kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skrivekunstakademiet i Hordaland

Skrivekunstakademiet i Hordaland, ofte kaldet Skrivekunstakademiet i Bergen, er en norsk skole som giver uddannelse indenfor skønlitterær skriving. Skolen er sammen med Forfatterstudiet i Bø Norges eneste forfatteruddannelser. Den tilbyder et fuldtidskursus over to semestre med vægt både på prosa og lyrik. Skolen blev oprettet i 1985 af forfatteren Rolf Sagen, som fremdeles er som skrivelærer der, og Hordaland fylkes kommune som finansierer institutionen. Skrivekunstakademiet har til huse i Kulturhuset USF (Georgernes Verft) på Nordnes i Bergen. Daglig leder er forfatteren Olaug Nilssen, som afløste Tormod Haugland 1. august 2008.

Kendte studerende 
Mange af Skrivekunstakademiets studerende har senere debuteret som forfattere, blandt andet disse:

 Gunstein Bakke
 Henning H. Bergsvåg
 Brit Bildøen
 Thomas Marco Blatt
 Bjarte Breiteig
 Hilde Bøyum
 Pedro Carmona-Alvarez
 Lars Engebretsen
 Rolf Enger
 Lise Gundersen
 Linde Hagerup
 Tormod Haugland
 Frank Hiis
 Rune F. Hjemås
 Marte Huke
 Finn Iunker
 Mette Karlsvik
 Marianne Røise Kielland
 Linda Klakken
 Odveig Klyve
 Karl Ove Knausgård
 Hilde Kristin Kvalvaag
 Ingri Lønnebotn
 Olaug Nilssen
 Henrik Nor-Hansen
 Steinar Opstad
 Anne Oterholm
 Agnes Ravatn
 Arild Rein
 Øyvind Rimbereid
 Trine Flattun Rogndokken
 Lars Ove Seljestad
 Nils Henrik Smith
 Bjørn Sortland
 Espen Stueland
 Lars Petter Sveen
 Steffen Sørum
 Anne Karin Torheim
 Linn Cecilie Ulvin
 Christian Valeur
 Torild Wardenær
 Gunnar Wærness
 Tor Eystein Øverås
 Vemund Solheim Ådland
 Kirstine Reffstrup
 Sophia Handler

Ekstern henvisning 
 Skrivekunstakademiets netsider

Skoler i Norge
Utflukt

Utflukt er et norsk idealistisk drevet tidsskrift som omhandler spørgsmål indenfor kultur, litteratur og samfundsliv. Den redaktionelle profil er rettet mod feministiske perspektiver. Skribenter, illustratører og læsere er af begge køn, men redaktionen består kun af kvinder. Teksterne er i mange forskellige former såsom tegneserier, boganmeldelser, personlige essays, nedskrevne samtaler og grundige artikler.

Tidsskriftet udkommer med fire numre om året. Tre af dem med et klart defineret tema, som skribenterne behandler relativt frit. 

Første nummer af Utflukt udkom i 1994.

Tidsskriftet modtager støtte fra Norsk Kulturråd.

Eksterne henvisninger 
 Tidsskriftets internetsider 

Tidsskrifter fra Norge
Etableret i 1994
Gaetano Amici

Gaetano Amici (1814 i Jatuiso, Rom, Italien – 1882) var en italiensk fyrværksmester. Amicisvej på Frederiksberg er opkaldt efter ham.

Amici var ansat i Vatikanets pavelige fyrværkerilaboratorier Georg Carstensen fik overtalt ham til at tage til København for at blive fyrværksmester i Tivoli ved havens åbning i 1843. Dengang lå der en fyrværkerifabrik ved Stadsgraven lige bag Divan 2. Selve afbrændingen af fyrværkeriet foregik på en estrade lige uden for Tivoli. Grunden til det arrangement var, at man ikke kunne transportere fyrværkeri over store afstande, men man kunne på den anden side heller ikke skyde det af midt imellem folk, kemikalierne var ikke sikre nok. 

