kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Godehoc

Godehoc (også Godeoc; anden halvdel af det 5. århundrede) var en langobardisk konge af slægten Leting der regerede i 480'erne.

Godehoc førte langobardernes i deres sidste stræk i deres migration fra Skandinavien sydpå langs Elben ind i Romerriget i det nuværende Østrig. Omkring slutningen af det det 5. århundrede, sandsynligvis år 489 ledte han dem gennem Bøhmen og Mähren ind i Noricum som var blevet forladt af en anden germansk stamme ved navn Rugiere.

Godehoc blev efterfulgt af hans søn Claffo.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, første bog

Langobardiske konger
Tjek fødsels- og dødsår
Pöttmes

Pöttmes er en by i Regierungsbezirk Schwaben Landkreis Aichach-Friedberg i den tyske delstat Bayern og administrationsby for Verwaltungsgemeinschaft Pöttmes.

Geografi 
Pöttmes ligger i Region Augsburg i Landkreis Aichach-Friedberg, og hører historisk ikke til Schwaben, nærmere til Altbayern.

Landsbyer og bebyggelser 
Pöttmes består af følgende landsbyer og bebyggelser: Pöttmes, Ebenried/Stuben, Echsheim, Grimolzhausen, Gundelsdorf, Handzell, Immendorf/Wagesenberg, Kühnhausen, Osterzhausen, Reicherstein, Schnellmannskreuth, Schorn, Wiesenbach

Nabokommuner 
Aindling (Landkreis Aichach-Friedberg), Baar, Ehekirchen (Landkreis Neuburg-Schrobenhausen, (Oberbayern), Hollenbach , Holzheim (Landkreis Donau-Ries), Inchenhofen, Königsmoos, Kühbach , Petersdorf , Rain, Schrobenhausen (ND, Obb.), Thierhaupten (Landkreis Augsburg)
Hildeoc

Hildeoc (også Ildeoc, Aldihoc; anden halvdel af det 5. århundrede) var en langobardisk konge af slægten Leting der regerede i det 5. århundrede. Han var søn af den forrige konge Lethu. Langobarderne boede på dette tidspunkt i området omkring Donau og Noricum, i det nuværende Bøhmen, Mähren i Niederösterreich.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, første bog

5. århundrede
Langobardiske konger
Tjek fødsels- og dødsår
TDS

TDS har flere betydninger:
 The Daily Show – amerikansk TV-program
 Tardive dyskinesier – psykisk sygdom
Lethu

Lethu (også Lethuoc, Leti; første halvdel af det 5. århundrede) var en langobardisk konge af slægten Leting der regerede i den første halvdel af det 5. århundrede. Han var den første af det letingske dynasti, opkaldt efter ham og gav langobarderne deres seks næste konger. ifølge Paulus Diaconus var han konge for en periode af 40 år. Han blev efterfulgt af hans søn Hildeoc.

På dette tidspunkt var langobarderne bosat i Noricum og havde da kun lige undgået at blive assimileret af bulgarerne

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, første bog
 Origo gentis Langobardorum

Langobardiske konger
Tjek fødsels- og dødsår
Paulus' Andet Brev til Korintherne

Paulus' Andet Brev til Korintherne er et brev i Det Nye Testamente. Det er skrevet af Paulus – formentlig i Thessaloniki eller Philippi omkring år 58 e.Kr. og overbragt til menigheden af Paulus' medarbejder Titus. Brevet er skrevet kort efter 1. Korintherbrev, og er anerkendt også af kritiske teologer for at være skrevet af Paulus.

Brevet er skrevet i en meget personlig stil, og Paulus præsenterer sig selv og forsvarer sit apostolat overfor vranglærere, som forsøger at vildlede hans menighed (). Han er dybt engageret i menigheden, som han selv har grundlagt nogle år tidligere (), og glæder sig over deres fremgang i troen.

Referencer 

Bøger i Det Nye Testamente
Apostlen Paulus
Lamissio

Lamissio (også Laiamicho, Lamissone; første halvdel af det 5. århundrede) var en langobardisk konge – måske mytologisk – der regerede i den første halvdel af det 5. århundrede.

