kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spildevand

Spildevand er brugt brugsvand fra husholdninger, industri og landbrug, når det udledes enten til kloak eller til naturen (recipient). 

Da man har valgt at sammenføre udledningerne fra alle de omtalte forbrugstyper, er spildevandet blandet og indeholder (foruden organisk stof og andre faste partikler) alle slags vandopløselige stoffer.

Indhold af spildevand
 Husholdningsspildevandet indeholder især organisk stof og næringsstofferne kvælstof (i både ammonium- og nitratform), fosfor (i fosfatform) og andre mineralioner.
 Industrispildevandet indeholder forskellige mængder organiske og uorganiske stoffer. Spildevandet indholder typisk spild- og/eller bi- og hjælpeprodukter fra produktionen, der kan være helt, delvist opløste i vand eller være på partikulær form.

Problematisk spildevand
Mest problematiske typer spildevand er: 
 tungmetaller, (Cadmium, Nikkel, Zink, kobber og mange andre, eksempelvis fra flisfyrede fjernvarmeværker eller fly og helicoptervask)
 Hormon og Medicinrester (Fra sygehuse)
 Fedt (fra defekte fedtudskillere evt. fra Fødevarebranchen)
 Olierester (Metalbearbejdende virksomheder kølesmøremiddel, Olie Raffinerier)
 Organiske stoffer (Benzen, PAH, BTX, etc. eksempelvis fra gamle Benzintankstationer)

 Endelig indeholder spildevand fra landbrug og gartnerier ofte organisk stof, ofte fra nedbrudte afgrøder, blandet med plantenæringsstoffer.

Rensning
Langt det meste spildevand i Danmark bliver renset i rensningsanlæg, og nu om stunder bliver vandet renset både mekanisk (sining og bundfældning af faste partikler), biologisk (bakteriel omsætning af organisk stof samt næringssaltene nitrogen og fosfat) og kemisk (udfældning af fosfat og tungmetaller). 

Efter rensning skal vandet være så rent, at det kan udledes til recipienten uden at volde skade på miljøet. 

Til gengæld står renseværkerne tilbage med slam fra bundfældning og udfældning. Denne rest indeholder stoffer, som man ikke gerne ser spredt i naturen, så slammet går ofte til forbrænding, hvorefter det indgår i den askerest, der er forbrændingsanlæggets restprodukt. 

Offentlige rensningsanlæg har ingen grænseværdier for udledning af foreksempelvis Tungmetaller det betyder bland andet at tungmetal som ikke bliver fældet i anlægget ledes direkte ud til recipient og ophobes i fødekeden da nedbrydningstiden oftest er meget lang. 

Tungmetallet Cadmium stilles ofte i forbindelse med sygedomme som Parkinson og Alzheimer.

Betegnelse
Spildevand er en betegnelse for brugt brugsvand fra husholdninger, industri og landbrug. 

Ved husholdningsspildevand forstår man det vand, der kommer fra toilet, badeværelse, køkken og bryggers. Udover de naturlige menneskelige affaldsstoffer indeholder spildevandet i dag utrolig mange kemikalier og miljøfremmede stoffer, som er svært nedbrydelige i naturen.

Se også 
 Rensningsanlæg
 Mariagerfjord Rensningsanlæg
 Vand
 Spildevandsovervågning

Eksterne henvisninger 

 Spildevandsinfo.dk (Samling af information om spildevand) 
 Danva – Dansk Vand og Spildevandsforening
 DTU/IMT- Institut for vand- og miljøteknologi
 OpDrift – optimeret drift

Tekniske anlæg
 
Vandforurening
Affald
H.N. Clausen

Henrik Nicolai Clausen (1793-1877) var en dansk teolog og politiker, søn af H.G. Clausen, bror til Emil Theodor Clausen, far til Johannes Clausen.

Teologisk kandidat i 1813 og professor ved Københavns Universitet 1822-1874. Clausen udsendte i 1825 Catholicismens og Protestantismens Kirkeforfatning, Lære og Ritus, hvorefter Grundtvig skrev pamfletten Kirkens Gienmæle. H.N. Clausen anlagde – og vandt – en injuriesag, hvad der medførte at Grundtvig blev sat under politicensur.

H.N. Clausen var rationalist, men forsøgte at forene Schleiermachers følelsesbetonede trosbegreb med en kritisk holdning til den kirkelige tradition.

