kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Navne i Rock and Roll Hall of Fame

Navne i Rock and Roll Hall of Fame er en oversigt over de navne, der er optaget i Rock and Roll Hall of Fame i USA. Listen er ikke komplet, se den på Rock and Roll Hall of Fames liste over de optagne navne.

De oprindelige kategorier fra starten i 1986 er: Udøvende kunstnere, ikke-udøvende personer, tidlig indflydelse. Dertil kommer undertiden ærespris for livslang indsats. Fra 2000 kom kategorien baggrundsmusikere til. Den klart største gruppe er udøvende kunstnere.

Udøvende kunstnere

Tidlig indflydelse 

Disse navne er optaget i Hall of Fame i kategorien "Tidlig indflydelse".

Ikke-udøvende personer 
Denne kategori omfatter sangskrivere, producere, disc jockeys, concertarrangører, ledere af pladeselskaber og lignende. Flere af de optagne i denne kategori er også ganske kendte som udøvende kunstnere (for eksempel Carole King, Herb Alpert og Allen Toussaint).

Denne liste viser de optagne med året for optagelsen:
 Alan Freed (1986)
 Sam Phillips (1986)
 Leonard Chess (1987)
 Ahmet Ertegün (1987)
 Jerry Leiber og Mike Stoller (1987)
 Jerry Wexler (1987)
 Berry Gordy, Jr (1988)
 Phil Spector (1989)
 Gerry Goffin og Carole King (1990)
 Holland-Dozier-Holland (1990)
 Dave Bartholomew (1991)
 Ralph Bass (1991)
 Leo Fender (1992)
 Bill Graham (1992)
 Doc Pomus (1992)
 Dick Clark (1993)
 Milt Gabler (1993)
 Johnny Otis (1994)
 Paul Ackerman (1995)
 Tom Donahue (1996)
 Syd Nathan (1997)
 Allen Toussaint (1998)
 George Martin (1999)
 Clive Davis (2000)
 Chris Blackwell (2001)
 Jim Stewart (2002)
 Frank Barsalona (2005)
 Seymour Stein (2005)
 Herb Alpert og Jerry Moss (2006)

Livslang indsats 
Denne pris gives for livslang indsats i kategorien for ikke-udøvende personer. Den omfatter følgende med årstallet for optagelsen i parentes:
 John H. Hammond (1986, talentspejder i jazz, opdagede Count Basie og Benny Goodman)
 Nesuhi Ertegün (1991, tidligere præsident for Atlantic Records, producerede plader for John Coltrane, bror til en af grundlæggerne af Rock and Roll Hall of Fame, Ahmet Ertegün)
 Mo Ostin (2003, leder af Reprise Records, Verve Records, Warner Brothers og Dreamworks, skrev kontrakt med Jimi Hendrix, Van Halen, Prince og mange andre)
 Jann Wenner (2004, redaktør og grundlægger af Rolling Stone)
 Frank Barsalona (2005, booking agent, der arrangerede de første optrædener i USA med The Beatles, Rolling Stones, Yardbirds og flere andre britiske orkestre)
 Seymour Stein (2005, en af grundlæggerne og formand for Sire Records, det plademærke, der satte punk og New Wave på landkortet)
 Herb Alpert og Jerry Moss (2006, grundlagde A&M Records, et af de mest succesrige uafhængige pladeselskaber i rock and roll historien)

Baggrundsmusikere 
Siden 2000 er følgende baggrundsmusikere optaget i denne kategori:
 Hal Blaine – trommer
 King Curtis – saxofon
 James Jamerson – basguitar
 Scotty Moore – guitar
 Earl Palmer – trommer
 James Burton – guitar
 Johnnie Johnson – piano
 Chet Atkins – guitar
 Benny Benjamin – trommer
 Floyd Cramer – piano
 Steve Douglas – saxofon

Referencer

Eksterne henvisninger 

Rock
Musik fra USA
Personer optaget i Rock and Roll Hall of Fame
Message authentication code

En message authentication code (MAC) er en kort stump information der anvendes til at verificere autenticiteten af et stykke digital information. En MAC algoritme tager en hemmelig nøgle samt en mængde digital information af en vilkårlig længde (f.eks. en e-mail eller et dokument), og genererer en MAC kode. Koden både sikrer beskedens integritet og identificerer afsenderen, ved at lade andre (der kender den hemmelige nøgle) detektere ændringer i informationen.

