kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Niels Banner

Niels Banner (22. april 1622 – 22. februar 1670) var en dansk amtmand og gehejmeråd, bror til Erik Banner.

Hans fader, Otte Banner til Gessingholm, døde alt tre år efter, moderen hed Jytte Bild. Om hans ungdom haves ingen efterretning. 1651 blev han lensmand på Jungshoved, men ombyttede 1654 dette len med Abrahamstrup, som han beholdt til 1660. I krigen 1657 gjorde han tjeneste som ritmester ved Livregimentet. Året efter fik han Svenstrup (egentlig som gave til hans søn Frederik). 1660 blev han forlenet med Åkær, men mistede det atter året efter ved regeringsforandringen. Han fik nemlig 1661 ordre til at overlevere det til rigsdrost Joachim Gersdorffs arvinger som erstatning for "bornholmsk vederlagsgods" i Skåne og fik i stedet Hagenskov Len kvit og frit for sin og sin hustrus levetid foruden en pension på 2.000 rigsdaler. 

Da Niels Banner stod i stor gunst hos kong Frederik III, kom denne forandring ikke ham personlig til skade, tværtimod. Ikke blot skænkede kongen 1661 hans to sønner øerne Alrø og Endelave mm. i faddergave, men 1667 fik han som en gave fra kongen Hagenskov Slot, hvis navn han derefter forandrede til Frederiksgave. Desuden ejede han Ringstedgård, Dejbjerggård, Rødkilde, Rygård og Tybrind; men tiderne efter krigen var så slette, at han inden sin død måtte skille sig ved flere af disse ejendomme. 1661 var han blevet amtmand over Hagenskov Amt og kort efter gehejmeråd, assessor i Statskollegiet og 1669 i Højesteret; han døde 22. februar 1670, kun fjorten dage efter sin kongelige velynder.

Med sin hustru, Anna Catharine Schulte til Rødkilde (15. november 1631 - før 1675), datter af hofråd, lensmand på Abrahamstrup Jørgen Schulte til Finstrup (1593-1652) og Anna Margrethe von Götzen (1611-1684), hvem han havde ægtet 18. maj 1651 i København, havde han fjorten børn.

Kilder 

 
 Danmarks Adels Aarbog 1885, s. 51.

Niels
Godsejere fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Højesteretsdommere fra Danmark
Embedsmænd fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Lensmænd fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Kavaleriofficerer fra Danmark
Personer i Karl Gustav-krigene fra Danmark-Norge
Gilles De Bilde

Gilles De Bilde (født 9. juni 1971 i Zellik, Belgien) er en tidligere belgisk fodboldspiller (angriber).

De Bilde startede sin karriere hos Eendracht Aalst i hjemlandet, hvor han havde stor succes som angriber, og i 1994 blev kåret til Årets spiller i belgisk fodbold. Herefter skiftede han til storklubben RSC Anderlecht, hvor han spillede to år inden turen i januar 1997 gik til Holland og PSV Eindhoven.

De Bildes succes fortsatte i Holland, hvor han over to sæsoner scorede 24 mål i 49 kampe for PSV i Æresdivisionen, og også var med til at vinde det hollandske mesterskab i 1997. Han skiftede herefter til Sheffield Wednesday i den engelske Premier League, og spillede også på et lejeophold i Aston Villa. Opholdet i England blev ikke så succesfuldt som håbet, og i 2001 vendte han hjem til Anderlecht. Han sluttede karrieren af med ophold hos Lierse SK og den lavere rangerende klub Willebroek-Meerhof

Landshold 

De Bilde spillede desuden 25 kampe for det belgiske landshold. Han var en del af det belgiske hold til EM i 2000 på hjemmebane. Her spillede han én af belgiernes tre kampe, 2-0-nederlaget til Tyrkiet, der betød at holdet røg ud allerede efter gruppespillet.

