kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tandrem

En tandrem er en type rem, der anvendes til at overføre kraft fra en roterende aksel til en anden, og den består af et bånd med tænder på indersiden. Disse tænder griber ind i tandhjul, der også har tænder, hvilket giver en mere pålidelig overførsel af kraft end en glat rem, der kan glide på en glat overflade.

Tandremmen blev opfundet i begyndelsen af det 20. århundrede af svenskeren Gideon Sundback, der også er kendt for at opfinde lynlåsen. Han patenterede sin opfindelse i 1917, og den blev snart anvendt i et bredt udvalg af maskiner og apparater.

Tandremme bruges ofte i motorer og andre mekaniske systemer, hvor der er behov for at overføre kraft fra en aksel til en anden på en præcis måde. De er især almindelige i biler. De anvendes også i en række andre maskiner, herunder cykler, skrivemaskiner, symaskiner, printere og andre former for mekanisk udstyr.

Fordelen ved at anvende en tandrem i stedet for en glat rem eller en kæde er, at tandremme er mere præcise og mindre støjende, hvilket gør dem velegnede til applikationer, hvor der er behov for en jævn og stille drift. Derudover kræver de ofte mindre vedligeholdelse end kæder, da der ikke er behov for smøring.

Der findes mange forskellige typer tandremme, herunder remme med forskellige bredder, længder og tænder, der er designet til at imødekomme forskellige krav til forskellige applikationer. Nogle af de mest almindelige typer er tandremme af polyuretan, gummi med glasfiber forstærkning, som er lavet til at modstå høje temperaturer, kemikalier og andre påvirkninger.

I alt kan tandremme findes i en lang række forskellige maskiner og udstyr, hvor der er behov for præcis og pålidelig kraftoverførsel. Deres pålidelighed og effektivitet gør dem til en populær løsning i mange industrier og applikationer, og de vil fortsat være en vigtig del af mekanisk teknologi i mange år fremover. Afhængigt af motor og -type af tandrem har en tandrem normalt en levetid på 60.000–120.000 km. eller ca. 10.000-20.000 arbejdstimer alt efter arbejdsforhold.

Kilder og henvisninger

Mekanismer (ingeniørvidenskab)
Motordele
VHS (flertydig)

VHS er en forkortelse for flere ting:

 Video Home System – en standard for videobånd, "VHS"
 Værftshistorisk Selskab Frederikshavn – en forening for bevarelse af skibsværfternes historie
FCK (flertydig)

FCK kan være en forkortelse for:
 1. FC Kaiserslautern – en tysk fodboldklub, som spiller i 2. Bundesliga.
 F.C. København – en dansk fodboldklub, som spiller i Superligaen.
 F.C. København Håndbold – en dansk håndboldklub.
 FC Kammeraterne – en dansk fodboldklub under Jydsk Boldspil-Union.
 FC King George – en dansk fodboldklub under Jydsk Boldspil-Union.
 FC Kurant – en dansk fodboldklub under Fyns Boldspil-Union.
 FC Kelag Kärnten – en østrigsk fodboldklub, som spiller i Erste Liga.
 FC Kufstein – en østrigsk fodboldklub, som spiller i Regionalliga.
 FC Kreuzlingen – en schweizisk fodboldklub, som spiller i Erste Liga.
 FC Kickers Luzern – en schweizisk fodboldklub, som spiller i Erste Liga.
 FC Küsnacht – en schweizisk fodboldklub, som spiller i Amateur Liga.
 FC Küssnacht am Rigi – en schweizisk fodboldklub, som spiller i Amateur Liga.
 FC Kirchberg – en schweizisk fodboldklub under Fussballverband Bern/Jura.
 FC Kirchberg – en schweizisk fodboldklub under Ostschweizer Fussballverband.
 FC Kloten – en schweizisk fodboldklub under Fussballverband Region Zürich.
Gløderør

Et gløderør er en del af en dieselmotor. Modsat hvad der er tilfældet i benzinmotorer, bliver brændstoffet i en dieselmotor ikke antændt ved hjælp af en gnist. Forbrændingen i en motor, der anvender dieselolie, sker ved en kombination af det høje kompressionsforhold i cylinderen samt tilstedeværelsen af varme. Når først motoren er i gang, leverer forbrændingen den nødvendige varme, men for at få en kold motor i gang er det nødvendigt at varme området omkring forbrændingen op, hvilket gøres med et gløderør. 