I 1848 var Clausen med til at fremsætte et forslag til en konstitutionel fællesforfatning for Danmark og Slesvig og indtrådte samme år i Novemberministeriet som minister uden portefølje. 

En gade i Aarhus' banegårdskvarter blev i 1887 opkaldt efter H.N. Clausen.

Politikeren 
H.N. Clausen var medlem af Østifternes Stænderforsamling i Roskilde i 1840-1848. Han var præsident for stænderforsamlingen 1842-1846.

I 1848 lykkedes det ham ikke at blive valgt som Præstøkredsens repræsentant i Den grundlovgivende rigsforsamling, men han blev udpeget som kongevalgt medlem af forsamlingen. Han blev valgt som vicepræsident for Rigsforsamlingen.

Fra november 1848 til juni 1851 var han minister uden portefølje i Moltkes anden regering.

I 1849-1853 var han folketingsmand for Helsingørkredsen. Han var kortvarigt medlem af Landstinget i juni 1853-august 1854. Derefter var han fast medlem af Landstinget fra december 1854 til 1863.

Han sad i Rigsrådet fra dets oprettelse i 1855 og til dets nedlæggelse i 1866. Han var medlem af Rigsrådets Landsting 1864-1866.

Clausen var modstander både af enevælden og af den almindelige valgret. Han var tilhænger af danskhed, skandinavisme og forfatningsfrihed.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Ministre uden portefølje fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1840'erne
Folketingsmedlemmer i 1850'erne
Danskere i 1800-tallet
Teologer fra Danmark
Landstingsmedlemmer i 1850'erne
Landstingsmedlemmer i 1860'erne
Professorer fra Københavns Universitet
Medlemmer af Rigsrådet (1855-1866)
Medlemmer af Rigsrådets Landsting
Medlemmer af Den Grundlovgivende Rigsforsamling
Riddere af Dannebrog
Politikere fra De Nationalliberale
Personer fra Maribo
Alumni fra Københavns Universitet
Alfons Åberg

Alfons Åberg er en litterær figur og hovedperson i en serie børnebøger skrevet og illustreret af Gunilla Bergström.

Alfons Åberg er en lille ganske almindelig dreng, som bor sammen med sin far Bertil, i en lejlighed i en svensk by. Da han var mindre, havde han en kammerat ved navn Svipper, som kun han kunne se. I børnehaven fik han vennerne Mille og Viktor.

I bøgerne oplever Alfons en lang række almindelige hverdagsbegivenheder, som alle børn let kan genkende. I sin stræben efter at vokse op og blive stor konkurrerer Alfons ofte med sin far om at klare disse begivenheder bedst. Den godmodige far er et positivt mandligt forbillede for Alfons. Derimod dukker kvinder sjældent op i beretningerne, selv om Alfons både har en faster og en farmor. Alfons og far er meget glade for hinanden, og en mor eller fru Åberg hører man kun om i en enkelt sætning i "Alfons med supersækken" (2011), hvor Alfons' far taler om en drøm, han drømte, "Dengang han mødte sin elskede fru Åberg"; men voksne læsere af begge køn identificerer sig let med Alfons' far.

Den første Alfonsbog, Godnat, Alfons Åberg, udkom i 1972. Der er i alt udgivet 25 bøger om Alfons Åberg, og de er oversat til 29 sprog. I april 2006 udkom bog nr. 25, der på svensk hedder Alfons och soldatpappan. Historien tager ifølge forfatteren fat på underholdningsverdenen, der bliver stadig mere almindelig i børnenes verden, samt på temaet krig og grusomhed ude i verden.

Et særpræg ved bøgerne er, at de ikke alle er skrevet til samme aldersgruppe. Således kan børn have glæde af at høre Alfons Åberg-historier fra 2-3 år og frem til skolealderen. Bøgerne er illustreret af Gunilla Bergström i blandet teknik, hvor både tegninger og collage forekommer.

Alfons Åberg-bøgerne er også grundlaget for tegnefilmene af samme navn, hvis danske udgave blev indtalt af Thomas Winding. Der er dog siden blevet lavet en nyere animeret serie med Caspar Phillipson som speaker.

 På andre sprog 
Bøgerne om Alfons er blevet oversat til 30 forskellige sprog, og trykt i over 3,4 millioner eksemplarer på andre sprog end svensk. I august 2012 udkom bogen God nat, Alfons Åberg på latin (Quiesce Placide, Alphonse Amnimontane'').

