kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Billedkunstner

En billedkunstner er en kunstner, som beskæftiger sig med billedmæssige udtryk indenfor følgende udtryksformer:
 fotografi
 video
 maleri 
 skulptur
 grafik
 collage
 installationskunst
 performance 
lyd

Det er ikke udsædvanligt at samtidige billedkunstnere endvidere arbejde med blandingsformer som f.eks. lydkunst, videoinstallation, fanzine, web-kunst og med socialt engagerede kunstprojekter.

Et eksempel på en verdenskendt billedkunstner er Vincent van Gogh, som malede og tegnede.

Uddannelse  
Der findes tre kunstakademier i Danmark, som tilbyder en længerevarende videregående uddannelse indenfor billedkunst. Det Jyske Kunstakademi, Det Fynske Kunstakademi og Billedkunstskolerne under Det Kongelig Danske Kunstakademi.

Videregående uddannelser i Danmark
Skodsbøl

Skodsbøl (tysk: Schottsbüll) er en by på Broager Land i Sønderjylland med , men den kom i 2017 under 200 indbyggere, som er Danmarks Statistiks grænse for en by. Den er beliggende 4 km øst for Egernsund og 12 km vest for Sønderborg. Den hører til Sønderborg Kommune og ligger i Region Syddanmark.

Skodsbøl hører til Broager Sogn. Broager Kirke ligger i Broager 2 km mod sydøst.

Historie 
Skodsbøl er opstået som landsby ved den gamle landevej mellem Egernsund og Sønderborg via Smøl.

Broagerbanen 
Skodsbøl havde station på Broagerbanen, der gik mellem Vester Sottrup og Skelde 1910-32. Stationsbygningen er bevaret på Skræddergade 12. Nordøst for byen er Nørregade delvis anlagt på banens tracé.

Genforeningssten 
På et lille anlæg over for Skodsbølvej 48 står en sten, der blev rejst på Valdemarsdag 1937 til minde om Genforeningen i 1920.

Noter 

Byer i Sønderborg Kommune
Byer i Sønderjylland (under den danske stat)
Byer og bydele med genforeningssten
Yellow Dog Linux

Yellow Dog Linux er en open source Linux-distribution skabt for at kunne køre på en PowerPC processor. Den blev først udgivet i 1999 af Terra Soft Solutions, et firma baseret i Colorado. Den kommer installeret med KDE brugerfladen, men GNOME er også understøttet. Yellow Dog Linux blev viderudviklet ud fra Fedora Core og derfor benytter den sig af RPM-pakkesystemet. 
Yellow Dog Linux kan hentes gratis fra distributionens hjemmeside, men der eksisterer også 3 kommercielle varianter, som kan købes online.

Udgivelser 
 Yellow Dog Linux 5.0 – 27. november 2006
 Yellow Dog Linux 6.0 – 6. februar 2008

Linuxdistributioner
Feather Linux

Feather Linux er en Linux-distribution baseret på Knoppix og Debian. Den fylder under 128 MB og kan køres direkte fra en cd, en USB-nøgle eller tilsvarende, uden at man behøver at installere den på computeren.

Versioner 
Feather Linux 0.2.2 – 13. december 2003
Feather Linux 0.3.9 – 27. marts 2004
Feather Linux 0.4.2 – 15. maj 2004
Feather Linux 0.5.9 – 19. september 2004
Feather Linux 0.6.2 – 27. november 2004
Feather Linux 0.7 – 26. december 2004
Feather Linux 0.7.1 – 1. januar 2005
Feather Linux 0.7.2 – 30. januar 2005
Feather Linux 0.7.3 – 13. februar 2005
Feather Linux 0.7.4 – 28. februar 2005
Feather Linux 0.7.5 – 4. juli 2005

Ekstern kilde/henvisning 
 Featherlinux.berlios.de 
 

Debian
Litra EG

Litra EG er typebetegnelsen for 13 ellokomotiver, som DSB modtog i 1999 og 2000 fra det tyske firma Siemens AG af typen Siemens ES64 EuroSprinter. Lokomotiverne fik numrene DSB EG 3101-3113 og var blandt Europas kraftigste i samtiden.