Førhen skulle en dieselmotor forvarmes i omkring et halvt minut; denne lange forvarmning er på grund af den tekniske udvikling ikke længere nødvendig, og de fleste dieselbiler kan i dag startes, som var de en benzinbil.

Se også 
 Gløderør (modelmotor)

Motordele
Dieselmotorer
Bundkar

Bundkarret i en almindelig forbrændingsmotor, i f.eks. en personbil, er den nederste del af motoren. Bundkarrets funktion er at opsamle smøreolien. Bundkarret er normalvis udstyret med en bundprop til brug for aftapning af motorolien. I bunden af bundkarret sidder oliepumpen som forsyner motorens forskellige smøresystemer med olie. Som regl i bundkaret vil man også finde en si som filtrer uønsket ting i olien. Bundkaret har også den funktion at køle olien imens den bliver opbevaret i bundkaret.

Motordele
Strømfordeler

Strømfordelerens funktion i en almindelig bilmotor er at sørge for, at de enkelte tændrør skiftevis får strøm, således at de kan slå en gnist i en forudbestemt rækkefølge.

I grove træk består en strømfordeler af en strømførende aksel, en rotor og et strømfordelerdæksel. Akslen roterer rundt i samme takt som motoren. På toppen af denne aksel er rotoren monteret, og rotoren kan nærmest betragtes som en propel med en kontaktflade i den ene ende.

Henover akslen med rotoren sættes strømfordelerdækslet. På indersiden af dette er der det antal kontaktflader, som motoren har tændrør. Når rotoren roterer, får den altså skiftevis kontakt med kontaktfladerne på indersiden af dækslet. På ydersiden af strømfordelerdækslet er der stik til at montere kabler på. Disse stik er forbundet med kontaktfladerne på indersiden. Kablerne forbindes således til tændrørene.

Motordele
Energioverførsel
Målesystem

I gamle dage havde hvert land sine egne målesystemer både hvad angik længdemål, flademål, masse og rummål. F.eks. var der forskel på en dansk og en engelsk fod. Dette vanskeliggjorde handel mellem landene.

SI-systemet har rødder tilbage til tiden efter Revolutionen i Frankrig, hvor man for at lette handelen i Europa udarbejdede man et helt nyt system af mål. 

Først definerede en længdeenhed, som man kaldte en meter og definerede som en timilliontedel af afstanden fra Nordpolen til ækvator. For at få nogle mindre og større længdemål kaldte man 1/10 m en decimeter (1 dm ), 1/100 m for en centimeter ( 1 cm ) og 1/1000 m for en millimeter ( 1 mm ). 10 m kaldtes 1 decameter ( 1 dam ), 100 m en hektometer ( 1 hm ) og 1000 m en kilometer. Dvs. afstanden fra nordpolen til ækvator blev således 10.000 km. For at få et rummål lavede man en terningformet kasse med indvendigt mål på 1 dm og definerede dens indhold til 1 liter.

De samme SI-præfikser fra 1/1000 til 1000 bruges i forhold til liter, altså er en kiloliter = 1000 l. For at få en vægtenhed definerede man vægten 1 gram som vægten af 1 kubikcentimeter vand ved 4 grader Celsius. Også her bruger man de samme præfixer. Dette medfører at 1 liter vand vejer 1 kilogram, og at vands massefylde er 1.

Måleenheder
Konceptuelle systemer
Målere

Målerne (Geometridae) er en stor familie under sommerfugleordenen lepidoptera med omkring 26.000 beskrevne arter. I Europa alene findes over 800 arter. Mange målere har slanke kroppe og brede vinger, der i hvilestilling holdes vandret, så bagvingerne er synlige. På denne måde ser de meget dagsommerfugle-agtige ud, men de fleste målere flyver om natten, og hannernes antenner er ofte fjerformede. Larverne har ofte knopper på kroppen, der efterligner bladknopper, og de er dermed godt kamuflerede, når de sidder helt stille og minder om en lille grenstump. Navnet måler refererer til larvens bevægelsesmønster. Larven har kun to sæt gangvorter helt bagtil og seks små ben i forenden. Bevægelse sker ved, at forkroppen strækkes ud, og benene griber fast i underlaget, hvorefter bagkroppens ben føres helt frem til forkroppens benpar, så den mellemliggende krop står i en bue op i luften. Bevægelsen minder om skrædderens bevægelser, når han måler stof ud med et målebånd. Mange arter af målere forpupper sig i kokoner på planter, mens andre forpupper sig nede i jorden.

