kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bovlstrup

Bovlstrup eller Boulstrup (som lokalt er den mest benyttede stavemåde) er en by i Østjylland med , beliggende nær Aarhus Bugt 4 km nordvest for Hov og 6 km sydøst for kommunesædet Odder. Byen hører til Odder Kommune og ligger i Region Midtjylland.

Sogne og kirker 
Den gamle landsby Bovlstrup i Bjerager Sogn og den tidligere stationsby i Randlev Sogn er vokset sammen til ét byområde, da der kun er ca. 150 m åbent land mellem dem. Sammenvoksningen er især sket ved at stationsbyen har bredt sig ind i Bjerager Sogn med Lystgårdsparken, Vestergårdsvej og østsiden af Stationsvej. Bjerager Kirke ligger 2 km nord for Bovlstrup. Randlev Kirke ligger i landsbyen Over Randlev 2 km vest for Bovlstrup.

Faciliteter 
Boulstrup Forsamlingshus er opført i år 1900. Den store sal på ca. 110 m² er renoveret i 2001 og kan rumme 80 spisende gæster. Desuden er der et mødelokale på ca. 20 m².

2 km nordvest for byen ligger friskolen Randlevskolen, der også har børnehave med plads til 25 børn. Randlev-Boulstrup Idrætsforening (RBIF) tilbyder badminton, fodbold, dans og gymnastik mv. og benytter bl.a. Randlevskolens gymnastiksal.

Historie 
Ved Bovlstrup Strand lå en af egnens mange ladepladser, hvor der var pakhus og toldassistentbolig.

Jernbanen 

Hads-Ning Herreders Jernbane (HHJ) åbnede i 1884 Boulstrup station på bar mark ½ km vest for landsbyen.

Ladepladsen mistede nu sin betydning: toldstedet flyttede til Hov, og pakhuset flyttede til den nye stationsby. I 1904 beskrives landsbyen Bovlstrup således: "Bovlstrup med Forsamlingshus, Andelsmejeri og Købmandshdl." Og Bovlstrup Stationsby beskrives således: "Bovlstrup Stationsby med Lægebolig, Bryggeri, Bageri, Købmandshdl., Jærnbane-, Telegraf- og Telefonst." Det høje målebordsblad fra 1800-tallet viser i landsbyen en kro, som ikke er der på det lave målebordsblad fra 1900-tallet. Bovlstrup Stationsby blev større end den gamle landsby, der ændrede navn til Gammel Bovlstrup.

Stationsbyen havde i 1960'erne sit eget lille industrikvarter. En af virksomhederne var Boulstrup Maskinfabrik, som i 2001 blev solgt til den amerikanske koncern Simpson Strong-Tie. Det er stadig en betydningsfuld arbejdsplads i byen. 60% af produktionen eksporteres til Norden, Østeuropa og Rusland.

Odder-Hov-banen blev nedlagt i 1977. Stationsbygningen er bevaret på Stationsvej 22. Fra Stationsgade til Eriksmindevej går der en asfalteret sti, som følger banens tracé.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971
 En egn – et spor gennem tiden. Odder Lokalhistoriske Arkiv 2009, s.38-43

Byer i Odder Kommune
Neder Randlev

Neder Randlev er en by i Østjylland med , beliggende 24 km syd for Aarhus og 3 km sydøst for kommunesædet Odder. Byen hører til Odder Kommune og ligger i Region Midtjylland.

Neder Randlev hører til Randlev Sogn. Randlev Kirke ligger i landsbyen Over Randlev 2 km syd for Neder Randlev.

Faciliteter 
I 2011 lukkede Odder kommune den kommunale Randlevskole 2 km sydøst for byen. Samme år genopstod den som friskole. I 2013 lukkede den kommunale børnehave overfor skolen. Samme år åbnede en ny Fribørnehave, der blev integreret i skolebygningen og har plads til 25 børn. Randlev-Boulstrup Idrætsforening (RBIF) tilbyder badminton, fodbold, dans og gymnastik mv. og benytter bl.a. Randlevskolens gymnastiksal.

