kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
MEMS

MEMS er en forkortelse for Micro Electro-Mechanical Systems eller på dansk Mikro Elektro-Mekaniske Systemer. Som navnet antyder er der tale om systemer med både en mekanisk og elektrisk funktion, og systemets dimensioner måles i mikrometer. Når der yderligere inkluderes optiske egenskaber taler man om MOEMS.

MEMS systemer kan ses som en udvidelse af almindelig mikroelektronik, der sidder i stort set alle moderne elektriske apparater. De elektriske kredsløb kendt fra mikroelektronik kombineres med mekaniske elementer som bjælker (eng. cantilevers), mikroskopiske tandhjul, spidser der virker som kanyler mm. Derkan desuden tilføjes optisk påvirkning eller aflæsning, typisk med lasere, der guides rundt i systemet i mikroskopiske bølgeledere efter samme princip som lysledere. Endelig kan man integrere mikroskopiske væskekanaler til håndtering af væsker (mikrofluid systemer), som f.eks. blod eller kemiske reagenser.

Et eksempel på en simpel (og allerede kommercialiseret) MEMS sensor er en airbag sensor til en bil. Denne sensor skal overvåge bilens acceleration og give et signal når airbag'en skal affyres. Den kan fremstilles ved anvendelse af silicium teknologi. Sensoren kan bestå af en mikrometertynd bjælke med en lille prøvemasse på enden af bjælken. Når bilen accelererer bøjes bjælken, og dette registreres elektrisk ved hjælp af nogle små piezo-modstande, der er indlejret i bjælken. Piezo-modstande har den egenskab at de ændrer modstand når de strækkes.

MEMS tillægges et stort potentiale, især inden for de såkaldte Lab-on-a-Chip systemer (også kendt som Micro Total Analysis Systems), hvor målet er at miniaturisere en kemisk analyse på en mikrochip. Dette har den store fordel at der skal bruges langt mindre mængder prøvemateriale til analysen, at analysen kan udføres langt hurtigere, og at analysen kan udføres hos den praktiserende læge på en brug-og-smid-væk chip, uden ventetid.

Virksomheder og institutter i Danmark der arbejder med MEMS 

 Alight Technologies – design og fremstilling af laser strukturer
 Capres – mikroskopiske 4-punkts prober til måling af overflademodstand
 Danfoss – tryksensorer, mikrofluid systemer
 Force Technology (tidligere Delta) – udvikling og test af MEMS systemer på bestilling
 Scandinavian Micro Biodevices – Udvikling og produktion af mikrofluid systemer i polymer materialer
 Grundfos – tryksensor til fjernvarmepumper (er sat i produktion)
 Hymite – packaging til MEMS produkter
 Ibsen Photonics – fasemasker og gratings
 Institut for Mikro- og Nanoteknologi (MIC) ved DTU
 Sonion – mikrofoner
 Sophion Bioscience – automatisk patch clamping tilmåling af ionkanalers funktion

Eksterne henvisninger 

Nanoteknologi
Will Eisner

Will Eisner (kunstnernavn for William Erwin Eisner) (født 6. marts 1917, død 3. januar 2005) var en amerikansk tegneserie-tegner og -forfatter, der fik sit gennembrud med tegneserierne om den maskerede detektiv The Spirit, som han påbegyndte i 1940. Han lavede den selv frem til 1942, hvor han blev indkaldt til den amerikanske hær. Under Eisners militærtjeneste blev serien tegnet af andre, men de var ikke så gode som Eisner. Som soldat tegnede Eisner oplysningshæfter om brugen af militært materiel. Da anden verdenskrig var slut, kom han til at tegne The Spirit igen. I hans senere år stod han som en af foregangsmændene for den grafiske roman.

