kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mor skal giftes

Mor skal giftes er en dansk film fra 1958, instrueret af Jon Iversen og skrevet af Børge Müller. Filmen fortæller om en velhavende enke gør oprør mod familien.

Medvirkende
Maria Garland
Beatrice Bonnesen
Helle Virkner
Lise Ringheim
Preben Mahrt
Henning Moritzen
Bent Mejding
Gunnar Lauring
Christian Arhoff
Anna Henriques-Nielsen
Poul Clemmensen
Judy Gringer

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
Danske film fra 1958
Film instrueret af Jon Iversen
Møllen

Møllen er en dansk film fra 1943. Uforløst melodrama.
Manuskript Hans Severinsen og Arne Weel.
Instruktion: Arne Weel.
Musik: Emil Reesen

Blandt de medvirkende kan nævnes:

Eyvind Johan-Svendsen
Pouel Kern
Vera Gebuhr
Betty Söderberg
Helga Frier
Sigurd Langberg
Ejner Federspiel
Jørn Jeppesen
Buster Larsen
Karen Poulsen
Peter Poulsen

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1943
Rockkoncert

En rockkoncert er en koncert, hvor der optrædes med musik i de genrer, som er inspirerede af rock'n'roll-musik. Selvom en mangfoldighed af vokaler og instrumentelle stilarter kan udgøre en rockkoncert, karakteriseres de dog som regel ved grupper, som spiller med en elektrisk guitar, en elektrisk basguitar og trommer. 

Op gennem 1950'erne eksperimenterede flere amerikanske bands med nye musikformer, som fusionerede country, blues og swing, og de skabte dermed de tidligste eksempler på rock'n'roll. Skaberen af udtrykket "rock and roll" menes at være Alan Freed, en DJ, som organiserede mange af de første store rockkoncerter. Siden da har rockkoncerter været en fast bestanddel af underholdningen, ikke blot i USA, men over hele verden.  

Rockkoncerter bliver ofte forbundet med en speciel opførsel. Der bliver danset, råbt og sunget med, og demonstrativ udfoldelse fra musikernes side er heller ikke sjælden, selv om berømte grupper har undgået sådanne optrædener og i stedet har lavet koncerter, som fokuserer på selve musikken. Alligevel er rockkoncerter som regel omgivet af en munter atmosfære, både for bandet og for publikum.

Ligesom rockmusik i almindelighed er rockkoncerter et symbol på Amerikas svindende højtidelighed. Sådanne koncerter var afgørende for dannelsen af ungdommens identitet i Amerika i en tid med social revolution (1960'erne), og er fortsat med til at repræsentere elementer i samfundet, som ofte bliver set som "rebelske", specielt mod det "strikse" samfund i midten af det 20. århundrede. Den mest berømte rockfestival i 1960´erne var Woodstockfestivalen. Der bliver stadig afholdt millioner af rockkoncerter hvert år.

Referencer 

Musikarrangementer
10. årtusinde f.Kr.

Årtusinder: 11. årtusinde f.Kr. – 10. årtusinde f.Kr. – 9. årtusinde f.Kr.

Begivenheder 
 Ca. 10.000 f.Kr.: Homo floresiensis, menneskets sidste kendte beslægtede, uddør under et vulkanudbrud.
 9.550 f.Kr.: Ældre stenalder starter og den Holocæne tidsperiode starter.
 I landområdet der i dag er Danmark, er Weichsel-istiden overstået. Landområdet Danmark er landfast med landområdet Storbritannien og Sverige. Nu starter den postglaciale tidsperiode.
 9560 f.Kr.: Hvis man tager Platon bogstaveligt (og man antager at hans tal på 9.000 år før 560 f.Kr. var præcis), sank bystaten Atlantis i havet.
 Ca. 9.000 f.Kr.: Mellemøsten: Første stenstrukturer bygges ved Jeriko.

