kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Carl Theodor Melchior

Carl Theodor Melchior (13. marts 1826 i København – 12. oktober 1898 sammesteds) var en dansk maler og billedhugger.

Hans forældre var opsigtsbetjent ved Politiet August Melchior og Ane Cathrine født Ramge. Melchior blev optaget på Kunstakademiet april 1839, var elev i 1. frihåndsskole fra 1841, var derefter en tid i handelslære, men kom 1843 på H.W. Bissens billedhuggerværksted og begyndte januar 1844 atter på Akademiet, hvor han gik over til at modellere i 2. ornamentklasse. Han avancerede i oktober samme år til figurtegneskolen, januar 1845 til modelskolen og vandt den lille sølvmedalje som billedhugger 1846. Melchior arbejdede samtidig for Bissen, men besluttede at gå over til malerkunsten.

Melchior udstillede kun een gang som billedhugger, nemlig en buste på Charlottenborg Forårsudstilling 1849. Som maler har han hovedsagelig udført portrætter bl.a. af Carl Bloch (ca. 1850) og af komponisten Emil Hartmann (udstillet 1852) og folkelivsbilleder, hvoraf kan nævnes Fra landet (udstillet 1852, forhen Johan Hansens samling) og Dans i en bondestue, som indbragte ham Neuhausens Præmie 1855.

Gift 1. juni 1877 i København med Caroline Amalia Volquartz (8. februar 1848 i Nykøbing Falster – 28. september 1932 i København), datter af garver Jørgen Christian Volquartz og Louise Hansine Gabrielsen.

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Udstillinger 
 Charlottenborg Forårsudstilling 1849 (som billedhugger), 1852, 1854-55, 1857-58, 1860-61, 1863-66 og 1871 (i alt 13 gange med 18 værker)

Værker 
Portrætter:
 Maleren Carl Bloch (ca. 1850)
 Organist Emil Hornemann (udstillet 1852)
 Frøken Alibert (udstillet 1852)
 Lægen Nathan Melchior (ingen familierelation)
Genrestykker:
 Fra landet (udstillet 1852, forhen Johan Hansens samling)
 Familien tager på skovtur (udstillet 1852)
 En karl passiarende med en pige (udstillet 1854)
 Dans i en bondestue (udstillet 1855, Neuhausens Præmie)
 Scene i en bondestue, unge piger, der spiller kort med en ældre mand (udstillet 1858)
 Præstens besøg efter dåben (udstillet 1863)
 Fårevaskning på landet (udstillet 1865)
 Episode af Bellmann (udstillet 1866)
 Landlig scene i høhøsten (udstillet 1871)

Kilder 
 

Carl Theodor
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Malere fra Danmark
Portrætmalere
Billedhuggere fra Danmark
Modtagere af De Neuhausenske Præmier
Ludovica Augusta Melchior

Ludovica Augusta Melchior, født Løser (19. september 1808 i København – 5. juni 1882 sammesteds) var en dansk maler.

Hun var datter af blikkenslagermester Johan Andreas Løser og Anna Elisabeth født Conrad, lærte blomster- og frugtmaleriet af Ditlev Martens og deltog 1825 som en af meget få kvinder i de maleø­velser, der afholdtes på Charlottenborg under C.W. Eckersbergs vejledning. Hun udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling 1824-26 (under navnet Løser). 

Gift 16. maj 1840 i København med skolebestyrer, senere kancelliråd Henrik Emil Melchior (5. august 1806 smst. – 6. december 1883 smst.), søn af reservekirurg, senere distriktslæge Peter Melchior og Sophie Amalie Bernhardt. 

Hun er begravet på Assistens Kirkegård.

