kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kryptering

Kryptering er et område inden for kryptologien, der beskæftiger sig med hemmeligholdelse af information, der kan opsnappes af en tredjepart. Den omfatter bl.a. hemmeligholdelse under transmission over en ikke-sikker kommunikationskanal (f.eks. e-mails eller internet-kommunikation), samt sikring af data (f.eks. filer på en computer, der kan blive stjålet eller hacket).

Kryptering refererer også til den proces, der omdanner den oprindelige information til information, der er ulæselig for trediepart. Dekryptering refererer til den modsatte proces. I praksis sker dette ved, at informationen ved hjælp af en krypteringsalgoritme omdannes til information, der ideelt set er ulæselig for tredjepart. Chifferteksten transmitteres derefter til modtageren, der omdanner chifferteksten tilbage til den oprindelige klartekst. Kryptering forveksles ofte med kodning, der teknisk set er noget andet end kryptering.

Der findes grundlæggende to slags kryptering. En kode, hvor hele sætninger, ord og stavelser omsættes til et kodeord (koden kan da blive meget omfattende, men kunne spare en del på f.eks. en telegrafregning) og chifferskrift, hvor man ændrer teksten tegn for tegn (evt. flere tegn ad gangen) til andre tegn. En kode var ofte suppleret med en chiffer. En chiffer kan virke ved substitution eller transposition (rækkefølgen af tegnene ændres). De enkleste (og de enkleste at bryde) er de monoalfabetiske chifre, sværere er de polyalfabetiske chifre. Kode, substitution og transposition kan kombineres for at gøre brydningen sværere for uvedkommende. Koder har også været brugt udelukkende for at spare på telegrafomkostningerne. 

Det er forskellige former for kryptering, der hver især er passende til forskellige situationer. En god idé er normalt at vælge en krypteringsform, hvor selve dekrypteringen (uden krypteringsnøglen) for en tredjepart vil kræve mere, end hvad informationerne er værd.

Under Anden verdenskrig benyttede Nazi-Tyskland Enigma, til at kryptere f.eks. kommunikation med u-både.

Beslægtet med kryptering er steganografi, hvor man forsøger at skjule meddelelsen i en uskyldigt udseende meddelelse eller lignende.

Se også 

 Kryptosystem
 Kryptoanalyse
 Hashfunktion
 Digital signatur nu erstattet af NemID
 Terminologiudvalget

Eksterne links 

 SECOQC, et Europeiskt prosjekt for å utvikle kvantekryptering  
 Tom McCune's PGP Page 
 Fencry ASCII text scrambler – Et gratis krypteringsprogram. Kræver Windows

Kryptografi
Giga (tegneserie)

Giga var en serie tegneserier udgivet af forlaget Egmont Serieforlaget af forskellige tegnere og forfattere. Hæfterne indholdt varierende historier med helte fra Marvels tegneserieunivers, ofte historier som af forskellige årsager ikke kunne udgives under de normale danske Marvel serier.

Udgivelser 
Giga 1 udkom i Danmark i januar 2003 med Daredevil som hovedfigur.

Noter 

Tegneserier fra Danmark
Tidsskrifter fra Danmark
Egmont H. Petersens Kollegium

Egmont H. Petersens Kollegium, ofte blot kaldet Egmont, er et kollegium med 492 beboere, som er beliggende ved Vibenshus Runddel på Østerbro i København.

Kollegiet blev for alvor kendt i 1995, da ungdomsprogrammet Transit på DR1 viste serien Nye anden om livet på et af kollegiets køkkener.

Blandt kollegierne i København udmærker Egmont H. Petersens Kollegium sig ved at sætte socialt samvær og aktiviteter uden for studiet i højsædet. Kollegiets motto er: "...mere end et sted at bo", hvilket udfoldes i de mange udvalg og arrangementer, heriblandt den årlige festival, hvor op mod 2000 deltager.