Klimaændringer 
Ca. 10.000 f.Kr.:
 Nordamerika: Dire Wolf, Smilodon, Gigant bæver, Ground sloth, Mammut og Amerikansk løve uddør. 
 Beringstrædet: Beringbroen fra Sibirien til Nordamerika dækkes med vand. 
 Nordamerika: Long Island bliver en ø, da vand bryder gennem den vestlige ende til den indre sø.
 Verden: Havniveauet stiger brat og massive indlandsoversvømmelser sker pga. gletsjersmeltning. Havene stiger ca. 35 meter og de landområder som var dækket af gletsjere omkring 40 nordlig og sydlig breddegrad stiger så meget som 180 meter pga. mindsket istryk.
 Landområdet mellem Thailand, Java, Sumatra og Borneo er i færd med at blive oversvømmet.
 Landområdet mellem Europa og øen Storbritannien er i færd med at blive oversvømmet.
 Ca. 9700 f.Kr.: Lake Agassiz dannes. 
 Ca. 9500 f.Kr.: Ancylussøen, del af det nutidige Baltiske hav dannes.

Opdagelser, opfindelser 
 Domestikation af hunden.
 Persien: Domestikation af geden.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

År
Årtusinder
Dur

Dur er indenfor musikteori betegnelsen for en skala, en toneart eller en akkord.

Skala og toneart 

Dur er, ligesom mol, et tonekøn, der består af 12 tonearter. Disse er bestemt ved en skala med bestemte intervaller (dvs. toneafstande). Intervallerne mellem de enkelte toner i durskalaen er: 1, 1, 1/2, 1, 1, 1, 1/2 (se figur).

Akkord 
En dur-akkord, der består af tre toner, er opbygget således at intervallet mellem første og anden tone er en stor terts, og intervallet mellem anden og tredje er en lille terts (afstanden mellem første og tredje tone er dermed en kvint).

C-dur har ingen faste fortegn (krydser eller b'er). A-dur har fx 3 krydser med kryds for f, c og g. Antallet af krydser eller antallet af b'er afgøres ud fra kvintcirklen. 

For hver durskala findes en molskala med samme toner. Eksempelvis er der samme toner i C-dur og a-mol. Et sådant par af tonearter kaldes paralleltonearter. Disse står også beskrevet på kvintcirklen. 

Musikteori
Polynesien

Polynesien (fra græsk, poly = mange og nesos = ø) er en stor gruppe af over 1.000 øer i det centrale og sydlige Stillehav. Geografisk danner Polynesien en trekantet form, hvor de tre spidser af trekanten er ved henholdsvis Hawaii, New Zealand og Påskeøen. Af andre væsentlige øgrupper kan nævnes Samoa, Tonga og Fransk Polynesien.

Øgrupper 
Følgende øer og øgrupper er kulturelt oprindeligt polynesiske:
 Amerikansk Samoa (oversøisk amerikansk territorium)
 Anuta (i Salomonøerne)
 Cook-øerne (en selvstyrende østat, frit associeret med New Zealand)
 Emae (i Vanuatu)
 Fransk Polynesien (fransk territorium)
 Hawaii (en amerikansk delstat)
 Kapingamarangi (i Mikronesien)
 Loyalitetsøerne (en del af det franske territorium Ny Caledonien)
 Mele (i Vanuatu)
 New Zealand (selvstændig stat)
 Niue (en selvstyrende ø, frit associeret med New Zealand)
 Nuguria (i Papua New Guinea)
 Nukumanu (i Papua New Guinea)
 Nukuoro (i Mikronesien)
 Ontong Java (i Salomonøerne)
 Pileni (i Salomonøerne)
 Påskeøen (en del af Chile)
 Rennell (i Salomonøerne)
 Rotuma (en ø nord for Fiji)
 Samoa (selvstændig stat)
 Sikaiana (i Salomonøerne)
 Takuu (i Papua New Guinea)
 Tikopia (i Salomonøerne)
 Tokelau (en newzealandsk øgruppe)
 Tonga (selvstændig stat)
 Tuvalu (selvstændig stat)
 Wallis og Futuna (fransk oversøisk territorium)

Eksterne henvisninger 
 Kort over det sydlige Stillehav

Se også 
 Verdens lande

Oceanien
Lev livet let

Lev Livet let er en dansk spillefilm (en farce) fra 1944 instrueret af Stig Lommer efter manuskript af John Olsen.