MACa ligner digitale fingeraftryk og hashfunktioner, men adskiller sig fra disse ved at anvende en nøgle. Sikkerhedskravene er også forskellige: For at blive anset for sikker, skal en MAC funktion modstå forfalskning (dvs. at en modstander kan lave falske beskeder med tilhørende MAC) ved valgt klartekst-angreb. Det betyder at en angriber skal være ude af stand til, selv når denne har adgang til et "orakel" der laver MACs med den hemmelige nøgle, at finde to stykker information M og M', som begge giver samme MAC for denne nøgle. Dette er forskelligt fra kravet om modstandsdygtighed mod kollisioner til hashfunktioner: En MAC regnes for sikker selv når en modstander på effektiv vis kan finde kollisioner.

MACs er også forskellige fra digitale signaturer, idet MAC værdier både genereres og verificeres med den samme nøgle. Det betyder at afsenderen og modtageren skal aftale en nøgle inden kommunikationen indledes, på samme måde som ved symmetrisk kryptering. Af samme grund giver MACs ikke uafviselighed som digitale signaturer gør: enhver bruger der kan verificere en MAC kan også generere MACs for anden information.

MAC algoritmer kan konstrueres fra andre kryptografiske grundelementer, som f.eks. hashfunktioner (f.eks. HMAC) eller fra block cipher algoritmer (som OMAC, CBC-MAC and PMAC).

Eksternt link 
 RSA FAQ om MACs 

Fejldetektering og korrektion
Kryptografi
Kryptografisk software
Slivsø

Slivsø eller Slibsø / Slib Sø er Sønderjyllands tredjestørste sø. Den er beliggende imellem Sønder Vilstrup, Hoptrup (8 km syd for Haderslev), og Diernæs i Haderslev Kommune. Søens overfladeareal er ca. 164 hektar.

Søen blev i løbet af 1958 tømt for vand til fordel for landbrug, men blev genetableret fra den 20. marts 2004 og blev indviet den 23. juni. I Slivsøs sydøstlige ende forblev sø-'armen' rundt om Diernæs Made dog tørlagt, og halvdelen af landkanalen er bibeholdt. Oprindelig, altså før landvindingen i 1950'erne, var der kun ca. 300 m fra søen til havet.

Nutidens Slivsø er 2700 meter lang. Den strækker sig fra Hoptrup mod sydøst, ud mod Diernæs Strand ved Diernæs Bugt og Lillebælt.

Langs hele søens nordøstside mellem Hostrup og Diernæs er anlagt en cykel- og ridesti. For de adrætte er der derfra adgang til en trampesti på den markante skrænt.

Den oprindelige Slivsø var omgivet af enge. Hvor der før var eng på en ca. 700 meter lang strækning mellem byen Hoptrup og søen, når søen nu længere ind til Hoptrup, næsten helt til byen. Forklaringen er, at jorden - både i engen og i den oprindelige søbund - har "sat sig" under den tørlagte periode. Slivsøs bund ligger således nu en til to meter lavere end før afvandingen.

Også søens udløb er ændret i tidens løb. Ved søens tørlægning i 1950'erne blev udløbet i form af en afvandingskanal med sluse flyttet 400 - 500 meter østpå, nærmere Vilstrup Strand. Så det sluseværk, der var nyt i 1917, er borte.

Under 1. verdenskrig, hvor Sønderjylland / Slesvig var en del af Preussen og det Tyske Rige, indgik Slivsø i den tyske Sikringsstilling Nord, som var en forsvarslinje, der skulle hindre et eventuelt engelsk angreb på Tyskland fra nord. Det var meningen, at Slivsø skulle kunne udvides ved lukning af afløbet. Der blev indrettet et nyt sluseværk ved søens udløb, og der blev arbejdet på en dæmning.

I forbindelse med genskabelsen af Slivsø fandt man et fiskeanlæg fra bondestenalderen for 5000 år siden.

På det preussiske kort fra 1880 hed søen Schlief- oder Slip-See. Altså Schlief-See eller Slip-See. Ud fra navnet Schlief-See kunne søens navn på dansk blive skrevet som Slifsø med f.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Infoside om søen

Søer i Haderslev Kommune
Veng Kloster

Veng Kirke og Kloster i Veng Sogn er bygget af frådstenskvadre og regnes for at være Danmarks ældste klosterkirke. Den er formentlig bygget i slutningen af 1000-tallet, inspireret af engelsk byggekunst.