I 1851 erhvervede Amici en ejendom på Frederiksberg på to tønder land, som var en udstykning fra den tilstødende landejendom Sans Souci ved Frederiksberg Allé, opført af murermester Johan Martin Quist i 1798. Gaetano Amici begyndte i 1855 at udstykke grunden, og i 1881 etableredes det, der stadig den dag i dag er en vej mellem Frederiksberg Allé og Gammel Kongevej. Vejen, Amicisvej, blev opkaldt efter Amici. Han fik ansvaret for fyrværkeriet i forlystelsesetablissementet Alhambra og byggede sig en villa nær Alhambra, nemlig Amicisvej 8.

Riacci Amici, en bror til Gaetano Amici, døde ved en fyrværkeriulykke.

Kilder 
 København. Kulturhistorisk opslagsbog - Amicisvej

Eksterne henvisninger 
 

Personer med tilknytning til Tivoli
Frederiksberg
Personer fra Italien
Danskere i 1800-tallet
Knud Heinrichsen

Knud eller Knut Heinrichsen (født 3. april 1923 i Helsinki, Finland, død 20. august 1969 i Helsinki) var en dansk/finsk ishockeyspiller som vandt det finske mesterskab 1943 med Kronohagens Idrottsförening i Helsinki, hvor han spillede 1942-1946. Han blev senere opdrætter af travheste
og KIFs formand i 1967-1968.

Knud Heinrichsens far Christian Marius Henrichsen (1883-1937) var dansker født i Asminderød i Danmark, moderen Josefiina Johantytär Kolanen (1885-1962) var finlandssvensker.

Kildeangivelser

Eksterne henvisninger 

Ishockeyspillere fra Finland
Ishockeyspillere fra Danmark
Personer fra Helsinki
Finlandssvenskere
Vinduet

Vinduet er et norsk litteraturtidsskrift grundlagt i 1947 af Nic. Stang og Harald Grieg. Tidsskriftet udgives af Gyldendal Norsk Forlag og udkommer med fire numre om året. Redaktør siden 2008 er Audun Vinger. Indholdet er oftest en blanding af skønlitterære tekster, artikler om litteratur af forskellig slags og boganmeldelser. Vinduet har haft stor betydning i Norge gennem sin præsentation af ny og ofte ukonventionel litteratur.

Referencer

Eksterne henvisninger
Officiel hjemmeside

Tidsskrifter fra Norge
Litteratur fra Norge
Etableret i 1947
Sigmund Løvåsen

Sigmund Løvåsen (født 16. august 1977 i Trysil) er en norsk forfatter og dramatiker, der skriver på nynorsk. 
Løvåsen har gået på Forfatterstudiet i Bø og studeret ved Universitetet i Oslo og Litterär Gestaltning ved Göteborgs Universitet. Han debuterede i 2003 med romanen Nyryddinga, som han modtog flere priser for. Også opfølgeren Brakk (2006) vakte stor opmærksomhed hos kritikerne. Løvåsen er fra marts 2012 leder af Den Norske Forfatterforening.

Bibliografi 
 Nyryddinga – roman (2003)
 Daga – skuespil (2004); opført på Hedmark Teater (2004)
  Brakk  – roman (2006)
  Vente på fugl  – skuespil (2008) 
 Mamsell Iversen – roman (2009)
  Vid din sida  – skuespil (2011)

Priser 
 Tarjei Vesaas' debutantpris 2003, for Nyryddinga
 P2-lytternes romanpris 2003, for Nyryddinga
 Sigmund Skard-stipendiet 2006
 Bjørnsonstipendiet 2010

Eksterne henvisninger 
 Sigmund Løvåsen hos Norske Dramatikeres Forbund
 Sigmund Løvåsen i NRK Forfatter

Romanforfattere fra Norge
Dramatikere fra Norge
Norsksprogede forfattere fra Norge
Modtagere af Bjørnsonstipendet
Forfatterstudiet i Bø

Forfatterstudiet i Bø eller Forfatterstudiet ved Høgskolen i Telemark er et etårigt højskolekurs indenfor skønlitterær skriving. Undervisningen foregår i Bø i Telemark, og er et samarbejdsprojekt mellem Den Norske Forfatterforening og Høgskolen i Telemark.

Forfatterstudiet i Bø blev etableret i 1982 efter en idé af lyrikeren Eldrid Lunden. Det var den første skole for kreativ skrivning i Norge, og den er i dag også den mest anerkendte. I de første ti år var studiet et halvårskurs, indtil det i 1992 blev udvidet til to semestre. Studiet indeholder både teoretisk undervisning og praktisk skriveværksted og har 15 studiepladser. Optaget sker på grundlag af indsendte tekster, og gæstelærerne er anerkendte forfattere. Daglig leder siden starten har vært Eldrid Lunden.

