kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
USS Enterprise (CVN-65)

USS Enterprise (CVN-65) var verdens første atomdrevne hangarskib og det ottende skib i USA's flåde, der bar navnet USS Enterprise. Kølen blev lagt den 4. februar 1958, og skibet blev søsat den 24. september 1960, og det blev officielt taget i brug af den amerikanske flåde den 25. november 1961. USS Enterprise havde hjemsted i Norfolk i delstaten Virginia, og blev taget ud af brug 1. december 2012 efter mere end 51 års tjeneste hvorefter skibet i løbet af en længere årrække skal tømmes for udstyr der kan anvendes på andre skibe og efterfølgende skrottes. Blandt andet er skibets anker og ankerkæder genbrugt på USS Abraham Lincoln (CVN-72).

Det 342,3 meter lange fartøj, som indtil sin skrotning stadigvæk var et af verdens største skibe, var oprindelig planlagt som det første af en serie på seks, men produktionsomkostningerne blev langt større end forudset; de øvrige fem skibe kom ikke længere end til tegnebordet, så USS Enterprise er fortsat det eneste skib i sin klasse.

USS Enterprise var udstyret med otte Westinghouse A2W-reaktorer på 35.000 akselhestekræfter (26 MW) hver. Disse reaktorer er en videreudvikling fra S3W-reaktoren til ubåde. De nyere Nimitz-klassen hangarskibe anvender to større A4W-reaktorer på 140.000 akselhestekræfter (104 MW) hver. Otte små reaktorer er tungere og dyrere end to store reaktorer.

USS Enterprise (CVN-65) blev afløst af USS Gerald R. Ford (CVN-78), der blev indsat i aktiv tjeneste i 2022.

I populærkultur 
Enterprise var den primære setting for den populære film Top Gun udgivet i 1986. Instruktør Tony Scott filmede den egentlige flyvning ombord på skibet og indarbejdede dem i filmens plot.

Eksterne links 

 USS Enterprise webpage

Hangarskibe fra USA
Fjællebro (herregård)

Fjællebro er en gammel hovedgård, den nævnes i 1462 for første gang. Fjællebro ligger i Herringe Sogn, Sallinge Herred, Ringe Kommune. Hovedbygningen er opført i 1622 og ombygget i 1726-1772-1885.

Fjællebro Gods er på 177 hektar

Ejere af Fjællebro 

 (1450-1462) Oluf Bonde
 (1462-1470) Otto Johansen Skinkel / Kirsten Johansdatter Skinkel gift (1) Bonde (2) Bild
 (1470-1489) Jep Bild
 (1489-1530) Claus Olufsen Bonde / Ebbe Munk nr1
 (1530-1560) Ebbe Munk nr2
 (1560-1622) Ebbe Munk nr3
 (1622-1633) Sidsel Høg gift Munk
 (1633-1648) Sidsel Høg gift Munk / Jørgen Brahe
 (1648-1661) Jørgen Brahe
 (1661) Peder Jørgensen Brahe
 (1661-1670) Cort Mercker
 (1670-1673) Magdalene Rohde gift (1) Mercker (2) Bartholin
 (1673-1680) Thomas Bartholin
 (1680-1683) Magdalene Rohde gift (1) Mercker (2) Bartholin
 (1683-1702) Peder Luxdorph
 (1702-1710) Anne Margrethe Helverskov gift Luxdorph
 (1710-1739) Philip Ditlev Trampe
 (1739-1770) Frederik Christian Ludvig von Pentz
 (1770-1772) Ditlev von Pentz
 (1772-1798) Frederik Siegfried Rantzau
 (1798-1801) Christian Heinrich August Hardenberg-Reventlow
 (1801-1825) Frederik Christian Holck-Winterfeldt
 (1825-1826) Flemming Frederik Cai Holck-Winterfeldt
 (1826-1885) Gustav Christian Holck-Winterfeldt 
 (1885-1900) Gustav Christian Flemming Holck-Winterfeldt 
 (1900-1912) Julius Ludvig greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille
 (1912-1927) Jessie Bille-Brahe gift Ahlefeldt-Laurvig-Bille
 (1927-1943) Frederik Preben greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille
 (1943-1948) Frederik Preben greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille / Preben Julius Gregers greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille
 (1948-1962) Preben Julius Gregers greve Ahlefeldt-Laurvig-Bille
 (1962-2016) Suzanne Jessie Dorthe Prebensdatter komtesse Ahlefeldt-Laurvig-Bille gift Ludvigsen
 (2016 - Carsten Haagensen

Eksterne henvisninger 
 Fjellebro Gods 
  Fjællebro - fra Dansk Center for Herregårdsforskning

Kilder 
  Fjællebro - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 

Herregårde i Faaborg-Midtfyn Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Benchmark

Et benchmark er generelt set et sammenligningsgrundlag. Dette anvendes i dag som oftest inden for edb og finans.

