kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Morten Jannik Bjerrum

Morten Jannik Bjerrum (født 11. april 1957) er en dansk kemiker og professor i biouorganisk kemi på Københavns Universitet.

Bjerrum  blev Ph.d. i uorganisk kemi på Københavns universitet i 1988 og kort efter ansat som adjunkt og herefter lektor, før han i 2002 blev udnævnt professor.

Han forsker særligt i metallers kemi i biologise systemer og metalloproteiner, heriblandt særlig redoxaktive metalloproteiner og deres funktion, struktur og kinetik. Han har fået udgivet sin forskning i en lang række internationale tidsskrifter, heriblandt Science.

Bjerrum er bl.a. medlem af Kemisk Forenings bestyrelse og Den Danske Nationalkomité for Kemi, samt medlem i redaktionen på Journal of American Chemical Society og Journal of Inorganic Biochemistry.
Han er medlem af Danmarks Naturvidenskabelige Akademi.

Familie 
Morten Bjerrum er søn af Jannik Bjerrum (1909-1992), der var professor i uorganisk kemi på Københavns Universitet. Hans storebror Niels Bjerrum (født 1940) er professor i uorganisk- og materialekemi på Danmarks Tekniske Universitet, og deres farfar var kemikeren Niels Bjerrum (1897-1958), der var docent ved Københavns Universitet og professor på Landbohøjskolen.

Referencer 

Kemikere fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Personer i Kraks Blå Bog
Alumni fra Københavns Universitet
Jannik Bjerrum (kemiker)

Jannik Bjerrum (født 5. april 1909 i København, død 29. august 1992) var en dansk kemiker og professor i uorganisk kemi på Københavns Universitet og Danmarks Tekniske Højskole (det nuværende DTU). Han har særligt bidraget til forskning inden for koordinationskemi og har samarbejdet med en lang række prominente kemikere fra ind- og udland.

Karriere 
Bjerrum gik på Hanna Adlers Fællesskole og blev student i 1927 og fem år senere blev han færdig med at læse kemi på Københavns Universitet med speciale i fysisk kemi. Under studiet arbejdede han sammen med og under Johannes Nicolaus Brønsted, Einar Biilmann og Hakon Lund. Han blev også påvirket af faderens venner Ole Chievitz og Niels Bohr.

I 1933 blev han ansat på Københavns Universitet som videnskabelig assistent. Under sit Ph.d.-studiet, som blev færdiggjort i 1941 var han på et ophold hos Leonor Michaelis på Rockefeller Institute for Medical Research i New York. Her benyttede han som den første den nyudviklede glaselektrode til at bestemme stabiliteten af metalkomplekser. Hans Ph.d.-afhandling Metal Ammine Formation in Aqueous Solution blev genoptrykt i 1957 og oversat til russisk i 1961 som følge af dens store vigtighed inden for forskningsområdet.

Andre vigtige bidrag til forskningen tæller Stability Constants I-II, der blev til i samarbejde med Gerold Schwarzenbach (Universität Zürich) og Lars Sillén (Stockholms Universitet)

I 1948 blev han professor og i årene 1965-67 fungerede han som prorektor på universitetet. Han var desuden professor og ledede laboratoriet på Danmarks Tekniske Højskole fra 1948-1960 og nåede at være formand for Kemisk Forening fra 1954-1954.

Han blev internationalt kendt for sit arbejde op igennem 1930'erne for sit arbejde med opløselige metalkompleksers kemi. Han var med til at styrke samarbejdet mellem danske og internationale forskere og sammen med Johannes Robert Wirenfeldt Asmussen og Kai Arne Jensen startede han en international konference om koordinationskemi, der blev afholdt første gang i København i 1953.

Bjerrum blev Ridder af Dannebrog i 1955, Ridder af 1. grad af Dannebrog i 1963 og blev Kommandør af Dannebrog i 1977.

