kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Centralbibliotek

Et centralbibliotek er et bibliotek der skal støtte de lokale folkebiblioteker ved at udlåne eller fremskaffe bøger og andet biblioteksmateriale, som de pågældende folkebiblioteker ikke selv ejer, og ved at yde råd og biblioteksteknisk bistand. Centralbiblioteket fungerer desuden som lokalt folkebibliotek for sit område.

Biblioteksstyrelsen har via en særlig finanslovsbevilling ansvaret for at sikre driften af en overcentralfunktion for de kommunale folkebiblioteker. Funktionen varetages af en række folkebiblioteker der med statslige tilskud samtidig virker som centralbibliotek. Samarbejdet reguleres i 4-årige kontrakter som indgås med Styrelsen for Bibliotek og Medier.

Centralbibliotekerne har et overcentralbibliotek som næste instans, hvilket er Statsbiblioteket.

Historie 
På et tidspunkt var funktionen som centralbibliotek tilknyttet amterne, men ikke nødvendigvis sådan at den by amtet var opkaldt efter havde centralbiblioteket.

Den 1. januar 2009 blev centralbiblioteksvirksomheden i Danmark omlagt, så antallet af centralbiblioteker blev reduceret fra 16 til 6.

Nuværende centralbiblioteker 
Der er 6 centralbiblioteker i Danmark:
 Gentofte Bibliotekerne
 Herning Centralbibliotek
 Odense Centralbibliotek
 Roskilde Bibliotek
 Vejle Bibliotekerne
 Aalborg Bibliotekerne

Sydslesvig har et centralbibliotek i Flensborg:
 Dansk Centralbibliotek for Sydslesvig

Tidligere centralbiblioteker 
Nedenstående biblioteker har tidligere haft status som centralbibliotek.

Indtil omlægningen 1. januar 2009 
 Bornholms Biblioteker
 Esbjerg Kommunes Biblioteker
 Frederiksberg Kommunes Biblioteker
 Helsingør Kommunes Biblioteker
 Københavns Kommunes Biblioteker
 Nykøbing Falster Centralbibliotek (Eksisterer ikke under det navn længere)
 Slagelse Bibliotekerne
 Viborg Bibliotekerne
 Aabenraa Bibliotekerne
 Aarhus Kommunes Biblioteker

Endnu længere tilbage i tiden 
 Thisted Bibliotek, blev centralbibliotek for Thisted Amt i 1922

Eksterne henvisninger 
 Portal til danske biblioteker
 Bibliotek og Medier: Centralbiblioteksstruktur
 Portal til de danske børnebiblioteker

Noter
Værløse Bibliotek

Værløse Bibliotek er et moderne folkebibliotek, bygget i 1979 af arkitekt Niels J. Holm, som måske var inspireret af sine kirkebyggerier. Både voksen- og børnebiblioteket er karakteristiske med de store næsten kirkeagtige vinduer, som giver stort lysindfald. 

Bygningen består af tre kvadratiske rum i røde teglsten med stærkt skrånende tage, forbundet af en lav forhal. Placeringen er meget central i forhold til gågaden eller Bymidten, hvilket krævede nedrivning af en ejendom: Mourvilles Minde, som var en af de sidste gamle patriciervillaer i byen.

Værløses Bibliotek er hovedbibliotek for Hareskov Bibliotek og Farum Bibliotek, som udgør de 3 biblioteker i Furesø Kommune. (Nu derfor kaldet Furesø Bibliotekerne.)

Det tidligere bibliotek består endnu og er forbundet med det nye med et lavt gangparti. Det har været anvendt som kulturhus, pædagogisk central, ungdomshus m.m.

I tilknytning til biblioteket ligger byens kulturhus, Galaksen.

Eksterne henvisninger 
 Furesøbibliotekernes hjemmeside 
 Biblioteksbasen 
 Galaksen

Kilde 
 http://www.folkebiblioteker.dk  Guide til kunst og arkitektur i de danske folkebiblioteker / Lone Lambert Jensen og Thomas Mark Laulund. København, 1996.