Ud over sine mange serier skrev og tegnede han også bogen Tegneserien & den grafiske fortælleteknik, der er et mesterligt studium i tegneseriens mange facetter, virkemidler og teknikker. Eisner havde mange fans blandt europæiske intellektuelle på grund af seriernes personlige dybde, empatiske personskildringer og skarpe, men menneskekærlige holdninger til mange emner. Eisner var jøde, og det smittede af på hans forståelse for og skildringer af mennesker, der blev udsat for en ofte tilfældig skæbne. Serierne fordømmer ikke nogen, og selv heltene er fejlbarlige. Det er ofte skurkene, der drevet af deres selvfordømmelse ender med at skabe deres eget tragiske og fatale endeligt. Han brugte ofte storbyens rum – gader, baggårde, bygninger – som en næsten levende ramme for og forlængelse af personernes skæbne i sine serier.

Udgivelser på dansk 
De fleste af Will Eisners tegneserier er udkommet på dansk. Enkelte på forlaget Carlsen, men hovedparten på det lille danske forlag Bogfabrikken:

 En kontrakt med Gud (1978) (på dansk på Carlsen if i 1979)
 Storbyen
 Bygningen: Historien om en næsten levende bygnings historiske udvikling i New York
 Den fjerne torden, del 1 og 2: Selvbiografisk skildring af hans egen ungdom og udvikling.
 Sidste dag i Vietnam
 Den sidste ridder : en introduktion til Don Quixote af Miguel de Cervantes
 En familiesag
 Prinsessen og frøen
 Den hvide hval: en introduktion til Herman Melvilles Moby Dick
 Dropsie Avenue: Historien om en næsten levende gades historiske udvikling i New York
 Usynlige mennesker
 Spirit, fx
 6. Kvinderne omkring Spirit
 8. Mit navn er Nigelle
 9. Detektivens lærling
 10. Den sidste sporvogn
 11. Hekse, spøgelser og Spirit
 12. Ingen vej tilbage
 13. I den søde juletid
 14. En mand i sin bedste alder
 15. Sammy
 16. Opgør med Octopus

 Tegneserien & den grafiske fortælleteknik. Will Eisner. Stavnsager 1986.

Eksterne henvisninger 

 Will Eisners officielle website
 Lambiek Comiclopedia om Will Eisner (archive.org)

Tegneserietegnere fra USA
Tegneserieforfattere fra USA
Personer fra New York City
Jøder fra USA
Personer døde af hjertestop
Spirit (tegneserie)

Spirit (The Spirit) er en amerikansk tegneserie skabt af Will Eisner i 1940.

Spirit starter med den unge detektiv Denny Colts død, der dog viser sig ikke at være helt så død alligevel. Formodet død påtager Colt sig at bekæmpe fobrydere iklædt maske, blåt jakkesæt, hat og handsker. Han får hjælp af bl.a. vennen politikommisær Dolan og den enfoldige, men rare Ebony.
Modsat mange Marvel-superhelte er Spirit ikke udstyret med superkræfter eller overnaturlige evner, men blot kløgt, snilde, mod og en stor portion held.

Udgivelser på dansk 

Spirit er på dansk kommet i mindst 16 bind, fx:
 6. Kvinderne omkring Spirit
 8. Mit navn er Nigelle
 9. Detektivens lærling
 10. Den sidste sporvogn
 11. Hekse, spøgelser og Spirit
 12. Ingen vej tilbage
 13. I den søde juletid
 14. En mand i sin bedste alder
 15. Sammy
 16. Opgør med Octopus 

Tegneseriefigurer
Fiktive detektiver
Dilbert

Dilbert er en amerikansk tegneserie-stribe, skabt af Scott Adams som beskriver ingeniøren Dilberts vandring gennem uduelighedens kontorlandskab. Serien tager sit udgangspunkt i virksomhedskulturen, hvor cheferne har magt, men ikke aner, hvad der skal gøres, og medarbejderne sidder på kundskaben, men ingen magt har. Bureaukrati for bureaukratiets skyld. Gennem dette satiriske og banale arrangement beskrives mange virkelige problemstillinger relateret til læserens egen arbejdsplads og opfattelse af arbejdslivet generelt.

Dilbert er først og fremmest en avisstribe, men er også udgivet i albumform. Den er oversat til 35 sprog.

