kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
On Trial

On Trial er et band fra København. Det blev stiftet i 1986, af flere musikere fra den danske undergrund. Genren er psykedelisk garagerock, hvis aner fører tilbage til 60'er-grupper som 13th Floor Elevators, Love, The Dovers, The Deep etc.

Siden er der løbende sket udskiftninger. Bl.a. forlod trommeslager Uffe Guf Lorentzen bandet i 2003, og skiftede trommerne ud med guitar i supertrioen Baby Woodrose, i hvilken han havde været beskæftiget et par år i forvejen.
I dag består On Trial af:

 Bo Morthen: Vokal
 Henrik Klitstrøm (Hobbitten): Guitar
 Bjarni Olsen: Guitar
 Anders Särling Stub: Trommer
 Nikolaj Lykke Nielsen (ElectroNik): Bas

Udgivelser 
 S.K.U.N.K.! – Omnium Records, 1995
 Head Entrance – Helicopter Records, 1997
 New Day Rising – Delerium Records, 1999
 Psychedelic Freakout Party – Burnt Hippie Records, 2001
 Blinded By The Sun – Molten Records, 2002
 Head – Delerium Records, 2003
 On Trial Live – Molten Records, 2004
 Forever – Bad Afro Records, 2006

Eksterne henvisninger 
 On Trial
 

Musikgrupper fra Danmark
Musikgrupper fra 1986
Holbæk Slots Ladegård

Holbæk Slots Ladegård er en herregård der ligger i Holbæk på Vestsjælland.

Holbæk Slots Ladegaard har 11 hektar park

Ejere af Holbæk Slots Ladegaard

Udbygninger 

 (før 1250) Stenhuse opført på slotsbanke 
 (ca. 1600) En ny bygning opført 
 (ca. 1615) En ny bygning opført
 (1617) Store kornlade m.m. genopført
 (1634) Nyt fæhus og hestestald
 (1798) Ladegården flyttet og hovedbygningen opført
 (ca. 1850) Avlsbygningerne nyopført
 (1892) Hovedbygningen gjort tre-fløjet
 (1934) Hovedbygningen restaureret og forhøjet ved Thorvald Jørgensen

Kilder 

 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
 Historie om Holbæk Slots ladegård på Roskildehistorie.dk

Herregårde i Holbæk Amt
Slots Ladegård
Herregårde i Holbæk Kommune
Tersløsegård

Tersløsegård er en herregård der ligger i Tersløse Sogn på Vestsjælland. Gården var ejet af Ludvig Holberg omkring midten af 1700-tallet. Holberg testamenterede Brorupgaard og Tersløsegaard til Sorø Akademi. Han udvidede gården i 1748 og indrettede et enkesæde med fri bol. Efter gennem mange år at have forbedret gården og ejendommen udtalte han: "Jeg har givet et råt og uformeligt kaos en vis skikkelse og forbedret mine bønders kår, som fordum sukkede under svært åg."

Ejere af Tersløsegård 

 (1290-1305) Anders Knudsen Grosøn 
 (1305-1320) Jens Grubbe
 (1320-1382) Slægten Grubbe
 (1382-1408) Johannes Tuesen
 (1408-1411) Johan Bryske
 (1411-1421) Niels Grubbe
 (1421-1461) Anne Nielsdatter Grubbe gift Passow
 (1461-1465) Anders Jensen Passow
 (1465-1480) Christoffer Andersen Passow
 (1480-1499) Anders Christoffersen Passow
 (1499-1505) Niels Andersen
 (1505-1510) Anne Andersdatter Passow gift Andersen 
 (1510-1536) Roskilde Bispestol 
 (1536-1570) Mads Eriksen Bølle
 (1570-1604) Kirsten Madsdatter Bølle 
 (1604-1620) Steen Brahe
 (1620-1651) Otto Brahe 
 (1651-1668) Henrik Ottesen Lindenov 
 (1668-1683) Henrik Bielke 
 (1683-1720) Poul von Klingenberg 
 (1720-1737) Alexander Thielemann von Heespen 
 (1737-1743) Enkefru Frederikke von Heespen, født von Klingenberg
 (1743-1745) Johannes Christensen 
 (1745-1754) Ludvig Holberg
 (1754-1861) Sorø Akademi
 (1861-1890) Georg Grüner
 (1890-1917) G.F.R. Grüner m.fl.
 (1917-) Den Holbergske Stiftelse Tersløsegaard