Arter 
 Okkergul bladmåler (Camptogramma bilineata).
 Citronmåler (Ophisthograptis luteolata).
 Stor stikkelsbærmåler (Abraxes grossulariata) også kaldet harlekin.
 Elle-Tandmåler (Ennomos alnaria).
 Elmemåler (Abraxes sylvata).
 Natsvalehale (Ourapteryx sambucaria).
 Leopardmåler (Pseudopanthera maculata).
 Purpurbrun månemåler (Selenia tetralunaria). 
 Birkemåler (Biston betularia).
 Lille frostmåler (Operophtera brumata).
 Snehvid stregmåler (Cabera pusaria).
 Sortrandet måler (Lomaspilis marginata).

Kilder/Henvisninger 
 Kristian Hansen, Tommy Dybbro, Michael Stoltze m.fl.: Politikens store naturbog. 2002. Side 358 – 359.
 Vestre Hus Børnenaturcenter: Natsommerfugle
Skibsbevaringsfonden

Skibsbevaringsfonden er henlagt under kulturministeriet og blev stiftet den 1. maj 1986 af Træskibs-sammenslutningen, Nationalmuseet og Handels- og Søfartsmuseet.

Fonden blev oprettet ud fra ønsket om at yde et bidrag til bevaring og restaurering af karakteristiske danske fartøjer samt at øge forståelsen for de kulturhistoriske værdier som skibe og maritime miljøer repræsenterer.

Eksterne henvisninger/kilder 
	Kulturministeriets hjemmeside
	Skibsbevaringsfondens hjemmeside

Fonde fra Danmark
Bevaringsværdige skibe
Kulturministeriet
Kølbåd

En kølbåd er en sejlbåd, som har en fast køl. Kølens ene funktion er at mindske afdriften (dvs., at båden glider sidelæns gennem vandet), og det opnås ved at have kølens flade på langs nede i vandet. En lang køl med stor overflade giver mindre afdrift, men generelt også mindre manøvredygtighed for båden, så kølens størrelse vil være et kompromis mellem de to forhold. Den anden funktion er at modvirke krængning, og her hjælper kølen med sin vægt med at holde båden oprejst. Da større vægt giver større stabilitet vil kølen ofte være fremstillet af massivt jern, bly eller tilsvarende materiale. Fordelen ved en tung, dyb køl er, at båden kan gøres selvoprettende.

Sejljoller adskiller sig fra kølbåde ved at de har et sværd eller en sænkekøl i stedet for en køl. Sværdet modvirker afdrift ligesom en køl, men det har ikke nogen nævneværdig vægt og vil derfor ikke bidrage til stabiliteten. Derfor kræver jollesejlads normalt, at besætningen flytter sig rundt for at stabilisere med sin egen vægt.

For flerskrogsbåde som katamaraner eller trimaraner beror stabiliteten på deres bredde, og de er derfor ofte kun forsynet med sværd. Hvis en katamaran vælter, vil den ligge stabilt op-ned, mens mange kølbåde er selvrettende.

De nyeste og mest avancerede kølbåde har en ballastkøl, som kan svinges fra side til side, og derved kan kølbåden bære meget større sejl end tidligere. 

Mange af de kølbåde, der sejler på lavvandede søer, har specialbyggede køle, der i stedet for at være lange og smalle er korte og flade. Derved kan et stort skib sejle på selv meget lavt vand. I enkelte lande med stor tidevandsforskel, som i England, bygges der også kølbåde med to køle, sådan at de kan stå stabilt på to køle ved lavvande.
Anja Andersen (flertydig)

Anja Andersen kan henlede til flere personer.

 Anja Andersen – dansk håndboldspiller
 Anja Cetti Andersen – dansk astronom
Storm

Storm er vind, som målt på Beaufort-skalaen er kraftigere end kuling men mindre kraftig end en orkan. Teknisk fastlægges grænsen for storm til en middelvindhastighed mellem 24,5 og 32,5 m/sek. Vindstyrketabelen har følgende betegnelser:
 Storm: vindstyrke 10 (middelvindhastighed 24,5 – 28,4 m/sek)
 Stærk storm: vindstyrke 11 (middelvindhastighed 28,5 – 32,6 m/sek).

På havet er kendetegnene på storm, at der er lange og brede bølger med skum i tætte striber, stigende til lange brodsøer med udbredt skumdækning af havoverfladen ved svær storm.