Ifølge langobardernes fortællinger fortalt af Paulus Diaconus, var Agelmund en søn af en hore der efter at hun havde prøvet at drukne ham (og hans seks søskende) var blevet adopteret af den tidligere konge Agelmund. Lamissio var nu kommet til magten på et svært tidspunkt for langobarderne. Bulgarerne havde dræbt den tidligere konge og taget hans datter, prinsessen, som slavinde. Lamissio fik besejrede Bulgarerne i et slag. Fortællingerne syntes usandsynlige eftersom bulgarerne ikke nævnes andet steds førend slutningen af det 5. århundrede.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, første bog
 Origo gentis Langobardorum

Langobardiske konger
Tjek fødsels- og dødsår
Agelmund

Agelmund (også Agalmund, Agilmund) var en langobardisk konge – måske mytologisk – der regerede i slutningen af det 4. århundrede eller den første halvdel af det 5. århundrede.

Ifølge langobardernes fortællinger fortalt af Paulus Diaconus skete det, efter at Agelmund havde siddet 33 år på tronen, at langobardernes kongelejr pludselig blev angrebet af bulgarerne. Agelmund blev dræbt og hans eneste datter ført bort som slavinde. Det var et stort tab, da langobarderne havde udset sig hende som deres næste dronning. Ifølge den tyske historiker Otto Abel kunne dette tyde på, at langobarderne arvede tronen igennem den kvindelige linje. Men fortællingerne synes usandsynlige, da bulgarerne ikke nævnes andetsteds før slutningen af det 5. århundrede.

Ifølge langobardernes egne fortællinger skulle de være udvandret fra egnene omkring det nuværende Danmark, og navnet Agelmund går igen i en tidlig dansk sang som "Hagelmund")

Kilder 

 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, første bog
 Origo gentis Langobardorum

Langobardiske konger
Tjek fødsels- og dødsår
Mika Waltari

Mika Waltari (født 19. september 1908, død 26. august 1979) var en finsk forfatter, dramatiker og oversætter. Han er særlig kendt for den historiske roman Sinuhe ægypteren (oprindeligt udgivet under titlen Sinuhe egyptiläinen 1945. Udgivet i dansk oversættelse 1948 ). Han skrev også poesi, skuespil og radioteater. Hans litteratur er oversat til over tredive sprog.

Blandt andre bøger han har skrevet kan nævnes Mikael Karvajalka (oprindeligt udgivet under titlen Mikael Karvajalka 1948 . Udgivet i dansk oversættelse 1950) og Mikael Hakim (oprindeligt udgivet under titlen Mikael Hakim: kymmenen kirjaa Mikael Carvajalin eli Mikael El-Hakimin elämästä vuosina 1527–38 hänen tunnustettuaan ainoan Jumalan ja antauduttuaan Korkean Portin palvelukseen  1949. Udgivet i dansk oversættelse 1951). Han debuterede med Suuri illusioni udgivet 1929 og nåede i alt 34 udgivelser

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Romanforfattere fra Finland
Dramatikere
Digtere fra Finland
Oversættere fra Finland
Waltari (band)

Waltari er en finsk rockgruppe, dannet i 1986. Navnet er hentet fra forfatteren Mika Waltari.

Diskografi

Album 
 1991 – Monk Punk
 1992 – Torcha!
 1994 – So Fine!
 1995 – Big Bang
 1996 – Yeah! Yeah! Die! Die! Death Metal Symphony in Deep C
 1997 – Space Avenue
 1999 – Radium Round
 2000 – Channel Nordica
 2004 – Rare Species
 2005 – Blood Sample
 2007 - Release Date
 2009 - Below Zero
 2011 - Covers All
 2015 - You Are Waltari
 2020 - Global Rock

EP 
 1989 – Mut Hei
 2001 – Back To Persepolis

Samleplater 
 1993 – Pala Leipää
 1998 – Decade

Metalgrupper fra Finland
Musikgrupper fra 1986
Waltari

Waltari kan henvise til flere artikler:
 Waltari (langobarder) – en langobardisk konge (? – 547)
 Waltari (band) – et finsk heavy-metal band
 Mika Waltari – en finsk forfatter (1908-1979)
Kulhydratstofskifte

Kulhydratstofskiftet er den metabolisme, hvor kulhydrater behandles.

I den kost vi indtager findes kulhydrater hovedsagelig som di- eller polysaccharider. Disse kan ikke optages i kroppen uden at blive spaltet til monosaccharider. Denne spaltning sker allerede i munden hvor spyt indeholder enzymet amylase, der spalter polysacchariderne til disaccharidet maltose. Det der ikke bliver omdannet til maltose, når maven hvor spaltningen går i stå da amylasen optimalt fungerer ved pH 6,8 – 7,0, og ikke kan fungere ved den lave pH der er i mavesækken. (ca. pH 1-2) Når maden kommer til tolvfingertarmen begynder spaltningen igen, hvor amylasen kommer fra bugspytkirtlen. Når polysaccharidet er spaltet til disaccharid spaltes maltose, ved hjælp af maltase, til glucose. Desuden bruges laktase til at spalte laktose (mælkesukker) til glucose og galactose, og sukrase bruges til at spalte sucruse (almindeligvis fra sukkerrør) til glucose og fructose.