Udbygninger 

 (1300) Middelalderlige kældre bevaret 
 (1737) Hovedfløjen opført
 (ca. 1740) Sidefløjene opført
 (1915) Restaurering ved Martin Nyrop

Kilder 
 J. P. Trap: Danmark, 5.udgave, Kraks Landbrug

Eksterne henvisninger 

 Den Holbergske Stiftelse Tersløsegaard

Herregårde i Sorø Kommune
Herregårde i Holbæk Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Stiftelser i Danmark
Anneberg

Anneberg er en herregård der ligger i Højby Sogn i Odsherred i Nordvestsjælland. Godset huser Hempel Glasmuseum som er Nordens største glassamling. Det blev indviet i 1965 af J.C. Hempel som ejede godset fra 1947 til 1970.

Anneberg Gods er på 139 hektar.

Ejere af Anneberg 
 (1660-1688) Henrik Müller
 (1688-1692) Manuel Texeira
 (1692-1697) Gunde Vossbein
 (1697-1705) Hans Leegaard
 (1705-1723) Christian Wildenradt
 (1723-1743) Peder Svane
 (1743-1760) Niels Christian Bang
 (1760-1770) Jakob Hansen
 (1770-1776) Henrik Rosted
 (1776-1801) Kronen
 (1801-1810) F.W. Trojel
 (1810-1814) L. Fribert 
 (1814-1874) Frederik von Buchwald
 (1874-1888) Anna Mariane von Buchwald gift von Holstein
 (1888-1913) Christian Frederik Ferdinand von Holstein
 (1913-1914) Rehling-Quistgaard
 (1914-1916) T. Abben
 (1916-1932) E.H. Steenberg
 (1932-1947) C. Christfort
 (1947-1970) J.C. Hempel
 (1970-1985) Peter Hempel
 (1985-2000) Hans Tandrup
 (2000-2007) Trundholm Kommune
 (2007-) Odsherred Kommune

Udbygninger 
 (ca. 1800) Trefløjet teglhængt bindingsværksbygning
 (1856) 2. hovedbygning opført ved Theodor Sørensen
 (1949-1952) Ny hovedbygning efter ejerens udkast
 (1963) Opførelse af kulturhus ved A.P. Birkedal

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Eksterne henvisninger 
 Anneberg-Samlingernes hjemmeside

Herregårde i Holbæk Amt
Museer i Region Sjælland
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Odsherred Kommune
Ellingegård

Ellingegård er en herregård, beliggende ca. 7 km sydvest for Nykøbing Sjælland, i Højby Sogn i Odsherred i Nordvestsjælland.

