kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pryssing

Pryssing er et ældre ord for øl fra Preussen. Det er desuden et dansk efternavn. I Johan Ludvig Heibergs vaudeville Recensenten og Dyret optræder der således en bogbinder ved navn Pryssing.

Øl
Botni

Botni er en lille bygd, der ligger omkring 3 km nordvest for den noget større Vágur på Suðuroy. Færøernes første vandkraftværk blev opført i Botni 1921. Hovedformålet var at gøre det muligt at tørre fisk også om vinteren og forsyne Vágur med el. Værket er senere blevet udvidet i flere etaper og producerer ca. 10 % af Suðuroys el.

Referencer 

Suðuroy
Marcus Rubin

Marcus Rubin er navnet på to personer:

 Marcus Rubin (nationalbankdirektør) – levede 1854–1923 og blev direktør for Danmarks Nationalbank 1914
 Marcus Rubin (journalist) – en dansk journalist, der er uddannet cand.jur.
Rødkløver

 
Rødkløver (Trifolium pratense), ofte skrevet rød-kløver, er en 15-50 centimeter høj og i Danmark meget almindelig urt på enge, skrænter og overdrev. Rødkløver bestøves af honningbier og humlebier og er en god biplante.

Planten har samliv med kvælstofsamlende bakterier, hvilket betyder, at den er usædvanligt proteinrig, hvad der også gør den til en god foderplante.

Beskrivelse 
Rødkløver er en flerårig urt med en opstigende eller helt opret vækst. Stænglerne er fint hårede og let furede. Bladene sidder spredt og er trekoblede med elliptiske småblade, der har hel rand. Oversiden er grågrøn med lyse aftegninger, mens undersiden er ensartet grågrøn. Hvert blad har to lysegrønne fodflige, der er pludseligt børsteformet tilspidsede.

Blomstringen sker i maj-september, og den består af lyserøde til karminrøde, smalle ærteblomster, der sidder samlet i endestillede hoveder. Frugterne er rette bælge med et til tre frø.

Rodnettet er dybtgående og kraftigt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,50 x 0,35 meter (50 x 35 centimeter pr. år).

Voksested 
Rødkløver formodes oprindeligt at stamme fra den Frugtbare halvmåne. Den dag i dag vokser den i tyrkiske lavlandsområder sammen med eksempelvis Aegilops triuncialis (en gedeøjeart), agernigella, agerranunkel, agersnerle, almindelig brunelle, bulmeurt, cikorie, hyrdetaske, klinte, almindelig kællingetand, almindelig rajgræs, almindelig sar, bibernelle, bitter bakkestjerne, farvegåseurt, græsk ene, gul snerre, gærdevalmue, hvidkløver, hvidmelet gåsefod, knoldet storkenæb, kruset skræppe, lucerne, markstenkløver, middelhavsene, musevikke, plettet arum, Quercus infectoria (en egeart), rank potentil, rød arve, rødknæ, sort rævehale, strandkrageklo, sølvbladet pære, vild gulerod, vild hør, våriris og weichseltræ .

Arten er dog naturaliseret overalt i Europa – især efter fysiokraternes anbefaling af den som jordforbedringsmiddel. Den er i Danmark meget almindelig over hele landet på skrænter, overdrev og enge.

Danmarks nationalblomst 
Danmark har ikke en egentlig nationalblomst, men rødkløveren blev af Udenrigsministeriet udnævnt til dette i 1936, da den på det tidspunkt var dansk landbrugs vigtigste foderplante. I de følgende årtier blev denne udnævnelse glemt, og sidenhen har andre blomster ligeledes fået betegnelsen, eksempelvis marguerit og mælkebøtte.