Kollegiet består af tre bygninger, Gamle, Mellemste og Nye, navngivet efter rækkefølgen de blev opført i. Hver bygning har otte etager (hvoraf nederste etage i mellemste og nye benyttes til hhv. administration og festsal). På toppen af mellemste bygning lå en vuggestue.

Historie 
Kollegiet blev officielt indviet den 16. maj 1957, efter fire års konstruktion (og stort set alle beboere var flyttet ind). Bygningen er tegnet af Kaj Gottlob, der planlagde hele Universitetsparken. Kollegiet blev opført via en donation fra Egmont H. Petersens Fond, og fonden var frem til 1974 involveret i driften. Siden har kollegiet været en selvejende institution, der fungerer uafhængigt af fonden.

Frem til 1973 blev kollegiet rømmet for beboere i sommermånederne, således at bygningerne kunne bruges som hotel.

Myter 
Gennem tiden er der opstået myter om kollegiet. Nogle er sande. Andre er ikke.

Kollegianere meldte sig ind i menighedsrådet for at stoppe kirkeklokkens ringen: Vandrehistorie.

Der har været en bil på kollegiets tag: Delvist sand

Kendte X-beboere 
Flere kendte danskere har boet på Egmont Kollegiet.

 Bjarke Ingels
 Ida Auken
 Pia Olsen Dyhr
 Sven Burmester
 Per Helge Sørensen
 David Hellemann
 Piv Bernth

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kollegiets hjemmeside 
 Forening for x-beboere på kollegiet 

Etableret i 1957
Kollegier i København
Østerbro
Egmont Fonden
Egmont (skuespil)

Egmont er et skuespil af Johann Wolfgang von Goethe, som udkom i 1788. Skuespillet er en historisk tragedie i fem akter og havde urpremiere den 9. januar 1789 i Mainz. Titelpersonen er den historiske person, grev Lamoral von Egmond, og handlingen, der er løseligt baseret på historiske begivenheder, foregår fra 1566 til 1568 under starten af Firsårskrigen.

Ludwig van Beethoven skrev Egmont-ouverturen til dette skuespil.

Johann Wolfgang von Goethe
Skuespil fra Tyskland
Skuespil fra 1788
Skuespil som er oversat til dansk
Ludwig van Beethoven
Kinesertræ-slægten

Slægten Kinesertræ (Koelreutheria) er monotypisk, dvs. at den kun rummer en enkelt art. Den vokser i Østasien.

 Kinesertræ (Koelreutheria paniculata)
Kinesertræ

 
Kinesertræ (Koelreuteria paniculata) er et lille, løvfældende træ fra Nordøstkina og Korea med en åben, ofte skæv, skærmagtig krone.

Beskrivelse 
Barken er først lyst rødbrun, derefter bliver den ru og brun, og til sidst er den mørkebrun med orangerøde revner. Knopperne sidder spredt, og de er ganske små med en krogformet forlængelse. Bladene er meget store og dobbelt finnede. Hver af lapperne (eller finnerne) er ovale med dobbelt tandet eller lappet rand. Oversiden er mat og mørkegrøn, mens undersiden er mere blank og lysegrøn. 

Blomstringen sker meget sent i august, hvor de store, forgrenede toppe sidder ved skudspidserne. De enkelte blomster er små og klart gule. Blomsterne udvikler sig til kapsler, der som regel har tre løse sider. Frugterne er oppustede, lyserøde blærer med op til seks nødder. Modne kerner udvikles kun af og til i Danmark. Arboretet har to træer, som stammer fra et koldere klima, og disse træer blomstrer tidligere og bærer næsten hvert år modne nødder.

Rodnettet består af nogle få, tykke hovedrødder, der kun er ganske lidt forgrenede, og som ligger højt i jorden.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8 x 5 m (20 x 15 cm/år).

Hjemsted 
Kinesertræet er udbredt på frugtbare jorde i det nordvestlige Kina, Korea og Japan. 