Referencer 

Fodboldspillere fra Belgien
Fodboldspillere fra RSC Anderlecht
Fodboldspillere fra PSV Eindhoven
Fodboldspillere fra Sheffield Wednesday F.C.
Fodboldspillere fra Aston Villa F.C.
Fodboldspillere fra Lierse SK
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Eddebo

Eddebo (også: Ettebo) er navnet på to tidligere borganlæg fra middelalderen beliggende i Frueskoven i det vestlige Flensborg.

Den første borg blev bygget på et rektangulært grundplan på den såkaldte brandplads. Den var cirka 70 meter lang og 45 meter bred. Anlægget var omgivet af en voldgrav, der stod i forbindelse med en å. Den første borg blev altså konstrueret som vandborg.

Den yngre borg blev bygget cirka 100 meter vest for det ældre anlæg på den såkaldte junkerplads. Borgen blev også bygget på rektangulær plan, men var med 150 meter længde og 130 meter bredde lidt større i forhold til den første borg. Den var var omgivet af en op til flere meter høj jordvold med en foranliggende voldgrav. Borgen var måske en af typen motte-and-bailey (tårnborg). Resterne af volden kan endnu ses i Frueskoven. Eddebo betyder oversat stamplads. Det menes at havde været familien Juls slægtsgård, fra hvilken ifølge Diplomatarium Flensborgensis den første borgmester i Flensborg (Peter Juel) kom. I et pergamentsbrev af 27. marts 1401 nævnes som ejer Ivar Juel.

Under Eddebo må den overvejende del af Mariemarken (≈den til Sct. Mariæ hørende bymark) have ligget. Besiddelserne strakte sig helt ind til Mariebjerget (Duborg Bakke), hvor familien Juel havde et aftægtshus med tilhørende æble- og kålhave, der omkring 1410 solgtes til dronning Margrete, som byggede Duborg fæstning der. Ved overgangen til kronen kom området under Vis Herreds jurisdiktion og blev dermed en enklave inden for Flensborgs bymark. Det øvrige Eddebo med Frueskoven var i det 15. århundrede kommet ind under Helligåndshuset og herfra i Mariekirkens besiddelse.

Eddebo var en af flere kendte adelsgårde omkring Flensborg. Der har også været borganlæg i nærheden af Skt. Hans Kirken, på Vor Frue Bjerget / Mariebjerget (Flenstoft), ved Morbækken, i Lille Tostrup ved Sønderup (Kobberbjerg), i nærheden af Jægerslyst (Højebjerg) og ved vejen til Husum (Blakes Mølle). Flensborgs ældste historiker Jonas Hojer fortæller 1628, at der var fem adlesmænd, som ejede bymarken og som gjorde indbyggerne stor skade, hvorfor de blev udkøbt eller drevet bort med magt af borgerne.

Noter

Eksterne henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Flensborg
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Sydslesvig
Børkopvej

Børkopvej  er en 2 sporet motortrafikvej der går fra Egeskov ved Fredericia til Vinding ved Vejle, den er en del af primærrute 28, der går imellem Snoghøj og Lemvig.

Vejen starter i Egeskov og føres derefter mod vest. Den føres videre og passere Hvidbjergvej, hvorfra der er forbindelse til Hvidbjerg. Derefter passerer den Kristianshøjvej i et tilslutningsanlæg med frakørsel til Mørkholt, Gårslev og Børkop erhvervsområde. Vejen forsætter, og passere derefter Kirkebakken i et tilslutningsanlæg med frakørsel til Børkop, Brejning, Gauerslund, Andkær og Børkop Vandmølle samt jernbanen mellem Fredericia og Aarhus. Motortrafikvejen ender i Fredericiavej i Vejle S hvor vejen føres ind mod Vejle C som almindelig hovedlandevej.