I en del lande og sprogversioner har Alfons fået andre navn. Bøger er udkommet i følgende lande og på følgende sprog:

Referencer

Ekstern henvisning 
Alfons Åbergs officielle hjemmeside

Børnebøger
Tegnefilm
Litteratur fra Sverige
Torsten Schack Pedersen

Torsten Schack Pedersen (født d. 26. juni 1976 i Thisted) er en dansk politiker, der har været medlem af Folketinget siden 2005. Han er valgt for Venstre i Thistedkredsen og blev i 2019 genvalgt med 8.602 stemmer.

Efter Folketingsvalget i 2019 blev han Venstres ordfører for erhverv og fiskeri.

Torsten er næstformand for Folketingets finansudvalg og er desuden medlem af erhvervsudvalget, miljø- og fødevareudvalget samt skatteudvalget. Han er derudover siden 2016 været medlem af Landsskatteretten.  

Inden han blev valgt i Folketinget, var Torsten formand for Venstres Ungdom i Thy og senere Venstres Ungdom i København, hvorefter han var landsformand for Venstres Ungdom i 2001-2003. Fra 2003-2005 var Torsten selvstændig og drev en kommunikationsvirksomhed.

Baggrund 
Torsten Schack Pedersen er søn af bankbestyrer Niels Johan Pedersen og advokatsekretær Linda Schack Pedersen. Han er gift med folketingsmedlem Louise Schack Elholm (V), som han har to børn med. Familien har bopæl i Sorø.

Han er cand.polit. fra Københavns Universitet i 2004.

Referencer 

Nuværende folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Formænd for Venstres Ungdom
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Økonomer fra Danmark
Den apostolske trosbekendelse

Den apostolske trosbekendelse (lat. Apostolicum) er en oldkristen formular, der kort udtrykker nogle af de mest centrale læresætninger i den kristne kirke.

Baggrund 
Den kaldes apostolsk, fordi den skulle være formuleret af de tolv apostle (som bl.a. Grundtvig mente), men det lader sig næppe underbygge historisk. Den er langsomt opstået ud af forskellige formularer brugt i forskellige menigheder og har sandsynligvis været at finde i den nuværende udgave omkring år 200 e.Kr. Den er i sin oprindelse første og fremmest en dåbsbekendelse og blev brugt i forbindelse med dåben. Den regnes som fælles bekendelsesgrundlag for en række kirkesamfund af vestlig oprindelse. Den er ukendt i de østlige/ortodokse kirker men bruges i større eller mindre udstrækning i alle kirkesamfund, som har sine rødder i den vestlige/romerske kristendom. Den bruges også i den danske folkekirke, hvor den ofte fremsiges, synges eller messes under gudstjenesten – ganske som den ligeledes indgår i form af en tilspørgelse under ritualet for dåb.

Det er ikke usandsynligt, at bekendelsen er formuleret imod gnosticismen.

Sammen med den nikæno-konstantinopolitanske trosbekendelse og den athanasianske trosbekendelse regnes den gerne til de tre oldkirkelige (eller økumeniske) bekendelser.

Ordlyd 
Første del af bekendelsen, som den ofte reciteres, ("Vi forsager ...") er særegent for den danske kirke. Det skyldes først og fremmest indflydelsen fra Grundtvig, som i sidste halvdel af 1800-tallet i den såkaldte "ritualstrid" stod fast på det standpunkt, at forsagelsen hører med. Det er en almindelig misforståelse at medtage denne sætning som en del af trosbekendelsen, da trosbekendelsen kun er udgjort af anerkendelsen af sin tro og ikke forsagelsen af djævelen. "Vi forsager... " er kendt som Forsagelsen.

Ligeledes hed det tidligere i den officielle tekst til trosbekendelsen: "Nedfaren til Helvede". På dette punkt gjorde indflydelsen fra Grundtvig sig også gældende, og ordlyden blev ved kongelig resolution af 27. maj 1908 ændret fra Helvede til Dødsriget.

Ordlyden er som følger:
Vi forsager Djævelen og alle hans gerninger og alt hans væsen. (Forsagelsen, red.)
 
Vi tror på Gud Fader, den Almægtige,
himmelens og jordens skaber.
 
Vi tror på Jesus Kristus,
hans enbårne Søn, vor Herre,
som er undfanget ved Helligånden,
født af Jomfru Maria,
pint under Pontius Pilatus, 
korsfæstet, død og begravet,
nedfaret til dødsriget,
på tredje dag opstanden fra de døde,
opfaret til himmels,
siddende ved Gud Faders, den Almægtiges, højre hånd,
hvorfra han skal komme at dømme levende og døde.
 