Historie

Jernbanen 
Da Hads-Ning Herreders Jernbane (HHJ) åbnede 19. juni 1884, fik Neder Randlev fra starten en stationsbygning, men man kan næppe kalde det en station, snarere et billetsalgssted, for først i 1892 kunne der ekspederes stykgods. Det blev en succes, så der skulle bygges pakhus og i 1904 anlægges sidespor til henstilling af godsvogne under losning og lastning – begge dele mod at beboerne betalte en del af omkostningerne.

I 1904 beskrives Neder Randlev således: "Neder-Randlev med Jærnbanehpl., 3 Købmandshdl. og Mølle;"

Ndr. Randlev, som der stod på stationsskiltet, blev i 1939 nedrykket til ekspeditricestation og 1. juni 1969 nedrykket til trinbræt.

Odder-Hov-banen blev nedlagt 21. maj 1977. Stationsbygningen er bevaret på Balshavevej 71. Banetracéet er bevaret gennem det meste af byen.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Neder Randlev og Omegns Borgerforening: Velkommen til Neder Randlev
 Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971
 En egn – et spor gennem tiden. Odder Lokalhistoriske Arkiv 2009, s.44-47

Byer i Odder Kommune
Vitsvort

Vitsvort (dansk) eller Witzwort (tysk) er en landsby og kommune i det nordlige Tyskland under Kreis Nordfriesland i delstaten Slesvig-Holsten. Byen ligger på halvøen Ejdersted mellem Husum og Tønning i det sydvestlige Sydslesvig.

Byens vartegn er den røde haubarg. Den hvide bondegård med det høje stråtag kan ses på lang afstand i marsken. Haubargen indeholder nu et lille landbrugsmuseum samt restaurant og café. Det er også muligt at blive gift i haubargen.

I landsbyen praktiseres endnu stavspring (Klootstockspringen), hvor stavspringere hopper over brede grøfter eller priler med en 3-6 meter lang klyverstav på. Fidusen ved denne regionale idrætstype er ikke at falde i vandet. Stavspring kan ses som en kombination af stangspring og længdespring. Den på Ejdersted populære idrætstype kendes også fra Ditmarsken og Nederlandene, hvor den kaldes for Polsstokverspringen (nederlandsk) eller Fierljeppen (vestfrisisk).

Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i Nordsø-Trene kommunefællesskab (Amt Nordsee-Treene).

I den danske tid hørte landsbyen under Vitsvort Sogn (Tønning Herred).

Eksterne henvisninger 
 Slesvigske stednavne
 Vitsvort kommune

Noter 

Byer i Kreis Nordfriesland
Byer i Slesvig-Holsten
LEGO Mindstorms NXT 2.0

LEGO Mindstorms NXT 2.0 er et byggesæt hvor man kan lave robotter. når man har lavet den, programmere man den på en computer, sender programmringen til robotten via enten Bluetooth eller overførelseskabel, så den kører det du har programmeret

Mindstorms NXT 2.0 teknologien indeholder: 

NXT klodsen "den intelligente klods" der har: en 32 bit microprocesser, Matrixdisplay, højtaler, USB og Bluetooth, 4 indgangsporte og 3 udgangsport e

3 Interaktive seveomotorer

1 Ultrasonic sensor

2 Tryk Sensorer, 

1 Color Sensor 

en masse LEGO elementer til at bygge robotten/robotterne

en bygge vejledning til de 4 robotter man kan lave med NXT 2.0 

et program til at programmere, med udfordringer og brugsanvisner til programmerne

NXT bliver også brugt til FLL (First Lego Legue) til at gemmenføre missioner.
Man kan også købe lydsenor og remote sensor

Mindstorms NXT 2.0
Chamottesten

Chamottesten bruges typisk til foring af brændeovne. Chamottesten fremmstilles af brændt og knust ildfast ler. Chamottesten kan bruges uden at være brændt, men kan i så fald dårligt transporteres, skal de transporteres skal de brændes først. Chamottesten er meget ildfaste.