Privatliv 
Jannik Bjerrum er søn af Ellen Emilie Dreyer (1885–1934) og Niels Janniksen Bjerrum (1897-1958), der var docent ved Københavns Universitet og professor på Landbohøjskolen. Han blev gift med Grethe Vera Ehlers (født. 1918) i 1937.

Hans tre sønner Niels Bjerrum (født 1940), Ole Jannik Bjerrum (født 1944) og Morten Jannik Bjerrum (født 1957) er professorer i hhv. uorganisk- og materialekemi på Danmarks Tekniske Universitet, farmakologi på Københavns Universitet og biouorganisk kemi på Københavns Universitet.

Han var desuden grandnevø til fysikeren Kirstine Meyer.

Referencer 

Kemikere fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Professorer fra Danmarks Tekniske Universitet
Kommandører af Dannebrog
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Personer fra København
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Alumni fra Københavns Universitet
Yemenitisk jødedom

Yemenitisk jødedom eller yemenitiske jøder refererer til jøder boende i Yemen eller jøder af yemenitisk oprindelse boende i andre lande. Jøder fandtes i Yemen inden islams ankomst til landet. I forbindelse med staten Israels dannelse emigrerede størstedelen af Yemens jøder til Israel ved en operation, som blev kaldt det flyvende tæppe. Mellem juni 1949 og september 1950 skete emigrationen af den jødiske befolkning ved hjælp af flyvemaskiner. Blot omkring 370-400 personer af jødisk herkomst er i dag tilbage i Yemen. Mange er ældre personer. Flertallet af yemenitiske jøder bosatte sig i Israel eller USA. I dag tæller antallet af yemenitiske jøder i Israel mere end 360.000 og 150.000 bor i USA. Gruppen taler hebraisk, arabisk og yemenitisk arabisk. Der eksisterer i dag tre grupper inden for den yemenitiske jødedom. Inden for hver af disse grupper findes flere opfattelser om hvorledes, yemenitisk tradition opfattes og omsættes i praksis, nemlig 
 Baladi
 Shami
 Maimonister (efterfølgere til rabbineren Maimonides)

Yemenitiske jøder kendte til rabbinerne Saadia Gaon, Rashi, Kimhi, Nahmanides, Yehudah ha Levy og Isaac Arama.

Særkende 

Yemenitiske jøder har en unik religiøs og kulturel tradition, som adskiller dem fra andre sefardiske jøder. Der foregår også en debat om hvorvidt, man nu skal klassificere yemenitiske jøder inden for den så kaldte Mizrahi (østlige) gruppe. Mizrahi grupper har i løbet af de seneste århundreder gennemgået en komplet eller delvis assimilering med sefardisk kultur og religiøs liturgi. Blandt andet udskiller de sig ved måden, man læser op fra Toraen i synagogen, idet man har andre melodier.

Historie 

En mundtlig overlevering har placeret den tidligste bosættelse af jøder i Yemen og den arabiske halvø til tiden under kong Salomon, det vil sige i 900-800-tallet f.Kr. En forklaring er, at kong Salomon sendte handelsmænd ad søvejen til Yemen for at lede efter guld og sølv, som kunne benyttes til at udsmykke Salomons tempel i Jerusalem. I 1881 skrev den franske vicekonsul tilbage til Frankrig, at han havde læst i en bog af den arabiske historiker Abu-Alfada, at jøderne i Yemen bosatte sig i området i år 1451 f.Kr. En anden overlevering placerer jødiske håndværkere i området på anmodning af Makeda, dronningen af Saba (Sheba). Beta Israel, de sorte jøder i naboregionen Etiopien, har en beslægtet legende om deres oprindelse, som regner dronningen af Saba som værende gift med kong Salomon. Dele af Yemen, Eritrea og Etiopien blev på denne tid styret af kongedømmet Saba, muligvis lå hovedstaden i selve Yemen.

Noter 

Jøder
Francis Camerini

Francis Camerini (født 25. januar 1948 i Marseille, Frankrig) er en tidligere fransk fodboldspiller (forsvarer).