Folkebiblioteker i Danmark
Bibliotek
A.P. Møller

A.P. Møller kan i daglig tale have flere betydninger:

 Arnold Peter Møller (1876-1965) – far til Mærsk Mc-Kinney Møller og stiftede hhv. D/S 1912 og D/S Svendborg.
 A.P. Møller - Mærsk – et firma opstået i 2003 ved fusion af de ovennævnte selskaber.
 A.P. Møller Skolen -
 A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal eller Almenfonden - dansk fond stiftet i 1953
 A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Familiefond - dansk fond
Mads Lidegaard

Mads Vestergaard Lidegaard (født 17. juni 1925 i Kragelund, død 9. juli 2006) var en dansk teolog, højskolemand og forfatter til en lang række bøger om Grønland, folketro i Danmark samt om Hærvejen i Jylland.

Lidegaard debuterede i 1954 med Imigagssaq.

Lidegaard blev født i Kragelund ved Silkeborg som søn af landsbyens sognepræst Kresten Lidegaard og Johanne Lidegaard, der var uddannet sygeplejeske. Senere blev han selv uddannet cand. theol.

Han var sammen med sine brødre Peter og Jens aktiv i modstandsbevægelsen under besættelsen.

Mads Lidegaard var i en årrække gift med Else Lidegaard og er far til professor, dr.med. Øjvind Lidegaard, biolog Kresten Lidegaard, historiker og tidligere chefredaktør ved Politiken Bo Lidegaard og politiker og tidligere udenrigsminister Martin Lidegaard.

Mads Lidegaard var en af hovedkræfterne bag den øgede forståelse for grønlandske forhold og kultur. Han var i en årrække i 1950'erne udstationeret i Grønland og lærte sig i den sammenhæng grønlandsk. En usædvanlig ting på den tid. I gennem hele sit virke var Lidegaard fortaler for mellemfolkelig forståelse og accept af kulturelle forskelligheder. Mads Lidegaard underviste i en årrække på Krogerup Højskole.

Bøger

Om hærvejen 
 Den jyske hærvej fra Hjøllund til Knudstrup, i Årbog for Viborg Amt 1955, side 72-90.
 Hærvejen i Viborg Amt. Schultz, 1975.
 Hærvejen langs Gudenåen fra Funder til Kollemorten. Schultz, 1976. 
 Hærvejen i Vejle Amt. Schultz, 1977.
 Hærvejen over Kongeåen fra Vejle Å til Vojens. Schultz, 1979. 
 Hærvejen mod grænsen fra Vojens til Padborg. Schultz, 1980. 
 Hærvejen i Himmerland. Schultz, 1983. 
 Hærvejen fra Limfjorden til Dannevirke. En turfører. Nyt Nordisk Forlag, 1992. 
 Han Herreds "Molslinje" i oldtiden, i Han Herred bogen 2005, side 51-58.

Om tro og folketro 
 Danske sten fra sagn og tro. Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 1994
 Danske høje fra sagn og tro. Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 1998
 Da danerne blev kristne. Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 1999
 Danske søer fra sagn og tro. Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 2000
 Danske folkesagn. Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck, 2001
 Hvad troede de på? - religiøse tanker i oldtid og vikingetid.  Gyldendal, 2004

Om Grønland 
 Grønlands historie, Schultz, 1961
 Det gælder Grønland, Schultz 1968

Eksterne henvisninger 
 
 Mads Lidegaard på Lidegaard.dk

Faglitterære forfattere fra Danmark
Folkehøjskolelærere fra Danmark
Modtagere af Nersornaat i sølv
Danskere i 1900-tallet
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Mads
Teologer fra Danmark
Lektorer fra Danmark
Vilhelm 2. af Oranien

Vilhelm II, fyrste af Oranien (hollandsk: Willem) (27. maj 1626 i Haag – 6. november 1650 sammesteds) var søn af Frederik Henrik af Oranien og Amalia af Solms-Braunfels og var statholder i republikken Forenede Nederlande fra 14. marts 1647 til han døde af kopper i 1650.