Menneskeskabte materialer
Dansk Melodi Grand Prix 1984

Melodi Grand Prix 1984 var Dansk Melodi Grand Prix nr. 17 og blev afholdt 18. februar i TV-Byen i Søborg. Jørgen de Mylius var endnu engang vært, og konkurrencen blev ikke selvstændigt produceret, men lagt ind i Eldorado-udsendelsen, hvor Mylius også var vært. Ingen orkester anvendes; alle sangene blev spillet med forindspillet musik.

Vinderen blev Kirsten & Søren med sangen "Det' lige det", der vandt med et enkelt points forspring til Sheilas "Gi' mig tid". "Det' lige det" kom dermed til at repræsentere Danmark ved Eurovision Song Contest 1984, der blev afholdt i Luxembourg i maj samme år.

Deltagere 

 
1984
John Murtha

John Patrick "Jack" Murtha, Jr. (17. juni 1932 – 8. februar 2010) var en amerikansk politiker fra Pennsylvania. Han var medlem af Det Demokratiske Parti i USA. Han var kongresmedlem i Repræsentanternes Hus fra 1974 indtil sin død i 2010.

Han var mest kendt for sine opfordringer i 2006, da han opfordrede de amerikanske styrker til at trække sig tilbage fra Irak. Der blev sidenhen lagt ekstra mærke til ham, fordi han var tidligere officer og dekoreret med Purple Heart-medaljen.

Han blev indlagt med galdeblæreproblemer i december 2009 og blev opereret den 28. januar på Bethesda Naval Hospital. På grund af komplikationer blev han atter indlagt på hospitalet to dage senere og døde om eftermiddagen den 8. februar 2010 på Virginia Hospital Center i Arlington, Virginia, med sin familie ved sin side.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Medlemmer af Repræsentanternes Hus i USA
Personer fra Pennsylvania
Cochrane

Cochrane er en by i det sydlige Chile der ligger på Carretera Austral. Byen er administratit centrum i kommunen af samme navn. 

Det er den sidste større by før det sydlige isfelt og har skole, bibliotek, politi, museum, supermarked, bank og tankstation. Centrum af Cochrane er ombygget med vinkelrette gader og en central plaza. Andre byer i omegnen er Caleta Tortel og Puerto Bertrand. 

Omkring 4 kilometer fra Cochrane ligger Tamango Nationalreservat, der blev skabt i 1967 og er på 6.925 hektar. I dette reservat kan ses huemul hjorten (Hippocamelus bisulcus). Reservatet ligger op til Cochrane Sø. 

Byer i Chile
Etableret i 1954
Soknavassdraget

Sognavassdraget, Soknavassdraget eller Soknedalsvassdraget er et mindre vassdrag i Ringerike kommune i Viken fylke i Norge, som løber ud i Nordfjorden, der er den nordlige del af Tyrifjorden ved Ask. Dele af elvsystemet ligger i Flå, Krødsherad, Sør-Aurdal (i Oppland fylke) og Modum kommuner. Det omfatter Bergsjøvassdraget, Rudsvassdraget, Kollsjøvassdraget og Strømsoddbygdvassdraget og floden  Sogna med sideelver fra Sokna ned gennem Soknedalen til udløbet i Tyrifjorden. Der bliver det en del af Drammensvassdraget. 

Flodsystemets størrelse er 644,1 km² (kilde NVE). De højeste dele ligger i  1.220 meters højde, mens udløbet i Tyrifjorden ligger 63 moh.