Camerini startede sin karriere i 1964 hos Saint-Étienne, og var tilknyttet klubben de følgende syv sæsoner. Her var han en del af et hold, der var sin tids absolut dominerende i fransk fodbold, og vandt fire mesterskaber i træk i perioden 1967-1970. Senere skiftede han til Nice, hvor han afsluttede sin karriere i 1976.

Camerini spillede desuden to kamp for Frankrigs landshold, to EM-kvalifikationskampe i 1971 mod henholdsvis Ungarn og Bulgarien.

Titler 
Ligue 1
 1967, 1968, 1969 og 1970 med Saint-Étienne

Coupe de France
 1968 og 1970 med Saint-Étienne

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Frankrig
Fodboldspillere fra OGC Nice
Fodboldspillere fra AS Saint-Étienne
Personer fra Marseille
Meny

Meny er en norskejet supermarkedskæde, hvis butikker ejes og drives af selvstændige købmænd. Kæden er en del af NorgesGruppen.
Den første Meny-butik åbnede i 1992 i Norge, og i dag er der 184 Meny-butikker fordelt rundt omkring i Norge.
I Danmark erstattede Meny de 190 SuperBest og Eurospar-butikker i foråret 2015. I dag er der 113 Meny-butikker i Danmark.

Eksterne henvisninger 
 Meny Norges hjemmeside
 Meny Danmarks hjemmeside

Kilder 

Etableret i 1992
Supermarkedskæder
Detailvirksomheder fra Norge
Georgios Kontogeorgis

Georgios M. Kontogeorgis er en dansk kemiker og professor i anvendt termodynamik ved Institut for Kemiteknik på DTU siden 2011.

Kontogeorgis blev uddannet kemiingeniør fra National Technical University of Athens i 1991 og tog derefter en Ph.d. på Danmarks Tekniske Universitet, som han færdiggjorde i 1996. Han blev ansat ved selvsamme universitet i 1999 som lektor. I 2008 blev han udnævnt professor.

Han har især forsket i termodynamik, miljøingeniørmæssige aspekter, kolloid og overfladekemi og bioteknologi. Han har udgivet sit akademiske arbejde i over 160 artikler i en lang række videnskabelige tidsskrifter, og han har skrevet flere lærerbøger. Han sidder i bestyrelsen i flere naturvidenskabelige selskaber, heriblandt næstformand for European Federation of Chemical Engineering.

Bibliografi 
 2010 Kontogeorgis, Georgios M.; Folas, Georgios K. Thermodynamic Models for Industrial Applications: From Classical and Advanced Mixing Rules to Association Theories. Wiley-Blackwell. 
 2004 Kontogeorgis, Georgios M.; Gan, Rafiqul Computer Aided Property Estimation for Process and Product Design

Referencer 

Professorer fra Danmarks Tekniske Universitet
Personer fra Grækenland
Ingeniører fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Alumni fra Danmarks Tekniske Universitet
Pennigsehl

Pennigsehl er en kommune med knap 1.300 indbyggere (2012), beliggende mod vest i centrale del af Landkreis Nienburg/Weser, i den tyske delstat Niedersachsen. Den er en del af Samtgemeinde Liebenau

Geografi 
Pennigsehl ligger syd for Bundesstraße 214 mellem Nienburg/Weser og Sulingen.

Inddeling 
I kommunen ligger landsbyerne:
 Mainsche
 Hesterberg
 Pennigsehl

Eksterne kilder/henvisninger 

 på Samtgemeinde Liebenaus websted
Samtgemeinde Marklohe

Samtgemeinde Marklohe er en Samtgemeinde ("fælleskommune" eller amt) nord for Nienburg mod vest i den centrale del af Landkreis Nienburg/Weser i den tyske delstat Niedersachsen. Administrationen ligger i byen Marklohe.