Ordet stammer fra engelsk og snedkerverdenen. Når en snedker havde brug for et bestemt mål ofte, ville han lave et hak (mark) i sin høvlebænk (bench) for at angive målet. Dette kaldtes et benchmark.

I finansverdenen betyder et benchmark, et markedsindeks inden for handel af en specifik aktie. Dette kan, sammen med afkastet for den specifikke aktie, bruges til at bestemme om resultatet af en investering er positivt eller negativt.

Inden for edb bruges ordet gerne om elektroniske test af computere, for at bestemme et sammenligningsgrundlag for effekten af en computer. 

Et benchmarkprogram udfører nogle forskellige typisk anvendte operationer/funktioner i computeren flere gange. 

Resultatet af en sådan test, kan så bruges til, at sammenlige med resultater af andre computersystemer, for at se hvordan disse, rent effektmæssigt, ligger i forhold til hinanden.

Det er dog ikke en entydig indplacering af computerne i forhold til hinanden, da forskellige benchmarktest vægter de udførte funktioner forskelligt og den indbyrdes placering vil afhænge af hvilket program der benyttes.

Datalogi
Økonomisk terminologi
S&P 500

S&P 500 (Standard & Poor's 500), er et aktieindeks over 500 store amerikanske virksomheder. Indekset blev oprettet i 1957. Ti af virksomhederne er dog teknisk set ikke hjemmehørende i USA. Aktierne udvælges af en komité, som repræsenterer et bredt udsnit af alle amerikanske industrier, og altså ikke blot de 500 største virksomheder.
Virksomhedernes størrelse er målt på omsætning i aktien, så det er de mest handlede der ligger under S&P 500.

Indekset er markedsvægtet ligesom det danske OMXC20 indeks, men er siden 2005 et float-justeret indeks, som det danske OMXCB. At det er float-justeret vil sige, at kun aktier tilgængelige i fri handel indgår i indekset, altså f.eks. ikke aktier ejet af kapitalfonde eller lignende.

Aktieindekset styres af virksomheden Standard & Poors (S&P), som er en division af virksomheden McGraw-Hill, som bl.a. udgiver finansielle publikationer og analyser. S&P har i lighed med Københavns Fondsbørs en række andre indeks, som følger forskellige segmenter af aktiemarkederne, både i USA og internationalt.

S&P 500 futures
Verdens måske mest toneangivende "future" (kontrakt om at kunne købe indekset til en given kurs på et givent tidspunkt) hedder S&P 500 futures. Stiger S&P 500 Futures, så stiger alverdens aktiemarkeder typisk efterfølgende, og omvendt falder S&P 500 Futures, så falder alverdens aktiemarkeder. Senest (nov. 2014) har der været børsmæglere, som har givet udtryk for, at Federal Reserve, den amerikanske nationalbank, i oktober 2014 har holdt en hånd under S&P 500 Futures, dvs. købt disse kontrakter til stigende kurser. Det er muligvis ikke ulovligt, men det ændrer i al fald spillereglerne på verdens aktiemarkeder - fra at være handels betingede til at være politisk betingede - hvis det viser sig at være korrekt.
 
Aktieindeks
Etableret i 1957
Flintholm (Hundstrup Sogn)

Flintholm er en tidligere adelig sædegård i Hundstrup Sogn, Sallinge Herred, Svendborg Kommune. Herregården nævnes første gang i 1505, og den nuværende hovedbygning er opført 1843-1844. Der hører i dag ca. 200 hektar til godset.