Vest for Beijing findes Kinesertræet bl.a. sammen med Blåregn, Hvid Morbær, Kejser-Eg, Rådhusvin, Tilia mongolica, Tofarvet Kløverbusk og Vitis amurensis.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Træer
Haveplanter
Gule blomster
Kamæleoner

Kamæleoner (latin: Chamaeleonidae) er en øglefamilie, som hovedsageligt findes i Afrika og på Madagaskar. Den er mest kendt for sin camouflageevne til at skifte farve, som dog tit bliver misforstået, den skifter ikke farve for at camouflere sig, men for at signalere aggressioner, tilfredshed eller utryghed, det kan betegnes som kamæleoners kommunikationsform, hvilket er tydeligt f.eks. når en hun er klar til parring, hvor nogle går fra helt grøn til helt rød eller når en han kommer ind i en andens territorium hvor den skifter til hovedsagligt gul for at signalere at den er aggressiv og vil kæmpe. Den skifter farve ved hjælp af 3 lag hud som hver især indeholder celler som trækker sig sammen eller udvider sig, alt efter dyrets sindstilstand, disse celler indeholder de forskellige farver undtaget det sidste lag som indeholder melanin (UV beskyttelse). Den er også kendt for sin lange tunge, som den skyder ud for at ramme insekter. Kamæleonens øjne kan bevæges separat, dette gør den i stand til at se i en 360 graders vinkel, noget som er meget værdifuldt i en verden fyldt med rovdyr men for at ramme et bytte med sin hurtige tunge der kan strækkes til næsten 2,5 gange kamæleonens længde, må den fokusere på objektet med begge øjne. Tungen skydes ud på under 1/1000 sekund, det gør den ved at spænde to muskler som sidder på hver side af en knogle som er placeret inde i tungens bagerste stykke. Knoglen fungerer som en katapult der kaster tungen ud som et projektil, for enden af tungen sidder der en hudfold med en klæbrig substans som folder sig om byttet og klæber den til tungen.

Den er mester i at klatre og lever det meste af sit liv i træerne. Den kommer kun ned på jorden for at skifte til et nyt træ eller lader sig falde til jorden hvis et rovdyr forsøger at fange den. Den har sammensmeltede tæer på fødderne som gør den i stand til, nærmest som en tang, at holde fast i grene og halen bruger den som en femte fod.

Der findes dog også en række andre arter som kun for nylig er blevet opdaget, de lever kun på jorden med en kort hale, disse kamæleoner er små i forhold til de trælevende, den mindste er omkring 3 cm som fuldvoksen, hvilket også er grunden til at de er forblevet uopdaget i længere tid, de har ikke de fantastiske farver som deres "brødre" i træerne, men har derimod farve som nedfaldsblade og/eller kroppe udformet så de matcher små knudrede grene.

Brookesia nana (nano-kamæleon) som blev opdaget på Madagaskar i 2021 er kun 22 (for hanner) til 29 mm (for hunner) lange.

Kamæleonen i kultur og sprog 
En "kamæleon" er også en person som tilpasser sine meninger og sin opførsel efter sine omgivelser, analogt dyrets evne til at skifte farve.

På Madagaskar bliver kamæleonen opfattet som en dæmon/gud der bringer stor ulykke hvis man forstyrrer, spiser eller dræber den. Det har medført at den for det meste bliver ladt i fred, det er habitatødelæggelse som truer disse dyr, der er kun 10% tilbage af den originale skov, men over halvdelen af alle kamæleonarter lever her.

Galleri

Se også 
 Kamæleonen – et stjernebillede.