Geografi 
Samtgemeinde Marklohe, der har 8434 indbyggere (2012) og et areal på 106,42 km², ligger nordvest for Nienburg og vest for floden Weser der danner en del af den østlige kommunegrænse. Den består af kommunerne:
 Balge
 Marklohe
 Wietzen

Eksterne kilder/henvisninger 

 Samtgemeinde Marklohes websted
Balge

Balge er en kommune med godt 1.800 indbyggere (2012), beliggende mod vest i centrale del af Landkreis Nienburg/Weser, i den tyske delstat Niedersachsen. Den er en del af Samtgemeinde Marklohe.

Geografi 
Balge ligger omkring 12 km nord for Nienburg og godt 50 km nordvest for Hannover på vestbredden af Weser. I kommunen løber også det lille vandløb Blenhorster Bach.

Inddeling 
I kommunen ligger landsbyerne og bebyggelserne:
Balge, Blenhorst, Bötenberg, Buchholz, Buchhorst, Dolldorf, Holzbalge, Mehlbergen, Möhlenhalenbeck og Sebbenhausen.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Samtgemeinde Marklohes websted
Monument over Danmarks internationale indsats

Monument over Danmarks Internationale Indsats efter 1948 er et monument i Kastellet placeret på Prinsessens Bastion. Det udtrykker regeringens anerkendelse af den indsats som de adskillige tusinde danske udsendte har gjort for Danmark i internationale missioner siden 1948.

Grundstenen blev nedlagt 7. april 2011. Monumentet er udført af kunstneren Finn Reinbothe og det blev indviet den 5. september 2011 på den tredje flagdag for Danmarks udsendte af dronning Margrethe 2. Det åbne monument er bygget i beton og beklædt med bornholmsk granit. Monumentet skal give indtryk af tre rum med hver deres tanke:

 Det første rum er det officielle rum hvor der foretages parader og officielle handlinger ved den skrå mur med inskriptionen "EN TID ET STED ET MENNESKE"
 Det andet rum er for de nuværende udsendte hvor missionsområderne og perioderne er skrevet på væggene. Der brænder en vågeild i dette rum.
 Det tredje rum er omkranset af syv kanter og en åbning og er tiltænkt de efterladte hvor de faldne hver især er skrevet på væggene. I midten af dette rum er en ottekantet brønd hvori himlen spejles.

Se også 
 Flagdag for Danmarks udsendte

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Monumenter i København
Indre By (København)
Færøernes lagtingsformænd

Lagtingsformanden (færøsk: løgtingsformaðurin) er det medlem, der leder møderne i  Færøernes lovgivende forsamling Lagtinget. Lagtingets formandskab, der foruden lagtingsformanden består af tre næstformænd, planlægger og leder det daglige arbejde i tinget. Når Lagtinget ikke er samlet, træffer formanden de foranstaltninger, der måtte vise sig påkrævet med hensyn til tingets indre anliggender. Det er også lagtingsformanden, der afgør, om et forslag skal sendes til behandling i et udvalg, samt i hvilket udvalg det skal behandles.

Fra etableringen i 1000-tallet og frem til Lagtingets opløsning i 1816 var det lagmanden, der havde denne opgave, men efter Lagtinget blev genoprettet i 1852, var det amtmanden, der ledede Lagtinget. Amtmanden var den danske konges ombudsmand. I 1923 mistede amtmanden sit sæde i Lagtinget ved en lovændring, og Lagtinget fik retten til at vælge sin egen formand tilbage. Lagtingsformanden og formandsskabet vælges som udgangspunkt for fire år første gang det nye Lagting træder sammen efter et lagtingsvalg, men afgår ved valg i utide.

Litteratur 
 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002), s. 376–379. (Løgtingssøgan (PDF) )

Lagtingsformænd
Tundrasædgås

Tundrasædgås (Anser serrirostris) er en fugl i familien af egentlige andefugle. Den lever på tundraen i det nordlige Rusland og Sibirien.

Tundrasædgåsen blev i begyndelsen af 2000-tallet anerkendt som en selvstændig art. Nogle autoriteter betragter dog stadig tundrasædgås som en underart af sædgås. I Danmark ses den sjældent i Vestjylland som underarten Anser serrirostris rossicus.