Metabolisme

de:Glucose#Biochemie
Tilbudsavis

Tilbudsaviser, tilbudskataloger eller reklametryksager er publikationer indeholdende aktuelle varer og priser, udsendt af detail- eller en gros-butikker til private husstande og/eller virksomheder.

Formålet med tilbudsaviser er at informere kunder om hvilke varer der i øjeblikket er på tilbud og samtidig tiltrække kunder til butikkerne for at kunne fremvise det fulde sortiment med henblik på mersalg. De fleste supermarkedskæder udsender tilbudsaviser hver weekend, og mange udsender endda også en avis midt på ugen, der gælder torsdag-lørdag. Tilbudsaviserne omdeles som regel af Post Danmark eller FK Distribution.

Fremgår en vare i en tilbudsavis som værende på tilbud eller på udsalg, er det ved lov vedtaget at prisen skal være lavere end normalprisen. Hvis ikke, kan afsenderen indbringes til Forbrugerrådet for vildledende markedsføring.

Antallet af tilbudsaviser har de senere år været stigende og kulminerer omkring jul. I 2008 blev der således udsendt i alt 32.274 siders tilbudsaviser fra de danske supermarkedskæder. De største tilbudsaviser målt på volumen er fra Bilka.. 

Det er muligt at sige nej tak til tilbudsaviser ved at have "ingen reklamer, tak"-skilt på sin postkasse, der signalerer at man ikke ønsker adresseløse forsendelser. D. 27. april 2009 træder en ny ingen reklamer, tak ordning i kraft, hvor man bl.a. kan fravælge gratis- og lokalaviser, samt tilbudsaviser og andre adresseløse forsendelser. Tilbudsaviserne kan også læses online på butikkernes hjemmesider samt på forskellige webportaler.

Flere virksomheder tilbyder at læse tilbudsaviser online for derved at mindske CO2-udspillet, som frembringes af traditionelle tilbudsaviser. Dette initiativ fungerer således, at virksomhederne typisk er tilmeldt "Ingen CO2"-ordningen, hvorved den digitale publicering af tilbudsaviserne er stort set uden CO2-udslip.

Referencer

Massemedier

Forbrugerrådet annoncerer ny nej tak til reklamer ordning
Dong Hoi Lufthavn

Dong Hoi Lufthavn (IATA:VDH, ICAO:) ligger på Dong Hoi, Quang Binh, Vietnam. Anlægsarbejdet blev udført i løbet af 2004-2008, og lufthavnen åbnede den 15. maj med en start- og landingsbane på 2400 m længde og 45 m bredde, en lille platform, hvor flyene kunne ekspederes, og et kontroltårn til flyvelederen.
Lufthavnen kan betjene mellemstore fly som Airbus A321, og den kan betjene 500.000 passagerer om året.

Den franske hær opførte en forløber for lufthavnen i 1930'erne, da området var en del af Fransk Indokina. Landingsbanen var på dette tidspunkt uden belægning. Den blev benyttet af Nordvietnam under Vietnamkrigen.

Opførelsen af den nuværende lufthavn begyndte den 30. august 2004, og den første flyvning ankom dertil fra Hanoi den 18. maj 2008, og markerede indvielsen af lufthavnen.
Lufthavnen betjener besøgende til nationalparken Phong Nha-Ke Bang og strande i provinsen. Den første flyvning til Ho Chi Minh-byen var den 1. juli 2009.

Terminaler 
 Vietnam Airlines (Hanoi, Ho Chi Minh-byen)
 VietJet Air (Hanoi, Ho Chi Minh-byen)
 Jetstar Pacific Airlines (Ho Chi Minh-byen, Hai Phong, Chiang Mai)

Kilder 

Quang Binh
Lufthavne i Vietnam
Vilhelm Storch

Mathias Vilhelm Samuel Storch (født 21. juli 1837 i Køng på Fyn, død 1. august 1918 på Frederiksberg) var en dansk kemiker.