Værker 
 En kurv med nogle frugter (udstillet 1824)
 Et glas med roser (udstillet 1825)
 Nogle frugter liggende på en piedestal (udstillet 1825)
 Frugter og blomster (udstillet 1826)
 Et glas med blomster (udstillet 1826)
 En kurv med frugter (udstillet 1826)

Kilder 
 

Malere fra Danmark
Personer fra København
Blomstermalere
Danskere i 1800-tallet
Ludovica Augusta
Jacob Moleschott

Jacob Albertus Willebrordus Moleschott (født 9. august 1822 i Herzogenbusch, død 20. maj 1893 i Rom) var en tysk-italiensk fysiolog. 

Efter at have studeret medicin og naturvidenskaber i Heidelberg praktiserede han fra 1845 i Utrecht; 1847—54 var han privatdocent i Heidelberg, men trak sig tilbage, da han fik en advarsel fra ministeriet på grund af sine materialistiske anskuelser. I 1856 blev han professor i fysiologi i Zürich, 1861 i Torino og 1879 i Rom. 

Sammen med Donders og van Deen udgav han Holländische Beiträge zu der anatomischen und physiologischen Wissenschaften, fra 1855 udgav han tidsskriftet: Untersuchungen zur Naturlehre des Menschen und der Thiere, hvori hans og en stor del af hans elevers arbejder offentliggjordes. 

Af hans arbejder kan nævnes: Physiologie der Nahrungsmittel (1850, 2. oplag 1859), Lehre der Nahrungsmittel (1850, 3. oplag 1858), Physiologie des Stoffwechsels in Pflanzen und Thieren (1851), Der Kreislauf des Lebens (1852, 5. oplag 1875—86), Kleine Schriften (1880, 1887).

Kilder 

 

Fysiologer fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Salmonsens
Forskningsklinikken for Funktionelle Lidelser

Forskningsklinikken for funktionelle lidelser i Århus er en afdeling under Århus Universitetshospital. Klinikken er en psykiatrisk forskningsklinik under ledelse af professor Per Fink samt overlægerne Emma Rehfeld og Nils Balle Christensen, som alle er speciallæger i psykiatri.

Klinikken mener at en række sygdomme, hvoraf mange er anerkendt som separate af WHO, bør klassificeres under diagnosen Bodily Distress Syndrome (BDS) - en diagnose som ikke er godkendt af WHO, og som Per Fink selv har været med til at introducere.

Eksempler på diagnoser, som klinikken mener er underformer af BDS
 Fibromyalgi
 Kronisk træthedssyndrom
 Irritabel tyktarm
 Kronisk smertesyndrom
 Somatiseringstilstand
 Duft- og kemikalieoverfølsomhed
  Kronisk piskesmæld
Derudover klassificerer klinikken "Helbredsangst" som den anden hovedvariant af funktionelle lidelser

Der findes dog forskning i somatisk regi, som står i modsætning til Forskningsklinikkens teorier:
 Vedrørende ”irritabel tyktarm” er der gennem de seneste år fremkommet resultater som viser, at der kan være en organisk forklaring på mange af tilfældene. Forskere fra Hillerød Hospital har opnået forskningsresultater og behandlingsmetoder, som bl.a. viser at mange af tilfældene skyldes kronisk forstoppelse som kan afhjælpes med en speciel behandling, som disse forskere har udviklet. 
 Uforklarlige ”hjertesmerter”/brystsmerter bliver også betragtet som en funktionel lidelse ud fra Forskningsklinikkens teorier. Men der er for nylig fremkommet ny forskning fra Bispebjerg Hospital, som viser at mange kvinder med ”uforklarlige” brystsmerter går med belastende og farlige hjerteproblemer uden at få en klar diagnose og behandling fordi det ikke umiddelbart har været muligt at afsløre forsnævringer i deres kranspulsårer – . 
Speciallæge Henrik Isager har skrevet en bog, om funktionelle lidelser og forståelsen af disse. Henrik Isager peger på at man overser disse sygdomme selvom de er en biologisk realitet og et centralt økologisk problem – 

Hverken Bodily Distress Syndrome eller Helbredsangst  forekommer i Sundhedsvæsenets Klassifikations System, og de kan derfor ikke betragtes som anerkendte af det danske sundhedsvæsen.

