kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Georg Sverdrup

Georg Sverdrup (født Jørgen) 25. april 1770, død 8. december 1850) var en norsk statsmand, som er kendt som et fremtrædende medlem af Rigsforsamlingen på Eidsvoll. Han var filolog med embedseksamen fra Københavns Universitet i 1798. Han blev professor i græsk samme sted fra 1805, ved universitetet i Oslo fra 1813, og professor i filosofi 1831–41.

Sverdrup var ansvarlig for stiftelsen af Universitetsbiblioteket i Oslo. Universitetet i Oslo blev oprettet i 1811, men på grund af Napoleonskrigene kunne han ikke modtage de 50 000 bøger, som da befandt sig i København, tiltænkt det norske universitetsbibliotek. Det tog et helt år før regeringen havde skaffet tilstrækkelige lokaler til samlingen, og biblioteket stod først færdig 1828, med et samlet antal af 90 000 bind. Sverdrup var universitetsbibliotekar fra 1813 til 1845.

Sverdrup repræsenterede Christiania ved Riksforsamlingen på Eidsvoll i 1814 og var en ledende person i Selvstendighetspartiet. Han var medlem af konstitutionskomiteen under forhandlingene og fungerede som rihsforsamlingens præsident 17. maj 1814. Sverdrup blev valgt til stortingsrepresentant for perioderne 1818–20 og 1824–26.

Det nye universitetsbiblioteket på Blindern, som stod færdig i 1999, har fått navn efter Georg Sverdrup.

Eksterne henvisninger 

 Digitaliserede bøger af Sverdrup på Nasjonalbiblioteket.
 
 

Bibliotekarer fra Norge
Filologer fra Norge
Klassiske filologer
Filosoffer fra Norge
Professorer fra Københavns Universitet
Ansatte ved Oslo Universitet
Eidsvollmænd
Stortingsrepræsentanter
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Norge
Nordmænd i 1700-tallet
Nordmænd i 1800-tallet
Georg
Alumni fra Københavns Universitet
LEGO Øen

Titlen LEGO øen kan henvise til flere artikler:

 Panik på LEGO Øen – et PC-spil fra 1997
 LEGO øen 2: Kim Cools hævn – 2001 opfølgeren til det gamle PC-spil
 Island Extreme Sport – PlayStation 2-spil fra 2002. Foregår på samme ø som de foregående
 LEGO øen (serie) – en artikel om hele serien
LEGO øen (serie)

LEGO ø-serien er en serie spil udgivet henholdsvis 1997, 2001 og 2002.
Det startede med det succes-rige computerspil: Panik på LEGO Øen der blev udgivet i 1997. Selve spillet går ud på at gå, køre, cykle, skate eller flyve rundt på øen, for at løse forskellige opgaver. Men den store handling er at man som pizzabuddet, Pepper Roni, kommer til at give forbryderen, Kim Cool (en: Brickster) en forkert pizza, og derfor stikker han af. Han stjæler en helikopter og energi-klodsen for derefter at prøve at skille LEGO øen ad. Naturligvis må Pepper stoppe ham. Man kan spille fem forskellige karakterer i spillet, hver især med forskellige opgaver.

Efter lang ventetid ville producenterne af det første spil, Mindscape, ikke lave endnu et spil, derfor var det Silicon Dreams der lavede LEGO øen 2: Kim Cools hævn i 2001. Spillet blev ikke lige så stor en succes som det første i serien, men stadig et udmærket sælgende spil.  Dette spil handlede om at Kim Cool stikker af, tager til sit hjemland, Ogel, og får fat i nogle Cool-botter og overtager LEGO øen. Nu er det op til Pepper at redde øen endnu en gang. 

Silicon Dreams valgte så at lave Island Extreme Stunt i 2002. Denne gang ikke kun til PC, men også til GameBoy: Advance og Playstation 2. Og dette spil, der handlede om forskellige stuntsekvenser man skulle lave, blev en stor succes.