Ellingegård Gods er på 140,4 hektar med Bøgebjerggård

Ejere af Ellingegård 

 (1380-1390) Gertrud Pedersdatter Grubbe
 (1390-1410) Gevert Bydelsbak ... Dronning Margrete 1.
 (1410-1492) Kronen
 (1492-1536) Roskilde bispestol
 (1536-1660) Kronen
 (1660-1679) Henrik Müller
 (1679-1689) Thomas Bartholin 
 (1689-1694) Niels Mogensen Rasch
 (1694-1697) Gunde Vossbein
 (1697-1705) Hans Leegaard
 (1705-1724) Christian Wildenradt
 (1724-1750) Peder Svane
 (1750-1770) Jacob Hansen
 (1770-1776) Henrik Rosted
 (1776-1801) Christian 7.
 (1801-1830) H. J. Egtved
 (1830-1843) H. Jensen
 (1843-1880) Jacob Holm
 (1880-1907) V. H. Holm
 (1907) Enke Fru Holm
 (1907-1912) Konsortium
 (1912-1915) Frederik Thye
 (1915-1916) Udstykningsforeningen For Sjælland Og Fyns Stifter
 (1916-1917) Friese
 (1917-1918) J. Lawaetz
 (1918-1919) H. A. Olsen
 (1919-1921) Konsortium
 (1921-1922) Frits Knipschildt
 (1922-1963) Hans Poulsen
 (1963-1980) Hans Erik Poulsen
 (1980-) Ian Mikael Munkvad

Udbygninger 

 (1846) Nuværende hovedbygning opført

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Odsherred Kommune
Herregårde i Holbæk Amt
Jesus & Josefine

Jesus & Josefine er en dansk julekalender, der blev sendt på TV 2 i december 2003. Julekalenderen blev genudsendt i december 2009.
Serien har manuskript af Bo Hr. Hansen og Nikolaj Scherfig og blev instrueret af Carsten Myllerup. Musikken blev skrevet af Martin Brygmann, og seriens titelnummer, "Jesus & Josefine", blev sunget af Brygmann og Julie Berthelsen.

Julekalenderen blev efterfulgt af filmen Oskar & Josefine fra 2005.

Handling 
Julekalenderen handler om pigen Josefine, som ikke kan lide jul. Hun kommer ind i en butik, der ejes af den mystiske Thorsen, hvor hun finder et lille krybbespil, som fungerer som en slags tidsmaskine. Den bringer hende tilbage i tiden til Nazaret omkring år 12. Der møder hun Jesus som barn. Det ene visit bliver til flere, og løbende forandrer hendes besøg Jesu liv og griber ind i de beretninger, som Bibelen har om Jesus.

Skuespillere 
 Josefine: Pernille Kaae Høier 
 Jesus: Sebastian Aagaard-Williams
 Oskar: Rasmus Ott "Razz"
 Louise, Josefines mor: Andrea Vagn Jensen
 Jesper, Josefines far: Nikolaj Steen
 Lukas, Josefines lillebror: Jonathan Werner Juel
 Josef: Martin Brygmann
 Maria: Camilla Bendix
 Jytte: Bodil Jørgensen
 Thorsen: Kjeld Nørgaard

Produceret af COSMO FILM.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 TV 2 Jul 
 

Børneserier fra Danmark

TV2 familie-julekalendere
Julekalendere
Danske tv-serier fra 2000'erne
Søren Søndergaard (radiovært)

Søren Søndergaard (født 2. november 1965) startede sin karriere i 1986 ved et hospital i Norge hvor han blandt andet optrådte med stand-up. I 70'erne var han med i børnerock-bandet Hulk-Åh-Nej og senere punkbandet UCR, Uncontrolled Chain Reaction, (med dobbeltbetydningen "You Are What You See"). Han har dog senere vendt om og gået ind i radio og tv branchen, her brugte han halvfemserne på at lave Tæskeholdet sammen med Casper Christensen, Jan Gintberg og Mads Vangsø. Dette blev en kæmpe succes. Han har så derefter været på over 6 radiostationer.

I en periode var han medejer af baren Autobahn på Gl Kongevej.

I dag arbejder Søren Søndergaard ved Restaurations Kompagniet A/S.

Søndergård, Søren
Musikere fra Danmark
Guldager

Guldager er en lille by i Sydvestjylland med , beliggende i Guldager Sogn som satellitby til Esbjerg. Byen ligger i Esbjerg Kommune og tilhører Region Syddanmark.

Fra Guldager er der 3 kilometer til stationsbyen Ravnsbjerg, hvor Guldager Station ligger.