Kendte studenter 
Indtil 2000 var 60 tidligere studerende ved Forfatterstudiet i Bø blevet forfattere. Tre af dem har siden 1995 modtaget Tarjei Vesaas' debutantpris. Blandt studerende som er blevet forfattere er:

Også Skrivekunstakademiet i Hordaland tilbyder forfatteruddannelse som fuldtidsstudium.

Eksterne henvisninger 
 Præsentation af studiet ved Høgskolen I Telemark 
 Forfatterskoler 
 Om forfatterstudiet i interview med Eldrid Lunden 
 Dagbladets reportage fra studiet i 2000
 Tidligere elevers erfaringer fra Bø 

Skoler i Norge
Litteratur fra Norge
Ervde

Ervde (dansk) eller Erfde (tysk) er en landsby og kommune i det nordlige Tyskland under Slesvig-Flensborg kreds i Slesvig-Holsten. Byen ligger direkte nord for Ejderen i landskabet Stabelholm i det sydlige Sydslesvig og derved ved grænsen til Holsten.

Kommunen samarbejder på administrativ plan med nabokommunerne i Krop-Stabelholm kommunefællesskab (Amt Kropp-Stapelholm). Til kommunen hører også Bargen, Ekel, Erfderfeld, Grevenhorst og Sjeppe/Scheppern.

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten
Volde (Sydslesvig)

Volde (dansk) eller Wohlde (tysk) er en landsby og kommune i det nordlige Tyskland under Kreis Slesvig-Flensborg i delstaten Slesvig-Holsten. Byen ligger øst for Trenen i landskabet Stabelholm i det sydlige Sydslesvig. Byen blev nævnt første gang i 1426.

Kommunen samarbejder på administrativ plan med nabokommunerne i Krop-Stabelholm kommunefællesskab (Amt Kropp-Stapelholm).

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten
Storsjøen

Storsjøen kan henvise til flere artikler:

 Storsjøen (Odalen) – en sø i Sør-Odal og Nord-Odal kommuner i Hedmark fylke i Norge
 Storsjøen (Rendalen) – en sø i Rendalen kommune i Hedmark
 Storsjøen (Tolga) – en sø i Tolga kommune i Hedmark

Se også 
 Storsjön (flertydig) - søer i Sverige
Tiele

Tiele (dansk) eller Tielen (tysk) er en landsby og kommune i det nordlige Tyskland under Kreis Slesvig-Flensborg i delstaten Slesvig-Holsten. Byen ligger direkte nord for Ejderen i landskabet Stabelholm i det sydlige Sydslesvig og derved ved grænsen til Holsten. Indtil Tilleborg eller Tieleborg omkring år 1500 blev ødelagt af sydfra komne ditmarsker, var Tiele hovedby i landskabet Stabelholm. Senere overtog Sønder Stabel funktion som administrativ centralort i Stabelholm.

Kommunen samarbejder på administrativ plan med nabokommunerne i Krop-Stabelholm kommunefællesskab (Amt Kropp-Stapelholm).

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten
Storsjøen (Odalen)

Storsjøen er en sø i Innlandet fylke i Norge som tilhører Glommavassdraget. Søen er delt mellem kommunerne Sør-Odal og Nord-Odal med omtrent hver sin halvpart. De fleste af indbyggerne i Nord-Odal bor i landbrugsområderne omkring Storsjøen.

Storsjøen er forbundet med Glåma (Glomma) via Oppstadåa. Normalt løber vandet fra Storsjøen til Glåma, men når der er oversvømmelse i Glåma, vender strømmen og vandet løber ind i Storsjøen. Store mængder silt og finsand følger med smeltevandet og har dannet et 5 kilometer langt delta hvor Oppstadåa løber ud af søen

Søen er et meget brugt rejsemål for tyske campingturister.

Geologi 

Bjerggrunden nord for Storsjøen domineres af Odalsgranitten som blev dannet i prækambriumtiden og tilhører det transskandinaviske intrusivbælte (TIB).