Kilder 

Fugle fra Nordasien
Gæs
Georges Casolari

Georges Casolari (5. maj 1941 - 7. oktober 2012) var en fransk fodboldspiller (forsvarer) fra Nice.

Casolari spillede 11 sæsoner professionelt hos AS Monaco, som han var tilknyttet fra 1959 til 1970. Han var i denne periode både med til at sikre klubben to franske mesterskaber og to Coupe de France-titler.

Casolari spillede desuden tre kampe for Frankrigs landshold, først en venskabskamp mod Belgien 25. december 1963 og efterfølgende to EM-kvalifikationskampe mod Ungarn i foråret 1964.

Titler 
Ligue 1
 1961 og 1963 med Monaco

Coupe de France
 1960 og 1963 med Monaco

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Frankrig
Fodboldspillere fra AS Monaco FC
Personer fra Nice
Marklohe

Marklohe er en kommune med omkring 4.450 indbyggere (2012), beliggende mod vest i centrale del af Landkreis Nienburg/Weser, i den tyske delstat Niedersachsen. Den er administrationsby i Samtgemeinde Marklohe.

Geografi 
Marklohe ligger 5 km fra Nienburg på den modsatte (vestlige) side af floden Weser og omkring midt mellem byerne Verden (Aller) og Minden.

Inddeling 
I kommunen ligger ud over Marklohe og den næsten sammenvoksede bydel Lemke, landsbyen Oyle 1,5 km væk og bebyggelsen Wohlenhausen.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Samtgemeinde Marklohes websted
Wietzen

Wietzen er en kommune med knap 2.200 indbyggere (2012), beliggende mod vest i centrale del af Landkreis Nienburg/Weser, i den tyske delstat Niedersachsen.

Geografi 
Wietzen ligger 13 km nordvest for Nienburg, mellem Wesers marsk og gest og er en del af Samtgemeinde Marklohe.

Syd for Wietzen har Bückener Mühlenbach sit udspring.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Samtgemeinde Marklohes websted
Hergeir Nielsen

Niels Jákup Hergeir Nielsen, bedre kendt som Hergeir Nielsen, (født 27. august 1949 i Vágur) er en tidligere færøsk lærer og politiker (Tjóðveldi). Han er uddannet folkeskolelærer fra 1972 og skibsfører fra 1982.

Nielsen var trafik- og skoleminister 1979–1981, men delte i denne periode skolesagerne med erhvervs- og landbrugsminister Dánjal Pauli Danielsen fra Fólkaflokkurin. Nielsen har været valgt ind til Lagtinget i to perioder, 1984–1994 og 1998–2011. Nielsen var lagtingsformand 1987–1988, i 1989 og 2008–2011, 1. næstformand 1984–1987, 1988–1989 og 2004–2008 samt 3. næstformand 1989–1994. I 2011 trakk han seg tilbage fra politiken efter 33 år.

Lagtingsudvalg 
2004–2008 medlem af Udenrigsudvalget
2002–2004 formand for Udenrigsudvalget
1998–2002 formand for Udenrigsudvalget
1990–1994 medlem af Udenrigsudvalget

Referencer 

Lagtingsformænd på Færøerne
Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Skoleministre fra Færøerne
Politikere fra Tjóðveldi
Lærere fra Færøerne
Personer fra Vágur
Personer i Kraks Blå Bog
Laniakea-superhoben

Laniakea-superhoben, Laniakea Supercluster eller kort Laniakea er en superhob (supercluster) som er hjemsted for bl.a. Mælkevejen, Solsystemet og planeten Jorden. Laniakea blev defineret september 2014, da en gruppe astronomer ledet af R. Brent Tully fra University of Hawaii publicerede en ny måde at definere superhobe på via relative hastigheder af galakser.