Storch, der blev cand.polyt. 1861, deltog i 1864-krigen og blev her taget som krigsfange under stormen på Dybbøl i 1864. Hans privatkorrespondance er udgivet af Anders Glavind i bogen "Begejstring – Tvivl – Skuffelse" af Odense Universitetsforlag, 1999. Bogen giver bl.a. et godt indblik i, hvordan livet i fangenskab formede sig for de 8000 danskere, som var i tysk fangenskab.

Han var medarbejder ved Steins kemiske Laboratorium 1865-82, kemisk medarbejder ved docent N.J. Fjords forsøg 1879. Storch blev 1882 ansat ved forsøgslaboratoriet under Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole, hvor han i 1892 blev udnævnt til professor. Frederiksberg Kommune opkaldte i 1906 en lille villavej efter ham, Storchsvej.

Han var også leder af kontrollen med mejeriernes overholdelse af pasteuriseringslovbudet fra 1899, æresmedlem af Det islandske Oldsagsselskab i Reykjavik, medlem af Kungliga Lantbruks-Akademien i Stockholm, Kommandør af 2. grad af Dannebrog (1908) og Dannebrogsmand (1898). Han er begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård.

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Kemikere fra Danmark
Militærfolk fra Danmark
Ansatte ved Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Medlemmer af Kungliga Lantbruksakademien
Kommandører af Dannebrog
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Fyn
Personer i Kraks Blå Bog (1910)
Rosamond McKitterick

Rosamond Deborah McKitterick (født 31. maj 1949) er en britisk historiker, professor i middelalderhistorie ved Cambridge Universitet og en af Englands førende forskere inde for middelalderen. Det meste af hendes arbejde er fokuseret omkring Frankiske kongeriger i 8. og 9. århundrede hvor hun anvender palæografiske metoder og manuskriptlæsning til at belyse forskellige politiske, kulturelle, religiøse og sociale aspekter i fra den tidlige middelalder.

Bibliografi 
 The Frankish Church and the Carolingian reforms, 789-895 (1977)
 The Frankish Kingdoms under the Carolingians, 751-987 (1983)
 The Carolingians and the Written Word (1989)
 Books, scribes and learning in the Frankish Kingdoms, sixth to ninth centuries
 The Frankish Kings and Culture in the early Middle Ages (1995)
 History and Memory in the Carolingian World (2004)
 Perceptions of the Past in the Early Middle Ages (2006)
 Charlemagne: the Formation of a European Identity (2008)
 (ed.) The Uses of Literacy in early medieval Europe (1990)
 (ed.) Carolingian Culture: emulation and innovation (1994)
 (ed.) The New Cambridge Medieval History, II: c.700 – c.900 (1995)
 (ed., with Roland Quinault) Edward Gibbon and Empire (1996)
 (ed.) The Early Middle Ages, 400-1000 (2001)
 (ed.) Atlas of the Medieval World (2004)

Historikere fra Storbritannien
DM i håndbold 1943-44 (kvinder)

Danmarksmesterskabet i håndbold for kvinder 1943-44 var det 9. DM i håndbold for kvindehold og mesterskabet blev afgjort som en turnering mellem de fem vindere af unionsmesterskaberne. Deltagerne var:

Mesterskabet blev vundet af Kvindelig Idrætsforening, som dermed forsvarede DM-titlen fra året før og vandt sit fjerde DM-guld.

Resultater

Kilde 
 HVEM HVAD HVOR 1945 – Politikens Årbog

DM i håndbold (kvinder)
Håndbold i 1944
Håndbold i 1943
Kvindehåndbold
Salatmayonnaise

Salatmayonnaise er en dip til pommes frites og andre kartofler. Salatmayonnaise bliver produceret af Kraft Foods Danmark i Fallingbostel i Tyskland. 

Ingen i Kraft Foods' organisation kan desværre komme med en logisk forklaring på, hvorfor det hedder salatmayonnaise. Den eneste historie, som muligvis kunne give en forklaring, kommer fra Tyskland, hvor man for mange år siden, havde dette produkt som hovedsageligt blev brugt til kartoffelsalat og lignende på grund af den lavere fedtprocent end almindelig mayonnaise. 

Derefter er produktet blevet lanceret i burgerbranchen, specielt Burger King promoverede Kraft salatmayonnaise som dip til pommes frites – først i 1999 kom Kraft salatmayonnaise ud i butikkerne, så almindelige forbrugere kunne købe produktet.

Sovse
Grafem

Et grafem er den fundamentale enhed i et skriftsystem. Typer af grafemer er blandt andet bogstaver, kinesiske tegn, tal, skilletegn og andre tegn.