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Fredericia Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vejle Kommune
Motortrafikveje i Danmark
Viborgvej (Mundelstrup)

Viborgvej   er en 2 sporet motortrafikvej der går fra Tilst ved Aarhus til lige øst for Sabro. Den er en del af Primærrute 26, der går imellem Aarhus, Viborg, Skive, Thisted og Hanstholm.

Forløb 

Motortrafikvejen begynder i Tilst, hvor Viborgvej krydser Tilst Vestervej. Herfra fortsætter den mod vest. Den passerer Østjyske Motorvej E45, hvor der mod nord forbindelse til bl.a. Aalborg, og mod syd forbindelse til bl.a. Vejle. Motortrafikvejen fortsætter syd om Mundelstrup og ender lige øst for Sabro. Herfra forsætter Viborg som almindelig hovedvej i retning mod Viborg.

Historie 
I 1990 blev der vedtaget en projekteringslov, som gav transportministeren bemyndigelse til at projektere en udbygning af Primærrute 26 til motorvej eller motortrafikvej mellem Aarhus og Hanstholm. En overordnet korridor for udbygning af vejen fulgte med loven. På baggrund af projekteringsloven er der på Primærrute 26 blevet gennemført en række forbedringer. Motortrafikvejen syd om Mundelstrup er en af forbedringerne, og den åbnede for trafik i 1994.

Fremtid 

I en bred trafikaftale i 2021 besluttede regeringen og oppositionen at sætte 1,3 mia. af til en fire sporet motortrafikvej i stedet for en motorvej mellem Østjyske Motorvej E45 og Svenstrup. Derudover skulle Vejdirektoratet opdatere den nuværende VVM-redegørelse som var fra 2011-2012 af en motorvej (Viborgmotorvejen) mellem Østjyske Motorvej E45 og Hammel og motortrafikvej videre til Søbyvad, til en motortrafikvej mellem Østjyske Motorvej E45 og Svenstrup.

Referencer 

Tilst
Motortrafikveje i Danmark
Grenåvej (Randers Kommune)

Grenåvej er en vejstrækning i Randers Kommune, som begynder syd for Randersbro og forløber mod sydøst og derefter øst ved Kristrup/Romalt. Her møder vejen den østlige ende af Hammelvej i et tilslutningsanlæg, hvorefter Grenåvej fortsætter videre mod øst. Ved krydsningen med Storegade vest for Assentoft bliver Grenåvej til en 2 sporet motortrafikvej de følgende ca. 5 km. Motortrafikvejen fortsætter syd om Assentoft, hvor den møder den østlige ende af motortrafikvejen Ringvej Syd i et tilslutningsanlæg, hvorefter Grenåvej forsætter som motortrafikvej frem til enden i en rundkørsel ved landsbyen Drastrup. Herfra forsætter vejen som almindelig hovedvej mod Grenaa.

Historie 
Vejdirektoratet udgav i juni 1992 rapporten Djurslands-forbindelser til den Jyske Motorvej, hvori blev beskrevet 5 muligheder for udbygning af vejforbindelser fra Ebeltoft Færgehavn til motorvej E45 såvel i nordlig som sydlig retning. Som følge heraf blev både det “nordlige og sydlige hængsel” henholdsvis Assentoft-Sdr. Borup og Lisbjerg-Skødstrup medtaget i Trafik 2005. 

Grenåvej blev i 1996 omlagt, da den ca. 5 km lange omfartsvej og motortrafikvej syd om Assentoft blev indviet. Den begyndte ved krydset med Storegade vest for Assentoft, fortsatte syd om Assentoft og krydsede Ebeltoftvej, hvorefter den atter mødte en gamle vej mod Grenaa. Vejstrækningen blev anlagt i henhold til anlægsloven fra 1994. Denne lov indeholdte samtidig en projekteringsbemyndelse for 2. etape af motortrafikvejen fra Assentoft til Sdr. Borup ved E45. Den 2. etape af motortrafikvejen fra Assentoft til Sdr. Borup blev åbnet i 2014 under navnet Ringvej Syd.