Handling 
En ung pige, Grete, af den friske naturlige type, som der findes adskillige af i en stor by, søger en plads. En veninde betror hende hemmeligheden ved at vinde frem. Hun skal finde ud af, hvilken "hobby" hendes kommende chef har og føre samtalen ind på det, der interesserer ham. Mens hun i håbet om en stilling besøger "Morgenbladet", træffer hun den unge Anders, der er stik-i-rend-dreng mellem bladets forskellige afdelinger, og de forenes hurtigt i en fælles hobby: kriminalromaner.

Medvirkende i udvalg 
 Christian Arhoff
 Lily Broberg
 Rasmus Christiansen
 Carl Fischer
 Erika Voigt
 Per Buckhøj
 Helge Kjærulff-Schmidt
 Vera Gebuhr
 Sigrid Horne-Rasmussen
 Henry Nielsen
 Viggo Brodthagen

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1944
Spillefilm fra Danmark
Komediefilm fra Danmark
Henning Jensen (fodboldspiller, født 1949)

Henning Jensen (født 17. august 1949, død 4. december 2017) var en dansk professionel fodboldspiller, der spillede for det danske landshold og for Borussia Mönchengladbach, Real Madrid, AFC Ajax og AGF. Han scorede 9 mål i 21 landskampe. Han opnåede noget for en dansk fodboldspiller helt unikt, nemlig at blive tysk, spansk og hollandsk mester, inden han havde spillet en eneste divisionskamp i Danmark.

Henning Jensen spillede som amatør på danmarksserieholdet (fjerdebedste række i Danmark på det tidspunkt) i Nørresundby Boldklub og debuterede for landsholdet i en venskabskamp mod England 3. maj 1972. Han fik kontrakt med Borussia Mönchengladbach efter en opsigtsvækkende indsats på OL-landsholdet, som han var med til at kvalificere til sommerlegene i 1972. Her deltog han ikke selv, da han i mellemtiden var blevet professionel i Borussia Mönchengladbach, hvor han i en periode dannede en målfarlig angrebsduo med Allan Simonsen.

Begge danske angribere fortsatte med stor succes karrieren i spansk fodbold. Allan Simonsen blev publikumsyndling i FC Barcelona, mens Henning Jensen fik stor succes i Real Madrid, hvor han i anden halvdel af 1970'erne var en af de mest eftertragtede offensive spillere i europæisk fodbold. Efter afslutningen på en markant karriere i international topfodbold vendte Henning Jensen tilbage til Jylland, hvor han i en kortere periode spillede for AGF.

Henning Jensen huskes blandt meget andet for et spektakulært hovedstødsmål på den engelske nationalarena, Wembley i en kamp for et udvalgt EF-hold (EF var forløberen for EU). Oplægget til målet kom fra den engelske fodboldlegende Bobby Charlton.

Henning Jensen menes sammen med Frank Arnesen at være forlæg for den fodboldstjerne, Franke, som skildres i Hans-Jørgen Nielsens bestsellerroman Fodboldenglen fra 1979.

Henning Jensen var i 2006 blandt de nominerede, da DBU kårede Michael Laudrup til Danmarks bedste spiller gennem tiderne. De øvrige nominerede var Preben Elkjær, Brian Laudrup, Morten Olsen, Peter Schmeichel, Allan Simonsen og Jon Dahl Tomasson.

Titler 
 DFB-Pokal: 1972-73
 UEFA Cup: 1974-75
 Tysk mester: 1974-75 og 1975-76
 Spansk mester: 1977-78 og 1978-79
 Nederlandsk mester: 1979-80

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra AFC Ajax
Fodboldspillere fra Borussia Mönchengladbach
Fodboldspillere fra Nørresundby Boldklub
Fodboldspillere fra Real Madrid CF
Personer fra Aalborg
Fodboldspillere fra AGF
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Det store ansvar

Det store Ansvar er en dansk spillefilm fra 1944 instrueret af Svend Methling efter manuskript af Holger Boëtius og Axel Østrup. Filmen er en appel til den afsporede ungdoms forældregeneration.