Vilhelm var landets statholder, da Trediveårskrigen sluttede og Nederlandene anerkendtes som selvstændige. 1650 forsøgte han et statskup mod oppositionen, men opgav og døde kort efter. Hans søn, der blev født kort efter hans død, blev den senere konge i England, Vilhelm 3. af England

Nederlandske statholdere
Huset Oranien-Nassau
Personer fra Haag
Vilhelm 02 af Oranien
Statholder

En statholder er den som på statsoverhovedets vegne står for et lands eller en landsdels styre. Da Norge var i personalunion med Danmark, var der fra 1572 et embede som statholder, som blev ophævet i 1771 og genindført i 1807, da forbindelsen med Danmark blev afbrudt på grund af krig. Fra 1814 havde Norge i personalunion med Sverige statholdere frem til 1856. Statholdere fandtes også i hertugdømmerne Slesvig (Sønderjylland) og Holsten. Det kendes også fra Nederlandene, da de var under spansk herredømme, og hvor statholderne i de nordlige provinser stod bag løsrivelsesbevægelsen under Firsårskrigen, der førte til Nederland/Hollands oprettelse.
 
Betegnelser som vicekonge og generalguvernør dækker nogenlunde det samme.

Andre lande

Nederlandene 
Titlen statholder blev også brugt om statsoverhovedet i Republikken af de syv forenede Nederlande eller provinser i 1581-1795, dog kun hvis han var af fyrsteslægten Oranien. Den sidste statholder døde i eksil i 1806.

I 1650-1672 og igen i 1702-1747 var de borgerlige rådspensionær statsoverhoveder for De nordlige Nederlande.

Storbritannien 
En britisk statholder, Lord-Lieutenant, er en personlig repræsentant for den britiske monark i et ceremonielt grevskab i England eller Wales. Det er normalt pensionerede embedsmænd fra civil-administratrionen eller forsvaret, som tildeles titlen, som i dag er rent ceremoniel. En af de mest centrale pligter er at møde medlemmer af kongefamilien som besøger området.

Skotland har en tilsvarende ordning der kaldes "lieutenancy areas".

I Nord-Irland er der otte statholdere, en for hver af de seks traditionelle grevskaber og en hver for Belfast og Londonderry.

Irland havde en statholder som var chef for den britiske administration indtil oprettelsen af Den irske fristat i 1922.

Politiske embeder
Joachim Frederik af Brandenburg

Joachim Frederik af Brandenburg (27. januar 1546 på Berlins stadsslot – 18. juli 1608 i Köpenick) var 1598 (1605?) – 1608 var kurfyrste og markgreve af Brandenburg 1598-1608. Han var søn af kurfyrsten Johan Georg af Brandenburg og tilhørte huset Hohenzollern.

Biografi 
Joakim Fredrik var 1566-98 administrator i Magdeburg og efterfulgte sin fader, Johan Georg, som kurfyrste af Brandenburg 1598. Gennem en familieaftale 1599 fik han gennemført, at Brandenburg skulle være udelelig.

Ved Georg Fredrik af Brandenburg-Ansbachs død i 1603 blev han administrator af hertugdømmet Østpreussen.

Joakim Fredrik blev i 1570 gift med Katharina af Brandenburg-Küstrin. Deres datter Anna Cathrine blev gift med Christian IV. Sønnen Johan Sigismund blev Joachims efterfølger som kurfyrste.

Eksterne henvisninger

Personer fra Berlin
Huset Hohenzollern
Kurfyrster af Brandenburg
Edderkoppen

Edderkoppen kan henvise til flere artikler:

 Edderkoppen (tv-serie) – dansk tv-miniserie, produceret af DR og sendt første gang i år 2000.
 Edderkoppen (Johannes V. Jensen) – en novelle af Johannes V. Jensen (1906).
 Edderkoppen (Astrid Saalbach) – en novelle fra novellesamlingen Månens ansigt af Astrid Saalbach (1985)
 Edderkoppen var frem til 1999 navnet på den danske udgave af tegneserien Spider-Man
 Edderkoppen Teater

Se også 
 Edderkop
Kassettebåndoptager

En kassettebåndoptager er en båndoptager, der benytter de kassettebånd, som den hollandske elektronik-fabrikant Philips lancerede i 1963. Ordet kassettebåndoptager bruges om apparater der både kan føje nye indspilninger til et bånd og afspille det igen. Et apparat der kun kan afspille kaldes kassettespiller.