Kilder 

Motortrafikveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Randers Kommune
Hammelvej (Randers)

Hammelvej  er en hovedvej syd for Randers, som i hele sin længde er sammenfaldende med Primærrute 46, der går fra Silkeborg til Assentoft lige øst for Randers.

Hammelvej i Randers Kommune begynder ved grænsen til Favrskov Kommune. Herfra forsætter den forbi landsbyerne Værum og Haslund, inden den krydser E45 Nordjyske Motorvej samt Sekundærrute 180 Århusvej. Herefter fortsætter Hammelvej som en 2 sporet motortrafikvej på en strækning af ca. 2,3  km frem til tilslutningsanlægget til Grenåvej, hvor Hammelvej ender.

Transport i Randers
Motortrafikveje i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Randers
Niels Eriksen Banner

Niels Eriksen Banner (død 1447) var en dansk rigsråd.

Han var en søn af hr. Erik Thomsen til Vinstrup i Sjælland, hvis hustru hed Ingerd Pedersdatter. Han arvede sin fædrenegård, til hvilken han alt skrives 1421; 1438 var han rigsråd og lensmand på Skivehus og deltog da i opstanden mod kong Erik og i kong Christoffers indkaldelse, 1442 var han lensmand på Aalborghus, som han vistnok beholdt til sin død. Året efter var han ridder; efter en, dog noget upålidelig, angivelse skal han have fået ridderslaget ved den hellige grav. Han nævnes sidste gang som levende 1447.

Hr. Niels var gift med Johanne Andersdatter Panter, der førte et spraglet panterdyr i sit våben og var af samme slægt som den fra kong Christoffer II's tid bekendte drost Laurents Jonsen. I sin ungdom blev hun voldtaget af hr. Bonde Due, der dog ægtede hende. Da hun efter hans død ægtede Niels Eriksen, blev denne ejer af hendes fædrenegård Asdal. Hun overlevede også ham i mange år, førte et stort hus og nød så stor anseelse, at hun, i alt fald efter slægtebogsangivelser, havde sæde i Rigens Råd og 1463 var "kongelig Høvedsmand" i Vendsyssel. Hun døde 1479 og blev begravet hos hr. Niels i Dueholm Klosterkirke.

Kilder 

 
 Danmarks Adels Aarbog 1885, S. 47. 

Niels Eriksen
Godsejere fra Danmark
Lensmænd fra Danmark
Riddere fra Danmark
Rigsråder fra Danmark
Danskere i 1400-tallet
Koldingvej

Koldingvej  er en 2 sporet motortrafikvej der går fra Vamdrup til Jels Troldkær, og er en del af primærrute 25.

Vejen starter ved Kolding Lufthavn og føres derefter syd om Vamdrup. Den passerer Bavnevej hvor der er forbindelse til Vamdrup S samt et erhvervsområde. Derefter føres vejen videre og passerer Ny Østerbyvej hvorfra der er forbindelse til Østerby. Vejen forsætter derefter, og passerer jernbanen mellem Kolding og Padborg.

Motortrafikvejen ender i ved landsbyen Jels Troldkær, og forsætter derefter som almindelig hovedlandevej mod Tønder. 

I Kolding og Vamdrup vil man godt have en opgradering af de sidste 4,5 km fra hovedlandevej til en motortrafikvej.

Se også 
 Koldingvej (Vejle)

Kilder 

Vamdrup
Motortrafikveje i Danmark
Ny Nibevej

Ny Nibevej  er en to-sporet motortrafikvej, der går fra Skalborg i Aalborg til Sønderholm, og er en del af sekundærrute 187, der går imellem Aalborg og Hvalpsund.

Vejen starter i Indkildevej i Skalborg og føres derefter mod vest. Den passerer Bygaden, hvor der er et vestvendt tilslutningsanlæg. 