Se også 
 Funktionelle lidelser

Kilder

Ekstern henvisning 
 Forskningsklinikken for funktionelle lidelser 

Psykiatri
Overfølsomheder
Adolph Christian Meyer

Adolph Christian Meyer (ved dåben: Christian Adolph) (24. juni 1803 i København – 10. april 1878 sammesteds) var en dansk højesteretsassessor, far til Vilhelm Meyer.

Han var en søn af rentekammerdeputeret Johann Heinrich Elias Meyer, blev 1821 privat dimitteret til Københavns Universitet, 1826 juridisk kandidat, 1830 auditør i Hæren, 1838 surnumerær assessor i Den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, 1841 virkelig assessor sammesteds, overgik 1845 som assessor i Københavns Kriminal- og Politiret og udnævntes 1856 til assessor i Højesteret, i hvilken stilling han forblev indtil sin død, 10. april 1878 i København. Meyer, der nød megen anseelse for sin fremragende dygtighed og store skarpsindighed, fik 1836 titel af overauditør, 1852 af justitsråd, blev 18. november 1859 Ridder af Dannebrog og 26. maj 1867 Dannebrogsmand og udnævntes 21. maj 1874 til Kommandør af 2. grad af Dannebrog. Ved siden af sin egentlige embedsgerning fungerede han i en længere årrække (1858-1869) på regeringens vegne som medlem af Den sjællandske Jernbanes kontrolkomité.

21. november 1834 blev han gift med Emilie Johanne Blom (30. maj 1812 – 10. februar 1896). en søster til tømrermester Julius Blom.

Kilder 
 Georg Kringelbach, "Christian Adolph Meyer", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Eksterne henvisninger 

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra København
Kommandører af Dannebrog
Højesteretsdommere fra Danmark
Landsdommere fra Danmark
Dommere i Kriminal- og Politiretten
Danskere i 1800-tallet
Auditører fra Danmark
Helmer Rosting

Helmer Rostgaard Gommesen Rosting (født 8. juli 1893 i Thisted, død 28. juni 1945 i København) var en dansk teolog, diplomat, Folkeforbundets højkommisær i Fristaden Danzig og direktør for Dansk Røde Kors (1939–1945).

Han var søn af landøkonomisk forsøgsleder P. Gommesen Rosting.

Helmer Rosting var mistænkt for at nære pro-nazistiske synspunkter i sin tid som direktør for Dansk Røde Kors. Dansk Røde Kors nægtede indtil 1943 at hjælpe jøder i Europa. Da frivillige i 1942 forsøgte at sende nødpakker til ghettoer i Polen, afviste Dansk Røde Kors at være behjælpelig.

Sommeren 1940 trådte Rosting offentligt frem som en ubetinget sympatisør af Nazi-Tyskland og gik ind for en omdannelse af den danske regering i nazismens ånd. Han er ikke registreret som partimedlem, men figurerede på forskellige nazistiske ministerlister: September 1940 som udenrigsminister og oktober 1942 på en mere beskeden plads som kirkeminister. I slutningen af september 1943 rettede han på eget initiativ en henvendelse til den tyske rigsbefuldmægtigede, dr. Werner Best, om at frigive det internerede danske militærpersonel mod til gengæld at internere alle jøder i Danmark for dernæst at benytte dem som gidsler med trussel om deportation til Tyskland i fald sabotagen fortsatte.

Ved Danmarks befrielse maj 1945 var Rosting en af de mest eftersøgte, og det førte til hans arrestation den 6. maj. Han blev løsladt efter afhøring, men blev dagen efter arresteret af en anden modstandsgruppe og atter løsladt. Disse oplevelser førte til et nervesammenbrud og indlæggelse på Kommunehospitalet. Han forlod hospitalet og begik selvmord.

Han var blevet Ridder af Dannebrog 1927 og Dannebrogmand 1937.

Han er begravet på Vestre Kirkegård.