I starten af 1970'erne kom kassettebåndoptagere med hi-fi kvalitet og stereo fra japanske mærker som Nakamichi, Sony, Akai m.fl. Få år efter begyndte europæiske mærker som Revox, Sonab, Tandberg m.fl. også at fremstille båndoptagere af hi-fi stereo kvalitet. 

Kassettebåndoptageren havde et antal fordele frem for såvel spolebåndoptagere og grammofoner: Kassettebånd fylder mindre, og er mindre sårbare og nemmere at håndtere end båndspoler og grammofonplader. De første båndoptagere var stationære apparater, der krævede strøm fra en stikkontakt, men i 1970'erne kom transportable modeller (fra Grundig, Sony m.fl.) hvor netledningen kunne fjernes og apparatet i stedet drives af batterier – ofte med en indbygget transistorradio.

I 1979 markedsførte Sony den første walkman; en kompakt kassettespiller man kunne have i lommen, mens man lyttede til musik gennem et par høretelefoner. De første af slagsen krævede godt nok en stor jakkelomme, men der gik ikke mange år før man kunne få modeller, der snildt kunne være i en skjortelomme. Flertallet af dem kunne kun afspille bånd, men der fandtes modeller der også kunne optage via en indbygget mikrofon.
I dag overtages kassettebåndoptagerens rolle som transportabelt musik-medie af mp3-afspillere.

Båndoptagelse
Chicago Bulls

Chicago Bulls er et NBA-basketballhold, kendt fra 1990'ernes hold, hvor de dominerede ligaen med Michael Jordan, Scottie Pippen og head coach Phil Jackson. Sammen vandt de tre seks mesterskaber i otte sæsoner. Efter Jordan forlod klubben i 1993 med de første tre mesterskaber, så andre NBA klubber sit snit til at komme på scenen og det lykkedes derfor Houston Rockets at vinde to titler i træk. Da Jordan vendte tilbage til sin første hele sæson efter sin tidlige afgang, var det med et helt nyt hold. Den eneste spiller der foruden Jordan stod tilbage på holdet, var Pippen. Nye kernespillere som Dennis Rodman og Toni Kukoc var i stedet kommet til, og de hjalp Chicago i at vinde yderligere tre mesterskaber, det sidste i 1998 hvor Jordan scorede 45 points mod Utah Jazz i kamp 6 af NBA Finals. Det sidste skud tog han over forward Bryon Russell, og med 5.2 sekunder igen tog Chicago en 87-86 føring. Det var det sidste skud Jordan nogensinde tog for Chicago Bulls.

Chicago holdet er desuden kendt for at vinde en rekord 72 kampe, ud af 82 mulige, i 1995/1996 sæsonen. Denne rekord blev dog overtaget af Golden State Warriors der i 2015/16 sæsonen fik 73 sejre i den regulære sæson.

Nuværende Profiler 
 Lauri Markkanen
 Zach Lavine

Eksterne henvisninger 

 Chicago Bulls official web site
 Official Chicago Bulls Summer Pro League web site
 Chicago Bulls hold

Bulls
Etableret i 1966
Space Jam

Space Jam er en amerikansk animeret spillefilm fra 1996, som blander virkelige optagelser med tegnefilm. En sequel vil blive udgivet i 16 juli 2021, hvor LeBron James er hovedperson.