I fonologisk ortografi svarer et grafem til et fonem. I ikke-fonemiske skriftsystemer, kan flere grafemer stå for et fonem; disse kaldes da digrafer (to grafemer for et fonem) og trigrafer (tre grafemer for et fonem).

Et fonem kan også i enkelte tilfælde blive repræsenteres af flere grafemer. For eksempel kan fonemet k i dansk repræsenteres af grafemerne k, c og q. På samme måde kan fonemet f i engelsk repræsenteres både af grafemet f og af digrafen ph.

Forskellige glyffer kan også repræsentere samme grafem, hvilke betyder at de er allografer. For eksempel haves det lille bogstav a i to varianter; med eller uden “krog” i toppen. Ikke alle glyfer er grafemer i den fonologiske betydningen; for eksempel repræsenterer logogrammet & det latinske ordet et, som betyder og, og består af to fonemer.

Se også 
 Fonem
 Tegn
 Digraf
 Trigraf
 Allograf

Skriftsystemer
Tegn
Fibula (spænde)

En fibula (også kaldet bøjlenål) er et bøjeligt spænde, som ofte ligner en sikkerhedsnål men som også kan have andre former. Fibulaer blev brugt fra bronze- til og med middelalder. Hovedformålet med en fibula er at sammenfæste tekstiler, selv om de også har været ren dekorative.

Eftersom fibulaernes form ændrede sig over tid har man gennem typologiske studier kunnet lave en kronologisk oversigt, som i mange tilfælde kan bidrage med at datere gravfund.

I forbindelse med en udgravning i 2013-14, blev der fundet en sjælden fibula fra romersk jernalder, formet i bronze som en ugle, på en boplads ved Lavegård syd for Nexø på Bornholm.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Arkæologiske fund
Smykker
Dokumentationscenter

Et dokumentationscenter eller en dokumentationscentral er en organisatorisk enhed – selvstændig eller del af en anden organisation, f.eks. et bibliotek. Et dokumentationscenter har som hoved­op­gave at indsamle og/eller videregive doku­men­te­rede oplysninger. Da grænsen imel­lem at levere dokumentation og information som regel er flydende eller uklar, taler man ofte om "informations- og dokumentationscentre" under et.

Begrebet anvendes også i anden sammenhæng, fx har Udenrigsministeriet indtil for nylig haft "Sydgruppens dokumentationscentral" ligesom "Philosophers Index" udarbejdes af "Philosophy Documentation Center". Betegnelsen synes dog at blive fortrængt af andre betegnelser som informationscenter eller videnscenter.

Historie 
Historisk udspringer dokumentationscentre fra grundlæggeren af dokumentalistbevægelsen, Paul Otlet, der også grundlagde det første "Office of Documentation". Da bibliografiske databaser vandt frem fra midten af 1960'erne blev søgning i disse ofte foretaget i specielle dokumentationsafdelinger på de store teknisk-naturvidenskabelige forskningsbiblioteker. Især var dokumentationsafdelingerne ved det, der dengang hed "Danmarks Natur- og Lægevidenskabelige Bibliotek" og "Danmarks Tekniske Bibliotek" vigtige. Med slutbruger-søgningernes indtrængen omkring 1990 blev dokumentationsafdelingerne relativt nedtonet eller nedlagt mange steder.

Biblioteks- og informationsvidenskab

de:Records Management
Ibor og Aio

Ibor og Aio var de første langobardisk konger – højest sandsynligt mytologisk – der regerede sammen under langobardernes udvandring fra deres oprindelige hjem i Skandinavien til sydkysten af Østersøen. De var brødre og søn af sibyllen Gambara.

Eksistensen af sådan en diarki (dobbeltkongestyre) er en gennemgående træk i tidlige germanske stammer: alle drengebørn havde de samme arverettigheder uanset af fødselsorden og hvem der var førstefødte, hvilket bevirkede at de ofte blev regeret af regentpar, som her med to brødre, eller at kongedømmet blev opdelt.