Publikationer 
 Protection of minorities by the League of Nations, Genève 1922
 Mindretals-Problemer i Europa, København 1938
 Røde Kors i Krig og Fred, København 1942

Litteratur 
Henning Poulsen: Besættelsesmagten og de danske nazister, København 1970

Weblinks 
 Biografi i Dansk Biografisk Leksikon

Referencer 

Teologer fra Danmark
Nazister fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Riddere af Dannebrog
Personer der har begået selvmord
Diplomater fra Danmark
Personer fra Thisted
Optical add-drop multiplexer

En optical add-drop multiplexer (OADM) er en anordning anvendt i wavelength-division multiplexing systemer til multipleksing og rutning af forskellige datakanaler af nærinfrarøde elektromagnetiske bølger ind-i eller ud-af et single mode fiber (SMF).

En optical add-drop multiplexer er en type af optisk node, som generelt anvendes til konstruktion af optisk telekommunikationsnet. Add og drop refererer her til anordningens mulighed til at tilføje en eller flere nye bølgelængder til et eksisterende WDM signal, og/eller at drop (fjerne/flytte) en eller flere kanaler; flytte disse kanaler til en anden netsti. En OADM kan opfattes som et slags optisk krydsfelt.

Kilder/referencer

Optisk kommunikation
Livor mortis

Livor mortis (latin: livor — "blålig farve", mortis – "dødens"), i daglig tale kaldet ligpletter, er et tegn på dødens tilstedeværelse.
Ligpletter er en bundfældning af blodet til den nedre del af liget, hvilket medfører en purpurrød misfarvning af huden: når hjertet ikke længere slår og dermed sørger for cirkulering af blodet, synker de tunge røde blodlegemer gennem serummet på grund af tyngdekraften. Intensiteten af farven afhænger af mængden af den reducerede hæmoglobin i blodet. Denne misfarvning forekommer ikke i områder på kroppen, som er i kontakt med underlaget, fordi kapillærerne sammentrykkes. Når karvæggen bliver gennemtrængelig på grund af nedbrydning, siver blodet gennem den, og pletter vævet. Dette er grunden til ligpletter.

Ligsynsmændene kan anvende tilstedeværelsen eller fraværet af ligpletter som et middel til at bestemme omtrentligt dødstidspunkt. Tilstedeværelsen af ligpletter er en indikation af hvornår det vil være formålsløst at begynde hjertemassage, eller om det er ineffektivt at fortsætte, hvis den allerede er i gang. Det kan også bruges af retsmedicinske efterforskere til at afgøre, om et lig er blevet flyttet (for eksempel hvis kroppen er fundet liggende med ansigtet nedad, men livor mortis er til stede på den afdødes ryg, kan efterforskerne bestemme, at kroppen oprindeligt var placeret med ansigtet opad).

Ligpletter fremtræder fra mellem tyve minutter og tre timer efter døden er indtruffet.

Eksterne henvisninger 
 Ligsyn og dødsattest, medividen.dk
 Hvad gør døden ved kroppen?, videnskab.dk

Død
Papyrus 6

Papyrus 6 (hos Gregory-Aland mærket (signum) 6 eller med ε 021 i von Sodens nummerering) er et tidligt fragment fra Det Nye Testamente på græsk og koptisk. Det er et papyrus-fragment med et indhold fra Johannesevangeliet. Manuskriptet er palæografisk blevet anslået til at stamme fra slutningen af det 4. århundrede. Manuskriptet indeholder også uddrag af Første Clemensbrev, som indgår i den koptiske kirkes kanon.

Referencer

Se også
 Papyrus-kilder til Det Nye Testamente

Bibelske manuskripter fra det 4. århundrede
Lydpindeopsætter

Lydpindeopsætter, Lydpindejern eller Stemmestokjern, er et svagt S-bøjet fladjern, 20-25 cm i længden, i den ene ende tilspidset og den anden et påsat hoved med nogle indskæringer, som anvendes af instrumentbyggere til at isætte stemmestokken (sjælen) i strengeinstrumenter; også kaldt lydpindeopsætter, eller støvleknægt.