Det nye godstogslokomotiv blev hjemkøbt i forbindelse med Øresundsforbindelsens åbning. Samtidig havde DSB Gods et ønske om, at deres nye godstogslokomotiv skulle kunne operere dybt inde i Sverige og langt nede i Tyskland. Den opgave kunne det nye lokomotiv løse i og med, at det både kan køre på det svenske/tyske strømsystem (15 kV-16 2/3 Hz) og det danske (25 kV-50 Hz).

Desuden havde man oplevet et godstog strande på stigningen op ad tunnelen under Storebælt, så man havde hidtil været nødt til at mindske antallet af vogne eller køre med et ekstra lokomotiv. Det nye lokomotiv var imidlertid udstyret med en så kraftig motor, at det alene var i stand til at trække de lange og tunge godstog hele vejen under Storebælt.

DSB's glæde ved det nye lokomotiv blev dog kort, eftersom DSB Gods i 2001 og dets lokomotiver overgik til Railion Danmark. Efter nogle yderligere navne- og organisationsændringer tilhører lokomotiverne fra 2016 DB Cargo Scandinavia A/S.

Lokomotiverne anvendes i godstog til Kolding, Taulov, Fredericia, Ringsted, Høje Taastrup og Glostrup men også i tog til Malmø og Hamborg.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Litra EG på Jernbanen.dk

EG
EG
EG
EG
EG
Nicolaj Agger

Nicolaj Moesgaard Agger (født 23. oktober 1988) er en dansk fodboldspiller, der spiller for Hvidovre IF. Primært spiller Nicolaj Agger som angriber, men har dog under træner Tonny Hermansen i Vejle Boldklub spillet flere kampe som kantspiller.

Derudover er han fætter til Daniel Agger fra Brøndby IF og Marco Agger fra HB Køge.

Karriere

Brøndby IF 
Den dengang 17-årige Nicolaj Agger, blev fra klubbens B-trup udtaget til Tele2 Cup med klubbens førstehold.

Nicolaj Agger fik sin debut for Brøndbys A-hold, da han i UEFA Cuppens anden kvalifikationsrunde scorede to mål i en 4-0-sejr over Flora Tallinn på hjemmebane efter at have erstattet Morten "Duncan" Rasmussen i begyndelsen af anden halvleg.

Agger havde svært ved at spille sig som fast mand på holdet, og blev derfor i 2009/10 samt 2010/11 sæsonerne udlejet til henholdsvis SønderjyskE samt Djurgården IF.

Vejle Boldklub 
I august 2012 købte Vejle Boldklub Agger fra Brøndby IF. Her skrev Agger under på en 3-årig kontrakt.

Efter at en MR-skanning viste, at Agger havde småproblemer i knæet, skulle han opereres i knæet.

Den 29. juni 2014 meddelte Vejle Boldklub at man havde solgt Nicolaj Agger til nyligt oprykkede Silkeborg IF, et år før hans kontraktudløb i Nørreskoven. Transfersummen blev ikke oplyst.

Silkeborg IF 
Nicolaj Agger har i Silkeborg IF fået trøje nummer syv, hvortil han skiftede i juni 2014. Han scorede i sin debutkamp - en træningskamp mod Hobro.

Hvidovre IF 
Den 25. juli 2017 blev det offentliggjort, at Agger skiftede til 2. divisionsklubben Hvidovre IF.

International karriere 
Statistik for landsholdet:

Referencer

Eksterne henvisnigner 

 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra SønderjyskE
Fodboldspillere fra Vejle Boldklub
Fodboldspillere fra Vejle Boldklub Kolding
Personer fra Hvidovre
Humledal (Olsker Sogn)

Humledal er en bebyggelse på det nordlige Bornholm, beliggende 10 km vest for Gudhjem, 8 km sydøst for Allinge-Sandvig og 20 km nordøst for kommunesædet Rønne. Bebyggelsen ligger i Bornholms Regionskommune, der hører til Region Hovedstaden.

Humledal hører til Olsker Sogn. Sognekirken Sankt Ols Kirke, der er en af Bornholms fire rundkirker, ligger 4 km vest for Humledal.

Historie 
I 1899 var der i Humledal Andelsmejeriet Humledal og 3 Møller.

Humledal havde et standsningssted på Rønne-Allinge Jernbane (1913-53). Oprindeligt var det kun et trinbræt med læskur, men i 1927-28 blev det opgraderet til station med omløbsspor. Ved siden af læskuret blev der opført en stationsbygning, tegnet af banens driftsbestyrer Joachim Fagerlund. Den er bevaret på Kåsevej 8.