På land forårsager storm ofte store skader på naturen og på bygninger og lignende. Vinden blæser løse genstande væk, grene rives af træer eller træer vælter, og det kan derfor være farligt at opholde sig udendørs.

Under storm kan havet blive presset ind i snævre farvande og giver anledning til alvorlige oversvømmelser af lavtliggende områder, som derfor må beskyttes af diger. Risikoen forhøjes naturligvis, hvis området samtidig har kraftigt tidevand.

I Danmark er der især etableret diger i Sønderjylland, på Lolland og på Falster efter store oversvømmelser i disse områder i 1800-tallet.

Bygningsskader i stormvejr 

I stærk blæst og storm er der især risiko for skader på tagkonstruktioner. Det drejer sig både om brud på tagdækningen, dvs. nedfaldende tagsten, og om totalskader, hvor hele taget bryder sammen.

Ved kraftig vind dannes et overtryk i vindsiden, og et undertryk i læsiden. Disse to trykdannelser skal der tages hensyn til i tagets og gavlenes konstruktion.

Derudover vil trykforholdene inde i et loftrum under tagfladen være afgørende. Hvis der her dannes et overtryk, er der risiko for, at taget løftes fra huset eller tagplader sprænges væk. Derimod er et neutralt tryk eller ligefrem undertryk medvirkende til at beskytte taget.

En hensigtsmæssig trykudligning kan sikres ved at åbne en luge/vindue i læsiden af tagkonstruktionen, hvorved undertrykket udenfor udligner et eventuelt overtryk indenfor.

På grund af de økonomiske konsekvenser for husjere af stormskader på tagkonstruktionen udbyder forsikringsselskaberne såkaldte stormskadeforsikringer.

Storm på havet

Eksterne links 

 Beaufort-skalaen forklaret på dmi.dk
 dmi.dk: Storms in Denmark since 1891, backup

Vind
Ebbe Rode

Ebbe Rode (født 10. maj 1910 på Frederiksberg, død 23. maj 1998 i København) var en dansk skuespiller, digter og forfatter, bror til Mikal Rode.

Han medvirkede i en lang række teaterstykker og ca. 50 danske film siden sin debut på Dagmarteatret i 1931. Han var skuespiller ved Det kongelige Teater 1932-1956 og igen fra 1965. Han huskes for en lang række fremtrædende roller på teateret og for oplæsninger af Storm P-monologer.

Ebbe Rode var søn af digteren Helge Rode og forfatterinden Edith Rode. Ebbe Rode har været gift med Bodil Kjer, Helle Virkner og Nina Pens Rode.

Han er begravet på Frederiksberg ældre kirkegård.

Filmografi 

 Tango – 1933
 Provinsen kalder – 1935
 Millionærdrengen – 1936
 Den kloge mand – 1937
 Balletten danser – 1938
 Frøken Vildkat – 1942
 Lykken kommer – 1942
 Afsporet – 1942
 Søren Søndervold – 1942
 Som du vil ha' mig – 1943
 Familien Gelinde – 1944
 Teatertosset - 1944
 Frihed, lighed og Louise – 1944
 Otte akkorder – 1944
 Spurve under taget – 1944
 To som elsker hinanden – 1944
 Den usynlige hær – 1945
 Ditte Menneskebarn – 1946
 Jeg elsker en anden – 1946
 Familien Swedenhielm – 1947
 Ta', hvad du vil ha' – 1947
 Kristinus Bergman – 1948
 John og Irene – 1949
 For frihed og ret – 1949
 Din fortid er glemt – 1950
 Nålen – 1951
 Fireogtyve timer – 1951
 Vi som går stjernevejen – 1956
 Jeg elsker dig – 1957
 Harry og kammertjeneren – 1961
 Det stod i avisen – 1962
 Gertrud – 1964
 Naboerne – 1966
 Utro – 1966
 Tre mand frem for en trold – 1967
 Oktoberdage – 1970
 Hærværk (film) – 1977
 Rend mig i traditionerne – 1979
 De uanstændige – 1983
 Babettes gæstebud – 1987
 Sidste akt – 1987
 Høfeber – 1991

Tv-serier 
 Københavnerliv - 1967
 Livsens Ondskab - 1972
 Aladdin eller Den forunderlige lampe - 1975

Bibliografi:
Ebbe Rode: Åben Dagbog. Taler, artikler og digte fra et tiår.
Ebbe Rode: Troldguld. Huskerier. J.H.Schultz Forlag, 1958. 115 sider. Fotoill.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Entertainere fra Danmark
Modstandsfolk fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Tændkabel

Tændkabel er et strømkabel til højspænding, som i en benzinmotor leder strømmen fra strømfordeleren til tændrøret. Der er således ét kabel for hver cylinder. Ud over disse kabler er motoren forsynet med et tændkabel, der forbinder tændspolen med strømfordeleren. Strømmen går altså i ét kabel fra tændspolen til strømfordeleren, og herfra bliver den fordelt til kablerne, der fører til tændrørene.

