Philip de Lange

Philip de Lange (1704 – 10. december 1766) var murermester og arkitekt og central i dansk arkitekturhistorie. Han er med i Kulturkanonen med herregården Glorup.

Philip de Lange indvandrede sandsynligvis fra Holland eller Strasbourg i 1729 efter Københavns brand 1728 for at genopbygge byen. Der findes – så vidt vides – ingen billeder af ham, og de biografiske oplysninger er også meget sparsomme.

Philip de Langes produktion var overordentlig omfangsrig. Han virkede som en af byens største entreprenører og murermestre, og hans arbejdsfelt udstrakte sig til alle arkitekturens grene: både militært, civilt, kirkeligt og industrielt byggeri. I den danske arkitekturhistorie supplerer han derved Elias David Häusser og Nicolai Eigtved, hvis områder, det kongelige byggevæsen, han ikke betrådte som selvstændig arkitekt, og placerer sig især som det københavnske borgerskabs bygmester under den merkantilistiske opgangsperiode. Selv har han også været fabrikant, idet han i sine sidste år anlagde salpeterværk ved sin egen bolig i Prinsessegade på Christianshavn.

I sine tidligste værker er de Lange stærkt præget af den hollandske senbarok.Han lagde hovedvægten på facadens udsmykning med pyntelig dekoration, som det ses på Zieglers Gård og Møinichens Palæ. Han formede helt nye københavnske borgerhustyper jævnsides gavlkvisthuset, blandt andet med segmentgavl over facadens midte. Da han i slutningen af 1730'erne byggede for Søetaten, ændredes hans stil mod større enkelthed i formerne og en stærkere plastisk virkning dels på grund af opgavernes karakter, dels i nogen grad under påvirkning fra Hausser og Thurah.

Lange udførte et anlæg af virkelig storladen karakter ved at realisere det af Christian 6. rekonstruerede Orlogsværft og flådestationen (Gammelholm og Nyholm). Den sidste tid af de Langes virksomhed falder inden for Rokokoen, og her lykkedes det ham at bevare en vis selvstændighed over for Eigtveds indflydelse. Han benyttede ingen ornamental udsmykning, undlod endog ofte brugen af lisener og koncentrerede sig helt om formgivningen som fx ved Stephen Hansens Palæ i Helsingør, der er et af hans betydeligste arbejder.

En allé på Holmen er opkaldt efter ham. Den kan med lidt god vilje ses som fortsættelsen af Amalienborgaksen. Alleen huser Kunstakademiets Arkitektskole.

Uddannelse 
Han lærte antagelig murerhåndværket i Holland og var en tid virksom i Haag. Han blev indskrevet som murermester i København 15. Juli 1733.

Rejser 
Kom i sommeren 1729 til København og senere samme år til Haag for at skaffe murersvende, i 1734-1735 til Norge.

Bygninger 
 1729-1732: Marskalsgården (efter ombygning af C.F. Harsdorff 1779: Købmagergades Postkontor)
 1732: Hofkonditor Zieglers hus
 1738: Asiatisk Kompagni på Christianshavn
 1739-1741: Tugt- og børnehuset (nedrevet)
 1741-1745: Arsenalet på Holmen
 1742-1743: Damsholte Kirke på Møn
 1743-1744: Ombygning af Glorup herregårds hovedbygning
 1744-1745: Hovedvagten på Holmen = Nyholms Hovedvagt ("Under Kronen)
 1745: Arsenalbygningens vestfløj på Holmen
 1745-1746: Frederiks Bastion, krudthus efter Vaubans design
 1747: Det Hvide Fyr i Skagen
 1747-1748: Husby Kirke, Fyn (udvidelse)
 1749: Mastekranen på Nyholm
 1750 – 1751: Gl. Strand 48 (i dag Kunstforeningen GL STRAND)
 1750-erne: Møllmanns landsted, Allégade 6, København
 1754: Mastekranen på Christiansholm
 1758: En del af Nyboder
 Ca. 1759: Store Mariendal, Hellerup
 1759-1760: Stephen Hansens Palæ i Helsingør
 1767-1772: Hovedmagasinet og Takkelloftet på Holmen efter P. de L's tegninger
 1781: Pakhuspendanten efter P. de L's tegninger

Galleri

Eksterne billeder 
 Marskalsgården/ Købmagergades Postkontor 
 Kuglegården 
 Damsholte Kirke
 Hovedvagten på Holmen 
 Arsenalbygningens vestfløj på Holmen

Noter

Litteratur 
 Badeloch Vera Noldus: Philip de Lange - Københavns store bygmester, Kbh.: Strandberg 2014; 
 Peter Brogaard, Hakon Lund og Hans Edvard Nørregård-Nielsen: "Landbrugets huse" (i: Hakon Lund (red.): Danmarks Arkitektur, 2. udgave, Viborg 1985; )
 Sys Hartmann, Villads Villadsen: "Byens huse. Byens plan" (i: Hakon Lund (red.): Danmarks Arkitektur, 2. udgave, Viborg 1985; )
 Hugo Johannsen og Claus M. Smidt: "Kirkens huse" (i: Hakon Lund (red.): Danmarks Arkitektur, 2. udgave, Viborg 1985; )
 Lisbet Balslev Jørgensen: "Enfamiliehuset"(i: Hakon Lund (red.): Danmarks Arkitektur, 2. udgave, Viborg 1985; )
 Lisbet Balslev Jørgensen, Hakon Lund og Hans Edvard Nørregård-Nielsen: "Magtens bolig" (i: Hakon Lund (red.): Danmarks Arkitektur, 2. udgave, Viborg 1985; )
 Jørgen Sestoft: "Arbejdets bygninger" (i: Hakon Lund (red.): Danmarks Arkitektur, 2. udgave, Viborg 1985; )
 Rikke Tønnes: Stephen Hansens Palæ : bygherren : arkitekten Philip de Lange : livet i og omkring et helsingørsk handelshus, 1997 

 

Arkitekter fra Danmark
Personer med enkeltværker i Kulturkanonen
Frimurere fra Danmark
Rokokoarkitekter
Barokarkitekter
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Fabrikanter fra Danmark