Handling 
Jens Clusen - kaldet "Skipper" - en københavnsk skolelærer, der hele sit liv har kæmpet og arbejdet for børnesagen, har indkaldt til et kæmpemøde for at rette en indtrængende appel til landets forældre om at værne deres børn. Ved dette møde hører vi om forskellige, tragiske ungdomsskæbner, han i sit utrættelige arbejde er kommet i forbindelse med.

Medvirkende i udvalg 
Svend Methling
Ingrid Matthiesen
Peer Guldbrandsen
Palle Huld
Ellen Malberg
Albert Luther
Carl Johan Hviid

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1944
Spillefilm fra Danmark
Europavej E4

E4 (officielt E04) er en Europavej i Sverige til Finland. 

Den begynder i Torneå ved E08 og slutter mellem Helsingborg og Helsingør hvor den går over i E55, som fortsætter til Gedser.

Syd for Gävle er det meste af vejen motorvej. Nord for Gävle findes der ikke mange motorvejsdele. Som i Danmark har europaveje i Sverige ikke yderligere nationale numre.

Torneå – Haparanda – Kalix – Luleå – Piteå – Skellefteå – Umeå – Örnsköldsvik – Timrå – Sundsvall – Gävle – Uppsala – Stockholm – Södertälje – Nyköping – Norrköping – Linköping – Jönköping – Helsingborg

Se også 
 Vätterleden

Eksterne henvisninger 

04
E04
E04
Midway

Midway  har flere betydninger:

 Midwayøerne
 Slaget om Midway
 Slaget om Midway (film) – fra 1976, instrueret af Jack Smight
 Midway (film fra 2019) - instrueret af Roland Emmerich
Linköping

Linköping er en by i landskabet Östergötland i det østlige Sverige. Byen har  indbyggere og er Sveriges ottendestørste by. Den er residensby i Östergötlands län og hovedby i Linköpings kommune.

Byens middelalderlige gadenet er i modsætning til andre svenske byer bevaret, selv om en brand i 1700-tallet ødelagde middelalderbyen. 

Linköping rummer betydelig industri, og f.eks. har Saab sin flyfabrik her. Der findes også en del militære institutioner, bl.a. en stor flybase.

Linköping Domkirke er i gotisk stil og opført i kalksten fra ca. 1230-1500. 

Linköping Universitet er grundlagt i 1975.

Linköpings centralstation opførtes i 1871-1872. Arkitekten var Adolf W. Edelsvärd. 

 
Byer i Östergötlands län
Observationsfly

Observationsfly anvendes i civil og militær sammenhæng til forskellige formål ved observationer fra luften.

Civile opgaver 
Kontrol af trafik på landeveje, geodætiske observationer, geologiske undersøgelser, miljø- og fiskerikontrol, grænsekontrol eller forebyggelse af smugleri og illegal indvandring.

Tv-selskaber anvender helikoptere til at filme begivenheder fra luften, i Danmark har TV 2 News en Eurocopter EC120B Colibri.

Militære opgaver 
Observationsfly er små fly der kan lande i terrænet. Sammen med observationshelikoptere bruges de til at dirigere ilden fra langtrækkende artilleri. Observationshelikoptere kan yderligere anvendes til måludpegning for laserstyrede bomber og missiler fra kamphelikoptere og jetfly. Foruden observation kan de også bruges til let transport og ambulanceflyvning.

Eksempler på observationsfly

Første verdenskrig 

 Rumpler Taube
 Farman F.40
 Hansa-Brandenburg B.I
 Royal Aircraft Factory B.E.8
 Caproni Ca.18

Anden verdenskrig 
 Westland Lysander
 Henschel Hs 126
 Fiesler Fi 156 Storch
 Polikarpov Po-2 'Mule'
 Taylorcraft L-2 Grasshopper

Den kolde krig og moderne tid 
 Bell 47
 Aérospatiale Alouette II
 Hughes OH-6 Cayuse
 Mil Mi-2 'Hoplite'
 Bell OH-58 Kiowa
 Westland Scout
 Cessna O-2 Skymaster
 North American OV-10 Bronco
 Aérospatiale Gazelle

Se også 
Rekognosceringsfly
Maritimt patruljefly

Flyvemaskiner
Grímur Kamban

Grímur Kamban (800-tallet) var efter færingesagaen den første landnamsmand på Færøerne. Sagaen fortæller:

Maður er nefndur Grímur kamban; hann byggði fyrstur manna Færeyjar. En á dögum Haralds hins hárfagra flýðu fyrir hans ofríki fjöldi manna; settust sumir í Færeyjum og byggðu þar, en sumir leituðu til annarra eyðilanda.