Eksterne henvisninger 

The Official Dilbert Website 

Tegneseriefigurer
Humor
Ulrik Gräs

Ulrik Gräs, (født 15. oktober 1940 i Vejle), er en dansk forfatter.

Han fik sin debut med en novellesamling: Mandskabet i 1965 efter være rejst verden rundt som sømand.

Dog siger han selv, at han skrev små historier på børnebiblioteket som 12-årig og senere en føljeton i Vejle Amts Folkeblad.

Ulrik var meget stærkt påvirket af skolebibliotekar Harald Stougaard på Nyboesgade Skole og børnebibliotekar Eleonora Sørensen på Vejle Bibliotek. Han skriver bl.a. i sin beretning Natten på biblioteket: .. Hos Harald Stougaard begyndte den rejse, som aldrig er hørt op, og som Eleonora Sørensen gav næring til" ... "Lærer Stougaard kunne oplæsningens kunst" ... "de ønskede fortællinger, og de skulle være uforudsigelige og handle om andre end dem selv, men på en sådan måde, at det lige så godt kunne ha' været dem selv" ... "Frk. Eleonora Sørensen på børnebiblioteket lå helt på linje med lærer Stougaards valg af bøger fra fremmede egne og himmelstrøg, og dertil kom at hun var det tredje led i en trekant mellem læseren, bogen og hende selv som dens oversætter" ... "Han var begyndt at samle på ord, ligesom andre samlede på frimærker" ..

Senere – i begyndelsen af 1970'erne – blev han påvirket af pyromanbrande i byen, hvilket gav anledning til romanen Fatimas hånd i 1971.

Forfatterskabet bærer også præg af stærke oplevelser i barndommens gade: Svendsgade. Det blev til romanen: Boulevardparken i 1973, der skildrer hverdagslivet i vestbyen med stor social indlevelsesevne.

Berusede by fra 2000 er en historie om Vejle under besættelsen 1940-45.

I efteråret 2006 udkom: Lido, der handler om 4 drenges opvækst i 50'erne. Denne bog blev fulgt op af historien om første halvdel af 1960'erne med bogen: Gongong, der udkom i maj 2011.

Bibliografi 
 Mandskabet. 1965
 Kajplads. 1967
 Fatimas hånd. 1971
 Klapjagt. 1972
 Boulevardparken. 1973
 101 kilometerstenen. 1974
 Allah og den hellige jomfru. 1975
 Mellemtime : tre fortællinger fra Vestbyen. 1976
 Elskere elsk. 1977
 Stammerne. 1978
 Historiens gang. 9 noveller. 1980
 Børneår. i: Gadekær og grillbar. 1981
 Drømmen om Amerika. i: Ægteskabet er min rede. 1981
 De fandt aldrig Henning. i: 19 noveller. 1983
 Hjerteslag. 1983
 Krigens reporter : en bog om profession iagttager. 1984
 Jern og krystaller : en fortælling fra Vestbyen : 2. del af romanen Hjerteslag. 1985
 Her og altid. 1987
 Frede Troelsen. 1992
 Bernard – mesterens sparringspartner. 1993
 Kælighedens fortalelse. 1994
 Berusede by. 2000
 Lido. 2006. 
 Gongong. 2011. – 
 Uparfumeret - Noveller. 2015. -

Priser 
 Martin Andersen Nexø Legatet i 1984
 Harald Kiddes og Astrid Ehrencron-Kiddes Legat i 2000

Galleri

Reference 
 Litteratursiden om Ulrik Gräs 

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Personer fra Vejle
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Transvestisme

Transvestisme betegner det fænomen, at personer ifører sig det andet køns klæder, hvorved de for en tid kan føle sig som tilhørende det andet køn. Begrebet adskilles fra transkønnethed, hvor personen direkte identificerer sig med et andet køn, end det de blev registreret med ved fødslen. Både transvestitter og transkønnede omtales som transpersoner.