Referencer 

 
Øgler
AC

AC eller Ac har flere betydninger:
 Actinium – et grundstof, hvor "Ac" er det kemiske tegn.
 Acetyl – en atomgruppe, forkortet "Ac".
 AC (vekselstrøm).
 Akademikerne – faglig hovedorganisation for en række akademiske fagforbund, tidligere kaldt Akademikernes Centralorganisation; forkortelsen "AC" anvendes stadig.
 Ante Christum – latin for 'før Kristus', forkortet "AC".
 Anno currente – latin for 'indeværende år', forkortet "ac".
 A conto – forkortet "ac".
 Adult contemporary – radioformat, ofte forkortet "AC".
 AC - forkortelse for Companion of the Order of Australia, eller blot Order of Australia
 AC-medarbejder - Jobtitel for akademisk medarbejder.
DC

DC kan stå for flere ting:
 I flybetegnelser (f.eks DC-3) står det for Douglas Aircraft Company
 Jævnstrøm – (fra engelsk: Direct Current).
 Datacentralen I/S af 1959 - forkortedes tit til DC
 Direct Connect, en fildelingsprotokol.
 Desert Combat, en modifikation til det kendte Battlefield 1942 spil.
 Distribuerede beregninger – (fra engelsk Distributed Computing) den oftest brugte betegnelse for en måde at bruge flere computeres processorkraft til store beregninger.
 Washington D.C. – USA's regeringsby, hvor DC står for "District of Columbia".
 DC Comics – et tegneserieforlag.
 Da capo – et italiensk musikudtryk der betyder "fra begyndelsen"
Limfjordsskolen

Limfjordsskolen i Løgstør er en specialkostskole for unge udviklingshæmmede. Skolen blev oprettet under Åndssvageforsorgen i 1969 af daværende undervisningsleder i Nordjyllands Amt, Leo H. Jensen (1924-1997), der som Limfjordsskolens første leder, 1969-1976, også havde fastlagt de pædagogiske principper. Limfjordsskolen overgik i 1980 til Nordjyllands Amt og drives fra 1/1 2007 af Vesthimmerlands Kommune. Skolen har 44 elever i alderen 17-20+ år. Opholdet er normalt 3-årigt. Undervisningen er projektorienteret og primært rettet mod at gøre eleverne nysgerrige, åbne og tolerante. Internationale relationer prioriteres højt, blandt andet gennem teater- og musiksamarbejde med gensidige besøg (Frankrig, Belgien, Tyskland, Holland, Litauen, Letland, Spanien, Portugal, Japan, USA).

Undervisningen sker i henhold til lov om særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse (STU), mens døgnopholdets lovgrundlag er serviceloven. Undervisningen organiseres i linjehold (i 2009 kunst, krop og sundhed, maritim, natur og friluftsliv samt teater) og rummer udover det specifikke linjefag også almene emner som samfund, miljø, kultur, historie og international orientering.

Skolen har 25 pædagoger og 12 lærere ud over administration og TAP-personale. Den ledes af en forstander. Fra 1976 til 2007 var Poul Christiansen skolens leder; han blev afløst af Klaus Munch i 2008, som blev afløst af nuværende forstander Jens Lyngby pr. 1. februar 2018.

Skolen rummer også et kunst- og teaterværksted (indtil 2009 kaldt Daghøjskolen) for voksne, eksterne elever. KTV har specialiseret sig i teater og kunst. Desuden beskæftiger skolens køkken fem voksne udviklingshæmmede i dagbeskæftigelse.

Limfjordsskolens budget er i 2009 på 22 mio. kroner, der finansieres af elevernes hjemkommuner samt gennem en delvis egenbetaling fra de elever, der modtager førtidspension.

I skolens bestyrelse sidder repræsentanter for byrådet i Vesthimmerlands Kommune, Kommunekontaktrådet (KKR), forældreorganisationen LEV, personale og elever. 

Efter elevernes typisk tre år på skolen, fortsætter mange i kombinerede bo- og aktivitetsinstitutioner som Lounsgaarden ved Hvalpsund, Møllehuset i Brønderslev og Socialpædagogisk Kollektiv i Ranum, mens andre flytter direkte ud i kommunale bofællesskaber, normalt i deres oprindelige hjemkommune, som også tilbyder dem dagbeskæftigelse i aktivitetshuse eller på beskyttede værksteder.