Klosteret lå ved Veng Kirke, og var oprindeligt benediktinerkloster, men i 1160'erne var det i forfald, og biskop Svend i Århus fik kongen til at overdrage det til cisterciensermunkene fra Sminge Kloster, der var utilfredse med deres opholdssted.
De blev dog kun kort tid i Veng. hvor de havde alvorlige problemer med en lokal godsejer fru Margrethe, og det endte med, at de rejste videre til den lille ø Kalvø i Skanderborg Sø og senere til Øm Kloster i 1172. Kirken blev derefter sognekirke, og man kender ikke til  klosterets øvrige bygninger.

Se også
 Sophiendal

Referencer

Kilder
 Cistercienserklosteret Øm Kloster ved Mossø  Danmarks Kulturarvs Forening.

Klostre i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Skanderborg Kommune
En verden udenfor

En verden udenfor (originaltitel The Shawshank Redemption) er en amerikansk film fra 1994 baseret på romanen Rita Hayworth and Shawshank Redemption, skrevet af Stephen King. Filmen er skrevet og instrueret af Frank Darabont og har Tim Robbins og Morgan Freeman i hovedrollerne.

Filmen var nomineret til syv Oscars, heriblandt en Oscar for bedste film, men vandt ingen.

På filmdatabasen IMDb er filmen flere gange blevet kåret til verdens bedste film, da den længe har ligget på førstepladsen over bedst bedømte film af brugerne.

Handling 

Andy Dufresne (Tim Robbins), en respekteret bankmand tager sin egen kone på fersk gerning i utroskab, og han beslutter sig for at give dem en ubehagelig overraskelse. Imidlertid bliver de myrdet samme aften, og Dufresne er nu hovedmistænkt for mordet på dem begge. Det er umuligt at bevise hans uskyld, og han bliver dømt til dobbelt livstid i Shawshank fængslet.

Dufresne etablerer et nært venskab med en anden livstidsindsat, Ellis Boyd 'Red' Redding (Morgan Freeman), og får arbejdet sig op i fængslets rangsystem, blandt andet ved at hjælpe fængselspersonalet med sit kendskab til skattelovgivningen.

Tagline 
 Fear can hold you prisoner. Hope can set you free.

Rolleliste 
 Tim Robbins: Andy Dufresne 
 Morgan Freeman: Ellis Boyd "Red" Redding 
 Bob Gunton: Warden Samuel Norton
 William Sadler: Heywood
 Clancy Brown: Captain Byron Hadley
 Gil Bellows: Tommy Williams
 Mark Rolston: Bogs Diamond 
 James Whitmore: Brooks Hatlen
 Jeffrey DeMunn: District Attorney (1946)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1994
Dramafilm fra USA
Film baseret på bøger
Film baseret på Stephen Kings bøger
Buddy gi'r en håndfuld øretæver

Buddy gi'r en håndfuld øretæver (Originaltitel: Occhio alla penna, Engelsk: Buddy Goes West) er en italiensk film fra 1981 instrueret af Michele Lupo. Filmen er en komedie i spaghettiwestern-genren.

Medvirkende i udvalg 
 Bud Spencer – i rollen som Buddy
 Joe Bugner – i rollen som Sheriff Bronson

Eksterne henvisninger 
 

Westernfilm fra Italien
Komediefilm fra Italien
Italienske film fra 1981
Korsetmager

En korsetmager er en skrædder, som fremstiller korsetter. 
Håndværket har især været udbredt i Frankrig og England frem til omkring 1920; men der har også været – og findes stadig – korsetmagere i Danmark.

Historisk
Fra midten af 1600-tallet fandtes specialiserede korsetmagere i Frankrig. Korsetstivere var oftest lavet af fiskeben (hvalbarder), der blev udskåret af mænd og indsyet i korsettet af kvinder, selvom kvinder på det tidspunkt ikke havde ret til at være skræddere. Først i 1776 blev det her tilladt kvinder over 18 år at blive del af det tidligere mandlige fag. 

Den begyndende industrialisering i sidste del af 1700-tallet betød, at korsetter kunne fremstilles nemmere og billigere.  I Paris fandtes i 1855 omkring 10.000 beskæftiget inden for fremstilling af korsetter. Korsetter af god kvalitet måtte skræddere stadig lave i hånden.