Ejere af Flintholm 
 (1500-1510) Claus Bryske
 (1510-1536) Carl Clausen Bryske
 (1536-1585) Claus Carlsen Bryske
 (1585-1586) Carl Clausen Bryske
 (1586-1591) Berite Banner gift (1) Bryske (2) Bille
 (1591-1598) Slægten Bryske
 (1598-1605) Karine Krabbe
 (1605-1625) Breide Rantzau
 (1625-1651) Frands Lykke
 (1651-1661) Kaj Frandsen Lykke
 (1661-1663) Kaj Frandsen Lykkes dødsbo
 (1663-1666) Otte Krag
 (1666-1713) Niels Ottesen Krag
 (1713-1740) Niels Nielsen Krag
 (1740-1763) Frederik Christian Nielsen Krag
 (1763-1768) Sophie Justsdatter Juel gift Krag
 (1768) Stig Tønsberg von Krogh
 (1768-1790) Jens Lange
 (1790-1829) Johan Jensen Lange
 (1829-1846) Frederik Reinholt Johansen Lange
 (1846-1856) Margrethe Lassen gift Lange
 (1856) Christian Frederik Reinholt Lange
 (1856-1901) Johan Theodor Reinholt Lange
 (1901-1902) Johan Theodor Reinholt Langes dødsbo
 (1902-1908) Johannes Mackeprang
 (1908-1917) Henrik Steenbech
 (1917-1922) Erik Saurbrey
 (1922-1928) Otto Schæffer
 (1928-1957) Otto Christopher greve Knuth
 (1957-1986) Hans Sørensen
 (1986-2001) Marie Louise Kajsdatter Koppel gift Sørensen
 (2001-2015) Jens Heimburger og Litten Gervang Heimburger
 (2015- ) Jens Heimburger

Herregårde i Svendborg Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Svendborg Kommune
Krudtugle

Krudtugle oprindeligt et øgenavn for en artillerist. 

Udtrykket krudtugle og krudttønde bruges også til at beskrive små børn som er livlige, foretagsomme og meget aktive (jævnfør: at have krudt i røven). 

Der findes en dansk øl kaldet Krudtugle pilsner produceret af Bryggeriet Vestfyen, der ofte sælges som en discount-vare. 

Udtrykket bruges ligeledes om folk, der anvender steorider. Steorider kaldes ofte krudt, deraf krudtugler.

Eksterne henvisninger 
 polinfo om ordet krudtugle 
 Krudtugle pilsner 

Ord og vendinger
Fårevejle (Skrøbelev Sogn)

Fårevejle  er en gammel sædegård, den nævnes første gang ca. 1326. Fårevejle ligger i Skrøbelev Sogn, Langelands Nørre Herred, Langeland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1868 ved August Klein, men er genopført efter en brand i 1870. 

Fårevejle Gods er på 678 hektar med Bomgård.

Ejere af Fårevejle 
 (1326-1342) Niels Brock
 (1342-1372) Eske Nielsen Brock 
 (1372) Johanne Nielsdatter Brock gift Jensen
 (1372-1408) Jens Andersen Jensen
 (1408-1441) Eske Jensen Brock 
 (1441-1494) Corfitz Tønnesen Rønnow
 (1494-1500) Erik Hardenberg 
 (1500-1502) Anne Corfitzdatter Rønnow gift Hardenberg
 (1502-1506) Markvard Rønnow
 (1506-1526) Mette Hardenberg gift Rønnow
 (1526-1536) Joachim Markvardsen Rønnow / Eiler Markvardsen Rønnow
 (1536-1565) Eiler Markvardsen Rønnow
 (1565) Anne Eilersdatter Rønnow gift Hardenberg
 (1565-1604) Erik Hardenberg 
 (1604-1608) Anne Eilersdatter Rønnow gift Hardenberg
 (1608) Mette Brahe gift Marsvin
 (1608-1622) Peder Marsvin
 (1622-1648) Jørgen Pedersen Marsvin
 (1648) Hannibal Sehested
 (1648-1652) Christoffer Urne
 (1652) Lisbet Christoffersdatter Urne gift (1) Friis (2) Urne
 (1652-1654) Gergers Friis
 (1654-1693) Lisbet Christoffersdatter Urne gift (1) Friis (2) Urne
 (1693-1705) Knud Urne
 (1705-1707) Anna Beate Volkendorf gift (1) Urne (2) Skeel
 (1707-1729) Erik Skeel
 (1729-1764) Holger Andersen Skeel
 (1764-1767) Regitze Sophie Gyldencrone gift Skeel
 (1767) Jørgen Erik Holgersen Skeel / Vilhelm Mathias Holgersen Skeel
 (1767-1774) Jørgen Hansen
 (1774-1806) Niels Jørgensen Hansen
 (1806-1810) Enke Fru Hansen
 (1810-1820) Johan Otto Nielsen Hansen
 (1820-1826) Den Danske Stat
 (1826-1842) Ludvig von Cossel
 (1842-1872) Peter Johansen de Neergaard 
 (1872-1878) Peter Poul Ferdinand de Neergaard
 (1878-1892) Enke Fru de Neergaard
 (1892-1918) Wenzel Flach de Neergaard
 (1918-1924) Jacob de Neergaard
 (1924-1940) Jørgen L. Hansen
 (1940-1946) Enke Fru Hansen
 (1946-1970) Ove Nielsen
 (1970-1990) Mie Ovesdatter Nielsen gift Andersen / Inge Merete Ovesdatter Nielsen gift Rasmussen / Bente Ovesdatter Nielsen
 (1990-) Niels Rasmussen / Inge Merete Ovesdatter Nielsen gift Rasmussen