Vejen føres derefter videre og passerer Kærvedgårdvej, hvorfra der er forbindelse til Frejlev. 

Derefter fortsætter vejen og går igennem Restrup Skov og passerer derefter Restrup Kærvej/Restrup Engvej, hvorfra der er forbindelse til St. Restrup, Nørholm og Restrup Enge. 

Derefter passerer den Nyrupvej og Vestervej, hvorfra der er forbindelse til Sønderholm og Kiltgårds Fiskeleje. Motortrafikvejen føres nord om landsbyen Sønderholm og ender derefter i Nibevej og fortsætter som almindelig landevej sekundærrute mod Nibe. 

Aalborg
Motortrafikveje i Danmark
Marc Hendrikx

Marc Hendrikx (født 2. juli 1974 i Hamont, Belgien) er en tidligere belgisk fodboldspiller (midtbane).

Hendrikx spillede hele sin karriere, fra 1992 til 2011, i hjemlandet, hvor han blandt andet spillede for KRC Genk og Anderlecht. Han vandt det belgiske mesterskab med Genk i 1999 og med Anderlecht i 2004.

Hendrikx spillede desuden 15 kampe for det belgiske landshold. Han var med på det belgiske hold ved EM i 2000 på hjemmebane. Her spillede han to af de tre kampe i det gruppespil, som belgierne ikke kom videre fra.

Referencer 

Fodboldspillere fra Belgien
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Fodboldspillere fra KRC Genk
Fodboldspillere fra RSC Anderlecht
Fodboldspillere fra KSC Lokeren
Fodboldspillere fra Germinal Beerschot
Juelsmindevej (motortrafikvej)

Juelsmindevej  er en to-sporet motortrafikvej der går fra Østjyske Motorvej til Vesterby, den er en del af primærrute 23 der går imellem Roskilde og Vejle.

Vejen starter i Vesterby og føres derefter mod vest. Den passere nord om Vejle hvor den passere  Sysselvej, hvorfra der er forbindelse til Vejle N og et stort erhvervsområde. 

Vejen føres videre og passere Østjyske Motorvej E45 med forbindelse til Aarhus, Kolding og Odense. 

Motortrafikvejen ender i Viborg Hovedvej hvor den derfra føres videre som motortrafikvej mod Midtjyske Motorvej frakørsel 2 der går mod Herning og Viborg.  

Transport i Vejle
Motortrafikveje i Danmark
Bertrand Crasson

Bertrand Crasson (født 5. oktober 1971 i Bruxelles, Belgien) er en tidligere belgisk fodboldspiller (midterforsvarer/højre back).

Crasson tilbragte langt størstedelen af sin karriere hos RSC Anderlecht i den belgiske liga. Her var han af to omgange tilknyttet i samlet 12 sæsoner, og var med til at vinde hele seks belgiske mesterskaber. I to år spillede han i den italienske Serie A hos SSC Napoli.

Crasson spillede desuden 26 kampe for det belgiske landshold. Han var en del af det belgiske hold til VM i 1998 i Frankrig. Her spillede han dog kun i den første af landets kampe, et 0-0-opgør mod Holland.. Belgierne kom ikke videre fra gruppespillet.

Referencer 

Fodboldspillere fra Belgien
Fodboldspillere fra RSC Anderlecht
Fodboldspillere fra S.S.C. Napoli
Fodboldspillere fra Lierse SK
Personer fra Bruxelles
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Sleepy Hollow

Sleepy Hollow kan henvise til:

Steder 
Geografi
 Sleepy Hollow, Marin County, Californien
 Sleepy Hollow, San Bernardino County, Californien
 Sleepy Hollow, Illinois
 Sleepy Hollow, New York, tidligere North Tarrytown, Stedet fra Washington Irving's "The Legend of Sleepy Hollow"
 Sleepy Hollow, Virginia
 Sleepy Hollow, Wyoming