Se også 
 Bergsjøvassdraget (Vestbygda)
 Rudsvassdraget (Brekkebygda)
 Strømsoddbygdvassdraget (Strømsoddbygda)
 Kollsjøvassdraget (Strømsoddbygda)

Vandløb i Viken
Afvandingsområder
Caleta Tortel

Caleta Tortel (eller blot Tortel) er en by i det sydlige Chile. 
Byen er markant ved, at gaderne består er omkring 7,5 kilometer trapper og gangbroer konstrueret i træ. 
Caleta Tortel er forbundet til den chilenske sydvej Carretera Austral. 

Caleta Tortel ligger ved udmundningen af Bakerfloden og er den eneste større havneby ved Stillehavet mellem Chiles sydlige og nordlige isfelt. 
En flyveplads ligger i gåafstand fra byens bebyggelse.

Nærmeste større by er Cochrane 128 kilometer væk ad grusvej. Caleta Tortel ligger 462 kilometer fra Coyhaique.
Grusvejen til Carretera Austral blev anlagt i 2003.
Carleta Tortel er hovedsæde for Tortel Kommune med 507 indbyggere (2002).

Som følge af byens usædvanlige opbygning tiltrækkes turister, og byen har mange overnatningsmuligheder.
Der udgår ekskursioner fra byen, dels længere ture til Steffen-gletsjeren i nord og Jorge Montt gletsjeren i syd, dels en kortere tur til øen Isla de los Muertos.
I 2002, før vejen blev bygget, var Carleta Tortel besøgt af 1.700 turister, der kom med båd.
Borgmesteren Jose Vera ønskede, at anlæggelsen af vejen ville føre til en 100 procent baseret turistøkonomi for byen.
Økologer såsom Peter Hartmann frygtede, at det ville ødelægge byens særpræg.
Vejen stopper med en parkeringsplads i udkanten af Carleta Tortel og er således ikke ført igennem byen.

General Pinochet besøgte byen i 1996 og fortalte da personligt byens grundlægger, Roberto Vicera, at han ønskede en vej.
Den engelske prins William besøgte også Caleta Tortel i 2000 som en af 110 frivillige fra organisationen Raleigh International.

Referencer

Ekstern henvisning 
 http://www.municipalidaddetortel.cl/ 

Byer i Chile
Dansk Melodi Grand Prix 1983

Dansk Melodi Grand Prix 1983 var en konkurrence arrangeret af DR, med det formål at finde en sang, der skulle deltage for Danmark i Eurovision Song Contest 1983. Det var den 15. udgave af Dansk Melodi Grand Prix, og det blev afviklet den 5. marts 1983 i TV-Byen i Søborg med Jørgen de Mylius som vært for sjette gang i træk. Allan Botschinsky var kapelmester for femte og sidste gang.

Ti melodier konkurrerede om at repræsentere Danmark ved den internationale finale i München i Vesttyskland den 23. april 1983.

Vinderen af konkurrencen blev Kloden drejer med Gry, der scorede topkarakter fra alle de fem juryer, mens Snapshots Gi'r du et knus blev en lige så sikker toer med næsthøjeste karakter fra alle juryerne.

Afstemning

Juryer 

Blandt publikum i studiet sad fem juryer, der repræsenterede hvert sit geografiske område, og hver jury bestod af ni medlemmer. Jurymedlemmerne tildelte løbende sangene stemmer på en skala fra 1 til 6 under udsendelsen. De havde på forhånd hørt bidragene to gange, men deres point blev først afgivet, efter at de havde set kunstnernes sceneshow. Efter at alle 10 sange havde været fremført på scenen blev juryens stemmer omregnet til point, således at hver jury tildelte hhv. 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 og 1 point i rækkefølge til de sange, der havde fået flest jurystemmer.

Hver jury var ledet af en DR-medarbejder, der stod for at afgive juryens point.

Et kort over jurymedlemmernes bopæl blev vist i løbet af udsendelsen.