Herregårde i Langeland Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Kirker i Skanderborg Amt

Skanderborg Amt var et amt før Kommunalreformen i 1970.

Skanderborg Amt bestod af seks herreder:

Gjern Herred 
 Alling Kirke 
 Dallerup Kirke 
 Gjern Kirke 
 Hammel Kirke 
 Linå Kirke 
 Låsby Kirke 
 Røgen Kirke 
 Sejs-Svejbæk Kirke 
 Silkeborg – Alderslyst Kirke
 Silkeborg – Mariehøj Kirke 
 Silkeborg – Silkeborg Kirke 
 Skannerup Kirke 
 Skorup Kirke 
 Sporup Kirke 
 Søby Kirke 
 Tulstrup Kirke 
 Tvilum Kirke 
 Voel Kirke 
 Voldby Kirke

Hjelmslev Herred 
 Adslev Kirke 
 Blegind Kirke 
 Dover Kirke 
 Fruering Kirke 
 Hørning Kirke 
 Mesing Kirke 
 Ry Kirke 
 Skanderborg – Skanderup Kirke
 Skanderborg Slotskirken i Skanderborg Sogn
 Stilling Kirke 
 Veng Kirke 
 Vitved Kirke

Nim Herred 
 Endelave Kirke 
 Hornborg Kirke 
 Horsens – Getsemane Kirke – tidligere metodistkirke
 Horsens – Hospitalskirken i Klostersogn
 Horsens – Klosterkirken 
 Horsens – Sønderbro Kirke
 Horsens – Vor Frelsers Kirke i Vor Frelsers Sogn
 Horsens – Vestermark Kirke i Vor Frelsers Sogn
 Hvirring Kirke 
 Nim Kirke 
 Tamdrup Kirke 
 Underup Kirke

Tyrsting Herred 
 Brædstrup Kirke 
 Bryrup Kirke 
 Vinding Kirke
 Føvling Kirke 
 Gammel Rye Kirke 
 Grædstrup Kirke 
 Sønder Vissing Kirke 
 Træden Kirke 
 Tyrsting Kirke 
 Tønning Kirke 
 Voerladegård Kirke

Voer Herred 
 Gangsted Kirke 
 Hansted Kirke 
 Hylke Kirke 
 Kattrup Kirke 
 Lundum Kirke 
 Nebel Kapel 
 Ovsted Kirke
 Serridslev Kirke
 Søvind Kirke 
 Tolstrup Kirke 
 Tåning Kirke 
 Vedslet Kirke 
 Vær Kirke 
 Yding Kirke 
 Ørridslev Kirke 
 Østbirk Kirke

Vrads Herred 
 Bakkebo Kirke i Nørre Snede Sogn
 Brande Kirke i Them Sogn
 Ejstrup Kirke – Ejstrupholm
 Gludsted Kirke i Gludsted Sogn
 Hammer Kirke 
 Hampen Kirke i Hampen Sogn
 Klovborg Kirke 
 Linnerup Kirke 
 Nørre Snede Kirke 
 Them Kirke 
 Tørring Kirke 
 Virklund Kirke 
 Vrads Kirke 
 Åle Kirke

 
Skanderborg Amt
Lewis og Clark-ekspeditionen

Lewis og Clark-ekspeditionen fandt sted fra 1804-06. Det var kaptajn Meriwether Lewis og sekondløjtnant William Clark, der som anførere for en ekspedition fik til opgave at opdage og kortlægge det vestlige USA samt at finde en søvej til Stillehavet. Det var USA's daværende præsident, Thomas Jefferson, som pålagde dem opgaven.