Noter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Nytteplanter
Nitrogenfikserende planter
Biplanter
Kløver
Polakker

Polakkerne (sing. polak, polsk: Polacy, mask. Polak, fem. Polka) er et vestslavisk folkeslag fra østeuropa. Langt størstedelen af det polske folk bor i Polen (38,5 millioner), men der er også store grupper af udvandrede etniske polakker i først og fremmest USA og Canada. Der findes også et gammelt mindretal af polakker i blandt andet Litauen, Letland, Ukraine, Hviderusland, Rusland og Rumænien. I alt regner man med, at der udenfor Polens grænser lever yderligere 10-20 millioner polakker (Polonia). Polakker taler polsk, som er et indoeuropæisk sprog fra den slaviske sprogstamme.

Eksterne henvisninger
K2

K2, også kendt som Mount Godwin-Austen eller Chogori, er verdens næsthøjeste bjerg, 8611 m højt, og ligger i bjergkæden Karakoram i den pakistansk kontrollerede del af Kashmir.

Bjerget blev første gang besteget i 1954, af italienerne Achille Compagnoni og Lino Lacedelli og det anses for at være et af de sværeste bjerge i verden at bestige. Skønt der findes flere end 10 forskellige ruter op ad de syv hovedkamme, der strækker sig op mod toppen, foregår stort set alle ekspeditioner fra den pakistanske side, hvor hovedparten af bjergbestigningsekspeditionerne går op ad bjergkammen Southeast Ridge, som også kaldes Abruzzi Ridge. Men selvom ruterne fra den kinesiske side er yderst vanskelige, er der stort set hvert år et par ekspeditioner, som giver sig i kast med en af de teknisk vanskelige ruter op ad bjergets nordside.

Risiko og tragedie 
I takt med den stigende sværhedsgrad øges også risikomomentet, og der er kun plads til et mindre antal samtidige ekspeditioner, og mange ekspeditioner har få deltagere. I alt har blot 280 personer besteget K2 ved udgangen af november 2007, mens omkring 2.600 på samme tidspunkt har besteget Mt. Everest. Mindst 75 personer er omkommet under bestræbelserne på at bestige bjerget, senest er 11 personer fra flere forskellige ekspeditioner den 3. august 2008 rapporteret omkommet da en stor isblok rev sig løs og ramte de omkomne eller rev dem eller deres reb med sig. Tragedien udspillede sig den 1. august ved passagen Bottleneck (se billedet) i ca. 8000 meters højde, da hovedparten af de ramte var på vej ned fra toppen efter at have besteget bjerget. En del af de omkomne befandt sig da over isskredet, men med begrænsede muligheder for at komme ned, da mange reb var revet med af isblokken. Højden, vejrforholdene og vanskelige kommunikationsforhold gjorde det vanskeligt eller umuligt at etablere redningsaktioner.  11 døde og 4 blev reddet. I alt ni ekspeditioner var på bjerget på det tidspunkt tragedien udspillede sig.

Noter og referencer

Se også 
 Mount Everest
 Otte-tusinder – de 14 bjerge over 8.000 m
 Seven Summits – de højeste bjerge på de syv kontinenter

Eksterne links 
 K2's double tragedy – blowing out candles for scoops and fame Blogindlæg fra en af ekspeditionerne på K2 under tragedien 1. august 2008. Nederst i indlægget er der links til blogs fra flere af de øvrige ekspeditioner eller enkeltpersoner.

Bjergbestigning
Bjerge i Pakistan
Bjerge i Kina
Karakoram
Morfem

Et morfem er en teoretisk enhed: det mindste sproglige element som kan have en meningsbærende funktion. Morfemteorien blev udviklet efter teorien om det sproglige tegn af Ferdinand de Saussure.

Eksempel: Ordet biler har to morfemer: 'bil' + 'er'. Basismorfemet er 'bil-', og '-er' betyder, at der mindst er to biler. Det vil sige, at '-er' repræsenterer flertal.

Morfemer er ikke det samme som ord, men kan være det. Morfemer opdeles i rod, derivativ (afledningsmorfem) og fleksiv (bøjningsmorfem). I eksemplet er 'bil-' roden og '-er' et fleksiv.