Instrumentbyggerværktøj
Træværktøj
Musikinstrumenter
Carl Gunder Dalberg

Carl Gunder Dalberg (11. marts 1800 i København – 6. juli 1862 i Frederiksværk) var en dansk officer. Søn af kammerråd ved Toldboden Thor Stentzel Dalberg (1763-1826) og hustru Frideriche Cathrine Adelgunde Amundin (1763-1855).

Dalberg blev optaget som kadet i artilleriet 1812, blev stykjunker 1814, udnævnt til løjtnant 1815, sekondløjtnant i artilleriet 1817 og til premierløjtnant 1827. Han forlod Det Kongelige Artillerikorps med kaptajns rang og blev udnævnt til inspektør på Frederiksværk Krudtværk fra 1. januar 1830, hvilket var en stilling, som han overtog efter svigerfaderen Eilert Tscherning. Dalberg blev udnævnt til Ridder af Dannebrog 2. juli 1849, fik karakter af major senere samme år og blev afskediget 1858.

Dernæst var han skovkasserer for Tisvilde og Frederiksværk distrikt. Hvervet bestred han til sin død. Han var med til at stifte Frederiksværk Sparekasse, som blev stiftet den 28. april 1836 og først havde kontorer i Statens kontor på fabrikken indtil 1858, da fabrikken undtagen krudtfabrikken overgik til privat eje. Carl Dalberg var direktør for sparekassen fra 7. maj 1837 til sin død i 1862. Det var efter hans forslag, at gaderne i Frederiksværk fik navne; ligeledes var han indblandet i, at der kom gadelys, så der i 1853 var 7 lygter i byen. Han var også en af initiativtagerne til, at der blev oprettet et læseselskab, senere biblioteket i Frederiksværk.

Familie 
Dalberg blev gift i Garnisons Kirke i København 9. april 1830 med Albertine Andrea Tscherning (21. april 1805 på Frederiksværk – 17. marts 1889 sammesteds), datter af forrige inspektør på Frederiksværk, oberst Eilert Peter Tscherning og Marie Lützow. Albertine var priorinde i Det Harboeske Enkefruekloster.

Carl Gunder Dalberg og Albertine var forældre til:
 Eilert Thor Dalberg. (1831-1834)
 Carl Anton Sciawitsky Dalberg (1835-1925)
 Marie Frederikke Dalberg (1. marts 1832 i Frederiksværk – 27. februar 1917 på Frederiksberg), gift med Fritz Meyer (1817-1891)
 Sahra Sophie Albertine Dalberg. (f. 1833)
 Anton Frederik Stanislavs Sciawitsky Dalberg. (f. 1839)
 Albertine Andrea Dalberg.(1841-1881)
 Viggo Alfred Sciavitsky Dalberg.(f. 1844)
 Julie Louise Ulrikke Eleonore Dalberg.(1845-1863)

Kilder 
 Biografi på Geni.com
 Genealogi hos Finn Holbek

Artilleriofficerer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Bankdirektører fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Sort fiber

En sort fiber er en uanvendt lysleder, som er tilgængelig for anvendelse til lyslederkommunikation.

Begrebet sort fiber blev oprindeligt anvendt til at referere til en telekommunikationsinfrastrukturs datanets potentielle kapacitet, men refererer også til den øgede almindelige praksis, hvor en fibernetleverandør udlejer lyslederkabler – eller, generelt, om en lyslederinstallation, som ikke er ejet eller styret af traditionelle indholdsleverandører.

Kilder/referencer 

Optisk kommunikation
Camargue

Camargue er en hesterace, altid skimler, der hører hjemme i Rhône-deltaet i Sydfrankrig. Det er en gammel race, som menes at være efterkommer af de forhistoriske heste, man har fundet rester af i Solutré. Den har visse ligheder med de heste, der er malet i Lascaux-grotten for ca. 15.000 år siden, især i hovedets form. Den blev påvirket af berberen, som kom fra Nordafrika under maurernes invasion, men har siden ikke været påvirket på grund af deres habitats isolation.