Håndværket 
Det kræver skrædderi af allerfineste kvalitet, fordi korsettet skal kunne tåle stræk, uden at dette går ud over pasformen. Det er derfor nødvendigt at have et indgående kendskab til stoffer og et godt øjemål. Desuden er det nødvendigt med et grundigt kendskab til anatomi.

Kilder

 

Korsettering
Kirke Hørup

Kirke Hørup er en by på Als med , beliggende 5 km sydøst for Augustenborg og 8 km øst for Sønderborg. Byen hører til Sønderborg Kommune og ligger i Region Syddanmark.

Kirke Hørup hører til Hørup Sogn. Hørup Kirke ligger i byen.

Faciliteter 
Hørup Centralskole, der er opført i 1965, har 574 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin. Ved siden af skolen ligger Hørup Hallerne, som også benyttes af Hørup Ungdoms- og Idrætsforening (HUI). Indendørs tilbyder den håndbold, fodbold, gymnastik, bordtennis og badminton. Udendørs tilbyder den tennis og cykling.

Historie 
Kirke Hørup var en lille landsby ved den højtliggende kirke godt 1 km nord for landsbyen Hørup, hvor der var kro, og 2 km nord for fiskerlejet Høruphav, hvor der var fabrik, badehotel og færge til halvøen Kegnæs. Hørup er nu en del af byen Høruphav, og
Kirke Hørup er også lige ved at vokse sammen med den.

Amtsbanerne på Als 
Amtsbanerne på Als eksisterede 1898-1933. Kirke Hørup fik trinbræt med sidespor (tysk: Haltestelle) på amtsbanestrækningen Sønderborg-Skovby. Pga. terrænet blev banen lagt ved kirkelandsbyen, selvom kroen lå i Hørup. Så en ny kro blev opført som stationsbygning i Kirke Hørup.

Da den smalsporede amtsbane i 1933 blev erstattet af den normalsporede statsbane Mommarkbanen, brugte DSB også kroen som stationsbygning. I Mommarkbanens tid havde Kirke Hørup fået mejeri, bageri og telefoncentral. Stationen blev nedrykket til trinbræt i 1961, og i 1962 blev Mommarkbanen nedlagt.

Stationskroen fungerer endnu på Kirke Hørupvej 10 med mødelokaler og plads til selskaber op til 90 personer.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Geodatastyrelsen: Målebordsblade, preussiske 1877-1920, danske 1920-71

Byer på Als
Skytale

En skytale (fra græsk σκυτάλη) er et gammelt værktøj til brug i forbindelse med en klasse af transpositionsalgoritmer. Det består af en cylinder, typisk en stok, med en strimmel papir eller læder rundt om på hvilken man skriver en besked. De gamle grækere, og specielt spartanerne, siges at have anvendt dette chiffer til kommunikation under militæraktioner.

Modtageren anvender en stok med samme diameter, som han påvikler læderstrimlen for at læse beskeden. Fordelen ved metoden er at den er hurtig og relativt fejlsikker, hvilket er nødvendigt på slagmarken. Den kan dog ganske let brydes, idet strimlen kraftigt antyder metoden.

Kryptering og dekryptering 

Antag at stokken har plads til fire bogstaver rundt om den. Hvis klarteksten f.eks. er "Send forstærkninger nu", enkrypterer man ved at skrive på tværs på læderstrimlen: 
 _
     |  |   |   |   |   |   |
     |  | S | E | N | D | F |  
     |__| O | R | S | T | Æ |__ 
        | R | K | N | I | N |  |
        | G | E | R | N | U |  |
        |   |   |   |   |   |  |
 _

- så chifferteksten bliver, "SORGERKENSNRDTINFÆNU" når strimlen vikles ud.

For at dekryptere skal man ganske enkelt vikle læderstrimlen rundt om stokken og læse på tværs. 
I eksemplet ovenfor vil hver fjerde bogstav være på samme linje, så man får
 SENDFORSTÆRKNINGERNU 
Indsættes mellemrum får man klarteksten; "Send forstærkninger nu"

Referencer 
Thomas Kelly: The myth of the skytale. Cryptologia, Juli 1998, pp. 244–260.
Secret Language in Graeco-Roman antiquity. Afhandling af Brigitte Collard som indeholder citater fra mange antikke referencer til skytaler. Afhandlingen er på fransk.