I rummet
 Sleepy Hollow, Mars,er en fordybelse i planeten Mars terræn

I medierne 
 "The Legend of Sleepy Hollow", en novelle af Washington Irving fra 1820
 Sleepy Hollow (film), en film af Tim Burton fra 1999
 Sleepy Hollow (soundtrack), filmens soundtrack album
 Sleepy Hollow (tv-serie), en amerikanske tv-drama-serie fra 2013
Frederik Kragh

Frederik Kragh (født 24. december 1994) er en fodboldspiller, der spiller for den danske 3. divisionsklub Ishøj IF. Frederik Kragh spiller midtstopper. 

Kragh fik sin fodboldopdragelse i Brøndby IF, hvor han i 2004 var med til at vinde DM for lilleput, med den stærke årgang 94.

Karriere

FC Roskilde 
Frederik Kragh kom til FC Roskilde som U19 spiller, og har opnået 14 kampe (1 mål) for førsteholdet.

Brønshøj Boldklub 
Kragh kom til Brønshøj i marts 2014, hvor han oftest har været på bænken, men har dog opnået 2 kampe i foråret 2014.

BK Frem 
Kragh kom til BK Frem i juli 2014.
Frederik fik debut 13. august 2014 ude mod HIK i DBU pokalen (1-2) Blev udskiftet efter 72 min. 
I divisionen fik han "debut" 16. august 2014 hjemme mod Nykøbing FC (2-1) Spillede hele kampen. Det blev til 11 kampe (1 mål) for førsteholdet. 

Frederik Kragh vendte tilbage til BK Frem i sommeren 2017. Forlod BK Frem i foråret 2018.

B 1908 
Frederik Kragh kom til B 1908 i sommeren 2015 og spillede 27 kampe inden han forlod klubben i sommeren 2016.

HIK 
Kragh kom til HIK i august 2016, men var skadet og fik først sin debut i foråret 2017 (HIK - Jammerbugt 1-1)

Spillede i foråret 2017 i alle 16 divisionskampe for HIK (de 15 som starter)

Skovshoved IF 
Kragh kom til Skovshoved i sommeren 2018, fik debut i 4. august 2018 (2 div. Marienlyst - Skovshoved 1-2)

B 1908 
Frederik Kragh tog tilbage ttil B 1908 i sommeren 2020, men forlod allerede klubben i vinteren 2021, da Avarta ønskede at tilknytte ham, i kampen for overlevelse i divisionerne.

Avarta 
Frederik Kragh kom til Avarta vinteren 2021, da Avarta ønskede at tilknytte ham, i kampen for overlevelse i divisionerne.

Ishøj IF 
Da missionen mislykkedes i Avarta, ønskede Ishøj, fra Danmarksserien, i sommeren 2021, at få Kragh til klubben, da de satsede hårdt på oprykning til 3 division.

Derfor rykkede Kragh til Ishøj IF, hvor missionen, modsat i Avarta, lykkedes, og Ishøj er nu i 3. division satdig med Kragh på holdet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Om Frederik Kragh  på bkfrem.dk

Fodboldspillere fra Danmark
P.G. Philipsen

Philip Gerson Philipsen (født 27. juli 1812 i København, død 15. april 1877 sammesteds) var en dansk forlægger.

Philipsen etablerede sig 1834 som sortimentsboghandler, men slog snart ind på forlæggervirksomheden. Hans mål som forlægger var at lade videnskabelige værker popularisere, at gøre dem tilgængelige for det store publikum. Det lykkedes ham at få det til at blive en succes, og på hans forlag udkom en række arbejder på naturvidenskabens område, som fik stor udbredelse. Tidsskrift for populære Fremstillinger af Naturvidenskaben (1854-83) på P.G. Philipsens Forlag er blandt andet et betydeligt led i rækken.