Etymologi 
Ordet transvestitismus optræder første gang på tysk i 1910 hos sexologen Magnus Hirschfeld. Det er siden blevet oversat og har udviklet forskelligartede men overordnet ens betydninger i forskellige sprog. I udgaven fra 1972 af Nudansk Ordbog optræder definitionen på begrebet: 'person med sygelig trang til at gå i det andet køns klædedragt'. Et ældre eksempel på ordet "transvestit" i skriftlig sprogbrug er fra Politiken, 6. maj 1958, i citatet "den homoseksuelle transvestit". Det har siden ændret betydning, efterhånden som man er holdt op med at anse transvestisme som sygelig.

Beskrivelse 
Det er for det meste mænd, der kaldes transvestitter, da kvinders påklædning ikke er underkastet så strenge restriktioner. Det vides ikke, hvad årsagen til transvestisme er. Kun en lille andel af transvestitter er homoseksuelle. Dette vil i de fleste tilfælde ikke være betinget af deres transvestisme men forenes fint med den. Der er således ikke flere homoseksuelle (5-10%) blandt transvestitter end i andre befolkningsgrupper, eller flere transvestitter (2-6%) blandt homoseksuelle end hos andre sociale grupper. De usikre procenter skyldes forskellige målemetoder og definitioner hos forskellige forskere.

Transvestisme blev i 1994 fjernet fra listen over sygdomme sammen med bl.a. de seksuelle orienteringer homoseksualitet, sadisme og masochisme.  Transvestisme må ikke forveksles med transseksualitet.

Noter

Eksterne henvisninger 

 TiD – Transpersoner i Danmark

Køn
Finn Jensen (musiker)

Finn Jensen (30. januar 1953 – 12. juli 1987) var en dansk musiker født i København. Han er bedst kendt som guitarist i Bifrost, som han startede sammen med Tom Lundén i København i 1973. Finn Jensen har både før og efter Bifrost-tiden spillet sammen med mange kendte danske og udenlandske musikere.

Guitarister fra Danmark
Personer fra København
Viftedværgmispel

 
Viftedværgmispel (Cotoneaster divaricatus), også skrevet Vifte-Dværgmispel, er en løvfældende busk med en opret til let overhængende vækstform. Blomsterne er små, men de blanke blade og de lakrøde bær samt den flotte høstfarve gør den velegnet og meget brugt som prydbusk. Busken skaber jordtræthed. Den kaldtes tidligere for udspærret dværgmispel.

Beskrivelse 
Viftedværgmispel er en løvfældende busk med en opret til let overhængende vækstform. Skuddene er tæt forgrenede med sidegrene i udspærrede sildebensmønstre. Barken er først rødbrun og behåret. Senere bliver den gråsort med lysere striber. Gamle grene kan få grå, opsprækkende bark. 

Knopperne sidder spredt, de er pjaltede, grålige og tæt behårede. Bladene er bredt ovale og helrandede med kort spids. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn og uden hår. Høstfarven er klart rød. Blomsterne sidder i små bundter i bladhjørnerne. De er hvide med lyserød yderside. Frugterne er røde bæræbler med 2-3 trekantede kerner. Frøene modner godt og spirer meget villigt i Danmark.

Arten må anses for at være apomiktisk

Rodnettet består af nogle få, svære hovedrødder, der går langt ud og ned, og af tæt forgrenede og højtliggende siderødder.  

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 3 m (15 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Viftedværgmispel vokser på bjergkråninger med fugtig og mineralrig jord i det mellemste og vestlige Kina (bl.a. i Guizhou og Sichuan-provinserne), hvor vintrene er kolde og ret tørre, mens somrene er varme og fugtige. 