Grækenland i antikken
Kryptografi
Big Fish

Big Fish er en amerikansk film fra 2003, instrueret af Tim Burton og løst baseret på romanen Big Fish: A Novel of Mythic Proportions, skrevet af Daniel Wallace.

Filmen var nomineret til en Oscar for bedste musik.

Medvirkende

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2003
Dramafilm fra USA
Fantasyfilm fra USA
Film instrueret af Tim Burton
Varulvsfilm
Engelsksprogede film
Ditte Gråbøl

Ditte Gråbøl (født Ditte Knudsen 22. juni 1959 i København) er en dansk skuespillerinde.

Biografi 
Gråbøl blev uddannet fra Aarhus Teater i 1984 og har varet ansat på bl.a. Jomfru Ane Teatret og Det Kongelige Teater. Hun har medvirket i en række revyforestillinger, herunder i Cirkusrevyen i flere omgange og Nykøbing F. Revyen i 2014, da den vandt "Årets Revy" ved Revyernes Revy. I tv har hun medvirket i serierne Flemming og Berit, Fæhår og Harzen, Bryggeren, Krøniken, Ørnen og Album. Fik sit store gennembrud i DR's tv-satire Den gode, den onde og den virk'li sjove fra 1990-1992. Her spillede hun, som en del af det faste hold, flere roller, men huskes især for den kværulerende hostende kvinde i "Fire almindelige danskere" – som var en fast gennemgående figur. Hun hed dengang Ditte Knudsen (hendes pigenavn), efternavnet Gråbøl fik hun først da hun blev gift med instruktøren Niels Gråbøl i 1992. De blev skilt i 1998.

Udvalgt filmografi

Film

Serie

Revyer

Hædersbevisninger 
 1990: Lauritzen Prisen (tidl. Henkel Pris)
 1992: Bodilprisen for Bedste kvindelige birolle i filmen Møv og Funder
 1994: Tagea Brandts Rejselegat
 1995: Revyernes Revy - Årets Dirch - Årets Revykunstner
 2004: Bodilprisen for Bedste kvindelige birolle i filmen Lykkevej
 2005: Olaf Poulsens Mindelegat
 2015: Ridder af Dannebrog
 Sam Besekows Fond

Referencer

Eksterne links 
 
 
 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste kvindelige birolle
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Personer i Kraks Blå Bog
Båndoptager (flertydig)

Båndoptager har flere betydninger:

 Lydbåndoptager
 Videobåndoptager
Svend (biskop i Århus)

Svend, (død 30. oktober 1191), var biskop i Århus Stift og Øm Klosters grundlægger.

Han var først provst ved Aarhuskirken og spillede en vis rolle i kampene mod venderne; på togtet i 1164 blev han udset til sammen med Absalon og Buris at holde det netop erobrede Wolgast besat. Han blev formentlig biskop i 1165, og som sådan var han atter blandt førerne på vendertogterne. Ved Rygens erobring 1169, var han sammen med Absalon, da de modtog borgen Karenz' overgivelse og stillede sig oven på de store gudebilleder, som karenzboerne selv måtte slæbe ud af templerne, og i efteråret 1170, da han ene blandt jyderne frivillig sluttede sig til Absalon, der skulle blive tilbage med en vagtflåde ved Rygen. Vi træffer også Svend ved møderne i Ringsted 1170 og Hjulby 1183, hvor han er den, der søger at holde Valdemar den Store tilbage fra voldsomt at hævne den uret, skåningerne tilføjede
Absalon i 1181.

Berømt er Svend endvidere som Øm Klosters grundlægger. Klosterkrønniken lader ham oprindelig være uvillig mod cistercienserne, men angrer det under havsnød på vej hjem fra England, så han lover at grundlægge et cistercienserkloster. Sikkert er det, at han blev biskop på en tid, da Valdemar var ved at forlade det kejserlige kirkeparti og gå over til pave Alexander 3., som cistercienserne støttede. Den forrige århusbiskop, Eskil, havde allerede grundlagt et lille cistercienserkloster i Sminge, men da det ikke trivedes, udvirkede Svend hos Valdemar, at benediktinerne i Veng Kloster, som dog nylig havde fået kongelige privilegier, blev overladt til «de graa munke», og han fik pavens stadfæstelse herpå (1166). Senere måtte klosteret flyttes til Kalvø.