Eksterne henvisninger 
 Limfjordsskolens officielle hjemmeside

Specialskoler
Efterskoler
Løgstør
Etableret i 1969
Marshalls røgparti

Marshalls røgparti er et skakparti, som spilledes i Paris år 1900. Frank Marshall havde de hvide brikker mens Amos Burn spillede sort.

Marshall har selv anført sine vittige noter, som gengives her sammen med partiet i algebraisk notation:

1. d4 d5 2. c4

"Britten Amos Burn var en meget konservativ spiller, som holdt af at sidde rigtig længe over et parti med hårdt, defensivt forsvar. Han elskede at ryge sin pibe, medens han studerede stilllingen. Da jeg gjorde mit 2. træk, begyndte Burn at gå på jagt i sine lommer efter pibe og tobak."

2...e6 3. Sc3 Sf6 4. Lg5 Le7

"Der kræves ikke megen tænkning til disse første træk, og Burn havde fået piben frem og ledte efter en piberenser."

5. e3 0-0 6. Sf3 b6 7. Ld3 Lb7 8. cxd5 exd5

"Nu begyndte han at stoppe piben. Jeg gav mine træk en ekstra gang gas."

9. Lxf6 Lxf6 10. h4

"Det fik ham til at tænke lidt over mit sidste træk. Han havde endnu ikke fået piben i gang. Truslen er Lxh7+, Kxh7, Sg5+, kaldet Pillsburys angreb."

Stillingen efter sorts 13. træk</div>

10...g6 11. h5 Te8 12. hxg6 hxg6

"Nu ledte han efter tændstikker..."

13. Dc2 Lg7

(Se diagramstillingen).

14. Lxg6 fxg6

"Han strøg en tændstik og virkede nervøs. Tændstikken brændte hans fingre og gik ud."

15. Dxg6 Sd7

"En frisk tændstik var på vej."

16. Sg5 Df6

"Han dampede løs og havde omsider fået ild."

17. Th8+ opgivet. På 17... Kxh8 følger 18.Dh7 mat.

"Stakkels Burn. Jeg ligesom narrede ham i dette parti. Hvis bare han havde fået den pibe i gang, kunne det være blevet en helt anden historie. Han tog det pænt, og vi trykkede hinandens hænder. Så gik hans pibe ud."

Se også 
Andre berømte skakpartier

Skakpartier
ANZAC

ANZAC er er en forkortelse for en sammenslutning af australske og newzealandske tropper, "The Australian and New Zealand Army Corps", som kæmpede sammen under 1. verdenskrig, 2. verdenskrig, i Korea og i Vietnam.

Første gang man havde et samarbejde af denne art, var den 25. april 1915, hvor ANZAC-styrkerne gik i land ved Gallipoli i Tyrkiet i det der siden blev kendt som Slaget om Gallipoli. Landgangen blev foretaget i en bugt, som senere er blevet kendt som Anzac Cove. 

Datoen for landgangen kaldes i dag ANZAC-dagen, og fejres hvert år i Australien og New Zealand til minde om faldne og tjenestegørende i ANZAC.

ANZAC-dagen svarer til lignende mindedage, bl.a. Veterans Day i USA, Remembrance Day i Storbritannien og V-E Day i Europa.

Eksterne henvisninger 
 Anzac Commemorative Site 
 ANZAC-dagen i Australien 
 ANZAC-dagen i New Zealand 

Australiens historie
New Zealands historie
1. verdenskrig
2. verdenskrig
Agurketid

Agurketid er en periode i sommermånederne, hvor offentlige institutioner som fx Folketinget holder ferie og gør det svært for nyhedsmedierne at finde reelle nyheder. I stedet sendes pseudonyheder. Bruges også som generel betegnelse for almindelig sløvhed i nyhedsstrømmen.