Øen (serie)
Torill Eide

Torill Eide (født 24. februar 1950 i Oslo) er en norsk forfatter, mest kendt for sine børne- og ungdomsbøger. Hun udgav sin første bog, Ville så gjerne fortelle om sommeren i 1979. Hun er oversat til flere sprog og har vundet flere priser, blandt andet Brageprisen i 1993. Frem til 1988 skrev hun under navnet Torill Smith-Simonsen.

Bibliografi 
 Ville så gjerne fortelle om sommeren – ungdomsroman (1979) 
 Det vil komme nye dager – noveller (1981)
 Forhold – ungdomsroman (1984)
 Huletur – børnebog (1988)
 Blå vår – ungdomsbog (1990)
 Skjulte ærend – ungdomsbog (1993)
 Banevokterens døtre – ungdomsbog (1995)
 Guttelus  – børnebog (2000)
 Line alene – børnebog (2001)
 Guttelus – Jentelus – børnebog (2002)

Priser og udmærkelser 
 Nordisk ungdomsbok-konkurranse for debutanter for Ville så gjerne fortelle om sommeren (1978)
 Kultur- og vitenskapsdepartementets premiering – Litteraturpremie for Forhold (1984)
 Österreichischer Kinder- und Jugendbuchpreis – Ehrenliste for Wir könnten Schwestern sein (tysk udgave af Forhold) (1989)
 Österreichischer Kinder- und Jugendbuchpreis for Ich und Jonna (tysk udgave af Huletur) (1991)
 Österreichischer Kinder- und Jugendbuchpreis for Ein Sehnen nach etwas (tysk udgave af Blå vår) (1992)
 Brageprisen for Skjulte ærend (1993)
 Österreichischer Kinder- und Jugendbuchpreis for Östlich der Sonne, Westlich des Mondes (tysk udgave af Skjulte ærend) (1995)

Eksterne henvisninger 
 Torill Eide i NRK Forfatter

Børnebogsforfattere fra Norge
Romanforfattere fra Norge
Novelleforfattere fra Norge
Norsksprogede forfattere fra Norge
Modtagere af Brageprisen
Christian X's Allé

Christian X's Allé er en vej i Kongens Lyngby, som er opkaldt efter Christian 10.. Vejen starter ved Lyngby Hovedgade og krydses af både Buddingevej og Engelsborgvej, indtil den ender ved Gammel Bagsværdvej ikke langt fra Lyngby Sø.

Gaden havde tidligere heddet Ulrikkenborgvej, hvilket skabte problem da gaden kunne forveksles med Ulrikkenborgallé.
Efter Besættelsen i april 1940 fik en nationalfølelse Lyngby Grundejerforening til at foreslå gaden skulle opkaldes efter Christian 10.
Kommunen behandlede forslaget i august 1940 og mente da at navnet skulle anvendes på en ny vej. 
Året efter ændrede kommunen dog mening så man i juli 1941 bad kongehuset om tilladelse til at opkalde Ulrikkenborgvej efter kongen, og da gav man blandt andet som grund at Christianskirken allerede var opkaldt efter kongen.
Samme måned meddelte kongehuset deres tilladelse og navneskiftet til "Christian den X's Allé" blev effektivt den 1. januar 1942.
I 1954 ændrede man det til det nuværende "Christian X's Allé".

På Lyngby Hovedgade ud for Christian X's Allé stopper Movias buslinjer 184 og 94N, mens buslinjerne 191 og 192 stopper på Buddingevej ud for Christian X's Allé. 

På Christian X's Allé ligger bl.a. bofællesskab for autister, Christianskirken og Engelsborgskolen.

Gade udvikledes i 1930'erne. i 1932–1935 opførtes Den Engelske Haveby med 42 dobbelthuse tegnet af arkitekterne Edgar Rosenstand og Einar Jørgensen.

Den danske forfatter Carl Erik Soya boede i Den Engelske Haveby i nummer 100.
Thorstein Thomsen boede i sin barndom i nabobygningen nummer 102 st tv., — det såkaldt "sportshus".
Det er en etageejendom, hvor der på 3. sal blev indrettet gymnastiksal og omklædningsrum.

Komtesse Charlotte af Rosenborg har boet i den engelske haveby i nummer 70 fra 1983.