Plot 

Snurre Snup og resten af Looney Tunes-slænget bliver truet af fem miniature rumvæsener. Disse rumvæsener vil tage alle Looney Tunes-figurene til fange som slaver og anvende dem som underholdningsstatister i en forlystelsespark, som er i det ydre rum. Rumvæsenerne i sig selv er ikke ondsindede, da det er deres chef og ejer af forlystelsesparken, som har sendt den på denne mission.
Naturligvis giver Looney Tunes-slænget ikke så let op, og udfordrer derfor rumvæsenerne til en basketball-kamp. De fem rumvæsener ser muligheder og stjæler via. en magisk basketball evnerne hos fem NBA-spillere. Rumvæsenerne bliver 3 meter høje og er ikke til at stoppe, nu hvor de har fået utrolig styrke og derfor større chance for at vinde. Looney Tunes opsøger derfor Michael Jordan, - den verdenkendte og professionelle NBA spiller - da de skal have assistance for at kunne vinde kampen.

Info 
 Skrevet af: Leo Benvenuti, Steve Rudnick og Timothy Harris
 Musik: James Newton Howard
 Udgivet af: Warner Bros.
 Udgivelses dato: November 15, 1996 (USA)
 Længde: 87 minutter
 Budget: $80,000,000 US

Danske stemmer 
 Michael Jordan – Stig Hoffmeyer
 Stan Podolak – Kjeld Nørgaard
 Bill Murray - Thomas Mørk
 Michael som Dreng - Mathias Klenske
 Hr. Jordan - Nis Bank-Mikkelsen
 Juanita Jordan - Vibeke Dueholm
 Jeffrey - Mathias Klenske
 Jasmine - Marie Norup Roupe
 Skåpone - Michelle Bjørn-Andersen
 Charles Barkley - Peter Zhelder
 Bradley - Peter Aude
 Ewing - Dennis Hansen
 Johnson - Lasse Lunderskov
 Mugsy Bogues - Henrik Koefoed
 Ahmad Rashad - Henrik Koefoed

Looney Tunes & Monstars

 Dennis Hansen – Snurre Snup
 Henrik Koefoed – Daffy 
 Marie Schjeldal – Lola 
 Peter Zhelder – Sylvester

 Vibeke Dueholm – Pip
 Thomas Mørk – Pepé Le Puh
 Lars Thiesgaard – Taz
 Dennis Hansen – Pelle Gris
 Ole Fick – Onkel Hans
 Lasse Lunderskov – Elmer Fjot
 Nis Bank-Mikkelsen – Horno Livorno 
 Vibeke Dueholm – Bedste
 Lars Thiesgaard – Marvin 

 Lars Thiesgaard – Swackhammer
 Vibeke Dueholm – Nerdluck Zilch
 Vibeke Dueholm – Nerdluck Void 
 Marie Schjeldal – Nerdluck Null
 Michelle Bjørn-Andersen – Nerdluck Nada
 Vibeke Dueholm – Nerdluck Bupkis

 Nis Bank-Mikkelsen – Monstar Zilch
 Peter Aude – Monstar Void
 Nis Bank-Mikkelsen – Monstar Null
 Peter Aude – Monstar Nada
 Dennis Hansen – Monstar Bupkis

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1996
Fantasyfilm fra USA
Animationsfilm fra USA
WarnerMedia
Engelsksprogede film
Spang

En spang er den enklest mulige bro, for den består kun af løst udlagte stammer eller brædder, som krydser det vandløb, man ønsker at slå bro over. Brugen af spang forudsætter, at der er fast og bæredygtig bund på begge sider af vandløbet. I modsat fald, må man i stedet bygge en egentlig bro eller udnytte et vadested.

Se også 

Brokonstruktioner
Ferd'nand

Ferd’nand er en humoristisk tegneserie-stribe, der blev skabt af Mik (Henning Dahl-Mikkelsen) i 1937. Stribens hovedfigur er Ferd’nand med den gule filthat. Striben er atypisk, da den ikke indeholder talebobler eller anden form for tekst. I de nyeste striber forekommer dog en gang imellem lydbeskrivelser af universel art som "Crash", "Pop" og "Sniff"

Serien har siden kort efter sin fødsel været en succes både i Danmark og i udlandet, og alle årene er det københavnske P.I.B., der har forestået syndikeringen. Efter Miks død i 1982 blev serien fortsat af Al Plastino, og fra 1989 og frem til 2012 er den blevet tegnet af Henrik Rehr.

