kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Almindelig bomuld

 
Almindelig Bomuld (Gossypium herbaceum) er en staude eller enårig plante med en opret eller løst buskagtig vækst. Hele planten er mildt giftig. Frugterne er kapsler, der ved modenhed sprænges, hvorved de lange, hvide frøhaler vælder frem. Fibrene fra frøhalerne har været brugt til fremstilling af tekstiler i flere tusind år.

Beskrivelse 
Bladene er spredtstillede, men næsten Løn-agtige. De er lappede og lysegrønne med brede, afrundede lapper. Blomsterne er gule, og hverken violette eller hvide blomster kendes for denne art. Blomsterne har tydelige svælgpletter på hvert kronblad. Frøkapslerne er noprede ved umodenhed og sidder i en krans af fligede højblade. Ved modenhed sprænges kapslen og de lange frøhaler vælder frem.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 1,5 m (200 x 150 cm/år).

Hjemsted 
Den vilde, diploide form af Almindelig Bomuld vokser stadigvæk i det sydlige Afrika, hvor den findes i let skyggede og fugtige områder med åben skov eller krat. 

Langs floderne i Mozambique vokser den sammen med bl.a. Acacia nigrescens, Acacia nilotica, Acacia robusta, Combretum imberbe, Cyperus sexangularis, Dichrostachys cinerea, Diospyros mespiliformis, Echinochloa pyramidalis, Fnokurt, Gymnosporia senegalensis, Phoenix reclinata, Phyllanthus reticulatus, Skælhoved, Skærmaks, Typha capensis og Vernonia colorata.

Anvendelse 
Fibrene fra frøhalerne har været brugt til fremstilling af tekstiler i mindst 7000 år. De dyrkede sorter af denne art, som står meget tæt på den vilde underart Gossypium herbaceum subsp. africanus, har forholdsvis korte fibre, og dyrkes derfor mindre og mindre. Bevægelsen mod økologisk dyrkning ser dog ud til at give den en renæssance.

Der er store forskelle imellem de enkelte sorter hvad angår vækstform, behåring af bladene og længden af frøhalerne. Denne art har dog det fælles, at den er langt mere robust overfor skadegørere end de mere højtydende arter.

Desuden udvindes der en olie af frøene.

Se også 
 Bomuld

Nytteplanter
Fiberplanter
Bomuld-slægten
Planteavlsbrugsafgrøder
Justitsministre fra Danmark

Indtil Justitsministeriet blev oprettet i 1848 hørte retsvæsenet under Danske Kancelli. Fra 1815 brugte præsidenten for kancelliet titlen justitsminister.

Præsidenter for Danske Kancelli 
 J.O. Schack-Rathlou (indtil 1788), præsident for Danske Kancelli 
 A P. Bernstorff (1788-1789), præsident ad interim i Danske Kancelli 
 Christian Brandt (1789-1799) ældre bror til Enevold Brandt, der blev henrettet sammen med Struensee i 1772. Christian Brandt efterfulgte i 1797 A P. Bernstorff som medlem af Gehejmestatsrådet. 
 Frederik Moltke (1799-1803), præsident for Danske Kancelli 
 Johan Sigismund von Møsting (1809-1810), præsident ad interim i Danske Kancelli 
 Frederik Julius Kaas (1813-1827), præsident for Danske Kancelli, justitsminister fra 1815 
 Poul Christian von Stemann (1827-1848), justitsminister og præsident for Danske Kancelli

Ministre for Justitsministeriet

Referencer 

 
Lister over ministre fra Danmark
De tolv tavlers lov

De tolv tavlers lov (latin Lex Duodecim Tabularum) er den romerske republiks sagnomspundne forfatning og dermed også grundlaget for romerretten.

Tavlerne er ikke bevaret og der findes heller ikke noget fuldstændigt afskrift, hvorfor man må sammenstykke den af fragmenter fra forskellige romerske historikere og jurister.