Henvisninger 

Gader i Kongens Lyngby
Sysselmesteren på Svalbard

Sysselmesteren på Svalbard (tidligere Sysselmannen på Svalbard) er den norske regerings øverste repræsentant på ø-gruppen Svalbard, og har samme myndighed som en Fylkesmann. Sysselmesteren på Svalbard er også politimester og Notarius publicus, og har desuden en række andre offentlige funktioner jf. § 5 i Svalbardloven.

Indtil 1. januar 1995 havde Sysselmannen på Svalbard også det administrative ansvar for Jan Mayen, men Fylkesmannen i Nordland overtog dette hverv.

Den 1. juli 2021 forandredes navnet fra Sysselmann til det kønsneutrale Sysselmester.

Liste over Sysselmenn på Svalbard 

 Edvard Lassen, konstitueret sysselmann (7. august 1925–4. september 1925)
 Johannes Gerckens Bassøe (4. september 1925–24. juni 1932)
 Wolmer Tycho Marlow, kst. overvintrende sysselmann (24. juni 1932–1. juli 1933)
 Johannes Gerckens Bassøe (1. juli 1933–1. juli 1935)
 Helge Ingstad, kst. fuldmægtig (28. juli 1933–1. september 1935)
 Wolmer Tycho Marlow (1. september 1935–1. juli 1942)
 Håkon Balstad (7. september 1945–1956)
 Odd Birketvedt (1956–1960)
 Finn Backer Midbøe (1960–1963) 
 Tollef Landsverk (1963–1967)
 Stephen Stephensen (1967–1970)
 Frederik Beichmann (1970–1974) 
 Leif T. Eldring (1974–1978)
 Jan S. Grøndahl (1978–1982)
 Carl A. Wendt (1982–1986)
 Leif T. Eldring (1986–1991)
 Odd E. Blomdal (1991–1995) 
 Ann-Kristin Olsen (1995–1998)
 Morten Ruud (1998–2001)
 Odd Olsen Ingerø (2001–ca. februar 2005)
 Sven Ole Fagernæs (konstitueret februar 2005–september 2005)
 Per Sefland (1. oktober 2005–15. september 2009)
 Odd Olsen Ingerø (15. september 2009–15. september 2015)
 Kjerstin Askholt (15. september 2015–2021)

Liste over Sysselmestre på Svalbard 
 Lars Fause (2021– )

Noter

Eksterne henvisninger 
 Sysselmannens officielle hjemmeside

Svalbard
Norges politik
Skarrild Kirke

Skarrild Kirke er en typisk vestjysk landsbykirke i Skarrild 22 km syd for Herning. Den er opført omkring 1150 og består af romansk kor og skib opført i granitkvadre på skråkantsokkel. Kirken ligger højt oven for Skjern Å. På kirkegården er et mindesmærke sat til ære for besætningen fra en nedstyrtet Lancaster under 2. verdenskrig. Kirkeklokken er uden inskriptioner og er sandsynligvis fra omkring 1200. Prædikestolen er i enkel senrenæssance og er fra omkring 1650. Dele af stoleværket er i renæssancestil fra 1624.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Skarrild Kirke – Kort til Kirken

Kirker i Herning Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kirker i Ringkøbing Amt
Essunga kommun

Essunga kommune ligger i det svenske län Västra Götalands län, i landskapet Västergötland. Kommunecentret er Nossebro. Essunga er en typisk landbrugs- og industrikommune.

Byer 
Essunga kommune har tre byer.
(indb. pr 31. december 2005.)

Kommuner i Västra Götalands län
Hotel Dybbøl Banke

Hotel Dybbøl Banke var et fireetagers hotel (treetager hvis man så det fra vejen) Dybbøl Banke, lige vest forHistoriecenter Dybbøl Banke. Hotellet blev revet ned i 1989-1990. 

I 1885 blev Hotel Düppöl Höhe bygget på Dybbøl Banke over for det tyske monument Düppel Denkmal fra 1865. Området var tysk.
Hotel Dybbøl Banke og husene på Dybbøl Banke havde et tysk arkitektonisk præg.