I 1930'erne blev Humledal Skæreri (savværk) oprettet. Det fungerede stadig i 1950'erne, hvor det også blev udvidet. Bygningerne brændte i 2013, hvor de kun blev brugt til oplagring. Der har ligget en købmandsbutik i Humledal, men efter lukningen af jernbanen er langt det meste af trafikken rykket ned til den nærliggende kystvej.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Lokaliteter på Bornholm
David Williams

David Williams (født den 26. februar 1988) er australsk fodboldspiller, der spiller for Melbourne City, for hvem han underskrev en kontrakt med i 2011.

Tidligere har han repræsenteret Brøndby IF i Danmark, og derudover har han ligeledes repræsenteret adskillige australske ungdomslandshold.

Referencer 

Fodboldspillere fra Australien
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra Sydney FC
Personer fra Brisbane
Nybøl Nor

Nybøl Nor (tysk: Nübelnoor) er et nor og en nordlig sidearm af Flensborg Fjord. Noret har et areal på 6,5 km² og er op til otte meter dybt, beliggende mellem Broager Land og Sundeved og nord for den den tyske halvø Holnæs. Noret er via det smalle Egernsund forbundet med Flensborg Fjord. Omkring noret ligger Egernsund, Gråsten, Adsbøl og Nybøl. Skibe må for at komme ind i noret sejle gennem sundet Egernsund og passere Egernsundbroen. Nybøl Nor er et nationalt geologisk interesseområde og er med resten af Flensborg Fjord et internationalt naturbeskyttelsesområde. Den Geologiske Samling er i dag tilgængelig på Cathrinesminde Teglværk.

Seks store teglværker omkring noret er stadig i drift og en stor del af Danmarks teglproduktion kommer fra området omkring Nybøl Nor.

Den 6,5 km lange Nybøl Nor sti begynder ved Smølled syd for Nybøl og går forbi teglværkerne, gennem Skodsbøl Skov til Egernsund.

Historie 
Landskabet blev dannet af Lillebæltgletsjeren, og Nybøl Nor opstod, fordi en stor dødisklump forhindrede afsætningen af sand og ler under isens afsmeltning. Da isklumpen smeltede, fremkom den lavning, som nu fyldes af noret. Rundt om noret findes der aflejringer af stenfrit ler, såkaldt issø-ler, som har givet grundlag for teglproduktion gennem flere hundrede år. Noret har direkte, sejlbar forbindelse til den øvrige del af Flensborg Fjord. Tilbage i 1700-tallet lå teglværkerne side om side. Med omkring 50 teglværker var koncentrationen dengang Nordeuropas største.

Den 17. maj 1791 gav Kong Christian 7. husmand Peter Andresen tilladelse til at drive teglværk ved Nybøl Nor. Han var dermed den første teglbrænder i familien Petersen.

Den 2. juni 1843 fik Frederik Christensen af hertug Christian August 2. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg koncession til at drive teglværk. Det har været i familiens eje siden. Ejerne har på skift heddet Frederik eller Andreas. Teglværket var oprindeligt et gårdteglværk, og navnet Vesterled var i første omgang knyttet til gården, der har heddet sådan, så langt man kan komme tilbage i tiden. Gården hører stadig til teglværket.

Under den 2. Slesvigske Krig i 1864 fik preusserne bragt forsyninger til Smølled, ved den østlige del af noret, via skibe fra Flensborg. Den nu fjernede Smølled Kro fungerede som hovedkvarter for ingeniørafdelingen. I nærheden af kroen opførte preusserne en kopi af en dansk skanse. Her øvede soldaterne før stormen på Dybbøl Banke.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 Nybøl Nor stien 
 Kort over Nybøl Nor
 Cathrinemindes Teglværkmuseum 
Kategori:Geografiske områder i Sønderjylland (i Danmark)

Nor
Vige i Danmark
Sønderborg Kommunes geografi
Cathrinesminde Teglværk

Cathrinesminde Teglværk er et tidligere teglværk ved Flensborg Fjord på Broager Land i Sønderborg. Det er nu museum og en del af Museum Sønderjylland. Det er teglværksmuseum og er en afdeling for industrihistorie. Museet er bygget op omkring det gamle produktionsanlæg, med lergrav, ælte- og formemaskiner, tørrelader, ringovn mv. Udstillingen gennemgår teglets historie gennem tiderne. De gamle arbejderboliger kan besøges. Der er også et historisk værksted, hvor skoleklasser kan lære om teglproduktionen. I 2007 blev Cathrinesminde Teglværk udpeget til nationalt industriminde.