På Fanjing bjerget i Guizhou i det sydvestlige Kina findes arten i blandede, stedsegrønne og løvfældende skove i 1.500-1.700 m højde sammen med bl.a. Castanopsis carlesii (en art af Castanopsis), duetræ, etagekornel, femfingret akebia, håret glansmispel, koreakornel, Mahonia fortunei (en art af mahonie), Sorbus folgneri (en art af røn), spidsbladet benved, tibetansk kirsebær og vinterlue

Noter

Kilde
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Buske
Hvide blomster
Haveplanter
Smukke frugter
Hækplanter
Dværgmispel
Søndersø (Nordsjælland)

Søndersø er en sø i Nordsjælland syd for Værløse i Furesø Kommune, før 2007 i Værløse Kommune. Før 1865 var Søndersø betydeligt større og strakte sig et godt stykke længere mod syd end nu. Det skyldes, at der blev foretaget en vandstandssænkning på omkring 2 m i 1865, hvor man forgæves forsøgte at tørlægge søen, for at omdanne den til eng. Den erhvervedes i 1877 af Københavns Kommune og har siden da indgået som et vigtigt led i byens vandforsyning. Dele af søen kan anvendes til rekreative formål, herunder badning.

Søndersø omgives af Værløse mod nord og nordøst, Lille Hareskov mod øst, Måløv mod syd, Værløse Flyveplads mod sydvest og vest og Kirke Værløse mod nordvest.

Noter

Kilder/henvisninger 

 Værløse Kommune 
https://www.furesoe.dk/oplevelser/brug-naturen/soeer-og-badesteder/soendersoe/saerlige-hensyn-ved-soendersoe/#zoneinddeling---aktiv-zone-og-stillezone 

Søer i Furesø Kommune
Danmarks Film Akademi

Danmarks Film Akademi blev stiftet af en lang række personer med faglig tilknytning til filmbranchen i 1982. Akademiets formål er at fremme filmen som selvstændig kunstart. Medlemmerne er fortrinsvis personer, som arbejder med film i det daglige. Akademiets største årlige begivenhed er uddelingen af Robert Prisen.

Robert Prisen 

Robert Prisen er en årlig prisoverrækkelse afholdt af Danmarks Film Akademi med formål at fejre dansk film og tv. 

Prisen blev overrakt første gang i 1984 og er opkaldt efter statuettens skaber, skulptør og filmentusiast Robert Jacobsen. Siden 2012 har Filmakademiet medtaget dansk tv-fiktion i prisuddelingen. Robert Prisen er en nationalt og internationalt anerkendt filmpris, der kan sammenlignes med den amerikanske Oscar og den franske César ved at være uddelt af et akademi med forbindelse til filmindustrien. 

Det er medlemmerne af Danmarks Film Akademi, der indstiller, hvilke film, tv-serier og fagfolk, der skal nomineres, ligesom de i sidste ende stemmer om, hvem der skal modtage Robert-priserne inden for en bred vifte af de filmiske discipliner. Dog nominerer fagudvalg til kategorierne kort- og dokumentarfilm, samt i de udenlandske filmkategorier. Medlemmerne nominerer indenfor de kategorier de kender bedst, baseret på deres filmfaglige profession. Det er kun medlemmer af Danmarks Film Akademi, der kan stemme på og dermed udpege de film eller fagpersoner, som de synes, har gjort det bedst i det indeværende filmår.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Danmarks Film Akademis hjemmeside

Film Akademi
Film Akademi
Etableret i 1982
Robert (filmpris)

Robert er en dansk filmpris, som uddeles af Danmarks Film Akademi. Robert-priserne er udtryk for branchens anerkendelse af kollegernes indsats i det forløbne år inden for forskellige faglige discipliner og kategorier. Prisen blev uddelt første gang i 1984 og er opkaldt efter statuettens skaber, skulptøren Robert Jacobsen, som selv var en stor filmelsker.

Robertpriser 
De nuværende priskategorier er:
 Årets danske spillefilm
 Årets børne- og ungdomsfilm
 Årets instruktør 
 Årets mandlige hovedrolle 
 Årets kvindelige hovedrolle 
 Årets mandlige birolle 
 Årets kvindelige birolle 
 Årets originale manuskript
 Årets adapterede manuskript 
 Årets score 
 Årets originale sang
 Årets fotograf
 Årets klipper
 Årets kostumier 
 Årets sminkør
 Årets sounddesigner
 Årets scenograf 
 Årets visuelle effekter
 Årets mandlige hovedrolle – tv-serie
 Årets kvindelige hovedrolle – tv-serie
 Årets mandlige birolle – tv-serie
 Årets kvindelige birolle – tv-serie
 Årets danske tv-serie
 Årets korte tv-serie
 Årets amerikanske film 
 Årets ikke-amerikanske film 
 Årets dokumentarfilm 
 Årets korte dokumentarfilm 
 Årets korte fiktions- eller animationsfilm
 Årets lange fiktions- eller animationsfilm
 Æres-Robert