Hotellets indre 
Hotel Dybbøl Bankes indre bestod i stueplan af en reception i forbindelse med en stor restaurant og en festpavillion forskudt for restauranten mod vest ud mod vejen. 

Et større selskabslokale mod øst med plads til omkring 110, og den helt store festsal med plads til omkring 140 fra vejen. Dertil kom "Dybbølstuen" til konferencer for omkring 40. Kontor, stort industrikøkken, små lagerrum, kølerum mv.

I kælderen var der vaskekælder, værksted, garage, lager med store forarbejdningsmaskiner til levnedsmidler og en meget stor krybekælder under den store festsal.
På 1. og 2. sal var der hotelværelser. Omkring 20 værelser, alle med en super udsigt enten til kongeskansen (skanse X) eller ud over Vemmingbund og Flensborg Fjord samt Alssund.
  
Helt oppe havde hotellet to høje rygninger, hvor Danmarks Radio havde antenner, da Hotel Dybbøl Banke var det højeste punkt i området og kunne derfor dække hele Sønderborg by med signaler.

Fra Hotel Dybbøl Banke foretog Philips i 1967 målinger af farvetvsignalet fra Flensborg-senderen. Det var før man kunne købe farve-tv i Danmark. 

I en periode blev hattemagere/Modist fra Håndværkerskolen i Sønderborg uddannet der.

Vest for hotellet lå en bygning med offentlige toiletter mv. Denne bygning lå, hvor indgangspartiet er til Historiecenter Dybbøl Banke.

Fra 1. december 1976 var Hotel Dybbøl Banke forpagtet af landpost Aage Helmuth Christensen og fru Ingrid Christensen frem til efteråret 1985, hvor de købte en restaurant Strandpavillonen i Sønderborg.
I efteråret 1985 overtog et par fra Fyn forpagtningen. Den havde de til konkursen lige inden nedrivningen af hotellet.

Kilder 
 Dybbøl som tysk symbol
 ,Hotel Dybbøl Banke, Postkort fra 1964

Dybbøl Banke
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg Kommune
Dybbøl
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
P522 Havfruen

P522 Havfruen er det tredje patruljefartøj i Diana-klassen som er bygget til at patruljere i det danske territorialfarvand. Skibet er navngivet efter fabelvæsenet Havfruen. Havfruen er, ligesom alle sine søsterskibe, bygget på Faaborg Værft. Skibet blev navngivet ved en ceremoni på Flådestation Korsør af departementschefen i Forsvarsministeriet, Lars Finsen.

Skibet er det 11. skib der bærer navnet Havfruen i dansk tjeneste:
 Havfruen (Fregat, 1563-1577)
 Havfruen (Rojagt, 1572)
 Havfruen (Jagt, 1666-1718)
 Havfruen (Linjeskib, 1702-1738)
 Havfruen (Fregat, 1762-1790)
 Havfruen (Fregat, 1789-1807)
 Havfruen (fregat, 1832-1864)
 H1/H2 Havfruen (undervandsbåd, 1913-1932)
 H2 Havfruen (undervandsbåd, 1939-1950)
 P533 Havfruen (bevogtningsfartøj, 1962-1991)
 P522 Havfruen (patruljefartøj, 2008- )

Se også 
 Søværnet
 Diana-klassen

Referencer og eksterne links 

 Forsvaret.dk: Præsentation af Diana-klassen
 Forsvaret.dk: Havfruens hjemmeside
 Flådens historie: Havfruen

Patruljefartøjer fra Danmark
Ferdinand Hitzig

Ferdinand Hitzig (født 23. juni 1807 i Hauingen, Baden, død  22. januar 1875 i Heidelberg) var en tysk orientalist og bibelkritiker, far til Hermann Hitzig.

Efter at have fuldendt sine teologiske og østerlandske studier udgav han 1831 i Heidelberg: Begriff der Kritik, am Alten Testament praktisch erörtert og Des Propheten Jonas Orakel über Moab og 1833 en fortolkning og oversættelse af profeten Jesaia. 