På nogle, især nyere biler, er tændkablet gjort overflødigt, da de er udstyret med en separat tændspole for hver cylinder. Denne tændspole er så placeret i umiddelbar tilknytning til tændrøret. Andre biler, igen især nyere, er ikke udstyret med strømfordeler, så her bliver strømmen i stedet elektronisk fordelt i selve tændspolen.

Motordele
Elektriske kabler
Nikolaj 1. af Rusland

Nikolaj 1. af Rusland (, ; født 6. juli 1796, død 2. marts 1855) var zar af Rusland og konge af Polen fra 1825 til sin død i 1855. Nikolaj var yngre broder til Alexander 1. og tredje søn af kejser Paul 1. af Rusland.

Regering 
Han tiltrådte ved broderens pludselige død og slog samme år et liberalt officersoprør (Dekabristopstanden) ned med hård hånd. 

I hele sin regering var han kendt for et despotisk styre og drev et stort hemmeligt politi og et netværk af spioner. Al kritisk litteratur blev bandlyst og flere intellektuelle gik i eksil i hans periode. Blandt hans få reformer var en justering af Ruslands lovkompleks og et forsøg på at effektivisere administrationen. 

Udenrigspolitisk var han stærkt imod revolutioner, og hans tilbud om militær støtte til at slå disse ned rundt om i Europa gav ham tilnavnet «Europas politimand». I 1830 afskaffede han det polske kongedømme efter en revolution og gjorde atter Polen til en russisk provins; 1849 hjalp han Østrig ved at knuse det ungarske oprør. På den anden side veg han ikke tilbage for at benytte nationale opstande mod f.eks. tyrkerne til russiske landudvidelser.

Hans sidste år prægedes af Krimkrigen, hvor han var gået i krig med Tyrkiet og havde fået England og Frankrig til fjender. Han døde delvis knækket af de mange militære nederlag.

Ægteskab 
Nikolaj blev i 1817 gift med prinsesse Charlotte af Preussen. Hun var datter af kong Frederik Vilhelm 3. af Preussen og Louise af Mecklenburg-Strelitz. I Rusland antog hun navnet Aleksandra Fjodorovna. 

Regenter af Rusland
Storfyrster af Finland
Huset Holsten-Gottorp-Romanov
Ortodokse monarker
Jyväskylä
Pumpabike

En pumpabike ligner en krydsning mellem en vandski og en hoppestylte.

Efter et afsæt fra f.eks. en badebro kan man ved at hoppe på pumpabike opnå hastigheder på 30 km/t. Den skal have en hastighed på mere end 8 km/t da den ellers ikke kan bære personen.

Eksterne henvisninger 
 pumpabike.com
 Fuldt billede 
 New Scientist Breaking News – Human-powered hydrofoil seeks jumpy riders
 Video: http://www.newscientist.com/data/images/ns/9999/pumpabike.mov 

Hydrofoilfartøjer
Menneskedrevne søfartøjer
Otto Kalkar

Karl Otto Herman Tryde Kalkar (født 9. juni 1837 i Odense, død 6. januar 1926 i Kongens Lyngby) var en dansk præst og sprogforsker. Han var søn af Christian Kalkar. 
 
Efter at have gået på Borgerdydskolen i København blev Kalkar student 1854 ved privat dimission. Skønt tiltrukket af det sproglige undlod Kalkar at studere filologi, nærmest af ulyst til lærergerning, især for børn. I stedet blev han cand.theol. 1859. Som student og som alumnus på Borchs Kollegium (1859-1860) lagde Kalkar sig efter semitiske sprog, men studiet blev afbrudt af en kraftig øjensygdom.
 
Kalkar var i nogle år huslærer på et par herregårde. Han deltog frivillig i krigen 1864 og udnævntes i forsommeren samme år til løjtnant i reserven. 1865 blev Kalkar forstander for Oddense Folkehøjskole i Salling, 1866 andenlærer ved Lyngby Skolelærerseminarium, 1870 forflyttet til samme Stilling ved Jonstrup Seminarium, 1884 inspektør og overlærer ved Viborg Kommunes skolevæsen og 1886 sognepræst for Himmelev Sogn og Roskilde Adelige Jomfrukloster.