Derivativer kaldes præfiks eller suffiks, hvis de står hhv. før eller efter roden. Står de midt i, er der tale om infiks.

Se også 
 morfologi
 lingvistikteori

Eksterne henvisninger 
 Dansk side om morfemer med øvelser etc. 

Ordtyper
Lord Voldemort

Lord Voldemort (IPA: /ˈvoʊldəmɔrt/ eller /ˈvoʊldəmɔr/) er  hovedantagonist i J. K. Rowlings romanserie om Harry Potter. Voldemort optrådte første gang i Harry Potter og De Vises Sten, der udkom i 1997, og har optrådt enten i egen person eller i form af flashbacks i samtlige bøger, bortset fra den tredje, Harry Potter og fangen fra Azkaban. Han har også optrådt i alle de tilsvarende film, undtaget den tredje, både som ulegemliggjort, barn, teenager og voksen.

I den magiske verden er Voldemort den mest magtfulde troldmand, der nogensinde har levet (måske på nær Albus Dumbledore, der anses for at være den eneste, der kan kæmpe mod Voldemort som ligemand). Han er så frygtet, at han refereres til som Du-Ved-Hvem, Han-Som-Ikke-Må-Benævnes, Den-Unævnelige eller, for det meste af (tidligere) dødsgardister, Mørkets Herre eller bare Herre, han bliver også omtalt Lord Ham-I-Ved-Nok af Fudge i bog fem. Hans overordnede mål er ikke bare at overtage kontrollen over den magiske verden, men også erobre Mugglernes verden. Voldemort blev født Romeo G. Detlev Jr., som den sidste efterkommer af Salazar Slytherin, én af de fire grundlæggere af Hogwarts. Det danske navn Romeo G. Detlev Jr. er et anagram for JEG ER VOLDEMORT. Derfor har han det navn på dansk i stedet for det originale engelske navn, Tom Marvolo Riddle, som er et anagram for I AM LORD VOLDEMORT. Navnet Tom er en forkortelse af Thomas, som er hans originale fornavn.

Voldemorts hud er hvid og hans ansigt ligner et kranium. Han er høj og mager med hænder, der minder om edderkopper. Hans øjne er røde med smalle pupiller, der minder om en slanges. Voldemort har næsten ingen næse, og hans tunge er i filmene tvedelt som en slanges.

Da Harry var blot et år gammel, kom Voldemort til hans forældres hus for at dræbe Harry. For at gøre dette måtte Voldemort først forbi Harrys forældre, Lily og James Potter. Voldemort dræbte James Potter for at få fat i den spæde Harry Potter. Harrys mor bad for Harrys liv, men Voldemort dræbte hende koldt og skånselsløst. Da Voldemort derefter ville dræbe Harry, blev dræberforbandelsen kastet tilbage i hovedet på ham selv. 

Voldemort døde dog ikke, selv om han var fuldstændig ubeskyttet; normale troldmænd ville have været dræbt på stedet. I stedet blev han revet ud af sin krop og var mindre end det mindste spøgelse, men han var stadig i live. 
13 år senere blev han genfødt i en ny krop, skabt med en ældgammel eliksir, der forenede hans fars jordiske rester med tjenerens kød og fjendens blod.

Eksterne henvisninger 

Fiktive skurke
Personer i Harry Potter-universet
Minsc

Minsc er en fiktiv person i Baldur's Gate-serien af Dungeons & Dragons-computerrollespil udviklet af BioWare. Han stammer fra pen-and-paper Dungeons & Dragons-historier afholdt af Baldur's Gate's hoveddesigner James Ohlen, og er senere blevet videreudviklet af spillenes hovedforfatter, Lukas Kristjanson. Minscs spildebut var i Baldur's Gate, hvor han var en rekrutteringsmulighed for ens spilfigurs gruppe af eventyrer. Han optræder også i efterfølgeren, Baldur's Gate II: Shadows of Amn, og udvidelsen, Baldur's Gate II: Throne of Bhaal, samt i kampagner relateret til titler, såsom genudgivelsen Baldur's Gate: Enhanced Edition udgivet af Atari. Minsc er stemmelagt af Jim Cummings i hans computerspilsoptrædener.