Vi tror på Helligånden,
den hellige, almindelige kirke,
de helliges samfund, syndernes forladelse,
kødets opstandelse og det evige liv.  
Amen.  (Trosbekendelsen, red.)

Kirkehistoriske skrifter
Trosbekendelser
Valgbarhed

Valgbarhed er retten til at opnå valg. Gruppen af valgbare personer er ikke nødvendigvis sammenfaldende med gruppen af personer med valgret.

En død person kan få flest stemmer ved et valg, men en død person er ikke valgbar.

Danmark
I Danmark er man ifølge Grundloven § 30 valgbar til Folketinget hvis man har stemmeret til Folketinget, på nær hvis man er straffet for en handling der i almindeligt omdømme gør sig uværdig til at være medlem af Folketinget. De grundlæggende regler er fastlagt i grundloven:

I praksis bliver vurderingen om værdighed udført efter valget. Det nyvalgte Folketing godkender selv valget og de enkelte medlemmers valgbarhed ifølge regler i Folketingets forretningsorden, først i udvalget for valgs prøvelse og derefter ved afstemning i selve Folketinget. I den nuværende grundlovs tid har Folketinget fire gange besluttet at nogen var uværdig til at være folketingsmedlem. Et af dem, Mogens Glistrup, blev senere genvalgt og ikke kendt uværdig efter at hans fængselsstraf var udstået. En række folketingsmedlemmer er blevet dømt for forskellige mindre forseelser uden at blive kendt uværdige, eller uden at nogen har rejst en sag om valgbarhed i Folketinget, men en stor del af dem har valgt ikke at genopstille.

Kilder

 

Borgerrettigheder
Politiske valg
Robert G. Ingersoll

Robert G. Ingersoll (født 11. august 1833 – død 21. juli 1899)selvlært sagfører, debattør, forfatter, politisk leder, anklager for Illonis og foredragsholder samt veteran fra den amerikanske borgerkrig, hvor han rejste sit eget regiment af frivillige. Han blev født i New York.

Som levende eksempel på hans fremragende oratiske evner kan anføres, at da han blev taget til fange af Sydstatshæren i den amerikanske borgerkrig, måtte fangelejrens kommandant løslade ham, da hans retorik omvendte flere og flere af fangevogterne til at gå ind for Nordstatshærens synspunkter om nedlæggelse af slaveriet. Som officer, han var udnævnt til Oberst efter at have samlet sit eget regiment, blev han smidt ud af fangelejren på æresord om ikke at deltage i krigen igen.

Han var mest kendt som taler og turnerede hele USA flere gange og var sin tids mest beundrede taler, dengang taler blev anset som offentlig underholdning. Billetten kostede op til 1 dollar – et uhørt højt beløb på den tid og der kunne være op til 20,000 tilhørere til hans foredrag. Så mange, at Politiet af og til måtte styre folkemængden ved indgangen.

Han havde kontroversielle synspunkter om bl.a. ligestilling for kvinder og menneskerettigheder. Blandt hans emner var også spørgsmålet om frigivelse af slaver, og der var angreb på kirke og religion, som han som fritænker betragtede som ren overtro. Ingersoll er kendt i Amerika som Den Store Agnostiker' som var stærkt skeptisk over for religion og især den organiserede religion.

Hans store talegaver medførte at Ingersoll som selvlært sagfører fik overdraget den store Star Route Trial om fusk med landruter. Den omtales som sin tids Watergate-skandale. Efter måneder vandt Ingersoll den rekordlange sag for sin klient.

Forfatterskab på dansk 
Frie tanker: Udvalgte populære foredrag. 1886. 174 sider

Flere frie tanker, 2019, 270 sider

På internettet:

Religion, fornuft, politik, tolerance. 2012

Frie tanker, udvalgte populære foredrag. 2015

Tænk selv, 2019

Eksterne kilder/henvisninger 

 Biografi på engelsk 
 Britannica.com
 Citater af Ingersoll på dansk
 Tekster på dansk Side eksisterer ikke mere.
 Walking tour Washington
 Ingersolls gravsted

Personer fra New York
Personer i den amerikanske borgerkrig
Cyanid

Cyanid (Kemisk formel: CN-) tilhører en gruppe af kvælende gifte, hvori også carbonmonoxid/kulilte og svovlbrinte findes. Fælles for stoffer i denne gruppe er deres evne til at forhindre transport af ilt til cellerne, for eksempel ved at konkurrere med ilt i hæmoglobin eller ved at gribe ind i transporten af ilt i de enkelte celler, som det beskrives i dette afsnit for cyanids vedkommende. 