Tavlernes tilblivelse og skæbne 

Den romerske historiker Titus Livius (59 f.Kr.-17 e.Kr) beskriver i sit monumentale historiske værk Ab urbe condita (Fra byens grundlæggelse), hvorledes de tolv tavlers lov blev til ad to omgange i 450 og 449 f.Kr. Lovene var det patriciske styres svar på et gammelt folkekrav om at gøre ellers hemmelig lovgivning offentlig, altså et tidligt eksempel på bevidsthed om retssikkerhed. Efter lovene var vedtaget blev de hængt op på tolv tavler i det romerske forum.

Tavlerne blev fuldstændig ødelagt under gallernes invasion af Rom i 390 f.Kr. og blev aldrig officielt genskrevet eller genopsat, hvilket måske kan undre for så vigtigt et lovsæt. Det skyldes dog muligvis, at de tolv tavler allerede på dette tidspunkt var blevet så en så integreret og underforstået del af romernes juridiske hverdag, at man ikke fandt behov for dette. De tolv tavlers lov mistede dog aldrig sin betydning som juridisk, nationalt og historisk referencepunkt.

Tavlernes indhold 

De tolv tavlers lov er i de fragmenter, vi kender, et enestående vidnesbyrd om en meget tidlig privat- og procesret og indeholder også eksempler på erstatningsret efter principper, der stadig anvendes i dag.

Se også 
 Den romerske republik
 Romerret
 Retshistorie

Kildehenvisning 
 Bibliotheca Augustana: Originalteksten på latin (rekonstruktionsforsøg) 
 Constitution Society Home Page: Engelsk oversættelse med noter 
 Roman Law Library  by Yves Lassard & Alexandr Koptev.

Retshistorie
Grundlove
Antikkens Rom
Danmarks Unge Katolikker

Danmarks Unge Katolikker (DUK) er den katolske kirkes officielle børne- og ungdomsorganisation for Bispedømmet København. Det betyder, at DUK er en landsorganisation i Danmark med lokalforeninger over hele landet og med aktiviteter lokalt i tilknytning til kirkerne og på landsplan. DUK blev stiftet i 1948 med det formål at samle unge til aktiviteter i sognene og på tværs af sognene.

Formål 
Det er DUKs formål aktivt at formidle Det glade Budskab på en sådan måde, at børnene og de unge gennem mødet med Den katolske kirke i et levende og inspirerende fællesskab:

 støttes på deres vej til en personlig og levende tro.
 ud fra troen motiveres til personlig stillingtagen og næstekærlighed.
 føler sig som en del af det kirkelige fællesskab.
 engagerer sig levende og ansvarsfuldt i de troendes fællesskab og det omgivende samfund.

Arbejdsform 
Børne- og ungdomsarbejdet kan antage forskellige former, men det er navnlig DUKs opgave:

 at gennemføre weekends og lejre for børn og unge med et indhold, der styrker og opbygger troen hos disse.
 at styrke og opmuntre lokalt ungdomsarbejde på sogne- og regionsplan.
 at tilbyde uddannelse til ledere i ungdomsarbejdet både lokalt og på landsplan.
 at udgive blade for børn og unge.

Udgivelser 
DUK udgiver bladet DukOp , hvis målgruppe er børn i alderen 6-13 år. Derudover udgives ungdomsbladet Fønix , hvis målgruppe er 14-30 årige.

Eksterne henvisninger 
 Danmarks Unge Katolikker
 DUKs side på Facebook
 Den Katolske Kirke I Danmark
 Ømborgen – Katolsk lejrcenter

Romerskkatolske kirke i Danmark
Unge Katolikker
Etableret i 1948
Kulturministre fra Danmark

Dette er en liste over ministre for Kulturministeriet. 

 
Lister over ministre fra Danmark
Brugergrænseflade

En brugergrænseflade er det hvorved et menneske (brugeren) interagerer med en bestemt maskine, udstyr, software eller andre komplekse værktøjer (systemet).

