-Kassel og prinsesse Charlotte af Danmark.

Bathildis var tipoldedatter af hertug Leopold 3. af Anhalt-Dessau, den danske general Frederik af Hessen-Kassel (1747–1837), prinsesse Karoline Polyxene af Nassau-Usingen, arveprins Frederik af Danmark–Norge og den dansk–norske arveprinsesse Sophie Frederikke af Mecklenburg-Schwerin.

Ægteskab 
I 1895 giftede Bathildis af Schaumburg-Lippe sig med Frederik af Waldeck-Pyrmont (1865–1946), der indtil 1918 var Waldeck-Pyrmont's sidste regerende fyrste.

Bathildis og Frederik fik fire børn:
 Josias, arveprins (tronfølger) til Waldeck og Pyrmont (1896–1967), gift 1922 med Altburg af Oldenborg (en datter af Frederik August 2. af Oldenborg, der havde været Oldenborgs sidste storhertug i 1900–1918).
 Max (1898–1981), gift 1929 med Gustava grevinde af Platen Hallermund.
 Helene (1899–1948), gift 1921 med arvestorhertug (tronfølger) Nikolaus af Oldenborg (1897–1970). Deres søn Anton Günther (1923–2014) efterfulgte i 1970–2014 sin far som overhoved for det storhertuglige hus (dvs. den tyske gren af slægten Gottorp–Oldenborg).
 Georg Wilhelm (1902–1971), gift 1932 med Ingeborg grevinde af Platen Hallermund

Danske slægtninge 
Bathildis af Schaumburg-Lippe var i familie med de danske konger, med hertugerne af Glücksborg og med landgreverne af Hessen-Kassel.

Hun var tiptipoldedatter af kong Frederik 5. af Danmark–Norge. Hendes mormors morbror Christian 8. blev dansk konge i 1839, mens hendes mormors fætter Frederik 7. blev dansk konge i 1848.

Ifølge Kongeloven var Bathildis af Schaumburg-Lippe's mor og mormor fødte med arveret til den danske trone. I 1851 overdrog Bathildis's mormor (prinsesse Marie af Hessen-Kassel-Rumpenheim (1814–1895)) sin danske arveret til søsteren Louise af Hessen-Kassel og svogeren prins Christian af Glücksborg. 

Mormoderens arveafkald gjaldt også for hendes efterkommere, og det banede vejen for, at dronning Louise og kong Christian 9. kom på den danske trone i 1863.

Bathildis af Schaumburg-Lippe's mormor var søster til den danske dronning Louise af Hessen-Kassel og svigerinde til kong Christian 9. af Danmark. Bathildis's mor var kusine til kong Frederik 8. af Danmark, og hun var selv grandkusine til kong Christian 10. af Danmark.

En af Bathildis's brødre giftede sig med Louise af Danmark (en datter af Frederik 8.), og hendes brorsøn giftede sig med Feodora af Danmark (svigerinde til Arveprins Knud og sønnedatter af Frederik 8.)

Huset Schaumburg-Lippe-Náchod
Huset Waldeck
Zambia Congress of Trade Unions

Zambia Congress of Trade Unions (ZCTU) are den primære hovedorganisation for fagforbund i Zambia. ZCTU blev stiftet i 1964. ZCTU blev dannet for at erstatte den tidligere United Trade Union Congress. Den har 33 tilknyttede fagforeninger.

Zambias senere præsident Frederick Chiluba var formand for ZCTU 1974-1991. ZCTUs nuværende præsident er Nkole Chishimba, mens Cosmas Mukuk er generalsekretær-

ZCTU er tilknyttet International Trade Union Confederation.

Noter

Eksterne henvisninger 
 www.zctu.org.zm ZCTUs netsted 

Fagforbund
Ove Johan Vind

Ove Johan Vind (født 9. juli 1730, død 19. december 1805) var en dansk godsejer og officer, far til Christian Andreas Vind.

Han var søn af oberstløjtnant Holger Christian Vind (1693-1744) og Cecilie Cathrine von Bülow af Plüskow (1710-1792), blev 1748 fænrik i Fynske nationale Infanteriregiment, 1752 karakteriseret premierløjtnant, 1754 virkelig premierløjtnant, 1755 karakteriseret kaptajn, 1756 virkelig kaptajn og kompagnichef, 1763 karakteriseret major. I 1764 blev Vind forsat til Langelandske gevorbne Infanteriregiment, men regimentet blev opløst 1767. 1769 tog han sin afsked fra Hæren.

I 1778 købte han for 38.000 rigsdaler herregården Hindemae af kancelliråd Frederik Pedersen, men allerede 1769 var han blevet hofjægermester. Han opførte den nuværende hovedbygning på Hindemae i årene fra 1787 til 1790, men solgte i 1801 godset for 84.500 rigsdaler til Charles Adolph Denys Mourier og flyttede til Odense, hvor han købte sig en gård på byens store torv.