Sejlads 

Før vejnettet omkring Storsjøen blev udbygget, var Storsjøen en vigtig færdselsvej mellem Nord-Odal og Skarnes. I begyndelsen af forrige århundrede var der to både, som fragtede personer og varer: «Odølingen» og MS «Storsjø».

Det er muligt at sejle med fritidsbåd fra Storsjøen til Glåma og videre op til Kongsvinger kraftverk og ned til Funnefoss kraftverk.

Der er omkring 500 fritidsbåde på de 4 broer, som bådforeningerne Sand Båtfoening, Mo Båtforening, Austvatn Båtforening og Sør-Odal Båtforening har. Derudover er der ca. 100 mindre, private anlægsbroer.

Storsjøen er en grund sø, for en stor del kun med 2-3 meters dybde, så der er ikke store fritidsbåde.

Øer 

Det er en række øer, holme og skær i Storsjøen:

 Øyen, ca. 2.523.114 m², er Storsjøens største ø og er beboet.
 Engene, ca. 741.692 m², er en langstrakt ø med et rigt dyre- og planteliv, flere hytter og bådeliv om sommeren.
 Rovøya, 81.112 m².
 Engelholmen 37.216 m².
 Ramsholmen 27.803 m².
 Jordfetta, 22.400 m², er en ø i Songnessjøen som tidligere blev brugt som til høslet til gården Nordstunn på Vestby i Oppstad.
 Svartholmen, 20.147 m².
 Ørderholmen 11.276 m².
 Svennebyholmen, 6.381 m².
 Vesle Svarten 4.564 m², er e lille ø med en hytte som er åben for alle. Øen har også en flydebro.
 Kjellingholmen, 4.195 m².
 Viksholmen, 3.985 m².
 Grøntua i Sør-Odal, 3.181 m².
 Grøntua i Nord-Odal, 2.995 m².
 Furuholmen, 2.187 m².
 Kristiansholmen, 1.271 m².
 Bratten 1.226 m².
 Frierholmen, 617 m², er en lille holm som fik fikspunkt i 1972.
 Fleskholmen, 481 m².
 'Lomskjæret, 40 m².

Fiskeri 

Der findes en lang række fiskearter i Storsjøen.
Storsjøen er kendt for Geddefestivalen på Storsjøen, som afholdes i juni hvert år.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Officiel side 

Søer i Innlandet
Amalie Skram-prisen

Amalie Skram-prisen er en skønlitterær pris som uddeles årligt af Amalie Skram-selskapet i Bergen. Den blev første gang uddelt i 1994, da Amalie Skram-selskapet blev etableret.

Prisen uddeles på Amalie Skrams fødselsdag, 22. august, og skal ifølge traditionen gå til en kvindelig, skjønnlitterær forfatter som skriver i Amalie Skrams ånd. Den består av et rejsestipendium på 30 000 kroner (2007) og et originalt diplom lavet af billedkunstneren Ingri Egeberg.

Prisvindere

Eksterne henvisninger 
 Bærum folkebibliotek 

Litteraturpriser fra Norge
Etableret i 1994
Higashi (Okinawa)

er en landsby beliggende i Kunigami-distriktet på Okinawa i Japan.

Bemærkelsesværdige beboere 
 Ai Miyazato, professionel golfspiller i LPGA og JLPGA.

Se også 
 Yanbaru

Eksterne links 

  Higashis officielle hjemmeside

Byer i Japan
Amboltprisen

Amboltprisen er en norsk litteraturpris som uddeles af Venelaget Olav H. Hauge. Prisen er på 10.000 norske kroner og den kunstnerligt udformede "Ambolten" som er lavet af billedhuggeren Leif Gjerme. Amboltprisen går til den person som har gjort mest for at udbrede kendskabet til Hauges digte.

Modtagere

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside for Venelaget Olav H. Hauge 

Litteraturpriser fra Norge
Etableret i 2000
Annus mirabilis

Annus mirabilis er et latinsk udtryk, der betyder "Det forunderlige år". Det blev oprindeligt brugt til at referere til år 1666 (se herunder); i dag anvendes udtrykket som reference til flere forskellige år, i hvilke betydende begivenheder har fundet sted. Begrebet er almindeligt inden for kristendommen.