Tilbud 
Brugergrænsefladen tilbyder:
 Inddata, tillader brugeren at styre systemet.
 Uddata, tillader systemet at informere brugeren (også kaldet at give feedback)

Se også 
 Grafisk brugerflade
Socialministre fra Danmark

Ministre for Socialministeriet

Note: ¹ Regeringen indgav 29. august 1943 sin afskedsbegæring til kongen og ophørte samtidig med at fungere. 30. august 1943 – 5. maj 1945 var derfor departementschefstyre, hvor ministeriernes departementschefer administrerede deres respektive sagområder.

1920-1924 og 1926-1929 
I ministerierne Neergaard II, Neergaard III og Madsen-Mygdal var indenrigsministrene også ministre for de sociale sager. 

Det var Sigurd Berg i 1920-1921 samt Oluf Krag i 1921-1924 og 1926-1929.

1918 - 1920 
Fra 18. november 1918 til 30. marts 1920 var kontrolminister og minister uden portefølje Thorvald Stauning leder af indenrigsministeriets afdelinger for sociale sager og for sager vedrørende arbejderforhold

Før 1920 
Indtil 1920 havde indenrigsministrene ansvaret for de sociale sager.

Kilder 
 http://socialminister.social.dk/ 

 
Lister over ministre fra Danmark
Hans Pothorst

Hans Pothorst (ca. 1440 – ca.1489) var en tyskfødt opdagelsesrejsende, kaper og søofficer, der var i dansk tjeneste. Han voksede formodentlig op i byen Hildesheim syd for Hannover. I 1471 ved vi, at han som kaper var indblandet i Hansestædernes krig mod Frankrig og England. På det tidspunkt var han borger i Hamborg, hvor han også havde en fremtrædende plads i handlen med Flandern.  

Da Hansestæderne sluttede fred med Frankrig og England, ragede Pothorst uklar med bystyret i Hamborg. Pothorst havde fortsat sin kapervirksomhed, og han havde taget bytte med til Danmark. Her bød kong Christian 1. og dronning Dorothea ham velkommen. 

Pothorst trådte i dansk tjeneste som kaptajn og søfarende. I 1472 blev Pothorst, sammen med Didrik Pinning og portugiseren Cortereal, udsendt på en opdagelsesrejse i Nordatlanten på foranledning af kong Christian. Under denne ekspedition nåede han muligvis Newfoundland og "opdagede" i så fald Amerika 20 år før Christoffer Columbus. Han genfandt også Grønland. 

Efter turen til Grønland tjente Pothorst muligvis grev Jacob af Oldenburg sammen med Pinning. Greven var nevø til nye danske konge, Hans, og Jacob havde brug for hjælp, da han var blevet landsforvist og havde fået konfiskeret sine besiddelser af biskoppen i Osnabrück, der handlede på opfordring af bystyrerne i Hamborg og Lübeck. Pothorst og Pining var upopulære blandt flere af de vesteuropæiske sømagter, men de var skattede af kong Hans, der i 1486 havde dem med på en officiel rejse til Norge.

Hans Pothorst døde omkring år 1489. Han må have haft en anseelig formue og en hvis forbindelse til Helsingør. Hans våbenskjold er malet i Sankt Mariæ-kirkens søndre sideskib på en hvælving. Ved siden af, siddende i en blomst, ses Pothorst selv. Det tyder på, at han har doneret en sum penge til opførelsen af bygningen, der blev opført kort efter hans død.

Pothorst eftermæle er farvet af senere krønnikeskrivere som især Poul Helgesen (1484 - ca. 1534), der i sin Skibbykrønnike beskrev Pothorst og Pinning som ondsindede pirater. Også den svenske biskop Olaus Magnus (1490 - 1557) bidrog til Pothorsts ry som lovløs. Pothorst var en kontroversiel skikkelse, der forsøgte at drage økonomisk fordel af datidens konflikter. Samtidig havde han de danske kongers tillid. Meget tyder således på, at både Pothorst og Pinning var deltagere i deres samtids almindelige politiske og økonomiske magtspil, og at deres forbryderiske rygte er overdrevet.