På det landøkonomiske, merkantile og religiøse område udgav han en del bøger. Han oversatte også bøger til dansk.

I 1837 var han medstifter af boghandlerforeningen. Ved hans død gik forretningen over til hans enke, Bella Philipsen, som 1880 overdrog den til sine to sønner, Gustav og Ludvig (1855-95). 1895 overgik forlaget til Det nordiske Forlag.

Philipsen er begravet på Mosaisk Nordre Begravelsesplads, Møllegade på Nørrebro.

Kilde 
  af boghandler Isac Salmonsen og redaktør Alex Schumacher

Eksterne henvisninger 
 
 P.G. Philipsen i Dansk Biografisk Leksikon



Forlæggere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Tømmerby (Bramming Sogn)

Tømmerby er en lille by ca 3 km vest for stationsbyen Bramming.

Historie 
Tømmerby har rødder tilbage til romersk jernalder, idet der er gjort flere arkæologiske fund af fibler. Det ældste område ligger ca. 500 m øst for det nuværende Tømmerby. I vikingetiden har der været utallige grubehuse vest for Tømmerbyvej hvilket fund også bevidner, bl.a. tysk Otto mønt fra ca år 1000 og fibler i urnesstil.

Tømmerby har hovedsagligt ernæret sig med landbrug og fiskeri.

Lokaliteter i Esbjerg Kommune
Esmiley

eSmiley er en dansk it-virksomhed, der udvikler løsninger til håndtering af fødevaresikkerhed. Direktør er Lars Friis.  

eSmiley beskæftiger sig primært med egenkontrol dvs. den daglige kontrol, som fødevareproducenter skal udføre for at overholde myndighedernes, herunder Fødevarestyrelsens krav. 

Firmaet har udviklet et online-system, der husker medarbejdere på, hvilken kontrol de skal lave hvornår (kaldet eSmiley systemet), ligesom eSmiley udbyder online hygiejnekurser og sensorer, der via nettet kan overvåge og styre temperaturen i alle typer køl og frys. 

I 2015 modtog eSmiley Børsens Digitale Gazelle, som den hurtigst vækstende digitale virksomhed i Region Sjælland. Virksomheden har kunder i 15 lande, heriblandt Norge, Sverige og Island.

Eksterne links 
 esmiley.dk 
 IT-værktøj sikrer velsmag og fødevaresikkerhed
 Nem risikoanalyse er en succes 
 Dansk bakterieprogram beregner spegepølsens holdbarhed 
 http://horecanytt.no/esmiley-vil-sikre-norske-smilefjes 

It-virksomheder i Danmark
Software
Kvalitetssikring
Fernandão

Fernando Lúcio da Costa bedre kendt som Fernandão (18. marts 1978 – 7. juni 2014) var en brasiliansk fodboldspiller (angriber) og senere træner.

Han spillede på klubplan for blandt andet Internacional og São Paulo i hjemlandet, ligesom han havde ophold i franske Olympique Marseille og Toulouse FC. Med Internacional var han blandt andet med til at vinde Copa Libertadores og VM for klubhold i 2006.

Fernandão spillede én landskamp for Brasilien, en venskabskamp i 2005 mod Guatemala, som brasilianerne vandt 3-0.

Fernandão var efter at have afsluttet sin aktive karriere i en kort periode træner for sin gamle klub Internacional. Han blev ansat 20. juli 2012, men blev afskediget 20. november samme år.

Død 
Fernandão døde 7. juni 2014 i en helikopterulykke i den brasilianske by Aruanã. Han blev 36 år gammel. De fire øvrige passagerer ombord på helikopteren omkom også.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Fernandão  på national-football-teams.com

Fodboldspillere fra Brasilien
Fodboldspillere fra Sport Club Internacional
Fodboldspillere fra Olympique Marseille
Fodboldspillere fra Toulouse FC
Fodboldspillere fra São Paulo FC
Fodboldtrænere fra Brasilien