Hitzig viste sig her som en skarpsindig, om end yderst dristig kritiker; men han vakte megen opmærksomhed og udnævntes 1833 til professor i gammeltestamentlig eksegese i Zürich, hvorfra han 1861 kaldtes tilbage til Heidelberg. 

Hitzig udgav efterhånden fortolkninger af mange bibelske bøger, således af Salmerne (1835—36), de tolv små profeter (1838), Jeremias (1841), Prædikeren (1847), Hezechiel (1847), Daniel (1850), Højsangen (1855), Ordsprogene (1858), Hiob (1874) osv.

Hitzig skrev også om Johannes Markus (1843), udgav 1845 Urgeschichte und Mythologie der Philistäer og Geschichte des Volkes Israel (2 bind, 1869—70); han fortolkede også Mesas
indskrift fra Moab. 

Hitzig var en meget subjektiv kritiker, og hans dristige påstande har sjælden vist sig holdbare; han bekæmpede også assyriologien (se bl.a. hans Sprache und Sprachen Assyriens 1871). Af hans bibelfortolkninger har adskillige opnået flere oplag.

Kilder 

 

Orientalister fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Salmonsens
E-journal

Danske Regioner har lavet e-journal (betyder elektronisk patientjournal) hvor hver borger kan følge med i hvad der bliver skrevet i deres journal af deres læge, lægesekretæren eller sundhedsplejere. 

"Hver tiende bliver opereret, og gennemsnitligt har hver femte kontakt med sygehusvæsenet i løbet af et år. Hvert forløb bliver til en lang række data i de elektroniske journaler, som nu i alt rummer oplysninger på 4 mio. nulevende danskere – kun en brøkdel bruger deres mulighed for at kigge med på nettet. Journalnotater fra behandlingsforløb på offentlige sygehuse havner i en fælles digital journal, e-journalen, som borgeren har adgang til ved at logge ind på sundhed.dk med NemID eller digital signatur. Her kan patienterne altså i ro og mag genopfriske detaljer, rækkefølger og informationer."

Det er Danske Regioner der står bag e-journalen og tilbydes på www.sundhed.dk hvor man kan logge på med sin NemID eller Digital signatur.

Sundhedsoverblik
Her får du et overblik over dine registrerede sundhedsdata på www.sundhed.dk. Her vises data om din læge, dine sygehusbehandlinger og e-journal, medicinprofil, prøvesvar, donorregistrering og livstestamente.

e-journalen
Mit sundhedsoverblik er et forløbsoversigt over de personlige journaloplysninger fra de offentlige sygehuse i Danmark.

Behandlinger på sygehuse
Her kan man se en oversigt over alle de sygehuskontakter, man har haft til danske sygehuse. Dine behandlinger på sygehuse bygger på de oplysninger, som er registreret i Landspatientregisteret. Oversigten omfatter:
 Indlæggelser
 Ambulant behandling 
 Skadestuebesøg.

Det Fælles Medicinkort
Via sundhed.dk kan man besøge FMK . Det er Det Fælles Medicinkort. Det Fælles Medicinkort er en del af Lægemiddelstyrelsen og her kan man se sit medicinforbrug.

Din medicinprofil
I Medicinprofilen finder man forskellige oplysninger om de lægemidler, man er i behandling med. Man har også mulighed for selv at tilføje medicin, som man køber i håndkøb, (vitaminer, pinex, o.l.). 
Receptkøb 
Ordinationer 
Medicinprofil
Medicinskab 
Medicintilskud 
Cave (lægemidler, man ikke kan tåle)

Donorregistrering
Her kan man angive følgende:
 Fuld tilladelse
 Pårørendes accept
 Begrænset tilladelse (nyrer, hjerte, osv.)
 Ved ikke (man overlader det til ens pårørende)
 Forbud (man modsætter sig, at ens organer anvendes til transplantation efter ens død).

Dit livstestamente
Her kan man angive følgende: 
 Du ønsker ikke livsforlængende behandling, hvis du er i en situation, hvor du er uafvendeligt døende.
 Du ønsker ikke livsforlængende behandling i tilfælde af, at sygdom, fremskreden alderdomssvækkelse, ulykke, hjertestop el.lign. har medført en så svær invaliditet, at du varigt vil være ude af stand til at tage vare på dig selv fysisk og mentalt.

