Galathea 3

Galathea 3 (Galathea : mælkehvid er en af havguden Nereus' 50 døtre) eller bare G3 er navnet på den tredje Galathea-ekspedition, der udgik fra København d. 11. august 2006 fra kajen ved Amaliehaven og efter 8 måneder kom hjem d. 25. april 2007 18.18 ved Langelinie.

Baggrund og vision 
Ideen til Galathea 3 stammer fra Jyllands-Posten tilbage i marts 2000. Jyllands-Posten så i Galathea 3, en mulighed for at lave en masse oplevelsesreportager i stil med det afprøvede JP Explorer-koncept tilbage fra 1998. Jyllands-Posten forsøgte efterfølgende at få deltagere til ekspeditionen, men det var først i 2004, med den stigende fokus på den dårlige naturvidenskabelige undervisning i gymnasier og folkeskolen at der begyndte at ske noget. Statsministeriet gav tilsagn og ekspeditionens nåede næste trin. I februar 2005 blev Dansk Ekspeditionsfond oprettet under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling og det blev her vedtaget at Galathea 3 skulle løbe af stablen over 8 måneder; august 2006-april 2007. I oktober 2005 overdrog Jyllands-Posten de juridiske rettigheder til Galathea-navnet og konceptet til ekspeditionsfonden og planlægningen med at finde et skib, ombygge det, udvælge forskningsprojekter m.m. var på dette tidspunkt allerede i fuld gang.

Dansk Ekspeditionsfond koordinerede togtet og visionen fra Dansk Ekspeditionsfond om Galathea 3 ekspeditionens betydning var følgende (citat): ”Galathea 3 skal styrke danskernes opfattelse af den moderne videnskab som nærværende og meningsfuld og bringe navnlig den naturvidenskabelige forskning ind i grund- og gymnasieskolerne i en form, der kalder på både oplevelse, nysgerrighed og indsigt.” Undervisningsministeriet støtter projektet VirtuelGalathea 3, som formidler forskningsbaseret-undervisning til grund- og gymnasieskolerne efter ekspeditionen.

Skibet 

Søværnet havde stillet inspektionsskibet Vædderen, der til lejligheden havde fået opstillet en container-forskerby ovenpå helikopterdækket, til rådighed. På den første halvdel af turen var kommandør Carsten Schmidt skibschef, i Sydney blev han afløst af kommandør Lars Henrik Hansen. Søværnet stillede bemanding til rådighed, desuden var der et antal forskere, journalister, skoleelever, fotografer m.fl. med.

Skibet var ombygget til lejligheden: Helikopterdækket var blevet sløjfet og tilgengæld var der anbragt en container-by, der hvor helikopterdækket normalt er. Ydermere var Vædderen udstyret med forskellige maskiner og instrumenter til forskningsbrug, bl.a. en 8 meter bred sonar og en ekstra stor kran til håndtering af den såkaldte CTD-probe (CTD = Conductivity, temperature and depth; saltindhold, temperatur og dybde), der er et apparat til at tage vandprøver i forskellige dybder med. Desuden blev der bygget ekstra beboelse til håndtering af de ekstra medsejlende personer.

Vædderen havde desuden et spil med en 10 km lang stålwire, der kunne anbringe udstyr til at tage prøver af havbunden med. Vædderen havde også en kortere 3 km kombineret stålwire og lysleder til overførsel af data fra måleinstrumenter og kameraer.

Ruten

Den planlagte rute 
Ruten skulle gå gennem Atlanterhavet til Færøerne, Godthåb (Nuuk), Azorerne, Ghana og Cape Town. Herfra gennem det Indiske Ocean til de australske havnebyer Broome, Perth, Hobart og Sydney (hvor der var besætningsskift). Herefter nordpå til Salomonøerne og brat sydpå til Antarktis. Efterfølgende op langs Sydamerikas vestkyst og gennem Panamakanalen til Jomfruøerne, Boston og New York. Til sidst tværs over Atlanten til København.

Oprindelig skulle ruten, der omfattede strækningen fra Azorerne i Atlanterhavet til Darwin på Australiens nordkyst, være gået via Middelhavet, Suezkanalen, Arabiske Hav, Den Bengalske Bugt og det indonesiske ørige. Men pga. uroen i Mellemøsten og Sydøstasien i forbindelse med Muhammedkrisen valgte bestyrelsen for ekspeditionen d. 21. februar 2006 at ændre ruten så den undgik muslimske lande og i stedet for gik syd om Afrika og derfra videre til Australien. Denne nye rute blev godkendt d. 16. marts 2006.

Den udførte rute 

*: Uplanlagt reparation af skrueaksel.
**: Sisimiut havde 250 års jubilæum d. 3. september 2006.
***: Besætningsskifte af søværnets personel.
****: Inkluderet eftersøgning af den polske sejlbåd Kairos II med en knækket mast.