Eksempler kan være:
 1546 - videnskabens år.
 Annus mirabilis 1588
 1665-1666 - vidundrenes år. Newtons annus mirabilis, hvor han bl.a. får inspiration til sin lov om tyngdeloven.
 Albert Einsteins Annus Mirabilis afhandlinger - de fire epokegørende artikler skrevet samme år, som han sin doktorgrad, i 1905.
Retba

Retba (, ) er en saltsø, der ligger udenfor Dakar i Senegal. Søen har et saltindhold på 40%. Søens vand er pinkfarvet, fordi algen dunaliella salina, der lever i søen, danner et rødt pigment, der absorberer sollyset.

Referencer

Se også 

Søer i Afrika
Senegals geografi
Franske fredsaftaler

Dette er en ufuldstændig liste over Franske fredsaftaler.

 
Fredsaftaler
Lister
Abe-ryū

Abe-ryū (安部流) også kendt som Abe-tate-ryū (安部立流) var en japansk sværdskole, stiftet af Abe Gorodaiyu (安部 五郎太末) i 1667. Abe var en discipel fra Taisha-ryū, en sidegren af Shinkage-ryū.

Abe-ryū er velkendt som den første fægteskole, som anvendte begrebet Kendō 剣道 i forbindelse med anvendelse af budo-systemet Kobudo, i år 1673. Ældre kilde bekræfter, at Abe Gorodaiyu var den første kendte person i Japan, som anvendte begrebet Kendō. Kendō, eller ken no michi, "sværdets vej", var en beskrivelse af hans undervisning i hans ryū. Abes undervisningsmetode lagde vægt på den mentale og moralske træning frem for fysiske teknikker. Før denne periode blev fægtekunst generelt betegnet som Kenjutsu. Der er ingen direkte forbindelse mellem begrebet kendō i denne periode og den moderne form for kendō, der blev skabt efter Meiji-restaurationen i 1868.

Se også 
 Heijō Muteki Ryū. Stifteren af Heijo Muteki Ryu, Yamanouchi Renshinsai, anvendte også begrebet 'Kendo' til at beskrive sin undervisning.
 Kenjutsu
 Kendo

Referencer 

Kendo
Japansk kampsport
Kallerup (Høje-Taastrup Kommune)

Kallerup er en lille by på Sjælland i Høje-Taastrup Kommune. Kallerup ligger nord for Hedehusene og er delvist vokset sammen med Hedehusene og Fløng. Udover de gamle gårde er området i dag bebygget med fritidshuse. Kallerup er kommunens mindste landsby.

Historie 

Navnet Kallerup stammer fra mandsnavnet Kalli og endelsen trop: Kallis udflytterbebyggelse. Ud fra navnet antager man at Kallerup er grundlagt i Vikingetiden omkring år 900 e.Kr.. Kallerup er første gang nævnt i 1376 som Kallorp. Rensdyrjægerne var i området for 13.000 år siden. Det ses af et fund fra 1934: en forarbejdet rensdyrtak i Kallerup Mose. For 5.000 år siden bosatte stenalderbonden sig her. I bronzealderen var bebyggelsen tæt. Der har tidligere været mange sten- og bronzealderhøje omkring Kallerup. I vikingetiden lå der kun en gård her, Kallis udflyttergård. I slutningen af 1600-tallet var den blevet til tre: Kallerupgaard, Hulkærgaard og Møllehøj. I dag ligger de gamle gårde og huse her stadig, mens stationsbyen Hedehusene har bebygget deres marker.

Kallerupstenen 

Det er på en mark i Kallerup at en af Danmarks ældste runesten Kallerupstenen blev fundet i 1827.

Kallerupbanen 
Det er i Kallerup at man finder Danmarks ældste hundevæddeløbsbane Kallerupbanen.

Kallerup Grusgrav 
Kallerup Grusgrav er en 60 hektar stor grusgrav. Grusgravningen begyndte i 1971. Det forventes at grusgravningen er afsluttet i 2026. Der produceres ca. 260.000 tons grus om året i grusgraven. Ved grusgraven ligger spejderhytten Baldersborgen.

Sagnet om kirken 
Der er ingen kirke i Kallerup. Det var ellers meningen at Fløng Kirke skulle have ligget i Kallerup. Man begyndte da også kirkebyggeriet her. Men det der blev bygget om dag blev pillet ned om natten. Man mente at der måtte være trolde på spil. Sagnet fortæller at troldene ville forhindre at kirken blev bygget i Kallerup. Det blev derfor besluttet at droppe kirkebyggeriet i Kallerup. Kirken blev derfor i stedet opført i Fløng og her lykkedes det at få opført kirken uden sabotage fra trolde.