De lever i halvvilde flokke i det sumpede marskland i Rhône-deltaet, hvor de har et barsk liv. De lever af siv og groft græs og får sjældent tilskudsfoder. Områdets klima er ekstremt, pga. varme og mangle på græs, og disse miljøfaktorer har bidraget til deres utrolige sejhed og hårdførhed.
De bliver først og fremmest anvendt af Camargues cowboys, les gardians, i arbejdet med vogtningen af Camargues vilde sorte tyre, som anvendes i tyrefægtninger. Hestene er desuden pakheste, og efterhånden som antallet af turister i området vokser, anvendes de i stigende grad til trekking. Trods racens historie blev den ikke officielt anerkendt før 1968, da der blev dannet en avlsorganisation. Siden har der været regelmæssige mønstringer af hingste.

Camargue-hesten har karakteristisk et stort og tungt hoved med kraftige kæber, en meget kort og kraftig hals og stejle skuldre. Skuldrenes bygning giver den en godt, frit skridt, men dens trav er så høj, at den sjældent benyttes. Til gengæld har den fri og energisk galop. Den har en kort, stærk ryg med afskydende kryds og en lavt ansat hale. Lemmerne er stærke og muskuløse med meget hårde hove. Den er ret tungt bygget med god brystvidde og en meget kraftfuld bygning. Den er smidig og atletisk, har et godt temperament og modig. Camargue-hesten vokser langsomt og er ikke fuldt udvokset, før den er fem eller seks år. Til gengæld lever den længe. Føllene er mørke ved fødslen, men bliver lysere med alderen. Camargue-hesten er en skimmel, og den brændemærkes med et ”C” i et skjold. Den måler op til 140 cm i stangmål.

Referencer 

Hesteracer
Optisk kommunikation

Optisk kommunikation er en metode til at overføre data (information) fra et sted til et andet ved hjælp af lyspulser. Næsten al optisk kommunikation foregår ved at sende lyspulserne gennem en lysleder, også kaldet en optisk fiber, men optisk fritrumskommunikation er naturligvis også en mulighed. Lysledere blev brugbare i 1970'erne, og fiberoptiske kommunikationssystemer har revolutioneret telekommunikationsindustrien og har spillet en større rolle i ankomsten af informationsalderen. Grundet optisk kommunikations fordele over elektrisk kommunikation har lysledere i stor udstrækning erstattet elektriske kabler i backbone og distributionsdatanet over store dele af jorden.

Den optiske kommunikationsproces består af følgende bestanddele:
 Danne det optiske signal i en optisk sender (typisk fra et elektrisk signal)
 Formidle signalet gennem en lysleder
 Sikre at signal ikke bliver for forvrænget eller svagt
 Modtager det optiske signal – og konvertere det til et elektrisk signal.

Standarder 
For at forskellige leverandører kan levere interoperable komponenter er der udviklet standarder. International Telecommunications Union udgiver adskillige standarder relateret til karakteristikker og ydelse af lysledere:
 ITU-T G.651, "Characteristics of a 50/125 µm multimode graded index optical fibre cable"
 ITU-T G.652, "Characteristics of a single-mode optical fibre cable"

Andre standarder specificerer ydelseskrav for lysleder, sendere og modtagere så de kan anvendes sammen. Nogle af disse standarder er:
 100 Gigabit Ethernet
 10 Gigabit Ethernet
 Fibre Channel
 Gigabit Ethernet
 HIPPI
 Synchronous Digital Hierarchy
 Synchronous Optical Networking
 Optical Transport Network (OTN)

TOSLINK er det mest almindelige format for digital audio-kabler som anvender plast-lysledere til at forbinde digitale kilder til digitale modtagere – f.eks. forforstærkere eller effektforstærkere.