Han havde 20. september 1776 i Gudme Kirke ægtet Regitze Sophie Sehested (født 9. november 1755 på Karsholm slot, Skåne, død 23. februar 1823), datter af stamhusbesidder, oberstløjtnant Anders Sehested (1720-1799) og Wibeke Marie von Pultz (1729-1811).

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 2006-08

Ove Johan
Danskere i 1700-tallet
Godsejere fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Personer fra Fyn
Roy Krishna

Roy Krishna (født 20. august 1987) er en professionel fodboldspiller fra Fiji, som spiller for den australske fodboldklub Wellington Phoenix FC. Wellington Phoenix er oprindelig fra New Zealand, men spiller i den bedste række i Australiens A-League. Han har tidligere spillet for Waitakere United og Auckland City FC. Som ung spillede Roy Krishna for Labasa FC på Fiji.

Eksterne henvisninger
 

Fodboldspillere
Personer fra Fiji
Holger Christian Vind

Holger Christian Vind (født 1704 på Antvorskov Slot, døbt 21. december 1704 i Sankt Peders Kirke i Slagelse, død 13. maj 1763 i Nyborg) var en dansk officer.

Han var søn af oberstløjtnant, senere amtmand, etatsråd Christian Vind og Elisabeth Pedersdatter Juel og blev 1722 immatrikuleret ved Københavns Universitet. Omtrent samtidig blev Vind kadet i Grenaderkorpset, blev 1725 fænrik i Eickstedts gevorbne Infanteriregiment og samme år sekondløjtnant. 1728 var han tilbage i Grenaderkorpset, hvor han 1730 blev premierløjtnant. Han blev 1734 karakteriseret kaptajn ved Lollandske gevorbne Infanteriregiment, deltog 1734-36 med regimentet i felttoget ved Rhinen, blev 1736 karakteriseret major, kom 1737 til Sjællandske gevorbne Infanteriregiment, hvor han 1739 blev sekondmajor, 1744 premiermajor og karakteriseret oberstløjtnant (fra 1743 at regne), 1745 virkelig oberst og chef for Fynske nationale Infanteriregiment og blev 1755 generalmajor. Han var var 10. oktober 1759 til 8. juli 1761 kommandant i Nyborg og tog dernæst afsked fra Hæren. Han fik 1759 skøde på borgmester Jakob Lerches gård (hjørnet af Kongegade og Peder Jægers Stræde) og på Revningegaard (Sønder Voldgade) i Nyborg.

Vind blev 1752 kammerherre og 31. marts 1763 hvid ridder (symbolum: Fidelitate et vigilantia).

Han ægtede den 20. april 1742 i Satrup Kirke Hedevig Albertina Ahlefeldt (født 25. december 1705, død 10. april 1775 i Nyborg), datter af amtmand Claus Ahlefeldt (1675, død ca. 1745) og Anna Margrethe Ahlefeldt (1683-1748)

Vind blev bisat i det ulfeldtske kapel i Nyborg Kirke, men kisten er blevet fjernet før 1871.

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 2006-08

Holger Christian
Danskere i 1700-tallet
Personer fra Slagelse
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Generalmajorer fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Niels Basse Fønss (1793-1858)

Niels Basse Fønss (født 25. august 1793 i Viborg, død 18. juli 1858 på Hindsgavl) var en dansk godsejer, bror til Johan Philip Rogert Fønss og far til Niels Basse Fønss.

Han var søn af overkrigskommissær Frederik Jørgen Fønss (1760-1798) og Antonette Elisabeth Dorothea Ring (1776-1816). Ifølge Karen Basse Fønns' testamente skulle Hindsgavl efter hendes død oprettes til stamhus for hendes nevø Niels Basse Fønns. Hun var datter af Hans Pedersen Fønss og Armgaard Sophie Basse, som var datter af kammerråd Niels Andersen Basse, der ejede Hindsgavl fra 1745 til 1773. Af denne grund optog de senere ejere af stamhuset navnet "Basse" i deres navn. På grund af gæld blev Stamhuset Hindsgavl dog først oprettet i 1815. Allerede den 18. maj 1804 var Fønss imidlertid blevet optaget i adelsstanden, og 1811 blev han kammerjunker og 1840 kammerherre. På portrættet af Fønss ser det ud til, at han bærer Nordstjerneordenen eller en lignende dekoration.

Han ægtede i 1813 Dorthea Frederikke Louise Wedel-Heinen (født 26. juli 1796 på Kærsgaard, død 11. april 1864 på Grimmerhus ved Middelfart), datter af Jacob Wedel (1731-1807) og Frederikke Louise Dinesen (1770-1833). Hun blev i egen ret adlet den 1. september 1826 sammen med sine søskende.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1945

Niels Basse 1
Godsejere fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Personer fra Viborg
Danskere i 1800-tallet
Modtagere af Nordstjerneordenen
Niels Basse Fønss

Niels Basse Fønss er navnet på flere personer:

 Niels Basse Fønss (1793-1858) – dansk stamhusbesidder og kammerherre
 Niels Basse Fønss (1827-1907) – dansk stamhusbesidder, kammerherre og hofjægermester
 Frederik Niels Basse Fønss (1862-1922) – dansk stamhusbesidder og hofjægermester
Niels Basse Fønss (1827-1907)

Niels Basse Fønss (født 9. maj 1827 på Hindsgavl, død 30. december 1907 sammesteds) var en dansk godsejer, far til Frederik Niels Basse Fønss.