Den nye definition af superhoben Laniakea indebærer, at den tidligere selvstændigt definerede superhob, Virgo-superhoben, herefter indgår som en del af Laniakea-superhoben sammen med de lokale superhobe Pavo-Indus Supercluster og Hydra-Centaurus Supercluster, der inkluderer den samlede superhobs center med det gravitationelle fokuspunkt Den store tiltrækker (Great Attractor,).

Karakterisering 
Laniakea-superhoben omfatter 100.000 galakser som strækker sig udover 160 megaparsec (522 millioner lysår). Superhobe er nogle af universets største strukturer, og har grænser som er vanskelige at definere, specielt indefra. Teamet anvendte radioteleskoper til at kortlægge en stor samling af de lokale galakser. Indeni i en given superhob vil alle galaksebevægelse være indadrettede, mod massecenteret. I tilfældet med Laniakea-superhoben, er dette gravitationelle fokuspunkt Den store tiltrækker (Great Attractor), og den indvirker på såvel galaksernes bevægelser i Den lokale galaksegruppe, som vores galakse Mælkevejen befinder sig i, som på alle andre galakser i vores superhob Laniakea.

Lokation 
Laniakeas nabosuperhobe er Shapley-superhoben, Hercules-superhoben, Coma-superhoben, Perseus-Pisces-superhoben. Grænsen mellem disse superhobe og Laniakea er ikke nøjagtigt kendt endnu.

Navn, etymologi 
Navnet Laniakea betyder på Hawaiiansk "umålelige himmel", fra "lani" for 'himmel' og "akea" for 'rumlig' eller 'umålelig'. Laniakea blev foreslået af den Hawaiianske lektor Nawa'a Napoleon, ved Kapiolani Community College. Navnet ærer Polynesiske navigatorer som anvendte viden om himmelmekanik til at rejse i Stillehavet.

Kilder/referencer

Yderligere læsning

Se også 
 galaksefilament - det næste niveau af galakseordning udover superhobe
 Local Void - det nærmeste "himmeltomrum"

Eksterne henvisninger 
 Vimeo, "Laniakea Supercluster", Daniel Pomarède, 1 September 2014 -- video representation of the findings of the discovery paper
 Youtube, "Laniakea: Our Home Supercluster", Nature Video, 3 September 2014 -- Redrawing the boundaries of the cosmic map, they redefine our home supercluster and name it Laniakea.
Færøske lagtingsmedlemmer 1990-1994

Færøernes Lagting havde 32 medlemmer mellem lagtingsvalgene 1990 og 1994.

Medlemmer 
Her regnes med alle valgte medlemmer, samt fast mødende vicemedlemmer.

Eksterne henvisninger 
Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002). (PDF )

Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Lister over personer fra Færøerne
SDU Kolding

Syddansk Universitet Kolding er Syddansk Universitets sydøstjyske campus. SDU Kolding er uddannelsessted for ca. 3.000 studerende og 200 ansatte. SDU Kolding ligger ved siden af Kolding Å i Kolding centrum. Bygningen er trekantet og har en markant facade, der består 1600 trekantede solafskærminger, der kan åbnes og lukkes. Der er lagt vægt på bæredygtig og er campusset det første større undervisningsbyggeri i enerigklasse 1. Sollyset kommer ind fra oven og oplyser det store centrale atrium. Interiøret og lokalernes farver er hovedsageligt rød, hvid og de gennemgående søjler i atriummet, er ikke malet, så de fremstår som rå beton. Der er et grundvandsdrevet køle/varmeanlæg og der bruges solceller som opvarmning. 

Bygningen er 26,12 meter høj.