Ifølge langobardernes fortællinger fortalt af Paulus Diaconus i Historia gentis Langobardorum, ledte Ibor og Aio langobarderne (der på dette tidspunkt kaldte sig selv "Winnili" – muligvis det samme som vinniler) til "Scoringa" – et område i det nordlige Tyskland, måske ved Elbens udmunding, eller overfor øen Rügen. Langobarderne stødte her sammen med deres nye naboer, Vandalerne, hvis konger Ambri og Assi krævede at de betalte skat til dem. Langobarderne besluttede at de hellere ville kæmpe som frie mænd end at være slave til andre og besejrede vandalerne i et afgørende slag. Ifølge langobardernes legender gengivet i Origo gentis Langobardorum, var det Odins (Godan) kone Frigg (Frea) der sikrede langobardernes sejr, ved at vende Odins seng mod øst, således at det første han så dan han vågnede var langobarderne og deres koner som havde taget deres lange hår op foran ansigtet. Odin udbrød da overrasker: "Hvem er disse langskæggede personer?", hvortil Frigg svarede at nu han havde givet dem et navn (langobard=langskæg), skulle han også give dem sejren.

Kilder 
 Paulus Diaconus, Historia gentis Langobardorum, første bog
 Origo gentis Langobardorum

Langobardiske konger
Sde Boker

Sde Boker er en kibbutz i det sydøstlige Israel, syd for Dimona, bedst kendt for at være hjem for Israels første præsident, David Ben Gurion.

Historie 
Kibbutzen blev etableret den 15. maj 1952.

I 1953 trådte premierminister David Ben-Gurion tilbage og flyttede til kibbutzen. Selvom han vendte tilbage til politik i 1955 fortsatte han med at bo i kibbutzen indtil sin død i 1973, hvor han blev begravet ved siden af sin kone Paula Ben-Gurion. Ben-Gurion flyttede til kibbutzen pga. sin vision om at kultivere Negev ørkenen og bygge dens nærmeste byer, Yeruham og Dimona, op. Han troede , at til sidst ville Negev blive hjem for mange jøder, som ville flytte til Israel efter at have gjort aliyah, og han følte at Sde-Boker var et eksempel på hvad der skulle følge. 

I sine officielle skrifter, fortalte han tit om sine bestræbelser på at få Negev til at blomstre:

Ørkenen giver os den bedste mulighed for at begynde igen. Den er et vitalt element i vores renæsance af Israel. For det er ved at beherske naturen at mennesket lærer at beherske sig selv. Det er på denne måde, mere praktisk end mystisk, at jeg definerer vores genkomst i dette land. Israel må fortsætte med at kultivere dets nationalitet og at repræsentere det jødiske folk uden at give afkald på sin gloriøse fortid. Den må tjene sig til denne ret – og det er ingen let sag – en ret som kun kan opnåes i ørkenen.

Da jeg kiggede ud af mit vindue idag og så et træ stå foran mig, vakte synet i mig en større følelse af skønhed og personlig tilfredstillese, end alle de skove jeg har set i Schweiz og Skandinavien. For vi plantede hvert et træ på dette sted, og vandede dem med vand, som vi skaffede under opbydelse af store anstrengelser. Hvorfor elsker en moder sine børn sådan? Fordi de er hendes skabelse.Hvorfor føler jøden tilhørsforhold til Israel? Fordi alting her skal endnu udrettes. Det beror kun på ham at deltage i denne priviligerede skabelsesakt. Træerne i Sde Boker taler til mig på en anden måde end træer plantet andre steder gør. Ikke kun fordi jeg deltog i deres plantning og i deres hold, men også fordi de er en gave fra mennesket til naturen og en gave fra jøderne til bevaringen af deres kultur. 

I dag er Ben-Gurions hjem i kibbutzen, "Tzrif Ben-Gurion", museum.

Noter

Eksterne links 

 Official website

Israel
Stegt flæsk med persillesovs

Stegt flæsk med persillesovs er en dansk ret af ovn- eller pandestegte skiver flæsk, der serveres med kogte kartofler og persillesovs (bechamelsovs tilsat hakket persille). Den laves af kød fra stegestykket (fra siden af grisen) eller kogestykket (længere mod grisens mave og med lavere fedtindhold).

Retten har været kendt i Danmark mindst siden cirka 1890.

I 2014 lavede Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri med fødevareminister Dan Jørgensen i spidsen en kampagne, som den 20. november 2014 skulle vælge Danmarks nationalret. Der var vidt forskellige meninger om den idé. Blandt andet spurgte Pia Kjærsgaard, om det var den bedste måde at benytte skattekroner på. 44 procent af stemmerne valgte stegt flæsk. Smørrebrød kom på en andenplads og hakkebøf på tredjepladsen.

Litteratur 
 Trine Gregorius: Stegt flæsk med persillesovs – og andre livretter. Rosinante, 2015. .
 Caroline Nyvang: Stegt flæsk med persillesovs. Aarhus Universitetsforlag, 2022. .

Referencer 

Mad fra Danmark
Madretter
Nationalretter