Ophav 
Ordet er en oversættelse af tysk Sauregurkenzeit (= sur-agurk-tid), som i jargonen blandt Berlins handlende viste til den tid på højsommeren, når agurkerne modnes, det er ferie og derfor ingen videre omsætning i forretningerne. Det tyske ord kendes på tryk fra 1780. Fra omkring 1850 har udtrykket så spredt sig fra Berlin, og er gået ind i sproget som et udtryk for den stille sommersæson. På dansk kendes ordet på tryk fra 1897. På nederlandsk dukkede det parallelle ord komkommertijd op i 1870'erne (komkommer = agurk).

Fra engelsk kendes udtrykket cucumber time, som The Pall Mall Gazette forklarede sådan i 1867: "Skrædderne kan ikke forvente at tjene stort i "agurkesæsonen". For når agurkerne kommer ind, er societeten ude af byen."

Andre sprog 
I den engelsktalende verden kaldes det silly season, mens man på tysk taler om både Sommerloch (= sommerhul) og Sauregurkenzeit. På svensk siger man dödsäsong som på fransk, la saison morte. Italienerne taler ligeledes om la stagione morta, men på toskansk dialekt også i mesi dei cipolloni, dvs. "kæmpeløgenes måneder". Spansk presse kalder det la época de la serpiente del mar, dvs. "søslangens epoke". I Portugal hedder det canicula (= hundedagene), i Rusland satisje (= stilhed, stille tid).

I Australien er det agurketid i julen, hvor det er sommer på den sydlige halvkugle.

Eksempler på agurkenyheder 
 Avisen Glåmdalen meldte, at "vejene i Finnskogen nu er så dårlige, at de ikke kan cykles på af folk med gebis". 
 Avisen Gjengangeren meldte, at "en dame i Horten har en julekaktus, som er 54 år gammel. Hendes søn Tore er 53."
 Avisen Bergens Tidende meldte, at "den kalkun, som avisen bragte billede af, og som ikke var en kalkun, men en and, var i virkeligheden en gås".

Noter 

Journalistik
International Baccalaureate

International Baccalaureate (IB) er en gruppe af tre undervisningsprogrammer og deres tilhørende eksamener, der er etableret af International Baccalaureate Organization (IBO).

De tre undervisningsprogrammer er:

 IB Primary Years Programmet til børn fra 3 til 12 år
 IB Middle Years Programmet til børn fra 11 til 15 år
 IB Diploma Programmet fra 16 til 19 år

Disse programmer er bygget på undervisningssystemer fra rundt omkring i verden, uden at være baseret på nogen af dem specifikt. Siden grundlæggelsen i 1968 har IBO's høje standarder gjort IB-programmet anerkendt verden rundt. En række danske gymnasier er også begyndt at bruge IB-diploma programmet.

Danske skoler, der udbyder IB-programmer 

 International School of Hellerup 
 Birkerød Gymnasium, HF, IB & Kostskole
 Copenhagen International School
 Stenhus Gymnasium, HF & IB
 Grenaa Gymnasium, HF
 Hasseris Gymnasium
 Herlufsholm Skole
 Hørsholm International School
 Kolding Gymnasium
 Nyborg Gymnasium
 Nørre Gymnasium
 Struer Statsgymnasium
 Aarhus Gymnasium
 Ikast-Brande Gymnasium
 EUC Syd
 Esbjerg Gymnasium
 Viborg Katedralskole

Derudover modtager United World College Danmark statsstøtte for at sende danske studerende til IB-skoler rundt om i verden.
Scotty Moore

Winfield Scott "Scotty" Moore III (født den 27. december 1931 i nærheden af Gadsden, Tennessee, død 28. juni 2016) var en amerikansk guitarist og medlem af Rock and Roll Hall of Fame.

Scotty Moore lærte fra familie og venner at spille guitar i otte-års alderen. Moores indspilningsdebut kom i 1954, da han medvirkede på en single med Doug Poindexter & the Starlite Wranglers for Sam Phillips og Sun Records. 5. – 6. juli samme år, ligeledes på Sun Records, spillede Moore og bassisten Bill Black sammen med Elvis Presley på hans legendariske gennembrudssingle "That's All Right", en af de allerførste rock and roll-indspilninger.