Resultat

Tilbagevendende deltagere

Kilder 
 DR Bonanza - Dansk Melodi Grand Prix 1983

 
1983
Vedsø

Vedsø er en ca. 3 km lang øst-vestgående sø beligende i Almind Sogn lidt syd for Viborg, mellem  Viborg Søndersø mod nord  og Hald Sø mod sydvest. Den har tilløb i den vestlige ende fra  Nonmølle Å  der kommer fra Hald Sø og i nord fra Vintmølle Sø. Selve søen er delt i to ved det smalle Spangsund, og har udløb i øst ved Rindsholm Kro, hvor der også er et dambrug ved en tidligere vandmølle. Nord for søen ligger den lille Viborg Flyveplads, og fra kommunens arealer omkring flyvepladsen er der frit lystfiskeri i søen (der kræves dog statsligt fisketegn).

Eksterne kilder og henvisninger 
 Viborg Kommune 
 Den Store Danske
 Viborg Turistbureau

Søer i Viborg Kommune
Viborg
Tordenkalven

Tordenkalven (12. september 18165. december 1891) var øgenavn for Christen Christian Larsen, en krøbling og vagabond fra Himmerland. Hans mor var Maren Christensdatter og faderen tjenestekarl Lars Sørensen. Forældrene var ikke gift. Han er især kendt gennem Johannes V. Jensens fortælling om ham.
Tordenkalven var født uden for ægteskabet den 12. September 1816 ved Stenildvad i Aars Sogn. 
Familien var meget fattig og Tordenkalven kom ud at tigge mad til sig selv og familien som syvårig.
Efter konfirmationen var han ansat på flere gårde.
Han var kendt for sine enorme kræfter. 
På session blev han udtaget til infanteriet, men efter to dage i tjenesten blev han kasseret.
Under sin ansættelse på herregården Lundbæk ved Nibe tilred i 1855 han en hest, men den kastede ham af, og han brækkede benet. 
En forkert sammenvoksning af lårbenet gjorde ham til krøbling og han gik som vagabond med krykker til sin død i 1891.

Tordenkalven er beskrevet i en af Johannes V. Jensens novellesamlinger Himmerlandshistorier og et fotografi af Tordenkalven ses på forsiden af Gyldendals udgave fra 1995.
Med afsæt i novellen har Kirstine Brøndum skrevet romanen Tordenkalven udgivet i 2002 på Samleren. Johannes V. Jensen nævner, at Tordenkalven også havde øgenavnene Klodden, Fylseplagen og Vædderlammet.

Tordenkalven døde 5. december 1891 hos Søren Veggerby i Nørre Tranders og ligger begravet på Nr. Tranders kirkegård, hvor en stor granitsten udført af billedhuggeren Carlo Vognsen er rejst til minde om ham.
Et værtshus i Farsø er opkaldt efter Tordenkalven, og en træskulptur står ved Lundbæk.

Bøger og link 
 Tordenkalven
 
 
 Helge V. Qvistorff og Henrik Bugge Mortensen: Det ukente Nordjylland
 Anders Enevig (1963), Prinser og vagabonder, Forlaget Fremad.

Noter og henvisninger

Referencer

Ekstern henvisning 
 

Danskere i 1800-tallet
Detlev von Liliencron

Detlev von Liliencron (egentlig: Friedrich Adolf Axel von Liliencron; 3. juni 1844 – 22. juli 1909) var en tysk friherre, lyriker og prosaforfatter. 

Detlev von Liliencron blev født i Kiel. Han blev indrulleret i den preussiske hær og deltog både i den preussisk-østrigske krig i 1866 og den tysk-franske krig 1870 og 1871, hvor han blev såret. I 1882 var han for kort tid herredfoged på den sydslesvigske ø Pelvorm.

Han fik første gang opmærksomhed med en samling med digtet Adjutantenritte und andere Gedichte fra 1883, som gjorde ham berømt blandt naturalisterne. Samlingen blev fulgt af en serie med dramaer og noveller samt et humoristisk versepos, Poggfred. Som lyriker var han impressionist og stod mellem naturalisme og nyromantik. Hans lyrik er præget af fin ironi og nuancerede stemninger.