Universet 
Ud over den joviale Ferd’nand selv optræder jævnligt hans kone samt sønnen på omkring 10 år, der er en minikopi af Ferd’nand med den typiske hat som særligt kendetegn. 

Mange af striberne viser episoder fra hverdagslivet: De små kontroverser mellem mand og kone i et ægteskab, der har varet måske femten år. Ferd'nand har et godt øje til andre – i forhold til konen smartere – kvinder, men det resulterer ofte iet hvast blik fra fruen.

Nogle striber spiller på de barnlige løjer, som sønnen kan lave, andre handler om Ferd’nands mange fritidsaktiviteter, og atter andre viser Ferd’nand i arbejdssituationen på kontoret eller andre jobsituationer (han har forskellige job, efter hvad vittigheden nu kræver).

Ud over lydbeskrivelserne bruges der i striberne ofte tegn som udråbstegn og spørgsmålstegn. Udråbstegnene er symboler for større talestrømme, for eksempel når konen skælder Ferd’nand ud. Desuden bruges de traditionelle Z'er som symbol på søvn.

Ekstern henvisning 
 Tegneseriemuseet – Ferd’nand galleri. 
 Daglige udskiftede striber med Ferd’nand. 
 Äldsta medarbetaren fyller 80.  (svensk)

Tegneseriefigurer
Nuoro

Nuoro (sardisk: Nùgoro) er en by og en kommune (comune) i provinsen Nuoro i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 549 meters højde og har 36.925 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 192,06 km² og grænser til kommunerne Benetutti, Dorgali, Mamoiada, Oliena, Orani, Orgosolo og Orune.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Nuoro
An die Freude

An die Freude (Til glæden) er en ode skrevet i 1785 af den tyske digter og dramatiker Friedrich Schiller. Den er kendt, fordi Beethoven satte musik til den i sin 9. symfoni, komponeret i 1823.

An die Freude blev Europas hymne af Europarådet i 1972 med et arrangement for orkester  af Herbert von Karajan.

EF valgte den som EF's hymne i 1985. I EU's forfatningstraktat foreslået af konventet i 2003 og vedtaget 18. juni 2004 valgte Den Europæiske Union Beethovens musik til oden som EU's nationalhymne; den fremføres nu oftest uden tekst på grund af de mange forskellige sprog i unionen.

Eksterne henvisninger 

Officiel informatonsportal for EU: Europahymnen

Nationalsange
EU
Værløse Kommunes Kulturpris

Kulturprisen uddeles årligt for .. at understøtte kulturpolitikkens målsætning om at fremme et bredt, varieret og frugtbart kulturliv i kommunen.

Prisen er for tiden 10.000 kr. og har været uddelt siden 1996.

Prismodtageren kan være en person, en forening, en organisation eller en institution, som har ydet en aktiv indsats af betydning for kulturlivet i kommunen.

I 2007 blev Værløse Kommune og Farum Kommune lagt sammen under navnet Furesø Kommune, der har ført kulturprisen videre.

Tidligere prismodtagere 

 2006 Værløse Folkemusikanter og Astrid Castella
 2005 Ole Sterndorff, medlem af Jonstrup Jazz Klub
 2004 Torben Hurvig, formand for Historisk Forening
 2003 Erling Riisgaard, formand for udstillingshuset Skovhuset
 2002 Kaj Øgaard Sørensen, Hareskov-Værløse Avis
 2001 Værløse Bio, Keld og Dorthe

Referencer

Kilder 
 http://www.vaerloese.dk 
 http://www.kajsavis.dk[ Hareskov-Værløse Avis] 

Kulturpriser fra Danmark
Kommunes Kulturpris
Mergel

Mergel er en lertype, som indeholder mindst 10 % kalk. I Danmark, hvor isen har flyttet grundigt rundt på lagene i undergrunden, er moræneler ofte blevet blandet med det underliggende kridt. På den måde er mange mergelforekomster opstået.