Det store industrielle anlæg er det sidste bevarede ringovns-teglværk i Sønderjylland. Ringovnen er 35 meter lang. Dertil kommer lange tørrelader og et komplet funktionsdygtigt maskineri til fremstilling af alle former for teglsten. Bag teglværket ligger to store lergrave, hvor råmaterialet blev hentet.

Museets ekspertise har været brugt af frilandsmuseet Middelaldercentret ved Nykøbing Falster i forbindelse med en milebrænding i efteråret 2012, hvor man over tre dage forsøgte at brænde munkesten. Stenene skulle bruges til opførslen af en middelalderlig kirke på stedet.

Historie 
Cathrinesminde Teglværk er oprettet i 1732, hvor der var stor efterspørgsel efter teglsten i København, som var brændt i 1728. Teglværket fik en moderne ringovn i 1892.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Cathrinesminde Teglværk. 
 Cathrinesminde Teglværk på Kulturarvsstyrelsen hjemmeside

Museum Sønderjylland
Danske virksomheder etableret i 1732
Teglværker i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg Kommune
Virksomheder fra Sønderjylland
Museer i Region Hovedstaden
Papillomaviridae

Papillomaviridae er en virusfamilie der tilhører gruppen af dobbeltstrenget DNA-virus (gruppe I, dsDNA).

Human papillomavirus, HPV findes i over hundrede forskellige arter. De kan bl.a være årsag til vorter, kønsvorter og livmoderhalskræft. Man regner med at HPV er den mest almindeligt seksuelt overførte virus.

Da HPV kan forårsage kræft betegnes den som en oncogen virus eller oncovirus.

Virion 

HPV er en lille virus med en størrele på omkring 60 nm uden membrankappe og men en kapsid af 72 pentamerer, der indeholder et enkelt molekyle af cirkulært dsDNA, dvs. dobbeltstrænget DNA.

Genom 

Genomet er cirkulært dsDNA, ca. 8 kb i størrelse, associeret med cellulære histoner i et kromatinlignende kompleks. Ved sjælden uspecifik rekombination kan virusgenomet integreres i et værtskromosom. Dette inaktiverer den integrerede virus, men kan give værtscellen en replikativ fordel, der undertiden fører til ondartede tumorer.

Proteiner 

Kun en streng af genomet transskriberes og giver to klasser af proteiner udtrykt ved alternativ splejsning:
 Tidlige proteiner: ikke-strukturelle regulatoriske proteiner E1-E7
 Sene proteiner: strukturproteinerne L1 og L2.

Klassifikation 

Papillomaviridae familien har 16 slægter

 Alphapapillomavirus
 human papillomavirus – 2, 6, 7, 10, 16, 18, 26, 32, 34, 53, 54, 61, 71, cand90
 Betapapillomavirus
 human papillomavirus – 5, 9, 49, cand92, cand96
 Gammapapillomavirus
 human papillomavirus – 4, 48, 50, 60, 88
 Deltapapillomavirus
 bovine papillomavirus – 1
 deer papillomavirus
 European elk papillomavirus
 bovine papillomavirus – 1
 Epsilonpapillomavirus
 bovine papillomavirus – 5
 Zetapapillomavirus
 equine papillomavirus – 1
 Etapapillomavirus
 Fringilla coelebs papillomavirus
 Thetapapillomavirus
 Psittacus erithacus timneh papillomavirus
 Iotapapillomavirus
 Mastomys natalensis papillomavirus
 Kappapapillomavirus
 cottontail rabbit papillomavirus
 rabbit oral papillomavirus
 Lambdapapillomavirus
 canine oral papillomavirus
 feline papillomavirus
 Mupapillomavirus
 human papillomavirus – 1, 63
 Nupapillomavirus
 human papillomavirus – 41
 Xipapillomavirus
 bovine papillomavirus – 3
 Omicronpapillomavirus
 Phocoena spinipinnis papillomavirus
 Pipapillomavirus
 hamster oral papillomavirus

Se også 

 HPV-vaccine

Henvisninger 

Vira
Rule, Britannia!