Grimur Kamban hed en mand, han bebyggede først Færøerne — i Harald Hårfagers dage. Der var dengang mange, som flygtede for kongens herskesyge, af hvilke nogle nedsatte sig på Færøerne og tog sig der bopæl, men nogle søgte til andre øde lande.

En fejl må have sneget sig ind i denne beretning — Harald Hårfager samlede Norge under sin krone omkring år 900, men man ved, at Grímur Kambans sønnesøn, Tórálvur Smør, deltog i en færd til Island allerede før 874, og landnamet må derfor sættes et halvt århundrede tilbage i tiden — omkring år 825, hvis sagaens oplysning om Grimur Kamban er rigtig.

Navnet Kamban menes at være af keltisk oprindelse, og det færøske sprog er iblandet enkelte keltiske ord. Men det færøske sprogs slægtskab med gammelt norsk sprog er umiskendeligt. De fleste forskere mener, at nybyggerne ikke er kommet direkte fra Norge, men snarere fra norske kolonier på keltisk område, måske Shetlandsøerne, Isle of Man, Hebriderne og Irland — derfra den keltiske påvirkning.

Man formoder, at Grímur Kamban bosattede sig i Funningur på Eysturoy. Funningur betyder fund.

Ekstern henvisning 
 FaroeStamps.fo: Landnám – Den færøske bosættelse  (public domain)

Personer i Færøernes historie
Personer fra vikingetiden
Tjek fødsels- og dødsår
Tróndur í Gøtu

Tróndur í Gøtu, også Tróndur Gøtuskegg, Gøtutróndur eller Trond på dansk (omkr. 945-1035) var en vikingehøvding på Færøerne. Han er sammen med Sigmundur Brestisson den centrale figur i Færingesagaen.

Tróndur var en af de mægtigste mænd på Færøerne. Han boede i Gøta (derfor hans efternavn í Gøtu – gøtu er i dette tilfælde dativ af gøta, hvilket også betyder gade på færøsk). Han er søn af Torbjørn Gøtuskegg (døde før 970) og hans kone Guðrun, som var en søster til Svínoyar-Bjarni (Svinø-Bjarne).

Færingesagaen beskriver ham således:
Trond var en høj mand med rødt hår og rødt skæg, fregnet og barsk af udseende, med en skummel tankegang, durkdreven og lumsk i alle sine planer, uselskabelig og ond over for almindelige mennesker, men honningsød over alle, der stod over ham, men altid svigefuld i sit hjerte.

Således spiller han i sagaen den onde rolle, mens Sigmundur er den gode. Det forklares med, at sagaen er skrevet af munke i Island, og deres helt var selvfølgelig Sigmundur, som kristnede Færøerne i 999, og ikke hans modstander, den hedenske Tróndur. Men i dag siger man almindeligvis, at Tróndur dog var en tidlig, færøsk patriot, der kæmpede for øernes selvstændighed, mens Sigmundur sørgede for, at de kom under den norske krone.

Om hans historiske rolle, se artiklen Vikingetiden på Færøerne. Efter dette spændende liv døde han omkr. 1035 som en gammel mand, der aldrig blev gift og havde derfor ingen egne børn. Fuld af sorg, efter at hans nevøer blev dræbt i kamp. Med Tronds død endte samtidig vikingetiden på Færøerne.

I hovedstaden Tórshavn hedder en gade efter Tróndur í Gøtu: Tróndargøta (Tronds-gade) i bymidten. Men da alle bygder på Færøerne fik gadenavne i 2005, er der nu også en Tróndargøta i Gøta selv.