Eksterne henvisninger 
 Guldager Kirkeby

Kilder 

Byer i Esbjerg Kommune
Satellitbyer i Danmark
Oxid

Et oxid er i uorganisk kemi en ladningsneutral, kovalent forbindelse mellem oxygen og et andet grundstof.
Formelt set refererer oxid til en forbindelse med oxygen i oxidationstrin -2, dvs disse forbindelser kan betragtes som indeholdende oxidionen, O2−. I nogle forbindelser findes oxygen i andre oxidationstrin, de mest almindelige af disse er peroxid med oxygen i oxidationstrin -1, jf. ionen O22− og superoxid, oxidationstrin -½ og ion O2−.

Et oxid navngives med græske numeriske præfikser alt efter antallet af oxygenatomer, dvs. monoxid, dioxid, trioxid og tetraoxid angiver hhv. et, to, tre og fire oxygenatomer i forbindelsen. Eksempler er f.eks. carbonmonoxid, CO, og carbondioxid, CO2.
Danijel Pranjić

Danijel Pranjić (født 2. december 1981 i Našice, Jugoslavien) er en kroatisk fodboldspiller, som spiller hos Anorthosis på Cypern. Han har tidligere spillet for blandt andet SC Heerenveen i Holland samt Dinamo Zagreb i hjemlandet. 

Pranjic har spillet 58 kampe for Kroatiens landshold, som han debuterede for i 2004. Efter en batalje med landstræner Slaven Bilic i sommeren 2011, er han udelukket fra landsholdet.

Eksterne henvisninger

Referencer 

Fodboldspillere fra Kroatien
Fodboldspillere fra SC Heerenveen
Fodboldspillere fra FC Bayern München
Fodboldspillere fra Panathinaikos
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2008
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2012
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2014
Našice

Našice er en by i Osijek-Baranja-området i Kroatien. I byen er der 8.173 indbyggere. I kommunen er der cirka 17.320 indbyggere. 87% af dem er kroatere. Byen ligger i den nordlige bjergkæde, som udspringer af Krndija-bjerget i det østlige Slavonien, 51 km fra Osijek; højden er 157 m.

Byer i Kroatien
Signal

Et signal er en intelligent form for non-verbal kommunikation i form af lys, lyd, elektriske impulser, elektromagnetiske svingninger (radio signaler), kemiske signaler (neurotransmitter) eller kropssprog, som kan opfattes og tolkes af modtageren (en person, et dyr eller et apparat), som enten information, en specifik instruks eller en vejledning, hvis modtageren er i stand til at forstå signalet.

Kommunikation
Galaktosæmi

Galaktosæmi er en arvelig enzymdefekt, der medfører nedsat eller manglende evne til at nedbryde galaktose, som er den ene halvdel af mælkesukker (lactose).
Mælkesukker omdannes normalt gennem en række mellemprodukter til galaktose-1-fosfat. 
Hos nogle mennesker er en arvelig fejl årsag til, at et af de nødvendige enzymer i omdannelsen mangler. Det medfører ophobning af galaktose-1-fosfat i celler og væv, hvilket fører til skader på hjerne og andre organer. 

Galaktosæmi er et sjældent handicap. Sundhedsstyrelsen oplyser (2008), at der forekommer 38 tilfælde i Danmark, og at Center for små handicapgrupper anslår en forekomst på ca. 55 patienter i Danmark. 

Der forefindes en patientforening, Galaktosæmiforeningen.

Eksterne henvisninger 
 Sundhedstyrelsens side om sygdommen 

Endokrine sygdomme
Vadevandring

En vadevandring er en vandring på vaderne ved lavvande (ebbe). Der er flere forskellige veje mellem de danske vadehavsøer og den jyske kyst i det danske vadehav. Naturstyrelsen arrangerer f. eks. guidede ture til Langli. Fra Jylland fører en ebbevej til Mandø. Fra Sydslesvig kendes vejen mellem Amrums nordspids og Før.

