kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
George Dewey

George Dewey (26. december 1837 i Montpelier i Vermont i USA - 16. januar 1917 i Washington, D.C.) var en amerikansk admiral, Admiral of the Navy 2 marts. 1899. Han ledet den amerikanske flåde under slaget i Manilabukten under den spansk-amerikanske krig.

Efter den spansk-amerikanske krig var der mange, som foreslog, at han skulle gå ind i politik og søge demokraternes nominering til præsidentvalget i USA 1900. Hans kampagne mødte modstand i pressen blandt andet efter, at han medgav, at han aldrig havde stemt i et præsidentvalg. Han trak sit kandidatur tilbage i mai 1900.

Han er begravet i Washington National Cathedral.

Eksterne henvisninger 

http://www.history.navy.mil/bios/dewey_george.htm
biografi av Brian Miller
biografi på flåtens nettsider

Admiraler fra USA
Personer fra Montpelier
Expert

Expert er en schweizisk detailalliance med drift i 21 lande, herunder Danmark. Alliancen er et samarbejde mellem forskellige virksomheder, der driver virksomhed med Expert-navnet.

I Danmark drives Expert-navnet af norske Power International AS, som byttede Expert-navnet ud med POWER i 2015, hvorefter resten af Norden fulgte med. Der drives dog stadig selvstændige Expert-kæder gennem franchise i Danmark og Finland.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Experts officielle hjemmeside 
 Experts danske hjemmeside 

Detailvirksomheder fra Schweiz
Elektronikkæder
Detailalliancer
Platt-tillægget

Platt-tillægget (Platt Amendment) var et tillæg til den cubanske grundlov 1901-1934, navngivet efter den amerikanske republikanske senator Orville H. Platt. Tillægget erstattede et tidligere tillæg. Det fastlagde de forhold, under hvilke USA skulle trække sine tilbageværende tropper på Cuba tilbage efter den spansk-amerikanske krig. Desuden fastlagde det Cubas og USAs relationer frem til Treaty of Relations af 1934. Tillægget gav USA ret til at gribe ind i Cubas affærer samt gav lovlig ret (ifølge USAs lov) til at kontrollere visse territorier på øen, så som Guantanamo-basen.

Tillægget påberåbtes ofte for at retfærdiggøre amerikansk intervention i det, som ansås at være cubansk indenrigspolitik (blandt andet den amerikanske besættelse 1916-1919). Tillægget afskaffedes under Fulgencio Batistas første præsidentperiode.

Vilkår 

Tillægget introduceredes for USA's kongres af senator Orville H. Platt den 25. februar 1901. Den vedtoges i senatet med stemmerne 43 mod 20. Selv om det oprindeligt blev afslået af Cubas forsamling, accepteredes tillægget til sidst med 16 stemmer mod 11 mens fire undlod at stemme. Dermed integreredes det i Cubas grundlov af 1902. 

Tillægget fastlagde USAs rolle i Cuba og Caribien. Det begrænsede Cubas udenrigspolitik og kommercielle relationer samt fastlagde, at Cubas grænser ikke skulle omfatte Isla de la Juventud frem til, at dens stilling kunne klarlægges i en fremtidig aftale. Tillægget pålagde også Cuba at sælge eller udleje jord til USA, som måtte være nødvendig for udviklingen af flådebaser. Efter at Theodore Roosevelt trak USA's styrker tilbage fra øen i 1902, skrev Cuba under på en aftale med USA, som detaljeret fastlagde forholdene i forbindelse med udlejning af jord til USA til en base ved Guantanamobugten.

Følger  

Efter at tillægget var blevet godkendt, ratificerede USA tariffer, som gav Cuba fordele på det amerikanske sukkermarked og beskyttede visse udvalgte amerikanske produkter på det cubanske marked. Tillægget ophørte mestendels at gælde i 1934, da Treaty of Relations mellem USA og Cuba blev indgået som en del af Franklin D. Roosevelts "Good Neighbor Policy" mod Latinamerika. José Manuel Cortina og andre medlemmer af Cubas grundlovskonvention 1940 eliminerede tillægget fra Cubas grundlov.