O.F Møllehøj 
Omegnens Fritidshaveforening (O.F) købte i 1970 gården Møllehøj og stiftede den lokale forening O.F Møllehøj. O.F Møllehøj har i dag omkring 400 parceller fordelt på begge sider af Kallerupvej. O.F Møllehøj strækker sig fra Kallerup til Lille Vasby.

Beboerne ejer deres huse, men lejer/får brugsret til jorden af Omegnens Fritidshaveforening. Der er derfor tale om såkaldt fritidshuse, der er en mellemting mellem et sommerhus (der ejes) og en kolonihave (der lejes). Gården Møllehøj ligger i dag omgivet af fritidshaver på Kallerupvej 41A - F.

I området findes flere legepladser, boldbaner, petanquebane og minigolf. Foreningen råder også over en stor lade, som er omdannet til festlokale. I laden holdes der sommerfest, loppemarked, juletræsfest og private fester.

Referencer 

Lokaliteter i Høje-Taastrup Kommune
Kallerupbanen

Kallerupbanen ligger Kallerup i Høje-Taastrup Kommune. Banen er Danmarks ældste hundevæddeløbsbane. Den blev bygget i 1968. Der afholdes hvert år 10-12 løb fra april til november. Der afvikles væddeløb med greyhound og whippet. Der er gratis entre til alle løb.

Der kan spilles på hundene i banens totalisator og købes mad og drikke i Mosebaren.

Omkring på Kallerupbanen 
Beatpoeten Claus Høxbroe udgav i 2019 digtsamlingen ”Omkring på Kallerupbanen” En illustreret digtsamling, der inviterer læseren med ind i et glemt stykke historie, Danmarks ældste hundevæddeløbsbane Kallerupbanen.

Digtsamlingen består af en række digte og tegninger der blev lavet ved at besøge væddeløbsbanen.

Filmen Storm 
Familiefilmen Storm fra 2009 er optaget på Kallerupbanen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Banens websted

Lokaliteter i Høje-Taastrup Kommune
Arthur Holmeslands pris for sakprosa

Arthur Holmeslands pris for sakprosa er en pris som bliver uddelt som en påskønnelse til norske faglitterære forfattere. Prisen er en hyldest til minde om Arthur Holmesland, chef Aschehoug igennem mange år. De blev etableret i 1996, og bliver uddelt af forlagets redaktion for faglitteratur samt af forlagets ledelse. Prisvinderne er tilknyttet forlaget.

Modtagere 

1996: Kristian Ottosen 
1997: Trond Berg Eriksen
1998: Finn Skårderud
1999: Thomas Hylland Eriksen og Dag O. Hessen 
2000: Arild Stubhaug
2001: Jahn Otto Johansen
2002: Torkil Berge og Arne Repål
2003: Berit Nøkleby
2004: Alf R. Jacobsen
2005: Eivind Smith

Eksterne henvisninger 
Arthur Holmeslands pris for sakprosa hos aschehoug.no 

Litteraturpriser fra Norge
Etableret i 1996
Fiskebrygga

Fiskebrygga er et byområde i Kristiansand som ligger mellem Kvadraturen og Lagmannsholmen. Fiskemarkedet på Fiskebrygga er en af byens turistattraktioner, og her sælges alle sorter norsk fisk og skaldyr, også levende. Der er mange restauranter  på begge sider af Gravanekanalen som adskiller Kvadraturen fra Odderøya. Kirkens Bymisjon har sit Bryggekapell, kafé og cykelværkstedet «Pedalen» på Fiskebrygga. 

Efter en omfattende byggevirksomhed i 1990'erne har området fået en renæssance. Husene er bygget i gammel stil og ligner de gamle havneboder, malet i okkergult og rødt. Der er træbrygger på begge sider af Gravanekanalen, hvor flere broer over kanalen giver området et næsten venetiansk præg.

Ved indsejlingen til Gravanekanalen fra Vestre havn ligger Kilden teater- og koncerthus som åbnede i 2012.