På turen måtte ekspeditionens deltagere sejle ad farlige floder og vandre gennem uvejsomme bjergpas. Også dyrelivet blev et problem for dem. Flere gange blev de jaget op i træer af gråbjørne, og de blev konstant plaget af myg. Clark skrev i sin dagbog i juli 1806 følgende:
"Myggene er meget generende – selv min hund hyler som følge af plagen. Der er så mange af dem, at man undertiden får dem ned i halsen bare ved at trække vejret."

Mange hjalp ekspeditionen undervejs, især de indfødte indianere. En sekstenårig pige fra shoshonestammen, Sacagawea, fulgte Lewis og Clark det meste af vejen som den eneste kvinde i følget. I tolvårsalderen var hun blevet taget til fange af hidatsa-indianere, der havde solgte hende til den fransk-kanadiske fangstmand Toussaint Charbonneau, der gjorde hende til en af sine koner. I februar 1805 fik Sacagawea en søn, Jean Baptiste, og tog den nyfødte med på færden. Sammen tjente de som et fredssymbol; en gruppe, der medbringer mor og barn, virker mindre truende end et følge bestående af mænd alene. Undervejs genfandt pigen også sin bror Cameahwait, der var høvding for en gruppe shoshoner. Takket være Sacagawea blev ekspeditionen i stand til at købe heste fra shoshonerne til den videre rejse. 

Clark havde desuden sin slave York med. Han var meget dygtig til at padle og desuden meget stærk. At han var sort forvirrede indianerne. Nogle prøvede at gnide farven af hans hud.

Den 12. november 1806 nåede ekspeditionen omsider til Stillehavet. Lewis og Clark kortlagde ruten og tog hjem ad nogenlunde samme vej, som de var kommet. I Seaside i staten Oregon blev der rejst en statue af Lewis, Clark og slaven York. Statuen er nu fjernet. 

Lewis og Clark er blandt seværdighederne på American Museum Of Natural History i New York. Ekspeditionen nåede frem til St. Louis den 23. september 1806 efter at have tilbagelagt omkring 13.000 km.

Noter 

Opdagelsesrejser
USA's historie
Traktat

En traktat (af latin traktare = behandle skriftligt) er en aftale mellem to (eller flere) suveræne stater. Traktaten er selve den nedskrevne aftale (i snæver grad selve det originale underskrevne dokument).

Traktater udfærdiges som afslutning på forhandlinger mellem lande og er folkeretligt bindende for traktatens parter. Der udfærdiges ofte traktater om krigsafslutning (våbenhvile eller fred) og handel. Traktater træder sædvanligvis først i kraft, når de er ratificeret (bekræftet) af parlamenterne i et vist antal af de underskrivende lande.

De traktater som har størst indflydelse på dansk politik i dag er Atlantpagten (NATO) og traktaterne, der ligger til grund for EU (Rom-traktaten Forfatningstraktaten m.fl.)

Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Klippeark

Et klippeark eller modelark er et ark papir eller karton med påtrykte figurer, der er beregnet til at blive klippet ud og eventuelt limet sammen. Eksempler på klippeark er påklædningsdukker, kravlenisser, kræmmerhuse og andet julepynt. Klippeark kan også være hele byggesæt, der kan limes sammen til legetøj eller modeller af skibe, fly, huse, raketter eller biler – også kendt som papirmodeller.

Hobby

de:Bastelbogen
Murer

En murer er en faglært bygningshåndværker. I Danmark kan murerfaget spores tilbage til de ældste stenkirker fra det 11. århundrede men i Mesopotamien brugte man mursten i bondestenalderen. Kjøbenhavns Murer- og Stenhuggerlaugs ældste segl er fra 1623.

Mureren arbejder med sten, mursten og mørtel, samt cement og gasbeton, indenfor byggeriet med opførelse, ombygning og renovering af f.eks. boliger. Traditionelle redskaber som murske, pudsebræt, murerhammer, tommestok osv. er stadig centrale i dag.

Arbejder 
Ydermure mures op i forskellige forbandter, indermure kan opmures af letklinkerblokke (el. gasbeton) eller plader. Tagsten og rygsten oplægges på undertaget og understryges i stormsikre mønstre. Vådrumsvægge dækkes af keramiske fliser. Vådrumsgulve kan dækkes af klinker.