Aftalebogen
I aftalebogen kan man tilføje de data hvor man har aftaler med sygehuset, tandlæge, o.l.

Eksterne henvisninger 
www.sundhed.dk

Kilder 

Sundhedsvæsen i Danmark
Offentlig it
Jeremias

'''
 Profeten Jeremias - forfatter af Jeremias' Bog, den anden bog i De profetiske skrifter i Det Gamle Testamente og Tanakh.
 Jeremias Friedrich Reuss - (1700 – 1777), tysk født teolog, professor mm.
Daniel (flertydig)

Daniel er et hebraisk drengenavn. Daniel kan også henvise til:

Personer 
 Daniel (profet) − hovedpersonen i og forfatteren af Daniels Bog i Tanakh og Det Gamle Testamente
 Daniel (sanger) − en dansk soulsanger
 Daniel (Montenegrinsk sanger) - en sanger og deltager i ESC for Kroatien

Geografi 
 Daniel (bjerg) − et bjerg i den østrigske delstat Tyrol
 Daniel (Utah) − en by i Wasatch County, Utah, USA
 Daniel (Wyoming) − en by i Sublette County, Wyoming, USA

Film og musik 
 Daniel (sang) − en sang af Elton John fra 1973
 Daniel (film fra 1983) - en film
 Daniel (film fra 2008) - en dansk film
Subboreal tid

Subboreal tid fra ca. 3.900-500 f.Kr. startede med temperaturmaksimum for Danmark efter istiden og derefter faldt temperaturen støt gennem hele perioden indtil den nåede nogenlunde det niveau vi kender i dag. Vandstanden faldt igen, så også landet begyndte at ligne det land vi kender i dag. Og på et helt tredje punkt skete der markante ændringer – jægerne blev bofaste og begyndte at dyrke jorden og holde dyr.

Fra perioden kendes flere forskellige bondestenalder-kulturer samt kulturerne fra bronzealderen.

Se også 
 Danmarks forhistorie
 Kjersgårds Danmarkshistorie, Afsnit 1 – Landet fødes 
 Landskabets udvikling i Danmark 

Tidsnavigation:

Kronozoner
Stenalder
Bronzealder
Danmarks forhistorie
Holocæn
Kakifrugt

Kakifrugten er den spiselige frugt af træet Almindelig Kaki. Den kendes bedst i sorten 'Sharon', som er bitterfri og kan sælges i en frisksmagende, umoden tilstand.

Frugter
Sagunto (1869)

Sagunto var det syvende og sidste søgående spanske panserskib i den kategori, der også omtales som pansrede fregatter. Det blev bestilt i 1858 som et skrue-linjeskib med 100 kanoner, og det var tiltænkt navnet Príncipe Don Alfonso. Da panserskibene kort tid efter begyndte at blive bygget i andre lande, blev bestillingen på linjeskibet omkring 1862 ændret til et panserskib. I 1868 blev navnet ændret til Sagunto, efter den historiske spanske by, der under 2. puniske krig blev kendt som Saguntum. Skibet nåede inden stabelafløbningen også kortvarigt at hedde Amadeo I efter den spanske konge, men vendte efter kongens abdikation tilbage til bynavnet.

Konstruktionen 
Sagunto var bygget af træ, og havde sit panser langs vandlinjen og omkring et centralt batteri, svarende til de britiske og franske skibe fra slutningen af 1860'erne. De 10 kraftigste kanoner var anbragt med fem i hver side af batteriet, mens de tre 18-cm kanoner var fordelt med to i åbne barbetter på det øverste dæk, samt en i forskibet. Trækonstruktionen begyndte hurtigt at rådne, og skibet fik ikke nogen lang levetid.

Tjeneste 
Værftet i Ferrol var meget længe om at få bygget skibet færdigt – faktisk var det under bygning i 15 år – men endelig i 1877 kom Sagunto i tjeneste. Det var kun i brug i 10 år, og blev derefter udrangeret og lagt op i 1887, og det lå som skrog frem til ophugningen i 1896.