I historiefortællingen, er Minsc en skaldet ranger fra landet Rashemen, med en karakteristisk lilla tatovering, der oprindeligt havde til opgave at fungere som livvagt for heksen Dynaheir som del af et "dajemma" (overgangsrite). Da Dynaheir bliver taget til fange af gnolls, beder Minsc spilleren om hjælp til at komme hende til undsætning, hvorefter begge figurer vil være mulige rekrutteringsmuligheder. Senere bliver spillerens eventyrer fanget og Dynaheir bliver dræbt af magikeren Jon Irenicus, og i jagten på retfærdighed slutter Minsc sig til spilleren. Han beslutter sig senere under rejsen, for at finde sig en ny person at beskytte og valget falder på Aerie, som han beskytter som sin nye heks.

Han har et stærkt ønske om, at opretholde det gode og være heroisk, men med en ekstrem iver og til tider bersærkergang, forårsager det hans omgivelser at betragte ham som muligt sindsyg. Dertil kommer at han ledsages af sin kælehamster ved navn Boo, som han ofte konsultere. Minsc insisterer på at Boo i virkeligheden er en miniature giant space hamster – et væsen fra Spelljammer-serien, men mange mistænker den for at være en ganske almindelig hamster.

Minsc bliver af mange set som en af de mest populære NPC'ere i computerspil. Han blev en af de højest rangerende i en afstemning fra IGN og GameSpot.

Andre forbindelser til Minsc og Boo 
I filmen Ringenes Herre: Eventyret om ringen fra 2001, kan man et kort øjeblik se en grumt udseende person i the Prancing Pony Inn holde om en lille gnaver – muligvis en hyldest til Minsc og Boo.

I spillet Mass Effect 2 har man mulighed for at købe en space hamster til sin kahyt ombord på Normandy 2, som til forveksling ligner Boo. Yderligere siger Tali'Zorah "Go for the optics!" til sin kampdrone, som efterligner Minscs "Go for the eyes(...)"

I webtegneserien Megatokyo, har Largo en hamster som samvittighed, kaldet Boo – en hyldest til  Baldur's Gate II som Rodney Caston var stor fan af.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Forgotten Realms
Spilfigurer
Beretningen om de tre kongedømmer

Beretningen om de tre kongedømmer (forenklet kinesisk skrift: 三国演义; traditionel kinesisk skrift: 三國演義, Pinyin: sān guó yǎn yì), skrevet af Luo Guanzhong i det 14. århundrede, er en kinesisk historisk roman om den turbulente periode, der ofte er benævnt "de tre kongeriger" (220-280). Den er udråbt som en af de fire klassiske romaner i kinesisk litteratur.

Karakterer 
 Bian Xi

Romaner fra Kina
Chefredaktør

En chefredaktør er leder af redaktionen på en avis, et magasin, en tv-station eller et andet medie.

Visse større aviser har mere end én chefredaktør. Ifølge Medieansvarsloven skal der dog være én, og kun én, ansvarshavende chefredaktør. Den ansvarshavende chefredaktør har dermed det overordnede ansvar for avisens indhold.

På mange mindre aviser er den ansvarshavende chefredaktør også administrerende direktør for det selskab, der udgiver avisen, men større aviser godt kan have flere chefredaktører – udover den ansvarshavende chefredaktør – f.eks. en administrerende chefredaktør (som så oftest også vil være avisens administrerende direktør) og/eller en journalistisk chefredaktør.