Kildehenvisning 

 Jahnke, Carsten: En danske ekspedition i Amerika? - Hans Pothorst og Didrik Pining og deres opdagelsesrejse i Nordatlatlanten i 1475, i: Nordstjernen står højt - søfolk og ekspeditioner i Arktis gennem 500 år, M/S Museet for Søfart, 2019
Henningsen, Henning: En dansk ekspedition fandt Amerika for 500 år siden, i: Handels- og Søfartsmuseet årbog 1972
 S. Larsen: "Nordamerikas Opdagelse 20 Aar før Columbus. Foredrag, holdt i det Kgl. Danske Geogr. Selskab den 21. April 1925" (Geografisk Tidsskrift, Bind 28; 1925) 

Danskere i 1400-tallet
Opdagelsesrejsende fra Danmark
Pirater fra Danmark
Kapere
Frederik Borgbjerg

Frederik Hedegaard Borgbjerg, døbt Jeppesen (10. april 1866 i Boeslunde, Skælskør – 15. januar 1936 i København) var en dansk socialdemokratisk politiker, socialminister, undervisningsminister og redaktør på Social-Demokraten.

Liv og karriere 

Borgbjerg var søn af dyrlægen Jens Jeppesen, faren var en ivrig fortaler for andelsbevægelsen og småbøndernes rettigheder.

I 1873 kom Borgbjerg i huset hos en velhavende onkel i København, begyndte i Schneekloths Skole, hvorfra han tog studentereksamen i 1884. Året efter startede han på Københavns Universitet, på filosofikum og senere teologi. Han var grundtvigsk præget, blev søndagsskolelærer og prædikede også nogle gange på Falster. Foruden teologien studerede han en overgang filosofi og historie, han studerede blandt andet Darwins udviklingslære senere begynder han også at studere økonomi, blev herefter marxist og socialdemokrat. I 1890 blev han medarbejder ved Social-Demokraten. I 1911 efterfulgte han Emil Wiinblad som redaktør på Social-Demokraten og var redaktør 1911-1924 og 1926-1929.

Borgbjerg var socialminister 1924-1926 og undervisningsminister 1929-1935. Medlem af Folketinget 1898-1936 og af Københavns Borgerrepræsentation fra 1898-1904 og 1905-1913

Borgbjerg var en af socialdemokratiets mest fremtrædende politikere fra slutningen af det 19. århundrede til sin død i 1936. Han var en af partiets største arbejdskræfter og ordfører i mange vigtige politiske spørgsmål gennem hele hans folketingsliv. Han spillede bl.a. en hovedrolle i at mobilisere folk til modstand under det politiske opgør med Kong Christian 10. under påskekrisen i 1920. Hans oratoriske evner var legendariske; af mange i sin samtid blev han betragtet som den største politiske taler.

1901-1904 udgav Borgbjerg sammen med C.E. Jensen Socialdemokratiets århundrede.

Borgbjerg døde den 15. januar 1936 under en operation af hjertelammelse.

Litteratur 
 Holger Jerrild, "Hos Undervisningsminister Borgbjerg", s. 439-447 i: Gads Danske Magasin, 1932.
 H.P. Sørensen, F.J. Borgbjerg, Fremad, 1943.

Eksterne henvisninger 
 

 http://www.vejpark2.kk.dk/apps/monumenter/index.asp?lang=uk&mode=detalje&id=178 
 Persongalleri - Frederik Borgbjerg , Arbejdermuseets hjemmeside

Undervisningsministre fra Danmark
Socialministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1900'erne
Folketingsmedlemmer i 1910'erne
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1890'erne
Chefredaktører fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1800-tallet
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Tidligere medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Socialdemokraterne
Marxister fra Danmark
Nordiske historikermøde

Nordiske historikemøder er møder for historikere fra de nordiske lande. Nordisk historikermøde (svensk: Nordiska historikermötet, norsk: Nordiske historikermøtet, engelsk: Congress of Nordic Historians) blev afholdt første gang i Lund i 1905, men af politiske årsager udeblev de fleste danske og norske historikere og først i 1920 forsøgte man sig igen. I forbindelse med møderne er der forskellige faglige foredrag og seminarer og sædvanligvis udgives der en eller flere rapporter i forbindelse med et møde.