Selv havde han opsøgt den landflygtige ærkebiskop Eskil i Frankrig og af ham modtaget bispevielsen, og sammen med abbed Briennus blev de begge forsonere mellem Eskil og Valdemar, så de sluttede fred. Ligeledes støttede Svend cistercienserklosterets endelige flytning til Øm i 1172. Han havde allerede tidligere tænkt at indtræde i klosteret, men Briennus havde frarådet det, fordi han som biskop kunne være mere for munkene. Gentagne gange skænkede han klosteret gods, pengegaver og bøger, og i nærværelse af kong Knud 6., Hertug Valdemar, Absalon og flere bisper gjorde han endelig testamente til fordel for Øm (1183). Fra Pavestolen skaffede han sine cisterciensere privilegier, og personlig viste han dem stor ærefrygt.

Tanken om at indtræde i klosteret kom atter op, han fik pavens tilladelse, men brugte den endnu ikke af hensyn til bispestolens tarv. I kraft af en ny pavelig tilladelse ville han netop gøre alvor af sin yndlingstanke; da blev han syg i Ovstrup og døde, omgivet af munkene fra Øm 30. oktober 1191. Han blev begravet foran højalteret i Øm klosterkirke. Også sin bispestol, der havde lidt meget ved vendernes hærgen, fik han hævdet stærkt, og i den sidste tid blev det støttet af det ry, der gik om Hellig Niels' grav i Aarhus.

Se også 
 Århus' bisperække

Kilder 
  Biografi af Kristian Erslev

Biskopper over Århus Stift
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Danskere i 1100-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
TEU

TEU (Forkortelse for Twenty-foot Equivalent Units) og FEU (Forty-foot Equivalent Units) er to måleenheder for skibscontainere.

En TEU svarer til en standard 20-fodscontainer, konstrueret efter International Organization for Standardizations retningslinjer, såkaldte isotainers.

De udvendige dimensioner for en sådan container er 6,10 meter længde x 2,44 meter bredde x 2,59 meter højde, totalt omkring 39 kubikmeter. Containere til transport med containerbil, får svejset et sæt vanger på under bunden og dermed typisk er ca 2,70 meter høje.

De indvendige dimensioner er 5,90 meter længde x 2,35 meter brede x 2,39 meter, højde total 32,85 kubikmeter.

De oftest brugte containere til lastbil- og skibstransport er 40-fodscontainere (FEU), som altså er 2 TEU.

Måleenheder
Skibsterminologi
Proprietær

En proprietær er indehaveren af proprietærgård, der tidligere var en gård på mindst 12 og højst 20 tønder hartkorn. 

En proprietærgård er mindre end et gods (24 tønder hartkorn eller mere) og større end en bondegård (under 12 tønder hartkorn).

Proprietærer som gruppe
Begrebet proprietær opstod først efter enevældens indførelse i 1661. Før den tid skelnede man skarpt mellem den skattefrie jord, der blev drevet af adelen eller kirken, og den skattepligtige jord, der blev drevet af bønderne. Adelen havde eneret til at købe og arve den skattefrie jord. 
 
Efter 1661 blev det også muligt for velstående borgere fra byerne at købe og eje den tidligere skattefrie, adelige jord. Senere blev det samme muligt for velstående studehandlere og andre tidligere bønder. Hermed opstod der en gruppe borgerlige landmænd, der hverken tilhørte adelen eller bondestanden. Kongen var ikke interesseret i at ophøje borgerlige landmænd med mindre end 24 tønder hartkorn i adelstanden. Dermed var begrebet proprietær opstået. 

Sammen med de egentlige godsejere blev proprietærerne betegnet som landmænd udenfor bondestanden.

Sønderjyske proprietærstand
Da de sønderjyske stænder skulle hylde Frederik IV i 1721, blev hverken bønderne eller købstæderne indkaldte. Borgerstanden var alligevel repræsenteret. Man lod nemlig de borgerlige proprietærer repræsentere borgerskabet. Adelen var repræsenteret af ridderskabet, mens provsterne repræsenterede kirken.

Kuriosum 
Nogle storbønder, der ejede 8-11 tønder hartkorn, forsøgte at leve som proprietærer. Når deres økonomi ikke kunne bære dette, gik de fallit. Folkeviddet kaldte den gruppe for knaldproprietærer.   
  

Titler
Landmænd
Landbrugshistorie

Kilder

Noter