Eksterne henvisninger 
 Tjatsi.fo – Færeyinga saga  (Færingesagaen på engelsk, den hedder også "The Tale of Thrond of Gate", hvad henviser til, at Tróndur í Gøtu er den egentlige hovedperson)

Personer i Færøernes historie
Personer fra vikingetiden
Personer fra Østerø
Den Arabiske Liga

Den Arabiske Liga (arabisk: جامعة الدول العربية) er en organisation for arabiske stater. Ligaen arbejder bl.a. for samarbejde inden for det økonomiske område, handel, kommunikation, kultur, sundhedsvæsen, samt hævdelse af medlemslandenes uafhængighed og suverænitet. Den arbejder herudover for anerkendelse af Palæstina som selvstændig stat.

Den Arabiske Liga blev grundlagt den 22. marts 1945 af syv lande. Ligaens målsætning er at:

Tjene det fælles bedste for alle arabiske lande, sikre bedre forhold for alle arabiske lande, garantere fremtiden for alle arabiske lande og opfylde håbene og forventningerne for alle arabiske lande.

Ligaens generalsekretær er ægypteren Amre Moussa.

Medlemslande 

De nuværende medlemmer af den Arabiske Liga er (med indtrædelsesdato):

  –  22. marts 1945 (Grundlægger)
  –  22. marts 1945 (Grundlægger)
  –  22. marts 1945 (Grundlægger) 
  –  22. marts 1945 (Grundlægger) 
  –  22. marts 1945 (Grundlægger) (suspenderet pr. november 2011 i forbindelse med oprøret i Syrien)
  –  22. marts 1945 (Grundlægger) (udelukket fra 1979 til 1989)
  – 5. maj 1945 (Grundlægger) 
  – 28. marts 1953 (suspenderet pr. februar 2011 i forbindelse med oprøret i Libyen)
  – 19. januar 1956
  – 1. oktober 1958
  – 1. oktober 1958
  – 20. juli 1961
  – 16. august 1962
  – 12. juni 1971
  – 11. september 1971
  – 11. september 1971
  – 29. september, 1971
  – 26. november 1973
  – 14. februar 1974
  – 9. september 1976 (repræsenteres af PLO)
  – 9. april 1977
  – 20. november 1993

Se også 
 Verdens lande
 Golfsamarbejdsrådet
 ISESCO (Islamic Educational, Scientific and Cultural Organization)
 Den islamiske konference (OIC -Organisation of Islamic Conference)

Noter

Eksterne henvisninger 

Internationale organisationer
Etableret i 1945
Lilleborg

Lilleborg er en bornholmsk borgruin midt i Almindingen.

Lilleborg er hovedsagelig bygget af kampestenskvadre og ligger på en 16 meter høj klippeknude omgivet af den nu delvis udtørrede Borresø. Borgen var omgivet af en svær mur, hvoraf rester ses endnu. Tårnets nederste del og fundamenter af andre bygninger er også bevaret.

Lilleborgs placering inde i landet frem for ude ved kysten er blevet sammenlignet med Refshaleborg i Maribosøerne på Lolland.

Historie 

Da kong Svend Grathe i 1149 afgav de tre herreder (Nørre, Øster og Sønder Herred) til kirken, beholdt han Vester Herred med Rønne og Gamleborg i Almindingen.

Der vides meget lidt om borgens tilblivelseshistorie. Den antages at være bygget omkring 1190 under kong Knud 6. som erstatning for det efterhånden forældede Gamleborg. Den var det kongelige modstykke til ærkebispens borg Hammershus og menes at være stormet og ødelagt i 1259 af ærkebiskop Jakob Erlandsens forbundsfælle fyrst Jaromar af Rügen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Lilleborg på Bornholm

Slotte i Danmark
Lokaliteter på Bornholm
Borgruiner i Danmark
Bornholms historie
Jordegern

Jordegern er en lille gnaver som modsat de fleste andre gnavere går i hi om vinteren.
Jordegernet lever ikke i den danske natur, men nogle arter holdes som kæledyr.