"Rule, Britannia!" er en patriotisk sang fra Storbritannien. Teksten er af den skotske poet James Thomson; melodien fra 1740 er af Thomas Arne.

Tekst 
1
When Britain first, at Heaven's command
Arose from out the azure main; 
This was the charter of the land,
And guardian angels sang this strain:

"Rule, Britannia! rule the waves:
"Britons never will be slaves."

2
The nations, not so blest as thee,
Must, in their turns, to tyrants fall;
While thou shalt flourish great and free,
The dread and envy of them all.

"Rule, Britannia! rule the waves:
"Britons never will be slaves."

3
Still more majestic shalt thou rise,
More dreadful, from each foreign stroke;
As the loud blast that tears the skies,
Serves but to root thy native oak.

"Rule, Britannia! rule the waves:
"Britons never will be slaves."

4
Thee haughty tyrants ne'er shall tame:
All their attempts to bend thee down,
Will but arouse thy generous flame;
But work their woe, and thy renown.

"Rule, Britannia! rule the waves:
"Britons never will be slaves."

5
To thee belongs the rural reign;
Thy cities shall with commerce shine:
All thine shall be the subject main,
And every shore it circles thine.

"Rule, Britannia! rule the waves:
"Britons never will be slaves."

6
The Muses, still with freedom found,
Shall to thy happy coast repair;
Blest Isle! With matchless beauty crown'd,
And manly hearts to guard the fair.

"Rule, Britannia! rule the waves:
"Britons never will be slaves."

Nationalsange
Sange fra Storbritannien
Evje og Hornnes

Evje og Hornnes er en kommune i Agder fylke i Norge. Den grænser i nord til Bygland, i øst til Froland og Birkenes, i syd til Iveland, Vennesla og Marnardal, og i vest til Audnedal og Åseral.

Se også 
 Evjemoen
 Tovdalselva
 Otra

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Evje og Hornnes på kort  fra Kulturnett.no 

Kommuner i Agder
Kommuner i det tidligere Aust-Agder fylke
Setesdal
ISAF

ISAF kan henvise til flere artikler:

 International Security Assistance Force – NATOs operation i Afghanistan.
 International Sailing Federation – Den internationale sejlsports union.
Ossobuco

Ossobuco (fra italiensk osso buco = "knoglens hul") er en  egnsret fra Piemonte og Lombardiet (med hovedbyen Milano) i Italien (fra Milano findes betegnelsen Ossobuco alla milanese).

Navnet osso buco henviser til det hul, som er midt i benet, hvor marven sidder. Marven er væsentlig for at osso Buco får den rette smag.

Rettens hovedingrediens er kalveskank skåret på tværs af benet i et par centimeter tykke skiver. I Danmark sælges ofte udskæringer af okseskank som "osso buco", selvom den "rigtige" udgave af retten er baseret på kalveskank.

Udover kalveskank indgår tomater, gulerødder, løg, hvidløg, vin, rosmarin, salvie og citronskal i retten. Den skal koges længe til en mør og duftende gryderet. Ordet ossobuco er kendt på dansk siden 1965.

Referencer 

Mad fra Italien
Alanna

Alanna er hovedpersonen i Tamora Pierces serie, Løvindens Sang.

Hun er landet Tortalls første kvindelige ridder i flere århundreder, og skjuler derfor, at hun er en pige, til hun har fået sine riddersporer. Hun har ildrødt hår, violette øjne, og et voldsomt temperament. Desuden har hun magiske kræfter.

Alannas mand er baron Gergri Gatto, eller i den engelske udgave, George Cooper, og sammen har de tre børn, Thom, Alan og Alianne. Alanna havde engang en tvillingebror, der også hed Thom, men han døde i den sidste bog.

Litterære personer
Cembrafyr

 
Cembrafyr (Pinus cembra), også skrevet Cembra-Fyr, er et middelstort, stedsegrønt nåletræ med en slank, ægformet vækst. Nålene sidder fem i bundtet, og koglerne er ægformede med store frø, som er spiselige. Træet er hårdført og bliver plantet som prydplante i større haver og parker. Det vokser meget langsomt i ungdommen, men bliver til gengæld op mod 1000 år gammelt. Træet angribes af uldlus, og det bides kraftigt af vildtet.