Eksterne links 
 Byggeriets Uddannelser

Håndværk
Stillingsbetegnelser
Murværk
Kok

En kok har taget en faguddannelse og arbejder med madlavning; professionelt på restaurant, i kantiner og andre storkøkkener.
Kokkeuddannelsen er en af uddannelserne inden for nærings- og nydelsesmiddelindustribranchen.
Udtrykket anvendes også om dem, der laver mad som hobby.

Navnehistorie 
"Chef" (fra latin caput) er en forkortelse af chef de cuisine, den franske betegnelse for en køkkenchef. Titlen kok i det kulinariske erhverv stammer fra la haute cuisine i det 19. århundrede. Det engelske "chief" anvendes om professionelle kokke, uanset rang. Cook er kokkepige.

Uniform 
Kokkehue, halsklud, dobbeltradet jakke, forklæde, ternede bukser og sikkerhedssko eller træsko. En kokkehue (toque) er høj for at lade luften cirkulere og lede varme væk. En kalot er et alternativt til kokkehuen.

Halskluden blev brugt til at tørre sveden af ansigtet. Pga. hygiejne bruges det ikke mere, og den er nu til pynt. Jakken er som regel hvid. Den farve afviser varme. De to lag stof på brystet forhindrer forbrændinger og skoldninger. De to lag skjuler også pletter på jakken, når den rene side knappes hen over den plettede. Forklædet når til under knæet, og det forebyggelser også af forbrændinger. Sko og træsko er slidstærke med fast overlæder for at forhindre skader fra faldende genstande som gryder og knive. Smykker er forbudt.

Se også
Litra A

Litra A er et damplokomotiv, hvis design tilskrives Det Sjællandske Jernbaneselskabs overmaskinmester Otto Busse. De 31 lokomotiver – A 129 til A 159 – blev bygget i årene 1882 til 1888 af lokomotivfabrikkerne Borsig og Hartmann.

Lokomotiverne vejer 56,8 tons med stor tender og måtte køre 100 km/t. Det kunne trække et eksprestog på 140 tons, persontog på 230 tons eller godstog på 420 tons. Længden var 14,068 meter inkl. tender. Hjulstillingen var 2B0 T2.

A
A
Litra C

Litra C er et dansk damplokomotiv, der blev bygget i 19 eksemplarer. C 701-705 blev bygget af Maschinenfabrik Esslingen i 1903 og C 706-719 af Berliner Maschinenbau AG i 1909.

Lokomotivet svarede i stort omfang til de tidligere leverede litra K men havde dog indvendige cylindre samt større kedel og vandforråd. Lokomotivet vejede 69,6 tons og måtte køre 100 km/t. Det kunne trække et eksprestog på 180 tons, et persontog på 300 tons eller et godstog på 480 tons. Lokomotivet var 14,82 m langt over puffer inkl. tender, og hjulstillingen var 2B0 T3.

Lokomotiverne kørte kun øst for Storebælt, hvor de især blev brugt til persontog på Nordvestbanen og Sydbanen. De kunne dog også ses en del på Vestbanen, Nordbanen og Kystbanen. De sidste lokomotiver af typen blev taget ud af brug i 1967. C 708 er bevaret af Danmarks Jernbanemuseum.

Noter 

C
Damplokomotiver
Litra D

Litra D er et dansk damplokomotiv, der blev bygget i perioden 1902-1922.

Der blev bygget 100 stk. og de fik litra nr. (D 801 til D 900). Lokomotivet var 19,92 meter lang over puffere, inkl. tender. Det vejede 75,3 tons og måtte køre 70 km/t. Det kunne trække et persontog på 370 tons eller et godstog på 600 tons. Et større antal lokomotiver blev i årene mellem 1925 og 1947 ombygget med ny kedel og nyt førerhus.
Der er i dag bevaret fem D-maskiner, D 802, D 825, D 826 og D 857 (Odsherredesbanen)samt D 871.

D
Damplokomotiver
Litra E

Litra E var et dansk damplokomotiv. 