Røg fra brand i forskellige kunststoffer, for eksempel skumplast eller vinyl, eller naturstoffer, for eksempel uld eller silke, indeholder ofte store mængder blåsyre (cyanbrinte eller hydrogencyanid). Cyanid kan også bruges eller blive dannet i forbindelse med forskellige industrielle processer for eksempel ved produktion af opløsningsmidler, plastic eller ved elektronikfremstilling. 

Cyanid har en svag lugt af bitre mandler, men i mange tilfælde må mistanken om forgiftning med cyanid opstå på baggrund af omstændigheder ved ulykken eller symptomerne. Selv små mængder cyanid kan føre til alvorlig forgiftning på kort tid, og forgiftning af flere personer på samme tid ses ofte ved ulykker med cyanid.

Cyanid indgik i produktet Zyklon B, der af Nazi-Tyskland blev benyttet til folkedrab i de tyske koncentrationslejre i forbindelse med holocaust.

Noter 

 
Holocaust
Kæmpemund

Kæmpemunden eller stormund (Megachasma pelagios) er en meget sjælden hajart, der som de andre store hajarter f.eks. hvalhajen og brugden lever af at filtrere plankton fra vandet. Kæmpemund kan blive op til 7 meter og veje omkring 800 kg. Den har som navnet antyder en stor mund med små tænder og en bred rundet snude. Oversiden er en mørk brunlig farve, mens undersiden er hvid – flere har derfor ved observationer forvekslet hajen med en ung spækhugger. Kæmpemundens hale er asymmetrisk med en lang øvre flap, som ved rævehajerne. Indersiden af gællerne er besat med fingerlignende vedhæng, der er designet til at fange plankton.

Ifølge de få observationer der er gjort af levende kæmpemund fouragerer de om natten nær overfladen, mens de om dagen svømmer dybere.

Den første kæmpemund blev fanget 15. november 1976 ud for Oahu, Hawaii. Kæmpemunden var blevet viklet ind i et dybhavsnet til flydeankeret, fra et amerikansk krigsskib og blev derved opdaget. Der er indtil 2015 kun rapporteret om ca. 60 observationer af kæmpemund . De fleste er set i Østasien ved Japan, men kæmpemund er også observeret ved Senegal og ved USAs østkyst.

Kæmpemunden er i dag klassificeret i sin egen familie Megachasmidae, men nogle forskere argumenterer for at flytte hajen til brugdefamilien Cetorhinidae (se Brugde).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Observationer af kæmpemund kilden er på engelsk.
 En Verden af Hajer – Kæmpemund Dansk side om Kæmpemund
 FishBase info for megamouth shark
 Elasmo Research pages on megamouth
 Florida Museum of Natural History pages on megamouth
 Youtube.com: Rare megamouth shark

Hajer
Pseudo-tilfældige tal

Pseudo-tilfældige tal er, i modsætning til tilfældige tal ikke rigtig tilfældige. Pseudo-tilfældige tal dannes deterministisk af en algoritme, der typisk benytter de tidligere genererede tal som udgangspunkt. En sådan algoritme kaldes en pseudo-tilfældig talgenerator (eng. pseudo-random number generator, PRNG) eller en pseudo-tilfældig bitgenerator (eng. pseudo-random bit generator, PRBG).

Se også 
 Kryptologi

Kryptografi
Laonastes aenigmamus

Laonastes aenigmamus (kha-nyou eller muligt dansk navn: Laonesisk stenrotte) er en gnaver fra Khammouan området i Laos. Arten blev først beskrevet i en artikel udgivet den 18. april 2005 af Jenkins et al., som anser den for at være så forskellig fra alle andre levende gnavere, at de placerede den i sin egen familie, Laonastidae. Dyret ligner en stor, mørk rotte med en behåret tyk hale. Dens kranium er markeret og har kendetegn så unikke, at den adskiller sig fra alle andre pattedyr.

I 2006 blev klassifikationen draget i tvivl af Mary Dawson og andre. Det blev fremført, at den tilhører en art Diatomyidae, der ellers kun kendes fra fossiler, og som man troede uddøde for 11 millioner år siden. Ud fra fossiler forsøger man at finde ud af, hvordan en art oprindeligt så ud. Hvis Laonastes aenigmamus virkelig er den samme art, kan man bruge det til at sige noget om, hvor gode metoderne til at sige noget om en art ud fra fossiler faktisk er.