Det er almindeligt at gå barfodet på vaderne eller med lukkede sko på grund af de skaldyr, der lever der. Det kan være livsfarligt at gå uden guide i Vadehavet. F. eks. kan vejen tilbage blive afskåret på grund af oversvømmede priler. En anden fare er havtåge, som kan opstå pludseligt og gøre orienteringen vanskelig eller endda umulig. Skarpe muslinger og sten kan føre til skader. Vadevandringer kan indeholde oplysninger om vadehavets biologi og tidevandets effekt på Vadehavet. Vaderne selv består af slik og sand.

Eksterne henvisninger 

 Varde Museerne: Vandring over ebbevejen til naturreservatet og øen Langli Vadevandring til øen Langli

Vadehavet
Tørring (Randers Kommune)

Tørring er en lille landsby i Øster Tørslev Sogn, Østjylland, ca. 20 kilometer nordøst for Randers. Fra næsten alle steder i landsbyen, er der udsigt til Randers Fjord, som ligger lidt udenfor byen. Tørring er beliggende i Randers Kommune, og hører til Region Midtjylland.

Historie 
Tørring landsby bestod i 1682 af 13 gårde og 3 huse med jord. Det samlede dyrkede areal omfattede 422,7 tønder land skyldsat til 97,20 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var græsmarksbrug med tægter.

Erhvervsliv m.m. 

Byen har tidligere haft egen købmand, smed og skole. Selvom de fleste af landsbyens beboere i dag arbejder udenbys, har byen stadigvæk et internt erhvervsliv, der bl.a. tæller flere gårde med produktion af svin og kvæg, men også produktion af såkaldte naturlegepladser, samt møbler.

Tørring er også kendt for sin rideskole med sine tilbud inden for handicapridning.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Lokaliteter i Randers Kommune
Dansk Vadehav

Dansk Vadehav er det danske afsnit af vadehavet mellem den dansk-tyske grænse og Ho-Bugten ved Esbjerg. I det danske vadehav ligger de danske vadehavsøer. Syd for grænsen ligger Nationalparken Slesvig-Holstensk Vadehav med de nordfrisiske øer.

Det diskuteres om det danske vadehav skal komme på Unesco's liste over bevaringsværdig natur.

Se også
Vadehavet

Vadehavet
Bresjnevdoktrinen

Bresjnevdoktrinen var en del af Sovjetunionens udenrigspolitik. Doktrinen blev første gang lanceret af S. Kovalev den 26. september 1968 i en artikel i Pravda under overskriften "Suverænitet og de socialistiske landes internationale forpligtelser". Leonid Bresjnev bekræftede doktrinen ved en tale ved Polens forenede arbejderpartis  5. Kongres den 13. november 1968 med ordene:

"Når indre og ydre kræfter, som er fjendtlige over for socialismen, forsøger at dreje udviklingen i et socialistisk land tilbage for at genindføre et kapitalistisk system... er dette ikke længere udelukkende et anliggende for folket i dette land, det er også et fælles problem, der angår alle socialistiske lande". 

Doktrinen blev formuleret efter, at Sovjetunionen ved sin invasion i 1968 havde knust Foråret i Prag og andre sovjettiske invasioner, herunder invasionen i Ungarn i 1956 og nedkæmpelsen af opstanden i Berlin i 1953. 

Bresjnevdoktrinen blev i 1989 afløst af Sinatradoktrinen, som var det navn Michail Gorbatjov spøgende brugte om den nye politik, der tillod Warszawapagtens medlemmer at bestemme deres egen politik. 

Politiske doktriner
Sovjetunionens politik
Den kolde krig
Danske Vadehavsøer

De danske vadehavsøer er en øgruppe i vadehavet, der omfatter Fanø, Rømø, Mandø og Langli. Imellem de store øer ligger sandbankerne. Mandø er den mindste af de beboede danske vadehavsøer, mens Rømø er den sydligste og med cirka 128 kvadratkilometer største af øerne. Siden 1948 har den været forbundet med fastlandet via den 9,2 km lange Rømødæmning. Med Rømødragt, Fanødragt og Mandødragt har hver ø deres egen folkedragt.