Eksterne henvisninger

Fodnoter 

Videnskabelige og historiske institutioner
Paramount

Paramount kan henvise til flere artikler.

Paramount (spillested) er et spillested i Roskilde.
Paramount Pictures er et større amerikansk filmselskab.
Paramount Records, et pladeselskab
Mosaic

Mosaic er en webbrowser og gopherklient udviklet af National Center for Supercomputing Applications (NCSA) ved University of Illinois at Urbana-Champaign i Illinois, USA.

Udviklingen begyndte i december 1992, og version 1.0 blev lanceret 22. april 1993. Det første version fandtes kun til Unix, men i oktober 1993 blev der også lavet en udgave til Amiga. Version 2.0 blev frigivet i december 1993, hvor der også kom udgaver til Microsoft Windows og Apple Macintosh.

Mosaic var den første browser, der kunne vise billeder inline som en del af siden. WorldWideWeb, der var verdens første webbrowser, viste billeder ved at åbne dem i nye vinduer.

Mosaic kunne hentes gratis til privat brug og blev hurtigt den mest populære webbrowser. Inden for et år efter frigivelsen af version 1.0 var programmet blevet downloadet over en million gange.

Marc Andreessen, der sammen med Eric Bina var leder af udviklingsgruppen, forlod NCSA og var i 1994 med til at stifte Mosaic Communications Corporation, det senere Netscape Communications Corporation, som producerede webbrowseren Netscape Navigator, der senere overtog rollen som den mest udbredte webbrowser.

Firmaet Spyglass licensierede kildekode og varemærker fra NCSA til at lave deres egen webbrowser, men de benyttede sig aldrig af koden. I 1995 blev deres browser licensieret af Microsoft, der benyttede den som grundlaget for Internet Explorer.

Referencer 

Webbrowsere
Mac OS-software
Internet-software til Windows
Undecim

Undecim (lat. undecimus, "den ellevte") er et toneinterval, der spænder over en oktav plus en kvart, altså over elleve heltoner eller 17 halvtoner:

Det umiddelbare mindre diatoniske toneinterval kaldes en decim. Det umiddelbare mindre kromatiske toneinterval er en stor decim.

I den tempererede stemning vil forholdet mellem to toner i en undecim være:

Toneintervaller
Slaget ved Trafalgar

Slaget ved Trafalgar var et søslag i den tredje koalitionskrig under Napoleonskrigene.

1803-05 ledede Horatio Nelson blokaden af den franske flåde i Toulons havn; 21. oktober 1805 tvang han den fransk-spanske flåde til kamp ved Kap Trafalgar sydvest for Spanien.
Hans kampordre til skibscheferne og mandskabet er berømt: "England expects that every man will do his duty" (England forventer, at hver mand vil gøre sin pligt).

Franskmændene havde planlagt en invasion af England og samlet en invasionsstyrke på 150.000 mand ved Boulogne.

Den franske viceadmiral Pierre Charles de Villeneuve sejlede på kejser Napoleons befaling ud fra Cadiz for at bryde den britiske blokade. Villeneuve og Nelson mødtes dagen efter de østrigske hovedstyrkers kapitulation ved Ulm. 

Briterne sejrede med 26 linjeskibe mod 33 fransk-spanske. Admiral Horatio Nelson blev skudt og døde af sine sår kort efter sejren. Den fransk-spanske flåde mistede 20 skibe, som enten blev erobret eller sænket. (Blandt dem det spanske flagskib, Santissima Trinidad med 116 kanoner og omkring 1.000 mand. Det eneste firedæks skib som var bygget).