Eksterne henvisninger
Fiskebrygga på www.nordsjovegen.no  
Fiskebrygga på www.visitnorway.com 

Kristiansand
Kvarterer
Hanne Tott

Hanne Tott (el. Tott), gift Price og Kuhn  (døbt 14. februar 1771 i Hamborg, død 15. august 1826 på Frederiksberg, var en dansk artist. 

Hanne Tott blev i slutningen af 1700-tallet gift med James Price (1761-1805) de første år optrådte familien i de danske provinser og i Norge. Efter at have givet forestillinger på Det Kongelige Teater erhvervede hennes mand borgerret i København,  i sommeren 1801 slog de sig ned på Vesterbro med deres «lille danske Kunstnerselskab», som det blev kaldt i modsætning til konkurrenterne Antonio Cetti og Pasquale Casortis "store italienske Selskab"; det følgende år kunde Price-familien åbne "et rummeligt, med indvendige Dekorationer forsynet Komediehus, kaldet "det danske National-Sommerteater"", og hen på sommeren engageredes Giuseppe Casorti, der indførte de italienske Pantomimer på det Priceske Theater.

Hanne Tott overtog ledelsen af teatret efter hendes mand James Price (1761-1805)) døde , først alene, senere i forening med Frantz Joseph Kuhn (1783-1832), som hun i 1810 ægtede; under deres direktion flyttede selskabet ind i et nyt og bedre teater på Vesterbrogade: Morskabstheatret. Teatrets repertoire omfattede både linedans, styrkeløft, pantomime, varieté og fremvisning af vilde dyr. Efter hendes død 1826 ledede Kuhn selskabet. 

Hanne Tott var gift 1. gang med artisten James Price (1761-1805)) og 2. gang 1810 med artisten Frantz Joseph Kuhn (ca. 1783-1832). Hun var datter til af Stephen Todd og Hanne Todd. Hun var mor til James Price (1801-1865), Carl Price (1803-?) og Adolph Price (1805-1890).

Kilder 
 Davidsen, Fra det gamle Kongens Kjøbenhavn II, 181 ff. Museum 1894, I, 184 f. 

Personer fra Hamborg
Hanne Tott
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Teaterskuespillere fra Danmark
Ha-ha

En ha-ha eller aha er inden for landskabsarkitekturen et hegn eller en mur der ved at være nedsænket gøres næsten usynlig og dog kan virke som en grøft der forhindrer kvæg i at komme ind i parken eller anlægget. De blev især taget i brug ved anlæggelsen af de engelske landskabelige haver eller parker i 1700-tallet.

Se også
 Færist
 Voldgrav

Eksterne henvisninger

 "haha" på Wiktionary (engelsk)

Hegn
Landskabsarkitektur
Bygninger, konstruktioner og anlæg
Frantz Joseph Kuhn

Frantz Joseph Kuhn (ca. 1783-1832 i Rusland) var en tysk kunstberider og artist.

Kuhn blev 1810 gift med James Prices enke, Hanne f. Tott (1771-1826), som overtog ledelsen af Price-falmiljens teatret efter hans død, Pricernes andet sommerteater fik navnet Hanne Kuhns Sommerteater, Det åbnede 10. maj 1812 og lukkede igen 1816. Hun drev teater først alene, og senere efter de ingik ægteskab i forening med Kuhn], under deres ledelse flyttede selskabet ind i nye lokaler på Vesterbrogade 15. maj 1818 med pantominen »Harlekin Kukkenbager«. Pricernes tredje teater, kaldet Vesterbro Morskabsteater. Huset var en træbygning med rødt teglstenstag. 

Teatrets repertoire omfattede både linedans, styrkeløft, pantomime, varieté og fremvisning af vilde dyr. Efter hustruens død i 1826 ledede Kuhn selskabet og førte det 1831 til Rusland, hvor de bl.a var helt til Moskva, Nizjnij Novgorod og Kazan. Han omkom i Skt. Petersborg, Rusland i 1832; tre år efter vendte selskabet tilbage til København under ledelse af James Prices sønner James Price d. y. (1801-1865) og Johan Adolph Price.

Referencer

Kilder 
 Davidsen, Fra det gamle Kongens Kjøbenhavn II, 181 ff. Museum 1894, I, 184 f. 
 Dans i Danmark: danseformerne ca. 1600 til 1950 - Side 156

Danskere i 1800-tallet
Teaterskuespillere fra Danmark