Chefredaktører har normalt en journalistisk baggrund, men har ansvaret for både redaktionelt indhold (artikler, illustrationer) og annoncer.

Eksterne henvisninger 
 Medieansvarsloven gengivet på Pressenævnets hjemmeside. 

Journalistik
Stillingsbetegnelser
København 1728

København 1728 er et kort over Danmarks hovedstad København i år 1728, før Københavns brand 1728, der bl.a. ødelagde Trinitatis Kirke med Københavns Universitetsbibliotek. I forklaringen på bogstaver og tal på kortet er de moderne betegnelser søgt anvendt ved stadig eksisterende steder. Ved større afvigelser fra de oprindelige angivelser er den oprindelige ordlyd anført i parentes.

Det bør bemærkes, at op på kortet er øst, hvor det på de fleste kort er nord.

 A. Københavns Slot (Slottet)
 B. Nationalmuseet (Prinsens Palais)
 C. Rosenborg
 D. Charlottenborg
 E. Vor Frue Kirke
 F. Sankt Nicolai Kirke
 G. Helligåndskirken
 H. Sankt Petri Kirke
 J. Trinitatis Kirke (Runde Taarns Kirke)
 K. Holmens Kirke
 L. Garnisonskirken (Garnisons Kirke)
 M. Reformert Kirke (Den reformerte Kirke)
 N. Rigsarkivet (Bibliotheket)
 O. Tøjhuset
 P. Proviantgården
 Q. Kancelliet
 R. Østre Landsret (Kadetakademiet)
 S. Toldboden
 T. Gjethuset
 V. Ridebanen
 U. Københavns Rådhus
 W. Børsen
 X. Gammelholm (Bremerholm)
 Y. Dronningens Palais
 Z. Nyholm
 a. Nyboder
 b. Kongens Nytorv (Kongetorvet)
 c. Amagertorv
 d. Gammeltorv
 e. Nytorv
 f. Gråbrødretorv (Ulfeldts Plads)
 g. Nørreport
 h. Vesterport
 i. Østerport
 k. Store Kongensgade (Kongensgade)
 l. Bredgade (Dronningensgade)
 m. Østergade
 n. Nørregade
 o. Vestergade
 p. Købmagergade
 q. Kastellet (Citadellet)
 r. Kastelskirken (Citadelskirken)
 s. Norgesporten
 t. Kongeporten (Sjellandsport)
 u. Magasiner
 v. Kongens Bastion
 w. Dronningens Bastion
 x. Prinsens Bastion
 y. Prinsessens Bastion
 z. Grevens Bastion
 1. Københavns Havn
 2. Quintus Bastion (Kvintus Bastion)
 3. Charlotte Amalies Bastion (Charlottes Bastion)
 4. Frederiks Bastion
 5. Carls Bastion (Karls Bastion)
 6. Vilhelms Bastion
 7. Sofie Hedevigs Bastion (Sofies Bastion)
 8. Ulriks Bastion
 9. Løvens Bastion
 10. Elefantens Bastion
 11. Panterens Bastion
 12. Enhjørningens Bastion
 13. Kalvebods Bastion (Kallebods Bastion)
 14. Christianshavn
 15. Vor Frelsers Kirke (Christianhavns Kirke)
 16. Ryssenstens Bastion
 17. Ulriks Bastion
 18. Gyldenløves Bastion
 19. Schacks Bastion
 20. Helmers Bastion (Jarmers Tårn)
 21. Hanens Bastion
 22. Ahlefeldts Bastion
 23. Stadsoberstens Bastion
 24. Rosenborgs Bastion
 25. Quitzous Bastion
 26. Peucklers Bastion
 27. Rosenkrantz' Bastion (Rosenkrantzes Bastion)
 28. Grønlands Bastion

Se også 
 København 1500
 København 1699
 København 1888

1728
Danmark i 1700-tallet
København i 1700-tallet

sv:Köpenhamn#Historia
Historie (flertydig)

Historie benyttes som betegnelse for "det der er sket", som regel i fortiden, men også i udvidet betydning, hvor "historie ikke blot er et spørgsmål om at erkende noget om fortidige forhold, men (..) også noget, som mennesker løbende bruger i deres dagligdag til flere forskellige formål."  I betydningen allerede indtrufne begivenheder sættes begrebet ofte i bestemt form, historien.