Indtil 1900-tallet var landbruget og fiskeriet de primære erhvervsgrener på vadehavsøerne. På Fanø fandtes også fuglekøjer. I 1600-tallet tog mange beboerne hyre på nederlandske, tyske og danske hvalfangerskibe. Omkring 1720 begyndte folk på Rømø selv at udsruste skibe til hval- og sælfangst i Nordatlanten. Derom vidner endnu i dag de mange kommandørgårde på Rømø. I dag dominerer turisme som det centrale erhverv. 

Vadehavsøerne blev flere gange ramt af store stormfloder. De sidste alvorlige stormfloder fandt sted i 1962, 1976 og 1981. Både Rømø og Fanø var op til 1800-tallet stærkt plaget af sandflugt. For at standse sandflugten blev der tilplantet store klitområder.

Mellem øerne ligger vaderne, priler og de større tidevandsrender/farvande Grådyb (mellem Skallingen og Fanø), Knudedyb (mellem Fanø og Mandø), Juvre Dyb (mellem Mandø og Rømø) og Listerdyb (mellem Rømø og Sild).

 Øerne:
 Fanø
 Rømø

 Småøerne:
 Mandø
 Langli

 Sandbanke
 Koresand 
 Jordsand (før 1999 en småø)

Galleri

Eksterne henvisninger 

Vadehavet
Geografiske områder i Syd- og Sønderjylland
 
Øgrupper i Nordsøen
Tashiro Tsuramoto

Tashiro Tsuramoto var en samurai, der nedskrev Hagakure efter diktat fra Yamamoto Tsunetomo.

Yamamoto Tsunetomo (1659-1719) var samurai hos Daimyo Nabeshima Mitsushige indtil dennes død i 1700. I skuffelse over ikke at måtte begå seppuku (rituelt selvmord) og over Mitsushiges efterfølger valgte Tsunetomo at blive Buddhistisk præst. I 1710 begyndte en ung samurai Tashiro Tsuramoto at besøge Tsunetomo og nedskrive hans udtalelser, som i 1716 blev samlet i bogen Hagakure.

Personer fra Japan
Pave Gregor 7.

Pave Gregor 7. (født Hildebrand ca. 1015/1028, død 25. maj 1085) residerede fra 1073 til 1085.

Cølibatet 
Et kirkemøde i Rom i 1059 gjorde pavevalget uafhængigt af den tyske konge og de romerske stormænd. Paven skulle nu vælges af kardinalerne (pavens domkapitel), dvs. syv biskopper fra Roms opland, samt de fast ansatte gejstlige ved Roms hovedkirker. Senere blev denne kreds fastsat til 70.Som St. Peters arvtager mente Gregor 7. at have uindskrænket magt over hele kirken og de verdslige fyrster. For ham var kongedømmet et udslag af menneskeligt hovmod. I hans øjne var staten som månen i forhold til solen, som den låner sit lys fra. Han definerede blind lydighed mod paven som kristendommens væsen. Han indskærpede også præsternes cølibat og erkærede gifte præsters embedshandlinger for ugyldige, selv om der ikke forelå nogen bibelsk hjemmel for det. Gradvis afløste et diskret frilleliv ægteskabet.