Kilder/referencer 
 Jenkins, P. D., C. W. Kilpatrick, M. F. Robinson, and R. J. Timmins. 2005. Morphological and molecular investigations of a new family, genus and species of rodent (Mammalia: Rodentia: Hystricognatha) from Lao PDR. Systematics and Biodiversity, 2:419-454.
 Wilson, D. E. and D. M. Reeder. 1993. Mammal Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference. Washington D.C., Smithsonian Institution Press.

Eksterne henvisninger 

 'Oddball Rodent' Found (in Plain View) Is Called New to Science
 Globe and Mail: New family of rodent found

Gnavere
Synthetic aperture radar

Synthetic aperture radar, ofte forkortet SAR er en metode til at foretage præcise radaropmålinger fra fly. En radarantenne har gerne et udstrålingsdiagram, så radarsignalet udsendes i en meget smal stråle (kaldet en beam). Jo smallere en beam man ønsker, jo større bliver man nødt til at lave antennen. Det harmonerer ikke så godt med radaropmåling fra fly, da det er lidt begrænset, hvor store antenner man kan spænde under en flyvemaskine. En bred beam kan ikke skelne mellem mindre detaljer i terrænet, lidt ligesom det er svært at føle små ting med boksehandsker på.

I stedet kan man detektere radarekkoerne med hensyn til både amplitude og fase, og sammenholde disse data fra fortløbende radarpulser. Derved kan avanceret analog og digital signalbehandling frembringe detaljerede radarbilleder, der ellers ville kræve en meget større antenne. Synthetic aperture kan løst oversættes med 'kunstig antennestørrelse'.

Radarteknik
Radioantenner
Frederiksø (Ertholmene)

Frederiksø er den tredjestørste ø i den lille øgruppe Ertholmene nordøst for Bornholm og den næststørste af de beboede øer.

På øen findes Christiansø Museum i Lille Tårn.

Beskrivelse 
Frederiksø er opkaldt efter kong Frederik 4., som lod havnen og kasernerne udbygge, efter Christian 5. havde etableret en fæstning på naboøen Christiansø. Øen har et areal på cirka 4 hektar, og dens højeste punkt er 8 m o.h. Det bor ca. 30 mennesker, blandt andet i Frederiksøgaden.

På Frederiksø ligger Lilletårn, som blev bygget i kampesten i 1685 under ledelse af Anthony Coucheron. Det var et fæstningstårn opført for at forhindre sejlads mellem Græsholmen og Frederiksø og forhindre fjendtlig landgang på Græsholmen. Tårnet er i dag museum, hvor man kan opleve livet på Ertholmene, som det var i fæstningstiden. 

Øens tidligere statsfængsel, Balonen, hvor blandt andet J.J. Dampe sad fængslet 1826-32, blev bygget i 1825 og er i dag museum for Dampe. Balonens sidste statsfanger blev frigivet i 1856.

Frederiksø er forbundet til Christiansø med en svingbro. 

Frederiksø og resten af Ertholmene har særstatus i Danmark, idet den ikke er en del af nogen kommune eller region. Da øen ikke er en del af nogen kommune, bliver der hverken betalt kommuneskat eller sundhedsbidrag, men kun statsskat, af beboerne på øen.

70.000 turister besøger årligt Christiansø og Frederiksø, som ejes og administreres af Forsvarsministeriet. Der er (2022) cirka 90 fastboende på Christiansø og Frederiksø. Alle bygninger på øerne er fredet.

Referencer 

Ertholmene
Øer i Danmark
Græsholm

Græsholm er navnet på forskellige øer:

 Græsholm (Ertholmene) – en ø i øgruppen Ertholmene, Christiansø Sogn
 Græsholm (Drejø Sogn) – en ø i Drejø Sogn, Svendborg Kommune
 Græsholm (Frederikshavn Sogn) – en ø i øgruppen Hirsholmene, Frederikshavn Sogn, Frederikshavn Kommune
 Græsholm (Strynø Sogn) – en ø i Strynø Sogn, Langeland Kommune
 Græsholm (Øsby Sogn) – en ø i Lillebælt mellem Årø og Bågø, Øsby Sogn, Haderslev Kommune
 Græsholm (Åstrup Sogn) – en ø i Åstrup Sogn, Faaborg-Midtfyn Kommune