Førhen gravede man mergel overalt i landet. Arbejdet gik i gang umiddelbart efter høsten og fortsatte, indtil frosten satte en stopper for arbejdet. Den våde, klumpede mergel blev fordelt bedst muligt på jorden, så frosten kunne skørne den, og i foråret blev knoldene slået i stykker og harvet ned. 

Hensigten var at tilføre jorden kalk, for erfaringen viste, at kalk gav et forøget udbytte. Virkningen skyldes, at calcium-ionerne skubber andre metalioner (og andre positive ioner) af overfladen på ler- og humuskolloider. De frigjorte kalium-, magnesium- og ammonium-ioner virker som gødning, så længe de er tilgængelige i jordvandet.

Imidlertid er beholdningen af gødningsstoffer på kolloidernes overflade ikke uendeligt stor, så virkningen fortager sig efter en årrække. Deraf kom udtrykket:

Faderen mergler, og sønnen sulter

Brugen af mergel spillede en stor rolle ved opdyrkningen af den jyske hede. Hedejord er kendetegnet ved lav pH, så ved at tilføre kalk i form af mergel kunne man opnå højere pH.

Se også 

 Ler

Geologisk aflejring
Ler
Kalk
Gødning
Bali

Bali er en indonesisk vulkanø. Det er den vestligste af de små Sundaøer beliggende mellem øerne Java mod vest og Lombok mod øst. Øen er et populært turistmål.

Bali udgør sammen med nogle få mindre naboøer, af hvilke Nusa Penida er den største, en af Indonesiens 34 provinser med  indbyggere. Hovedstaden er Denpasar med  indbyggere beliggende på den sydlige del af øen. Øen er hjemsted for hovedparten af Indonesiens hinduistiske mindretal, 84,5 % er hinduer, 12 % muslimer, og hovedparten af resten er kristne. Den 12. oktober 2002 blev øen ramt af bilbomber, der var rettet mod øens turistindustri. 199 blev dræbt, herunder 3 danskere.

Geografi 

Bali har tre store vulkankomplekser, hvoraf Gunung Agung (Mount Agung) regnes for en af verdens farligste vulkaner.

Kultur 

Bali er berømmet for sine rige og mangeartede kunstformer, herunder malerier, skulpturer, træsnit, håndarbejde og optræden af forskellig art. Balinesisk slagtøjsmusik, kendt som gamelan, er højt udviklet og varieret. Balinesiske kunstnere opfører ofte stykker, der skildrer historier fra Hinduismen, som for eksempel Ramayana, men markant farvet af balinesisk indflydelse. Berømte balinesiske danse inkluderer pendet, legong, baris, topeng, barong, gamelan gong kebyar, og kecak (også kendt som abedansen). Bali har en af de mest varierede og udviklingsrige kulturer for optrædener i verden. Stykker fremføres ved tusinder af tempelfestligheder, private ceremonier og offentlige forestillinger.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Øer i Indonesien
Provinser i Indonesien
Springfield (Florida)

Springfield er en by beliggende i amtet Bay County, i den amerikanske delstat Florida. Byen har  indbyggere.

Byer i Florida
Crawford (Texas)

Crawford er en by beliggende i amtet McLennan County i den amerikanske delstat Texas. I 2000 havde byen 705 indbyggere.

Byen er mest kendt for at præsident George W. Bushs ranch ligger lige uden for byen.

Byer i Texas
New Haven

New Haven er den næststørste by i den amerikanske delstat Connecticut og ligger i amtet New Haven County. Indbyggertallet er pr. 2006 på 124.001, og byen har et areal på 52,6 km².

Byen indgår i New Yorks storbyområde og er hjemsted for det berømte Yale University. USA's tidligere præsident George W. Bush blev født i New Haven.

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Connecticut
Forstæder til New York City
Pierre Choderlos de Laclos

Pierre-Ambroise-François Choderlos de Laclos (født 18. oktober 1741 i Amiens, Somme, død 5. september 1803 Taranto, Italien) var en fransk forfatter og officer. Hans berømmelse bygger på romanen Farlige forbindelser, der blev udgivet anonymt i 1782.

Romanforfattere fra Frankrig
Personer fra Amiens