Vejret på G3 
Om bord på Vædderen var der en fuldautomatisk vejrstation udlånt af DMI, som hver time rapporterede temperatur, vind, lufttryk og position tilbage til DMI. Disse data kan stadig aflæses på DMI's hjemmeside.

Forskningsprojekter 

Dansk Ekspeditionsfond har i 2008 udgivet bogen Galathea 3 2006-2007  om samtlige projekter tilknyttet Galathea 3.

Biologi 
 Antifryseproteiner i antarktiske fisk, Hans Ramløv Mortensen, Roskilde Universitetscenter
 Artsrigdommen af encellede organismer, Marianne Ellegaard, Københavns Universitet
 Beskrivelse af hvordan bakterier konkurrer og samarbejder, Lone Gram, Danmarks Fiskeriundersøgelser
 Bioakustiske undersøgelser, Jakob Tougaard, Danmarks Miljøundersøgelser
 Biologiske interaktioner på øer, Jens Mogens Olesen, Aarhus Universitet
 Biologiske samspil og biodiversitet i søer, Erik Jeppesen, Danmarks Miljøundersøgelser
 Bundfauna i Salomonhavet og på Salomonøerne, Reinhardt Møbjerg Kristensen, Zoologisk Museum
 Den europæiske ål, Michael Møller Hansen, Aarhus Universitet
 Dolkhalers fysiologi og udbredelse, Peter Funch, Aarhus Universitet
 Dybvandsfisk, Peter Rask Møller, Zoologisk Museum
 Dyreplanktonparasitters genetik, Alf Skovgaard, Københavns Universitet
 Fluorescerende proteiner, Peter Roepstorff, Syddansk Universitet
 Fuglediversifikation, Jon Fjeldså, Zoologisk Museum
 Havgræssere i Caribiens vaner, Marianne Holmer, Syddansk Universitet
 Havskildpaders livscyklus, Rune Dietz, Danmarks Miljøundersøgelser
 Hvid- og rødblodede antarktiske fisks fysiologi, John Fleng Steffensen, Københavns Universitet
 Hvirveldyrs immunsystem, Niels Lorenzen, Danmarks Fødevareforskning
 Iltfattige havområder, Bo Thamdrup, Syddansk Universitet
 Indsamling af giftige havslanger, Arne Redsted Rasmussen, Det Kongelige Danske Kunstakademi
 Ingefær på tropiske øer, Axel Dalberg Poulsen, Royal Botanic Garden
 Karbonatbanker og -rev, Mads Huuse, University of Aberdeen
 Kulstofcyklusen i havet, Katherine Richardson Christensen, Aarhus Universitet
 Liv i Antarktis, David A. T. Harper, Geologisk Museum
 Marker i Perus ørkensand, Inge Schjellerup, Nationalmuseet
 Opløste organiske stoffer i havet, Stiig Markager, Danmarks Miljøundersøgelser
 Plankton i tropiske have, Torkel Gissel Nielsen, Danmarks Miljøundersøgelser
 Plantesamfund på Galápagosøerne, Ole Jørgen Hamann, Danmarks Naturhistoriske Museum
 Polarhavenes DNA, Rasmus Blom, Danmarks Tekniske Universitet
 Taksonomi af tropiske, fritlevende furealger, Niels Daugbjerg, Københavns Universitet

Geologi 
 Jordskælv ved det tidligere Dansk Vestindien, Anton Kuijpers, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland
 Rekognoscering af kystområder på det nordlige Malaita (Salomonøerne), Paul Martin Holm, Københavns Universitet
 Seismiske undersøgelser af den vestgrønlandske kontinentalsokkel, Holger Lykke-Andersen, Aarhus Universitet
 Tyngdemålinger, Rene Forsberg, Danmarks Rumcenter

Kemi 
 Kviksølv i troposfæren, Henrik Skov, Danmarks Miljøundersøgelser
 Miljøfremmede stoffer og metaller, Ole Andersen, Roskilde Universitetscenter
 Svovl og salpeter til krudtfremstilling, Peter Vemming Hansen, Middelaldercentret

Klima 
 Bæredygtig brug af ressourcer, Ole Mertz, Københavns Universitet
 Klimaændringer i Sydgrønland, Naja Mikkelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland

Kultur 
 Afroamerikansk og vestlig lægevidenskabs betydning i det tidligere Dansk Vestindien, Bernhard M. Bierlich, Københavns Universitet
 Analyse af risikoforvaltning på Nicobarerne, Kåre Jansbøl, Københavns Universitet
 Etnoarkæologiske undersøgelser af materiel kultur og identitet i Melanesien, Helle Vandkilde, Aarhus Universitet
 Kommunikation af havforskning, Anne Lif Lund Jacobsen, School of Geography & Environmental Studies
 Nationalmuseets Trankebar Initiativ, Esther Fihl, Københavns Universitet
 Skeletter af afrikansk-caribiske slaver i St. Croix, Pia Bennike, Københavns Universitet
 St. Croix i fortid og nutid, Janne Jørgensen Liburd, Syddansk Universitet

Satellitbilleder 
 Satellite Eye for Galathea 3 , Charlotte Bay Hasager, Risø DTU

Hjemkomst 

24. april 2007 præcis kl. 22.00 passerede Vædderen markeringsbøjen ved Grenen og var dermed officielt igen i dansk farvand. Efter at have ligget stille omkring bøjen og fejret hjemkomsten, som der er tradition for fortsatte skibet til Aalborg Bugt, hvor det lå og ventede, for at overholde tidsplanen. Da rejsen igen blev optaget fik man dagen efter omkring kl. 11.15 chefen for SOK kontreadmiral Nils Christian Wang firet ned på Vædderen fra en helikopter. Omkring kl. 16:00 passeredes Kronborg om styrbord og de modtog traditionen tro en 13 skuds kanonsalut fra slottet og gengældte den. En halv time senere, ud for Snekkersten, tog man kronprins Frederik, forsvarschef Jesper Helsø og formanden for Dansk Ekspeditionsfond Søren Haslund-Christensen. Som øverste chef for forsvaret overtog Jesper Helsø formelt kommandoen over skibet og både hans og kronprinsens standere blev hejst over skibet.

Omkring kl. 18 sejlede skibet så ind i Københavns havn og blev, på grund af kronprinsens tilstedeværelse, budt velkommen af en 21 skuds salut fra Batteriet Sixtus. Klokken 18.18 klappede Vædderen til kaj ved Langelinie, hvor det blev budt velkommen af omkring 2.000 pårørende, tidligere deltagere og publikummer. Efter en tale af videnskabsminister Helge Sander gik kronprinsen og forsvarschefen fra borde og omkring kl. 19:30 fik familiemedlemmer lov til at komme om bord. Dagen efter var skibet åbent for publikum, mens det lå for kaj ved Langelinie frem til d. 27. april 2007. Derefter sejlede det til Odense, hvor der også var åbent skib frem til og med d. 29. april. Efter dette sejlede skibet tilbage Flådestation Frederikshavn, hvor de mange ekspeditionsrelaterede ting skulle afmonteres, inden skibet atter indgik i militær tjeneste. Desuden indgik skibet i Forskningens Døgn, mens det lå i København. Skibet var bemandet med et vagthold fra Vædderens søsterskibe, da alle deltagerne var til officiel middag på Københavns Rådhus.

Efterspil 
Efter afslutningen af G3, har der været rejst kritik fra flere sider, om dele af ekspeditionen. Kritikpunkterne går bl.a. på at de godt 100 mio. kroner staten har brugt på projektet kunne være brugt på bedre forskning, at forskningsprojekterne var "dødssyge og umulige at formidle" og at besætningen deltog i "massivt drikkeri både i uniform og ci­vil. Samtidig blev der i cafeteriet å­benlyst pralet af besøg hos prostitu­erede" . Kritikken er dog blevet afvist af Lars H. Hansen (skibschef, togtben 13-25) og Katherine Richardson (togtleder ben 12, deltager på ben 1 og 9), af chefen for Søværnets Operative Kommando og kommenteret af fagbladet Ingeniørens videnskabsredaktør Jens Ramskov. Søværnets Konstabelforening var i sit fagblad, SKnyt, årg. 2007, nr. 5, i artikler såvel inde i bladet som i lederartiklen fremme med en kritik af Jyllands-Postens kritik.

Se også 
 Galathea 1
 Galathea 2

Fodnoter

Bibliografi 
 Dansk Ekspeditionsfond L.N. Jørgensen (editor): Galathea 3 2006-2007, 2008, Thaning og Appel, 
 P.D. Andersen et al.: På Jordomrejse med Galathea 3 – Bind 2, 2007, Jyllandspostens Forlag, 
 K.T. Kristensen et al: Jorden rundt med Galathea 3, 2006, Alinea og det Berlingske Officin,

Eksterne henvisninger 
 Ekspeditionens hjemmeside
 VirtuelGalathea 3 e-learning til grund- og gymnasieskolerne
 Galathea på EMU – Danmarks undervisningsportal 
 Vejret på Galathea 3 
 Jyllands-Postens Galathea-side
 Politikens Galathea-side 

Begivenheder i 2007
Begivenheder i 2006
Forskningsskibe