Historie kan henvise til flere artikler:
 Historie – videnskab
 Historie (formidling) – formidling af historiefaglige sagsforhold i bredeste forstand
 Historie (fortælling) – en fortælling, der er knyttet til en historisk begivenhed og kan indeholde fiktive elementer
 Historie (artikel) – et journalistisk udtryk for en artikels indhold
 HISTORIE – blad omhandlende historie
 Historie (tidsskrift) – dansk tidsskrift for historisk forskning, der udkom for sidste gang i 2009

Noter 

Flertydig
Cicero (flertydig)

Cicero kan henvise til flere artikler:

 Marcus Tullius Cicero (106 f.Kr.–43 f.Kr.) – romersk politiker og retoriker, kendt som "Cicero"
 Quintus Tullius Cicero – romersk politiker, yngre bror til ovenstående
 Cicero (Illinois) - forstad til Chicago i Illinois, USA
 Cicero (måleenhed) – en skriftstørrelse i typografi på ⅙ at en fransk tomme, sv.t 12 franske punkter (Didots punkt)
 Forlaget Cicero - Dansk forlag
Grafik

Grafik har flere betydninger:
 Grafik (teknik) – forskellige former for teknik, som anvendes til visuel fremstilling.
 Grafik (produkt) – visse former for visuel fremstilling, eksempelvis en nyhedsgrafik.
 Computergrafik – en gren inden for datalogien der beskæftiger sig med at generere  eller ændre digitale billeder ved anvendelse af en computer.

Se også:
 Grafiker  – generel titel for en der for eksempel arbejder som layouter, illustrator,  bogtilrettelægger, desktopper, dtp'er, computergrafiker, multimediedesigner, nyhedsgrafiker, art  director (AD'er), rentegner eller reklametegner.
Genre (journalistik)

Artikler og andre genrer inden for journalistik:
 Opinionsstof
 Anmeldelse
 Causeri
 Debatindlæg
 Klumme – (Debaterende artikler, med subjektiv genre)
 Kommentage
 Kommentar
 Kronik – (Debaterende artikler, med subjektiv genre)
 Leder (journalistik) – (Debaterende artikler, med subjektiv genre. Ofte skrevet af avisens redaktør. En leder kan godt sammenlignes, med en klumme eller en kronik)
 Læserbreve
 Mindeord
 Satire
 Tilstræbt objektivt stof
Baggrundsartikel – (Lang artikel, der går bag om nyheden, leder efter årsager og svar til læserens spørgsmål)
 Billedreportage
 Feature/Udredende artikel
 Interview – (Journalistisk begreb med mange undergenrer, bl.a. faktainterview, meningsinterview og stemningsinterview)
 Nekrolog
 Note/notits
 Nyhed
 Petitstof
 Portræt
 Referat – (Objektivt, kort og registrerende)
 Reportage (først brugt i Danmark af Herman Bang) – (Beskrivende, delvist subjektivt)
 De udvidede nyhedsgenrer
 Oplevelsesjournalistik/New journalism – (Journalisten deltager som et jeg i artiklen)
 Feature – (Ikke bundet til en begivenhed, men har til formål at skabe et billede af verdenen omkring os. En feature kan f.eks. skrives omkring livsvilkårene for en kræftpatient.)
 Gossip – (Artikler som omhandler folks privatliv, specielt kendte- og rige mennesker)
 Dybdeborende – (Afsløre noget f.eks. magtmisbrug og urimeligheder. Ses oftest i tv-udsendelser som Operation X)
 Kampagnejournalistik – (f.eks: da Ekstra Bladet i 2003 kørte en kampagne mod VKO regeringens beslutning om, at deltage i krigen mod Irak)
 Faktion – (Artikler/Nyhedsudsendelser, der formidler fakta med metoder man normalt bruger i fiktionsgenren.
 Realityshow – (Udsendelser som bl.a. Robinson, Big Brother og lign.)