Lægmandsinvestituren og canossagangen 
Høje kirkelige embeder sad med store jordegodser som len, og efterhånden blev biskopper indsat, ved at lensherren overrakte dem ringen og staven, der egentlig var kirkelige værdighedstegn, der symboliserede biskoppens ægteskab med menigheden og hans hyrdegerning. Kirkelige embeder blev også købt og solgt (simoni.) I 1075 indskærpede Gregor 7. tidligere pavers forbud mod lægmandsinvestitur og simoni. Herved om han i strid med den tysk-romerske kejser Henrik 4. omkring år 1076. Forbuddet ville fratage kejseren hans magt over hans vasaller, og han fik et tysk kirkemøde til at erklære valget af Gregor til pave for ugyldigt. Gregor svarede med at lyse Henrik 4. i band, afsætte ham og løse hans undersåtter fra deres troskabsed. Den middelalderlige lensstat hvilede netop, på at eden var hellig. Henriks modstandere benyttede chancen til at rejse sig mod ham, og en kold vinterdag i 1077 så han ingen anden udvej end at ydmyge sig for paven. Barfodet og iført bodskjorte mødte han frem udenfor borgen Canossa, hvor paven opholdt sig, og borgporten var lukket til den tredje dag, da den omsider gik op. Henrik fik foretræde for paven, der trak sin bandlysning tilbage mod kejserens løfte om at opgive sin ret til investituren.

I eksil 
Men striden blussede snart op igen. For anden gang blev kejseren lyst i band og løste undersåtterne fra troskabseden; men denne gang havde Henrik 4. støtte af folket, indtog Rom og udnævnte en modpave, der kronede ham til kejser. Gregor søgte tilflugt hos normannerne i Syditalien, hvor han døde. Hans sidste ord skal have været: "Jeg har elsket retfærdighed og hadet uretfærdighed; derfor dør jeg i landflygtighed." I egne øjne var han en martyr for den gode sag. Men retfærdighed var for ham en fuldkommen hensynsløshed for at sikre kirken uindskrænket magt, og han anså det helt acceptabelt at bryde sit ord og opmuntre til oprør, så sandt det gavnede kirkens magt. Ingen pave har gjort mere for at dreje den katolske kirke til en verdslig, politisk institution, og en af datidens asketer kaldte ham da også "min hellige satan".

Referencer

Se også 
 Canossagang

Eksterne henvisninger 
 Carl Gad: Middelalderen – et stykke kulturhistorie

Paver
IRA (flertydig)

IRA eller Ira, akronymet eller navnet har flere betydninger:

 Irish Republican Army – den irske republikanske hær.
 Ira (mytologi) – gudinde i den polynesiske mytologi.
 Ira, Iowa – by i den amerikanske stat Iowa.
 Ira, Texas – by i den amerikanske stat Texas.
 Ira! – brasiliansk rock-orkester fra først i firserne.
 Ira (latin) - Latinsk for følelsen vrede.
Anneberg (flertydig)

Anneberg henviser til forskellige artikler:

 Anneberg – herregård beliggende i Odsherred.
 Anneberg (Halland) – en by i Halland.
 Anneberg (Småland) – en by i Småland.
 Anneberg Vandrerhjem – vandrerhjem og kursusejendom beliggende i Nykøbing Sjælland.

Se også
 Annaberg – en landkreis i Sachsen.
Statens Luftfartsvæsen

Statens Luftfartsvæsen (SLV) var en styrelse under Transportministeriet, som havde det overordnede myndighedsansvar for al luftfart i Danmark, herunder Færøerne og Grønland.

SLV blev 1. november 2010 sammenlagt med Trafikstyrelsen.

SLV havde en række ansvarsområder som blandt andet omfattede regulering af civil luftfart i Danmark i forhold til brugere, interessenter, flypassagerer og samfundet i øvrigt samt drift af statslufthavnen Bornholms Lufthavn.

Til opfyldelse af Single European Sky II forordningerne fra EU havde SLV i december 2009 deklareret den Dansk/Svenske Funktionelle luftrumsblok (DK/SE FAB). Naviair står for den praktiske gennemførelse heraf.

Eksterne henvisninger 
 Danske Trafikstyrelsens hjemmeside om luftfart

Kilder 

Danske myndigheder
Danske styrelser
Ophørt i 2010