Fra februar 1955 og til november samme år turnerede Elvis Presley sammen med sit band. De kaldte sig The Blue Moon Boys og bestod af Elvis Presley, vokal og rytmeguitar, Scotty Moore, leadguitar, Bill Black, bas og D.J. Fontana, trommer. Bandet blev opløst da Sun solgte Elvis' kontrakt.

Moore fik en lang og succesfuld karriere sammen med Presley og medvirkede på nogle af de mest velkendte Elvis-numre, blandt andet "Good Rockin' Tonight", "Baby Let's Play House", "Heartbreak Hotel", "Mystery Train", "Hound Dog", "Too Much", "Baby I Don't Care" og mange, mange flere.

I 1960'erne udgav Moore et solo-album med navnet The Guitar That Changed the World.

Links 
 Scotty Moores officielle hjemmeside
 

Elvis Presley
Musikere fra USA
Guitarister fra USA
Personer optaget i Rock and Roll Hall of Fame
Camphill

Camphill-bevægelsen blev grundlagt i Skotland i 1939. En gruppe krigsflygtninge med den østrigske læge Karl König i spidsen startede en skole for børn med specielle behov. Da børnene var færdige med skolegangen, var der behov for en boform, hvor de fortsat kunne udvikle sig som mennesker og den første Camphill-landsby blev til. Inspirationen kom i stor grad fra Rudolf Steiners antroposofi.

Camphill-landsbyerne er bo- og arbejdsfælleskaber, hvor "normale" mennesker bor sammen med psykisk udviklingshæmmede unge eller voskne.
De udviklingshæmmede er beskæftiget efter evne med huslige gøremål, skovbrug, biodynamisk landbrug og gartneri, og på værksteder som f.eks bageri, væveri, pottemageri, snedkerværksted ol.

Kultur såsom foredrag, musik, teater og fejring af højtiderne står også centralt i Camphill-landsbyerne.

Der findes ca. 100 Camphill-landsbyer og -skoler fordelt på alle kontinenter. De fleste ligger i Europa og USA.

Uddannelsesinstitutioner
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Skotland
Etableret i 1939
Antroposofi
Gunnar

Gunnar er et drengenavn, der stammer fra oldnordisk "Gunnarr", som betyder "kamp". Navnet findes også i variationerne Gunner og Gunder. Omkring 7.600 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet
Gunnar fra Lidarende i den islandske Njáls saga
Gunner, dansk biskop i Ribe
Gunner, dansk biskop i Viborg
Erik Gunnar Asplund, svensk arkitekt
Gunnar Berg, dansk komponist
Gunnar Berg, norsk maler
Gunnar Bigum, dansk skuespiller
Gunnar Gren, svensk fodboldspiller
Gunnar "Nu" Hansen, dansk sportsjournalist
Gunnar Jørgensen, dansk skolemand og børnebogsforfatter
Gunnar Larsen, dansk industrimand og minister
Gunnar Lauring, dansk skuespiller
Gunnar Lemvigh, dansk skuespiller
Gunnar Myrdal, svensk politiker og nobelpristager i økonomi
Gunnar Nielsen, dansk mellemdistanceløber
Gunnar Nielsen, færøsk landsholdspiller i fodbold
Gunnar Nordahl, svensk fodboldspiller
Ole Gunnar Solskjær, norsk fodboldspiller
Gunnar Sträng, svensk politiker og minister
Gunnar Strømvad, dansk skuespiller
Gunnar Staalesen, norsk forfatter
Gunnar Wennerberg, svensk politiker og sangskriver

Navnet anvendt i fiktion
Gunnar og Minna er to figurer i en tidligere reklamekampagne for salg af fisk. Gunnar blev spillet af Niels Olsen.

Noter

Drengenavne