Optisk fritrumskommikation 

Det frie rum kan også anvendes som medium for optisk kommunikation. Hvor man ved punkt-til-punkt-forbindelser i radioområdet anvender parabolantenner, anvendes teleskoper til optisk kommunikation. Optisk kommunikation uden lysledere er primært foreslået til brug i rummet, hvor der ikke er en atmosfære til at absorbere og sprede lyset.

Se også 
 Sort fiber
 Passive optical network (PON)

Kilder/referencer 

  Encyclopedia of Laser Physics and Technology
 Fiber-Optic Technologies by Vivek Alwayn

Eksterne henvisninger 
 How Fiber-optics work (Howstuffworks.com)
 The Laser and Fiber-optic Revolution
 Fiber Optics, from Hyperphysics at Georgia State University
 "Understanding Optical Communications"  An IBM redbook
 FTTx Primer July 2008

 
Fremspirende teknologi
Fotonik
Christian Heinrich Heineken

Christian Heinrich Heineken (6. februar 1721 – 27. juni 1725) var et tysk vidunderbarn fra Lübeck, der som toårig angiveligt kunne læse Bibelen og kunne de store passager udenad. Som treårig kunne han tale fransk og latin. Han havde en godt kendskab til geografi, historie og matematik. Han skulle desuden, som toårig, have skrevet et værk om dansk historie. Han døde som fireårig på grund af sit dårlige helbred.

Litteratur 
 Christian von Schöneich: Merkwürdiges Ehren-Gedächtniß von dem Christlöblichen Leben und Tode des weyland klugen und gelehrten Lübeckischen Kindes, Christian Henrich Heineken ... / ... von der Wahrheit beflissenen Feder, seines weyland gewesenen treuen Lehrers und Beförderers, unpartheyisch entworfen. Nebst einer Vorrede Herrn Johann Henrich von Seelen. Kißner, Hamburg 1726.
 Christian von Schöneich: Leben, Thaten, Reisen und Tod eines sehr klugen und artigen 4jährigen Kindes Christian Henrich Heineken aus Lübeck. 2. Auflage. Verlag der Wittwe Vandenhoeck, Göttingen/ Lübeck 1779.
 Heinrich Asmus: Der vierjährige Gelehrte. In: Hamburger literarische und kritische Blätter. S. 287 ff. 
 Hans Heise: Das Lübecker Wunderkind. Bremen/ Wilhelmshaven 1924.
 Johannes V. Jensen: "Det lærde Barn", i: Møllen. Myter og Beskrivelser, København 1944, s. 54-62.
 Klaus J. Hennig: Ein Kind zum Anbeten. In: Die Zeit. 22. Dezember 1999.
 Guido Guerzoni: Il bambino prodigio di Lubecca. La vita straordinaria di Cristiano Enrico Heinecken. Allemandi, Turin 2006, .

Folketro
Tyskere i 1700-tallet
Jack in the Box

Jack in the Box er en amerikansk fastfood restaurant grundlagt af Robert O. Peterson i 1951 i San Antonio, Californien, hvor den stadig har hovedkvarter i dag. I alt har kæden 2.200 steder, der primært betjener den amerikanske vestkyst. Noget af deres mad som de poster omfatter Jumbo Jack, kartoffelbåde og Ultimate Cheeseburger. Selskabet drev også Qdoba Mexican Grill kæden, indtil den blev frasolgt i december 2017.

Referencer

Eksterne henvisninger

 Official website

Fastfoodrestaurantkæder fra USA
Fibernetudbyder

En fiberudbyder udbyder fibernet som en service eller nedgravning af lyslederkabler. De leverer f.eks. sorte fibre til foreninger og boliger.

En fibernetudbyder kan f.eks. også udbyde internet (ISP) og bredbåndsfjernsyn).

I Danmark er der bl.a. disse fibernetudbydere:
 Nianet
 Sagitta (broadcom)
 Seas-nve
 østkraft
 Global Connect

Kilder/referencer
 telemarkedet.dk: Fibernet: Information, råd og vejledning om fibernet.