Han var søn af Niels Basse Fønss og hustru til Stamhuset Hindsgavl og overtog stamhuset i 1858. Han blev 1845 hofjunker, 1850 titulær jægermester, 1856 hofjægermester og 1875 kammerherre.

22. oktober 1856 ægtede han i Vor Frue Kirke i København Fanny Manon Georgine von Lowzow (født 2. juni 1837 i København, død 25. juli 1870 på Hindsgavl), datter af justitiarius Frederik von Lowzow og Sophie Marie Charlotte von Blücher af Altona. I sit andet ægteskab giftede han sig 22. september 1871 med Marie Louise Charlotte Vilhelmine baronesse Wedell-Wedellsborg (født 9. juni 1848 i København, død 23. oktober 1876 på Hindsgavl), datter af baron Fritz Wedell-Wedellsborg og Eleonora "Ella" Ida Christine Friderikke baronesse Selby.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1945

Niels Basse 2
Godsejere fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Personer fra Fyn
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Hofjægermestre fra Danmark
Titulære jægermestre fra Danmark
Frederik Niels Basse Fønss

Frederik Niels Basse Fønss (født 23. august 1862 på Hindsgavl, død 16. juni 1922) var en dansk stamhusbesidder.

Han var søn af Niels Basse Fønss og dennes første hustru, Fanny Manon Georgine von Lowzow og var forpagter, senere ejer af Billeshave ved Strib fra 1898 til 1908. Han overtog Stamhuset Hindsgavl i 1907, og i 1910 bortsolgte Fønss den resterende del af godsets fæstegårde til bøndernes selveje, og ved hans død i 1922 blev stamhuset afløst. Han blev 1888 kammerjunker og 1908 hofjægermester.

29. maj 1888 ægtede han på Vilhelmsborg Edele Margrethe "Benna" baronesse Gyldenkrone (født 27. januar 1867 på Mariendal, død 31. december 1947 i København), datter af Carl lensbaron Güldencrone og Edele Margrethe von Barner.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1945

Frederik Niels Basse
Godsejere fra Danmark
Personer fra Fyn
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Hofjægermestre fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kiste

En kiste er en firkantet kasse med låg, oftest lavet af træ. Ordet kiste bruges i flere forskellige sammenhænge:

 Dragkiste - et møbel fra ældre tid, anvendt til opbevaring; udformet som en kiste med skuffer.
 Ligkiste - en kiste der anvendes ved begravelser.
 Skattekiste - en kiste ofte anvendt i fortællinger om pirater til at opbevare deres rigdomme.
 Brudekiste - standkiste, hvor kvinden traditionelt opbevarede medgiften.
 Skibskiste - en kiste, hvori søfolk opbevarede deres personlige tøj .

Se også 
 Dårekiste

Referencer
Imran Rashid

Imran Rashid (født 1977) er en dansk-pakistansk læge, forfatter, foredragsholder, IT-iværksætter, debattør og taekwondo-udøver.
Han har studentereksamen fra Herlev Gymnasium og studerede til læge ved Københavns Universitet fra 1998 til 2005. Han er uddannet speciallæge i almen medicin fra 2011.

I 2013 forlod han den traditionelle lægegerning til fordel for hvervet som innovationschef på Aleris-Hamlet Privathospitaler. Her stod han bl.a. bag landets første videobaserede lægetjeneste Videodoktor.

Rashids bog Sluk - kunsten at overleve i en digital verden fra 2017 problematiserede menneskets forhold til smartphones og argumenterede for vigtigheden af mental restitution.
Bogen udkom desuden i en omskrevet international udgave på det engelske forlag Wileys i januar 2019.

Imran Rashid er tidl. klummeskribent på B.T., foredragsholder og stifter af konsulentvirksomheden Sunddigital.dk, der bl.a. rådgiver offentlige institutioner og private virksomheder om sund digitalisering.

Imran Rashid var medlem af 'Opdragelsesdebattens' Ekspertpanel udpeget af social- og børneminister Mai Mercado samt udpeget ekspertmedlem af Stresspanelet, der blev nedsat af 6 ministre i 2018 for at få knækket stresskurven i Danmark. Endelig er han initiativtager til et forslag om at stifte et Center for Digital Sundhed, som et flertal i Folketinget har besluttet skal etableres i forbindelse med fordelingen af satspuljemidler i 2018.

Bibliografi

Referencer 

Læger fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Mandlige forfattere i det 21. århundrede
Personer i Kraks Blå Bog