Eksterne henvisninger 

 

Digtere fra Tyskland
Dramatikere fra Tyskland
Novelleforfattere fra Tyskland
Friherrer fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Kiel
Detlev
Officerer fra Preussen
Dansk Melodi Grand Prix 1982

Dansk Melodi Grand Prix 1982 blev afholdt 13. marts 1982 i TV-Byen i Søborg.

Et panel i Danmarks Radio havde ud fra ca. 550 indsendte sange udvalgt 10 melodier til at konkurrere om at repræsentere Danmark ved Eurovision Song Contest 1982, der fandt sted i Harrogate i England den 24. april 1982. Sendevært var Jørgen de Mylius og kapelmester var Allan Botschinsky, der imidlertid ikke var til stede under showet, eftersom grand prix-orkestrets akkompagnement var blevet optaget på forhånd.

Vindermelodien blev Video video med Brixx, som senere opnåede en skuffende 17.-plads ud af de 18 deltagere i det internationale grand prix. Forsangeren i Brixx var i øvrigt Jens Brixtofte, bror til senere Farum-borgmester og minister Peter Brixtofte.

Afstemning

Juryer 

Blandt publikum i studiet sad fem juryer, der repræsenterede hvert sit geografiske område, og hver jury bestod af ni medlemmer. Jurymedlemmerne tildelte løbende sangene stemmer på en skala fra 1 til 6 under udsendelsen. De havde på forhånd hørt bidragene to gange, men deres point blev først afgivet, efter at de havde set kunstnernes sceneshow. Efter at alle 10 sange havde været fremført på scenen blev juryens stemmer omregnet til point, således at hver jury tildelte hhv. 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 og 1 point i rækkefølge til de sange, der havde fået flest jurystemmer.

Hver jury var ledet af en DR-medarbejder, der stod for at afgive juryens point.

Resultat

Tilbagevendende deltagere

Kilder 
 DR Bonanza - Dansk Melodi Grand Prix 1982

 
1982
Erik Valeur (journalist)

Erik Viggo Valeur (født 2. september 1955 i København) er en dansk journalist, forfatter og mediekommentator.

Valeur begyndte sin journalistiske karriere på Berlingske Tidende sidst i 1970'erne. I 1985 etablerede han sammen med to kolleger Månedsbladet Press. Efter tiden på Press kom han til DR, hvor han senest har været leder af Dokumentargruppen på P1. Han er desuden en flittig mediekommentator i bl.a. Politiken og Jyllands-Posten.

I 1994 modtog han Kryger-prisen, som han sammen med den øvrige redaktion på DR's Refleks fik igen i 1999. Sammen med Christian Nordkap og Lars Rugaard fik han i 1995 Cavlingprisen for at have dækket begivenhederne og de efterfølgende undersøgelser af 18. maj-urolighederne på Nørrebro efter folkeafstemningen om Edinburgh-aftalen.

Sammen med flere andre var han i 2002 redaktør på Magtens Bog, der handler om politiske skandalesager, bl.a. AOF-sagen, personalesagerne i Randers Kommune under Keld Hüttel og Øresundsforbindelsen. I forbindelse med bogen lavede forfatterne en udstilling over de centrale dokumenter, kaldet Dansk forvaltningskunst. Flere af værkerne er i dag ophængt på Institut for Statskundskab på Syddansk Universitet.

I 2011 modtog Erik Valeur Danske Banks Debutantpris for sin roman Det syvende barn, og den indbragte ham også DR Romanprisen 2012 samt Harald Mogensen-prisen og Det Skandinaviske Kriminalselskabs Glasnøglen 2012 for den bedste nordiske spændingsroman.

Romanen var i flere år en af de bedst sælgende bøger i Danmark. I 2014 udkom oversættelsen af Det syvende barn under titlen The Seventh Child.