Tidligere priser
 Årets udenlandske spillefilm (1984-1998, derpå splittet op i Årets amerikanske film og Årets ikke-amerikanske film 
Publikumsprisen
Årets novellefilm

Uddelinger de seneste år

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Robert-prisen på Danmarks Film Akademis hjemmeside
 

 
Etableret i 1984
Mor (flertydig)

Mor har flere betydninger:

 Mor – den kvindelige forælder
 Morr – en jordtype uden krummestruktur
 Mor (stedmor) – også kaldt bonusmor i slang
 Mor eller morian er en afrikaner
 Mor (film fra 1955) – sovjetisk dramafilm
 Mor (eksperimentalfilm) – dansk eksperimentalfilm fra 2006 instrueret af Tal R og Jonathan Meese
 Mor (film fra 2016) – dansk kortfilm fra 2016 af Andrea Stief

Se også
 Mormor – mors mor
 Mors dag – afholdes i Danmark den anden søndag i maj
Far

Far har flere betydninger:
 Far (familie)
 Forenede Arabiske Republik – union mellem Ægypten og Syrien i 1958-1961
 Far (Stedfar i slang også kaldet papfar)
 Far (film) – dansk kortfilm fra 2012 instrueret af Per Dreyer

Se også:
Bonus pater: Pater betyder far på latin
Far (familie)

Far eller fader  er betegnelsen for et hankønsvæsen, der har fået afkom. Det bliver også brugt om mænd, der udfylder en faderrolle for andre. Ordet far er grundlæggende en biologisk betegnelse, men adopterede børn og stedbørn kalder ofte adoptivfaren eller stedfaren for far. Status som far varer livet ud, men faderrollen stopper gerne, når afkommet bliver kønsmodent (dyr), eller socialt og økonomisk uafhængigt i ungdomstiden (mennesker). 

For mange arter er faderrollen nærmest ubetydelig eller helt fraværende. Søheste er imidlertid et eksempel på det modsatte; hos disse - og enkelte andre arter - har faren overtaget den primære omsorg for afkommet.

Fædre i kunst og kultur
 
I kristendommen fremstilles Gud som menneskebørnenes fader, og fadervor er den mest udbredte bøn.

Se også 
 Fars dag
 Medmor
 Mor
 Pater est-reglen
 Patriarkat

Referencer

Formering
Familierelationer
Biologi
Region Syddanmark

Region Syddanmark omfatter de tidligere Fyns, Ribe og Sønderjyllands amter, samt de tidligere kommuner Børkop, Egtved, Fredericia, Give, Jelling, Kolding, Lunderskov, Vamdrup og Vejle, der lå i Vejle Amt. Regionens centrale forvaltning ligger i Vejle.

Regionen har en befolkning på  og består af 22 kommuner.

Tre af regionens kommuner blev ikke sammenlagt med andre kommuner ved den seneste kommunalreform: Odense, Fredericia og Fanø.

Statslige opgaver i Region Syddanmark blev fra 1. januar 2007 indtil 31. marts 2019 varetaget af Statsforvaltningen. Fra 1. april 2019 varetages disse opgaver af Familieretshuset og Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI) samt Ankestyrelsen.