Journalistik
Layout

Layout, også kaldet opsætning, er det at arrangere tekst, illustrationer og andre grafiske virkemidler på papir – som i aviser og magasiner.

Fagudtryk inden for avis- og magasinlayout:
 Cicero (måleenhed)
 Dummy
 Layoutelementer i aviser og magasiner
 Avishoved
 Billedtekst
 Brødtekst
 Byline
 Forsidehenvisning
 Frise
 Grafik (produkt)
 Illustration
 Ledeorden fagterm > et fagudtryk]
 Logo
 Manchet
 Mellemrubrik
 Nyhedsgrafik
 Rubrik – artikeloverskrift eller -titel
 Underrubrik
 Skrifttype/Font
 Typer

Computergrafik
Journalistik
Typografi
Computerworld

Computerworld er Danmarks største it-medie med over en halv million besøgende hver måned. Computerworld henvender sig til professionelle it-brugere. Det primære stofområde er ikke it-produkter, men snarere de dele af erhvervslivet og samfundet, der anvender it. I februar 2018 introduceredes Computerworld Premium, som er forbeholdt digitale abonnenter.

Baggrund og Historie 
Avisen er udkommet i Danmark siden 8. september 1981. På nettet begyndte Computerworld i september 1995 – som det første danske medie – at offentliggøre daglige nyheder (på idg.dk – i april 1996 kom  computerworld.dk til). 

Computerworld ejes i dag af Jobindex Media A/S som 29. maj 2013 købte IDG Danmark af den amerikanske koncern International Data Group (IDG). Jobindex Media er et datterselskab af Jobindex, den største internetbaserede jobdatabase i Danmark (FDIM, juli 2013).

Fakta om Computerworld 
Chefredaktør i Danmark: Lars Jacobsen

Den trykte udgave af Computerworld udkommer 10 gange årligt - primært som special magasiner.

Eksterne henvisninger

Internationale Computerworld-sites 
Computerworld (Danmark)
Computerworld (Norge)
Computer Sweden (Sverige)
Computerworld (USA)

Referencer 
Computerworld Danmarks egen artikel om sine første 10 år på internettet.
Computerworld Danmarks egen artikel om sine første 25 år.
Jobindex køber IDG Danmark / Computerworld.

Etableret i 1981
IDG
Aviser fra Danmark
Viby Kirke (Aarhus)

Viby Kirke er en kirke i Viby Sogn i Århus Søndre Provsti og Aarhus Kommune. Kirken ligger i Aarhus-bydelen Viby.

Historie 
Kirken er bygget i slutningen af 1100-tallet. Formodentlig har den fra begyndelsen været ejet af kongen, men i 1661 solgte Kronen kirken til Gabriel Marselis som afdrag på krigsgæld. I 1710 blev kirken atter solgt, denne gang til Christian Charisius, der ejede Constantinsborg. 1771 erhvervede baron Christian Rudolph Philip Gersdorff fra Marselisborg kirken. Sidste private ejer blev indenrigsminister Hans Peter Ingerslev, da Ingerslevfamilien overtog Marselisborg i 1835. Kirken blev 1896 solgt til Aarhus Kommune og i 1898 overdraget til Viby Kommune.

1. april 1975 overgik Viby kirke til selveje, men Aarhus Kommune, som Viby Kommune i mellemtiden var blevet en del af, administrerede kirkegården frem til 1. april 1996.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Viby Kirke hos KortTilKirken.dk
 Viby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Aarhus
Kirker i Århus Stift