2. august 1866 ægtede Kalkar Ursula Glud (2. maj 1843- 30. november 1875) og 14. december 1877 ægtede han Ida Augusta Nielsen (født 14. december 1845).

Kalkars Ordbog 

Stærkt påvirket af Rasmus Rask og N.M. Petersen begyndte Kalkar 1868 at samle stof til en Ordbog til det ældre danske Sprog (1300-1700) (ofte blot omtalt som Kalkars ordbog), der udkom 1881-1907 i fire bind og et femte supplementsbind udgivet 1907-1918. Ordbogen indeholder særlig det, som i det gamle sprog afviger fra sprogbrugen på Kalkars tid. I 2017 lagde Det Danske Sprog- og Litteraturselskab "Kalkars Ordbog" på internettet ved brug af deres sædvanlige ordbogsplatform. En faksimile findes på hjemmesiden for Historisk institutt, Universitetet i Bergen .

Bibliografi 
 Otto Kalkar: Ordbog til det ældre danske Sprog, (1300-1700), bind I-IV, København 1881-1918. Optrykt 1976 med tilføjet bind VI: Marie Bjerrum: Otto Kalkar og hans ordbog; Kilder og hjælpemidler: efterskrift.

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 Kalkars Ordbog – online udgave udviklet af Det Danske Sprog- og Litteraturselskab
 Ordbog til det ældre danske sprog (1300-1700) bd. 1-4, København 1881-1907 – Faksimileudgave på hist.uib.no (Historisk institutt/Statsarkivet i Bergen)

Præster fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Filologer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Odense
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dun (brunblakket)

Dun kaldes også brunblakket og er en farvebetegnelse hos heste. Den dunfarvede hest har sort man, hale og pandelok, samt en blanding af gule og sorte hår, evt. med blommer på kroppen. Den dunfarvede hest skal have en ål ned langs ryggen. Har hesten ikke ål, betegnes den som værende Buckskin.

Heste
Farver
Dun

Dun kan også betyde brunblakket, se Dun (brunblakket)

Dun er små, løse fjer med bløde stråler uden bistråler. Dunede sidder ved grunden af dækfjerene i regelmæssigt skifte. Deres hovedopgave er at virke varmeisolerende.

Fugleanatomi
49 f.Kr.



Begivenheder 
 10. januar – Julius Cæsar krydser floden Rubicon med sine soldater og udtaler de berømte ord "Jacta est alea" – "Terningerne er kastet".

Født

Dødsfald 

49
Palæstinensiske Lovgivende Råd

Det Palæstinensiske Lovgivende Råd (engelsk: Palestinean Legislative Council, PLC) er Palæstinas parlament eller lovgivende råd. Det første valg til dette fandt sted 20. januar 1996. Rådet har 132 pladser, som vælges i 16 valgkredse i en blanding af forholdstalsvalg og flertalsvalg i enkeltkredse.

Mandatfordeling 
(de vigtigste partier efter seneste valg, 25. januar 2006)

Hamas 74 mandater (44% af stemmerne)
Fatah 45 mandater (41% af stemmerne)
PFLP   3 mandater (4% af stemmerne)

Palæstinas politik
Politiske forsamlinger
Alkohol (flertydig)

Alkohol har flere betydninger:
 Alkohol (stofklasse) – en gruppe organiske stoffer, der også kaldes alkanoler
 Ethanol – et alkohol der i daglig tale ofte blot omtales alkohol
 Alkoholiske drikkevarer – drikkevarer indeholdende ethanol
 Alkohol (film) - en tysk stumfilm fra 1920
Italiensk

Italiensk har flere betydninger:

 Italiensk (sprog) – et sprog som primært tales i Italien.
 Italien – et land samt er noget som stammer fra eller tilhører Italien.
 Italiener – en person fra Italien.
 Italiener – en hønserace.
 Italiensk (skak) – er en åbningsvariant i skak.
 "Italiensk" er inden for seksualitet en betegnelse for at stimulere penis i armhulen; se Seksuelle sprog.
Timple

En timple er et kanarisk strengeinstrument, som har fire eller fem (nylon) -strenge. 

Strengene er stemt oppefra: G, C, E, A, D.

Kan dog også være stemt oppefra: A, D, F#, B, E

Strengeinstrumenter

Timple learning online