Kommuner i regionen 

 Assens Kommune
 Billund Kommune
 Esbjerg Kommune
 Fanø Kommune
 Fredericia Kommune
 Faaborg-Midtfyn Kommune
 Haderslev Kommune
 Kerteminde Kommune
 Kolding Kommune
 Langeland Kommune
 Middelfart Kommune
 Nordfyns Kommune
 Nyborg Kommune
 Odense Kommune
 Svendborg Kommune
 Sønderborg Kommune
 Tønder Kommune
 Varde Kommune
 Vejen Kommune
 Vejle Kommune
 Ærø Kommune
 Aabenraa Kommune

Regionsrådet

Valg og mandatfordeling

Nuværende regionsråd

Regionsrådet 2018-2022

Regionsrådsformænd

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 ISO 3166-2:DK

Eksterne kilder/henvisninger 

 Region Syddanmark – officielt websted

 
Danmarks regioner
Region Hovedstaden

Region Hovedstaden er med sine  den mest folkerige af Danmarks fem regioner. Regionshovedsædet ligger i Hillerød. Den største by er København, som med  udgør omkring 70% af regionens indbyggere.

Region Hovedstaden styres af et regionsråd som første gang blev valgt den 15. november 2005. Opgaverne for regionen ligger hovedsageligt indenfor sundhed og sygehuse, inkl. sygesikring: Regionen har Danmarks største sygehusvæsen med 11 hospitaler, inkl. Region Hovedstadens Psykiatri. Fra slutningen af 2006 bruges kun betegnelsen hospital i stedet for sygehus. Udgifterne til sundhedsområdet udgør omkring 90% af regionens samlede udgifter.

Regionen har i 2022 omkring 42.300 ansatte (opgjort i fuldtidsstillinger) og et samlet nettodrifts- og investeringsbudget på 42,1 mia. kr.

Regionen består af de tidligere Københavns og Frederiksborg amter og derudover af Københavns og Frederiksberg kommuner samt Bornholms Regionskommune. Regionen har desuden overtaget Hovedstadens Sygehusfællesskabs opgaver.

Statslige opgaver i Region Hovedstaden blev varetaget af Statsforvaltningen fra 1. januar 2007 indtil 31. marts 2019. Fra 1. april 2019 varetages statslige opgaver af Familieretshuset, Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI) og Ankestyrelsen.

Regionsrådet 

Den første regionsrådsformand var Vibeke Storm Rasmussen fra Socialdemokratiet. Sophie Hæstorp Andersen overtog embedet i 2014. Lars Gaardhøj er formand fra 1. august 2021. De 41 medlemmer fordeler sig således:

Mandatfordeling

Regionsrådsformænd

Kommuner i regionen 

Der er 29 kommuner i Region Hovedstaden:

Ertholmene, med Danmarks østligste punkt Østerskær, er ikke en del af Region Hovedstaden. Øgruppen administreres af Forsvarsministeriet. Danmarks Statistik grupperer øerne under Landsdel Bornholm.

Hospitaler/virksomheder i regionen 
Region Hovedstaden driver landets største hospitalsvæsen:

 Amager og Hvidovre Hospitaler (fusionerede 2012)
 Bispebjerg og Frederiksberg Hospitaler (fusionerede 2012)
 Bornholms Hospital
 Herlev Hospital og Gentofte Hospital (fusionerede i 2015)
 Nordsjællands Hospital
 Rigshospitalet og Glostrup Hospital (fusionerede i 2015)
 Region Hovedstadens Apotek
 Den Sociale Virksomhed
 Den Præhospitale Virksomhed
 Region Hovedstadens Psykiatri

Demografi 

Den gennemsnitlige befolkningstæthed i Region Hovedstaden er per 1. januar 2009: 649,07 indbyggere per km², men fraregnet Bornholms Regionskommune, der har 42.563 (2009) indbyggere på 588,53 km² med en befolkningstæthed på ca. 72 indbyggere per km², har de resterende 28 kommuner i regionen med et totalareal (land og vand) på sammenlagt 1.973 km² (ifølge www.noegletal.dk) og et indbyggertal på 1.619.722 (2009) en befolkningstæthed på 820,94 indbyggere per km².

1. april 2019 var der 1.800.076 indbyggere i de 28 kommuner og 1. august 2023 1.900.642.

Se også 
 Danmarks amter (1970-2006)
 ISO 3166-2:DK

Eksterne kilder/henvisninger 

 Regionh.dk
 Aftale om strukturreform – hos Indenrigs- og Sundhedsministeriet

 
Danmarks regioner