Litteratur 
 Roger Chesneau and Eugene M. Kolesnik, ed., Conway's All The Worlds Fighting Ships, 1860-1905, (Conway Maritime Press, London, 1979),

Eksterne links 
 Panserskibe i det 19. århundrede (La Marina Blindada en el Siglo XIX), på spansk

Noter 

Krigsskibe fra Spanien
Panserskibe
Cicinho

Cícero João de Cézare (bedre kendt som Cicinho) (født 24. juni 1980 i Pradópolis, Brasilien) er en brasiliansk tidligere fodboldspiller, der spillede som højre back. Han spillede blandt andet gennem karrieren for de brasilianske klubber Sport do Recife, Botafogo SP, Atlético Mineiro og São Paulo, samt for den spanske storklub Real Madrid og AS Roma i Italien.

Med São Paulo vandt Cicinho i 2005 både statsligaen Campeonato Paulista, Copa Libertadores og VM for klubhold. Med Real Madrid blev han i 2007 spansk mester, mens det med Roma blev til triumf i Coppa Italia i 2008.

Landshold 
Cicinho nåede i sin tid som landsholdsspiller at spille 15 kampe og score 1 mål for Brasiliens landshold, som han debuterede for i 2005. Samme år var han en del af landets trup, der vandt Confederations Cup. Han blev også udtaget til VM i 2006 i Tyskland.

Titler 
Campeonato Paulista
 2005 med São Paulo FC

Copa Libertadores
 2005 med São Paulo FC

VM for klubhold
 2005 med São Paulo FC

La Liga
 2007 med Real Madrid

Coppa Italia
 2008 med Roma

Supercoppa Italiana
 2007 med Roma

Confederations Cup
 2005 med Brasilien

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Brasilien
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Fodboldspillere fra Atletico Mineiro
Fodboldspillere fra Botafogo de Futebol e Regatas
Fodboldspillere fra São Paulo FC
Fodboldspillere fra Real Madrid CF
Fodboldspillere fra AS Roma
Fodboldspillere fra Villarreal CF
Färgelanda kommun

Färgelanda kommune ligger i det svenske län Västra Götalands län i landskapet Dalsland. Kommunens administrationscenter ligger i Färgelanda. Søen og naturreservatet Gålsjön ligger i kommunen.

Byer 
Färgelanda kommune har fire byer
 (Indb. pr. 31. december 2005.)

Kommuner i Västra Götalands län
Ademir Marques de Menezes

Ademir Marques de Menezes bedre kendt som Ademir (8. november 1922 – 11. maj 1996) var en brasiliansk fodboldspiller, der blev topscorer ved VM i 1950 for Brasiliens landshold, der vandt sølv i turneringen. Han scorede ni mål ved slutrunden, men kunne ikke forhindre det sidenhen legendariske 1-2 nederlag til Uruguay i finalen. Han deltog også ved Copa América i både 1945, 1946, 1949 og 1953, og i alt nåede han at spille 39 landskampe, hvori han scorede imponerende 32 mål.

Ademir spillede på klubplan udelukkende i brasilianske klubber, hvor han var tilknyttet Sport Recife, Vasco da Gama og Fluminense. Længst tid tilbragte han hos Vasco da Gama, hvor han spillede i sammenlagt ti sæsoner og vandt fem Rio de Janeiro-statsmesterskaber.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Footballdatabase.eu spillerinfo
 National-Football-Teams.com spillerinfo

Fodboldspillere fra Brasilien
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1950
Fodboldspillere fra Club de Regatas Vasco da Gama
Fodboldspillere fra Fluminense
Personer fra Recife
Gålsjön

Gålsjön er en sø og et naturreservat på den del af Kroppefjäll som ligger i Färgelanda kommun. Området indgår i EU's netværk af beskyttede naturområder, Natura 2000 og forvaltas af Västkuststiftelsen.

Lerskifferen i bjerggrunden er kalk- og næringsrig og udgør en vigtig forudsætning for den rige flora ved Gålsjön. 

 

Søer i Sverige
Naturreservater i Sverige