Briterne mistede ikke et eneste krigsskib.
Briternes tab var 449 døde og 1241 sårede; de fransk-spanske tab var 4408 døde og 2545 sårede.

Nelsons sejr medførte, at Napoleons planlagte invasion af England blev umulig og englændernes dominans på verdenshavene blev nærmest total.

Trafalgar
Trafalgar
87

Se også 87 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Sport 

1. århundrede
Bugspytkirtel

Bugspytkirtlen (på latin pancreas, afledt af græsk pan "alt" + kreas "kødet") er et organ med to funktioner:

 exokrint væv neutraliserer den sure chymus fra maven og hjælper til fordøjelse i tarmen.
 endokrint væv danner vigtige hormoner som insulin og glukagon.

Anatomi 

Bugspytkirtlen hos mennesker ligger bag ved mavesækken klos op ad tolvfingertarmen (duodenum). Den er 12,5 - 15 cm lang, har en aflang form og vejer 60 - 100 g.

Funktion 
Bugspytkirtlens exokrine væv producerer fordøjelsesenzymer, der nedbryder al slags mad. Det endokrine væv udskiller hormoner med betydning for kulhydratmetabolismen.

Exokrint væv 
Størstedelen af bugspytkirtlens væv består af exokrine celler. De er fyldt med sekretgranula, som indeholder de inaktive pre-proteiner, der ved enzymatisk spaltning bliver til fordøjelsesenzymerne trypsinogen og chymotrypsinogen. Det er vigtigt, at de enzymer, der produceres i bugspytkirtlen, er inaktive, da de ellers ville nedbryde sig selv (autodegradering) og bugspytkirtlens strukturelle proteiner. Det kan give betændelse i bugspytkirtlen.

Det exokrine væv har udførselsgange, som leder pre-enzymerne ud i tarmen. I tarmens slimhinder er proteasen enterokinase, som aktiverer trypsinogen ved at nedbryde det til aktivt trypsin.

Endokrint væv 
Bugspytkirtlens endokrine væv er spredt som små øer i det exokrine væv og kaldes de Langerhanske øer efter den tyske medicinstuderende Paul Langerhans, som opdagede dem i 1869. De Langerhanske øer består af fire typer celler:

 beta-celler som producerer insulin (50-80%)
 alfa-celler som producerer glukagon (15-20%)
 delta-celler som producerer somatostatin (3-10%)
 PP celler (1%)

De Langerhanske øer gennemløbes af et tæt netværk af kapillærer med kontakt til blodårer, og hormonerne udskilles direkte til blodet.

Se også 
 pancreatitis (bugspytkirtelbetændelse)
Endokrine system

Det endokrine (eller indresekretoriske) system er et system af kirtler der ved brug af hormoner sender beskeder til andre organer. Hormonerne cirkulerer i kroppens blodbaner og styrer andre organer.

Vigtige endokrine kirtler (se billederne):
 Koglekirtlen 1 (en. pineal gland)
 Hypofysen 2 (en. pituitary gland) – producerer bl.a. antidiuretisk hormon (ADH), oxytocin og follikelstimulerende hormon (FSH)
 Hypothalamus (en. hypothalamus)
 Skjoldbruskkirtlen 3 (en. thyroid) – producerer thyroxin
 Binyre 5 (en. adrenal glands) – producerer kortison, aldosteron og adrenalin
 Bugspytkirtlen 6 (en. pancreas) – producerer insulin og glukagon
 Gonad (kønsorganer)

 

Hormoner
Binyre

Binyrerne (latin: glandula supra renalis eller glandula adrenalis, heraf engelsk: Adrenal gland) er et par endokrine (indresekretoriske) kirtler hos pattedyr, som er lokaliseret ovenpå nyrerne.