De første 11 lokomotiver leveredes af Nydquist & Holm til de svenske statsbaner SJ 1914-1916 som F 1200-1209 og 1271. Elektrificeringen af de svenske hovedbaner overflødiggjorde imidlertid lokomotiverne, og de blev derfor solgt i 1937 til DSB. Her fik de litra E 964-974. Disse suppleredes 1942-1950 med yderligere 25, E 975-999, fra Frichs.

Lokomotiverne udrangeredes op gennem 1960'erne, idet de sidste forsvandt sammen med dampdriften hos DSB i 1970. De fleste ophuggedes efterhånden, men seks eksisterer stadig:

E 964 og 966 er således vendt hjem til deres gamle hjemland, Sverige, ved Sveriges Jernbanemuseum.

E 987 tilhører en privatperson.

E 991 og E 994 tilhører Danmarks Jernbanemuseum, hvor 991 er tiltænkt kørsel (er dog for tiden ikke køreklar), mens 994 er opstillet på museet.

E 996 tilhører International Railway Museum i Peterborough i England.

Tekniske specifikationer 
Lokomotivet var 21,3 meter langt over pufferne inkl. tenderen med 2 bogier. Det vejede i køreklar stand 88,4 tons + 55,2 tons for tenderen. Det måtte maksimalt køre 110 km/t og kunne trække et eksprestog på 450 tons, et persontog på 650 tons eller et godstog på 900 tons.

Lokomotivet har hjulstillingen 2C1 T2'2'.

Eksterne henvisninger 

 Jernbanen.dk – Litra E

E
Damplokomotiver
VM i ishockey 1958

VM i ishockey 1958 var det 25. VM i ishockey, arrangeret af IIHF. For de europæiske hold gjaldt det samtidig som det 36. EM i ishockey, og turneringen blev spillet 28. februar – 9. marts 1958 i Oslo, Norge.

VM året før led sportsligt set under, at flere af topnationerne boykottede mesterskabet. Men det var der bestemt ikke tale om til dette VM. På trods af, at kun otte lande stillede op denne gang, var alle de bedste nationer på plads i den norske hovedstad.

Årets suverænt bedste hold var Whitby Dunlops, der stillede op som Canadas landshold og vandt turneringen klart foran Sovjetunionen, der måtte nøjes med sølv og EM-titlen. Tredjepladsen gik til de forsvarende verdensmestre fra Sverige.

Resultater 

{| class="wikitable" style="text-align:center;" width="500px"
! colspan="2"|VM 1958
! width="45px"|Kampe
! width="45px"|Vund.
! width="45px"|Uafgj.
! width="45px"|Tabte
! width="55px"|Mål
! width="45px"|Point
|-
| bgcolor="gold"|Guld
| align="left"|
| 7
| 7
| 0
| 0
| 82-6  
| 14
|-
| bgcolor="silver"|Sølv
| align="left"|
| 7
| 5
| 1
| 1
| 44-15
| 11
|-
| bgcolor="#cc9966"|Bronze
| align="left"|
| 7
| 5
| 0
| 2
| 46-22
| 10
|-
| 4.
| align="left"|
| 7
| 3 
| 2
| 2
| 21-21
| 8
|-
| 5.
| align="left"|
| 7
| 3
| 1
| 3
| 29-33
| 7
|-
| 6.
| align="left"|
| 7
| 1
| 1
| 5
|   9-51
| 3
|-
| 7.
| align="left"|
| 7
| 1
| 0
| 6
| 12-44
| 2
|-
| 8.
| align="left"|
| 7
| 0
| 1
| 6
| 14-65
| 1
|}

Slutstillinger 

1958
Ishockey i 1958
Regina King

Regina King (født 15. januar 1971 i Los Angeles i Californien) er en amerikansk skuespiller.
Hun har gået på Westchester High School og University of Southern California.

Regina King begyndte sin skuespillerkarriere i 1985 i rollen som Marla Gibbs' datter Brenda i tv-serien 227, en rolle hun spillede til 1990. I dag spiller King med i storfilm. I 2004 spillede hun korsangerinden  Margie Hendricks i Ray. Hun lægger stemme til Huey og Riley Freeman i Adult Swim serien, The Boondocks. Hun giftede sig med Ian Alexander Sr. den 23. april 1997.

Udvalgt filmografi

Film

Tv-serier

Priser 

 Image Award
Bedste Kvindelige Birolle – Ray 2005
 BET Award
Bedste Skuespillerinde 2005

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Californien
Filmskuespillere fra USA
Tv-skuespillere fra USA
Personer fra Californien