Beskrivelse 
Cembrafyr er et middelstort, stedsegrønt nåletræ med en slank, ægformet vækst. Meget gamle træer får stærkt vredne hovedgrene og en uregelmæssigt og åben krone. Barken er først grønbrun med tæt, brun behåring. Senere bliver den ru og mørkegrå. Meget gamle stammer kan få rødbrun bark med flade furer mellem sortagtige skæl.

Nålene sidder fem og fem i bundter, hvor de sidder tæt og fremadrettet på skuddet. Farven kan være lys helt over i det blålige, men normalt er den blankt grågrøn. Kogler ses først efter mange (30-50) år. De er ægformede og 8 x 5 cm, i begyndelsen violette, men ved modningen bliver de brune. Frøene ("Zirbelnuss") er spiselige, men de modner ikke i Danmark.

Rodnettet er kraftigt og når både langt ud og dybt ned.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 15 x 5 m (15 x 10 cm/år).

Hjemsted 

Cembrafyr vokser dels i det nordlige Rusland og Sibirien og i Europas bjerge fra Vestalperne til Karpaterne. Arten optræder i Sydalperne som skovgrænsetræ i højder der ligger mellem 2.300 og 2.400 m.

I Sydtirol findes i plantesamfundet Larici-Pinetum cembrae sammen med blandt andet blåbær, ene (varianten Juniperus communis var. saxatilis ("Alpe-Ene")), fjerbregne, alm. gyldenris, linnæa, alm. mangeløv, alm. røn, ene, alperøn, alpeskovranke, alpestjerne, bjergfyr, blåfrugtet gedeblad, buksbommælkeurt, europæisk lærk, fjeldviol, glat hovblad, grønel, hedelyng, håret alperose, rustbladet alperose, rødgran, tyttebær og vårlyng.

Note 

Nåletræer
Haveplanter
Stedsegrønne
Fyrreslægten
Froland

Froland er en kommune i Agder fylke i Norge. Den grænser i nord til Åmli, i øst til Tvedestrand, i syd til Arendal, Grimstad og Birkenes, og i vest til Evje og Hornnes og Bygland.

Dagens kommune blev til ved sammenlægning af de tidligere Froland og Mykland kommuner i 1967.

Historie 
Frolands verk blev grundlagt som jernværk i 1763 og drevet som sådan frem til 1867. Efterhånden tog skovdrift og savværk over. I dag er hovedbygningen fra 1791 fredet, og den gamle stald bruges som kulturcenter.

Erhvervssliv 
Energiselskabet Arendals fossekompani, grundlagt 1896, driver tre kraftstationer i Froland og Åmli og har sin administration i Bøylefoss i Froland.

Nelaug i Froland er første station på Arendalsbanen (tidligere Nelaugbanen), som er bindeled mellem Sørlandsbanen og Arendal.

Byvåbnet blev godkendt i 1986. Det viser et sølvfarvet egern på en grøn baggrund som symbol på skov og skovdrift.

Personer fra Froland

 Niels Henrik Abel, matematiker, døde på Frolands verk i 1829, begravet på Froland kirkegård
 Iver Steen Thomle († 1889), jurist
 Helene Ugland († 1940),  arbejderpioner, født på Lille Augland i Froland
 Olaf Hammen († 1948), forfatter
 Klemmet Hammen († 1978), journalist, digter og lokalhistoriker
 Helge Løvland († 1984),  Guldmedalje i tikamp under OL i Antwerpen.
 Olav Hovatn (1892-2003), ældste person i Norge ved sin død

Eksterne henvisninger 

 Turistinformation Froland 

 Arendals fossekompani 
 Kultur i Froland på kort  fra Kulturnett.no 

Kommuner i Agder
Kommuner i det tidligere Aust-Agder fylke
Keladry

Keladry af Mindelan er hovedpersonen i Tamora Pierce's romanserie De svages Beskytter, som består af Page på prøve, Balors nål, Prøvelsen og Ridder Keladry. Hun er den anden kvindelige ridder i landet Tortall, i flere århundreder, (den første var Løvinden Alanna af Trebond), men hun skjuler ikke, som Løvinden, at hun er en pige. Nu har piger nemlig fået tilladelse til at søge ind på væbnerskolen. 

Keladry er høj og har en kraftig kropsbygning, med mellembrunt hår og drømmende, nøddebrunde øjne. Hun har ingen magiske kræfter.

Litterære personer