Bibliografi 
 Stop pressen, 1993
 Magtens bog, 2002
 60 skarpe skud, 2007
 Det syvende barn, Politikens Forlag 2011, 
 The Seventh Child, 2014
 Logbog fra et livsforlis, Politikens Forlag 2015 
 Det er de danske som flygter, Gutkind Forlag 2020,

Henvisninger 

Journalister fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Ansatte i DR
Journalister ved Berlingske
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Romanforfattere fra Danmark
Cavlingprismodtagere
Modtagere af Kryger-prisen
Modtagere af DR Romanprisen
Frederik af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Nordborg

Frederik, hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Nordborg (; født 26. november 1581, død 22. juli 1658) var en af de mange afdelte sønderborgske hertuger. Han var hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Nordborg fra 1624 til 1658.

Han var søn af Hertug Hans den Yngre af Slesvig-Holsten-Sønderborg. Ved arvedelingen efter faderens død i 1622 blev han i første omgang forbigået, men i 1624 arvede han området omkring Nordborg på Als efter sin ugifte bror Hans Adolf. Han blev efterfulgt som hertug af sin ældste søn, Hans Bugislav.

Biografi 
Frederik blev født den 26. november 1581 i Sønderborg som det ellevte barn og sjette søn af hertug Hans den Yngre af Sønderborg i hans første ægteskab med Elisabeth af Braunschweig-Grubenhagen. Ved faderens testamente fik han (1622) et årligt deputat af 5000 Rdl., medens hans 5 brødre fik hver sit fyrstendømme. Da det imidlertid ligeledes var bestemt, at han skulle arve den af brødrene, som først måtte afgå ved døden uden livsarvinger, opnåede han alt 21. februar 1624 ved broderen Hans Adolfs død besiddelsen af Nordborg med Nørre Herred på Als og Ballegård i Sundeved; han nødtes dog til at afstå Rumohrsgaard til Alexander af Sønderborg. 1633 arvede han efter broderen Christian på Ærø gården Gråsten, som han atter kort efter solgte til Philip af Glücksborg. I øvrigt gik det ham som broderen og hans sønner på Sønderborg: det lille fyrstendømme kunne ikke bære udgifterne ved hofholdningen, der blev gjort gæld, og de stadig voksende kontributioner, hvis retmæssighed hertugerne ikke ville anerkende, henstod ubetalte. Således forberedtes lenets tab få år efter hans død, der indtraf den 22. juli 1658 i Nordborg. Han havde kort i forvejen oplevet øens erobring af de svenske og Nordborgs indtagelse og besættelse. Han blev begravet i Egen Kirke.

Ægteskaber og børn 

Frederik var to gange gift: Han giftede sig første gang den 1. august 1627 med Juliane af Sachsen-Lauenburg (død 1630). De fik et barn:
 Hans Bugislav (1629–1679), hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Nordborg 1658–1669

Han giftede sig anden gang den 15. februar 1632 i Nordborg med Eleonora af Anhalt-Zerbst, der overlevede sin ægtefælle og beholdt Østerholm som enkesæde (d. 2. november 1681). De fik fem børn:
 Elisabeth Juliane (1633–1704)
 ∞ 1656 Anton Ulrik, Hertug af Braunschweig-Wolfenbüttel (1633–1714)
 Dorothea Hedvig (1636–1692), abbedisse i Gandersheim 1665–1678
 ∞ 1678 Christoph von Rantzau (død 1696)
 Christian August (1639–1687), britisk søofficer
 Louise Amöne (1642–1685)
 ∞ 1665 Johan Frederik 1., Greve af Hohenlohe-Neuenstein-Öhringen (1617–1702)
 Rudolf Frederik (1645–1688)
 ∞ 1680 Bibiane von Promnitz (1649–1685)

Kilder 
 
 Ferdinand von Krogh, Ältere Geschichte des Hauses Holstein-Sonderburg.

Eksterne links 
 Hans den Yngres efterkommere 

Sønderborgske fyrstelige
Huset Oldenburg
Hertuger af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Nordborg
Personer fra Nordborg
Personer i Dansk Biografisk Leksikon