Funktionelt og anatomisk skelner man mellem binyrebarken og binyremarven. Barken underinddeles igen i tre zoner; zona glomerulosa, zona fasciculata og zona reticularis. I zona glomerulosa (yderste lag) dannes hormonet Aldosteron – i zona fasciculata (midterste lag) dannes hormonet cortisol. Zona reticularis (inderste lag) betragtes som en udviklingszone og danner de androgene hormoner. I binyremarven dannes der adrenalin og noradrenalin.

Referencer

Se også 
 Addisons sygdom

 
Histologi
AAL

AAL eller Aal har flere betydninger:
 AAL, IATA-lufthavnskode for Aalborg Lufthavn
 Adelaide Airport Limited, ejerne af Adelaide Lufthavn
 Australian Air League, australsk luftkadetorganisation
 AAL, ICAO-flyselskabskode for American Airlines
 AAL, Above Aerodrome Level, også kaldet AAE - Above Aerodrome Elevation
 Anglo American plc, AAL er London Stock Exchange aktiekoden for den store mineenterprise
 American Airlines Group, AAL er NASDAQ-aktiekoden for flyselskabs-holdingvirksomheden
 Aid Association for Lutherans, en af virksomhederne bag Thrivent Financial for Lutherans i 2002
 Abstrakt algebraisk logik, et begreb indenfor matematik
 ATM Adaptation Layers, en teknologi der anvendes i at udregne informationsoverførsel
 Automated Anatomical Labeling, en softwarepakke og digitalt atlas over menneskehjernen
 Australian Academy of Law, en australsk entitet dedikeret til at fremme jura som disciplin
 Animals as Leaders, instrumentalt progressivt metalprojekt af guitarist Tosin Abasi
 Arjen Anthony Lucassen, hollandsk komponist og multiinstrumentalist, bedst kendt for Ayreon
 Against All Logic, et af flere projekter drevet af komponist og musikkunstner Nicolas Jaar
 Aboriginal Advancement League, en aboriginal organisation i Melbourne
 Australian Aborigines' League, en forgænger til Victorian Aborigines Advancement League (nu Aboriginal Advancement League)
 American Arena League, en professionel liga for indendørsfodbold
 Johannes Aal (c. 1500–1553), schweizisk romersk-katolsk teolog, komponist og dramaturg
 Aal (film), en tamilsk film fra 2014
 "Attorney at law", engelsk for praktiserende advokat
 Ål (Norge), Buskerud, Norge
 Aal (Kocher), en flod i Aalen, Baden-Württemberg, Tyskland, udløb for Kocher
 Afade (sprog) (ISO 639-3-kode)
 Morinda tinctoria, indiske morbær også kendt som aal
Mogens Kilde

Mogens Alfred Kilde (født 16. januar 1917 i Hellerup, død 23. februar 1988) var en dansk kinoorganist. Han  tog  organisteksamen fra musikkonservatoriet i 1937, og var ansat  i biografen Palladium i København fra 1940-1952. Igennem disse år blev hver biografforestilling indledt med et langt nummer på Wurlitzer-orglet. 
Wurlitzer-orglet (opkaldt efter Rudolph Wurlitzer 1831–1914) var det første og eneste af sin slags i Danmark. Det var et underholdningsorgel med tre manualer, som blev drevet af luft. Et kabel med 1200 ledninger førte over til magnetventilerne som åbnede og lukkede for luften til orgelpiberne. 

Orglet repræsenterede alle instrumenter heriblandt to flygler, et helt filharmonisk orkester, et swingorkester og et jazzorkester.

Mogens Kilde  turnerede også med sit hammondorgel, bl.a. til Moulin Rouge i Vejle, og han medvirkede ofte i radio- og tv-udsendelser.  I 1952  blev han ansat i Danmarks Radio, først som programsekretær og i 1959 blev han souschef i tv's underholdningsafdeling.

Kompositioner 
Kilde skrev en del underholdnings- og dansemusik, blandt andet:
 1936 – kantate for blandet kor og orgel
 1941 – balletsuiten Pigen fra Strøget
 1941 – Lille Suite for klaver

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Organister fra Danmark
Pianister fra Danmark
Danskere i 1900-tallet