Kæledyr 
Jordegern kræver meget plads og holdes bedst i en voliere.De kan være svære at gøre tamme. Jordegern kan fodres med blandinger af forskellige kornsorter og pellets, der indeholder vitaminer og mineraler. Jordegern spiser også frugt og grøntsager, f.eks. gulerødder og æbler. Grene fra frugttræer bør også tilbydes så de får brugt deres tænder.

Man kan bruge ugødet spagnum i volieret eller i en kasse. De elsker at grave i jorden. Hæng gerne noget reb op så dit jordegern kan klatre inde i sit voliere.

Klassifikation 
Slægt: Tamias
 Tamias bulleri
 Tamias canipes
 Tamias cinereicolli
 Tamias durangae Tamias merriami Tamias obscurus Tamias palmeri Tamias panamintinu Tamias quadrimaculatus Tamias ruficaudus Tamias rufus Tamias sibiricus Tamias sibiricus asiaticus Tamias sibiricus lineatus Tamias sibiricus sibiricus Tamias sonomae Tamias speciosus Tamias subg. Eutamias Tamias subg. Neotamias Tamias (Neotamias) alpinus  Tamias (Neotamias) amoenus Tamias (Neotamias) minimus Tamias (Neotamias) ochrogenys Tamias (Neotamias) quadrivittatus Tamias (Neotamias) senex Tamias (Neotamias) siskiyou Tamias (Neotamias) townsendii Tamias subg. Tamias Tamias (Tamias) striatus Tamias umbrinus''

Kilder og eksterne henvisninger 
 jordegern.dk
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Genus Tamias

 
Dvale
Skagens Museum

Skagens Museum er et kunstmuseum i Skagen i Nordjylland. Museet besidder og udstiller en omfattende samling af værker udført af Skagensmalerne, heriblandt Anna og Michael Ancher, Marie og P.S. Krøyer, Laurits Tuxen, Viggo Johansen og Holger Drachmann.

Museets historie 

Museet blev stiftet i Brøndums Hotels spisesal i Skagen den 20. oktober 1908. Apoteker Victor Chr. Klæbel, hotelejer Degn Brøndum og malerne Michael Ancher, P.S. Krøyer og Laurits Tuxen blev valgt ind i museets første bestyrelse. Opgaven var at samle kunstværker af skagensmalerne og skaffe økonomiske midler til opførelsen af en museumsbygning.  

I somrene 1907-1909 udstillede skagensmalerne i Teknisk Skole. Efter P.S. Krøyers død i 1909 blev hans bolig i Skagen Plantage taget i anvendelse som museum. I 1919 skænkede Degn Brøndum den gamle have ved Brøndums Hotel til Skagens Museum. Her påbegyndtes museumsbyggeriet i 1926 efter tegninger af arkitekt Ulrik Plesner. Byggeriet var finansieret af private og af fonde. De største bidragydere talte Degn Brøndum, Laurits Tuxen og Ny Carlsbergfondet. Den nye museumsbygning blev indviet den 22. september 1928. Museets samling bestod på det tidspunkt af ca. 325 kunstværker. Mange af dem var gaver fra kunstnerne.

I 1981 blev udstillingslokalerne forøget med en tilbygning tegnet af arkitekt og kongelig bygningsinspektør Jacob Blegvad. Samme arkitekt tegnede også museets seneste tilbygning, som blev indviet i 1990. Den blev opført med bistand fra Aage V. Jensens Fonde og forbedrede publikumsfaciliteterne i væsentlig grad.

I perioden 1997-2015 havde museets administration til huse i den gamle Teknisk Skole, men har siden da haft kontorer på første sal af den nye museumstilbygning.

Samlingerne 

I dag råder organisationen Skagens Kunstmuseer over ca. 8.000 kunstværker samt en stor række personlige effekter, genstande og møbler tilhørende skagensmalerne. Samlingen rummer centrale værker af alle Skagensmalerne, heriblandt Anna og Michael Ancher, Marie og P.S. Krøyer, Laurits Tuxen, Viggo Johansen, Christian Krogh, Carl Locher og Holger Drachmann.

Eksterne henvisninger 

 Skagens Museum – Officiel hjemmeside

Noter 

Kunstmuseer i Danmark
Museum
Statsanerkendte museer i Danmark
Museer etableret i 1908