Uddannelser 
SDU Kolding udbyder disse uddannelser:

Uddannelser i design er omfattet af et samarbejde mellem SDU Kolding og Designskolen Kolding, kaldet Growth by Design:
 Designkultur
 Designkultur og Økonomi
 Designledelse
 Designstudier

Øvrige uddannelser:
 HA - Erhvervsøkonomi
 HA - Entreprenørskab og innovation
 cand.merc. - Innovation and Business Development
 cand.merc.aud.
 Biblioteksvidenskab
 IT og kommunikation
 Informationsvidenskab
 IT og interaktionsdesign
 Cand.IT - Webkommunikation
 Cand.IT - Product Design
 Cand.negot. in International Turisme and Leisure
 International Virksomhedskommunikation

Historie 
I 1990 blev Koldings tidligere sygehus på Engstien omdannet til en afdeling af Handelshøjskole Syd. Siden 1998/1999 har campus i Kolding været en del af SDU. Tidligere har SDU Kolding udbudt nogle humanistiske uddannelser, så som dansk, engelsk og i en kort årrække også historie. SDU Kolding har sprængt de rammer, som det tidligere sygehus kunne tilbyde, så der er blevet bygget et nyt campus på havnen. Den nye campus  blev taget i brug i 2014.

Se også 

 Syddansk Universitet Kolding

Referencer 

Syddansk Universitet
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kolding
Uddannelse i Kolding
Kolding
Universiteter i Danmark
Samtgemeinde Mittelweser

Samtgemeinde Mittelweser er en samtgemeinde ("fælleskommune" eller amt) syd for Nienburg mod syd i den centrale del af Landkreis Nienburg/Weser i den tyske delstat Niedersachsen. Administrationen ligger i byen Stolzenau. Floden Weser løber gennem samtgemeinden.

Inddeling 
Samtgemeinden består af kommunerne:
 Estorf
 Husum
 Landesbergen
 Leese
 Stolzenau

Historie 
Samtgemeinden blev dannet 1. november 2011 ved en sammenlægning af Samtgemeinde Landesbergen og kommunen Stolzenau..

Eksterne kilder/henvisninger 

 Samtgemeinde Mittelwesers websted
Færøske lagtingsmedlemmer 1988-1990

Færøernes Lagting havde 32 medlemmer mellem lagtingsvalgene 1988 og 1990.

Medlemmer

Referancer 
«Løgtingið 150 – Hátíðarrit», bind 2 (2002). (Løgtingssøgan (PDF) )

Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Lister over personer fra Færøerne
Færøske lagtingsmedlemmer 1984-1988

Færøernes Lagting havde 32 medlemmer mellem lagtingsvalgene 1984 og 1988.

Faste medlemmer

Referencer 
«Løgtingið 150 – Hátíðarrit», bind 2 (2002). (Løgtingssøgan (PDF) )

Lagtingsmedlemmer fra Færøerne
Lister over personer fra Færøerne
Ladoga-Karelen

Ladoga-Karelen (finsk: Laatokan Karjala, russisk: Ladozjskaja Karelija (Ладожская Карелия)) kaldes det område af det tidligere Viborgs län i Finland, som blev afstået til Sovjetunionen i 1944, og som i dag ligger i Republikken Karelen. Til Ladoga-Karelen hører også de tilgrænsende områder af det tidligere Kuopio län, som ligeledes blev afstået i 1944.

Ladoga-Karelen grænser i syd til søen Ladoga.
  
Ladoga-Karelen havde i 1939 omkring 136.000 indbyggere. Største by er Sordavala.

Noter

Se også 
 Karelen

Republikken Karelija
Karelens historie
Pas på mor

Pas på mor er en dansk tv-serie fra 1999 produceret af DR efter manuskript af Geoffrey Atherden med bearbejdning af Ann Mariager. Serien blev instrueret af Morten Hovman.

Serien handler om den glemsomme men kløgtige Lilly, og hendes to sønner Morten og Henrik.

Medvirkende 
 Grethe Holmer (Lily)
 Steen Stig Lommer (Morten)
 Steen Springborg (Henrik)
 Lisbeth Gajhede (forstanderinden)
 Joy-Maria Frederiksen (Helen)

Eksterne links 
 Omtale på DR's hjemmeside
 Serien på DR Bonanza
 

Komedieserier fra Danmark

Danske tv-serier fra 1990'erne
DR-serier