Den langsigtede udlejning af Guantanamobugten vedvarer. Cubas regering under Castro har fordømt aftalen som et brud mod artikel 52 i Wienkonvention om traktatretten fra 1969, som klargør, at en aftale er ugyldig, hvis den er gennemført med trusler eller militær magt. Artikel 4 i den anden Wienkonvention klargør dog, at dennes bestemmelser ikke kan anvendes med tilbagevirkende kraft.

Noter 

Cubas historie
USA's historie
Hearthstone: Heroes of Warcraft

Hearthstone: Heroes of Warcraft er et digitalt free-to-play samlekortspil udviklet af Blizzard Entertainment. Spillet blev annonceret ved Penny Arcade Expo i Marts 2013, og spillets åbne beta startede Januar 2014. Den endelige version blev udgivet Marts 2014. Hearthstone er tilgængeligt på Microsoft Windows og OS X. I april 2015 fik spillet sin egen app. og blev dermed tilgængeligt på Android og iOS smartphones.

Hearthstone: Heroes of Warcraft, spilles som e-sport i både selvstændige konkurrencer, men også til de store etablerede turneringer.

Spillets opbygning 
Hearthstone er et samlekortspil som fungerer via et online en-mod-en tur-baseret kampsystem. Spillere starter spillet med en samling "basiskort", men der er senere mulighed for at skaffe sjældnere og mere kraftfulde kort. Dette sker ved at man enten køber en pakke med kort, eller vinder kort via arenaen. Det er også muligt at ødelægge kort man allerede har for få valutaen "arcane dust" som kan bruges til at lave nye kort. Pakker med kort og adgang til arenaen kan enten købes med den virtuelle valuta guld som man modtager ved at klare daglige missioner og ved at vinde spil, eller med rigtige penge

Hearthstone foregår i Warcraft-universet.

Kampe 
Alle kampe i Hearthstone er en 1-mod-1 kamp mellem to modstandere, spillet er turbaseret hvilket vil sige at man skiftes til at lægge kort ned. Spillet foregår enten mellem to rigtige spillere eller mellem en rigtig spiller og en computerstyret modstander.

Hver spiller bliver repræsenteret af deres valgte "helt". Hver helt er en vigtig karakter i Warcrafts historie og repræsenterer en bestemt klasse. Klassen bestemmer hvilke specielle kort og "heltekræfter", der er tilgængelige for spilleren. Hver helt har 30 liv i et almindeligt spil. Hvis en helt bliver bragt til 0 liv, taber de spillet.

Helte 
Der er ti helte, som følger med spillet, og yderligere mulighed for enten at købe eller få adgang på anden vis til alternative repræsentanter:
 Druid - som Malfurion Stormrage. Alternativt Lunara.
 Hunter - som halv-orken Rexxar. Alternativt Alleria Windrunner.
 Mage - som Archmage Antonidas' lærling, Jaina Proudmoore. Alternativt Medivh eller Khadgar.
 Paladin - som Uther Lightbringer. Alternativt Lady Liadrin, Arthas eller Sir Annoy-O.
 Priest - som prins Anduin Wrynn af Stormwind. Alternativt Tyrande Whisperwind.
 Rogue - som Valeera Sanguinar. Alternativt Maiev Shadowsong.
 Shaman - som eks-krigshøvdingen Thrall af Horden. Alternativt Morgl the Oracle eller King Rastakhan.
 Warlock - som Gul'dan. Alternativt Nemsy Necrofizzle eller Mecha-Jaraxxus.
 Warrior - som eks-krigshøvdingen Garrosh Hellscream. Alternativt Magni Bronzebeard.
Demon Hunter - som Illidan. Tilføjet

Kort 
Kort er kernen af Hearthstone. De repræsenterer hvilke kræfter, karakterer og effekter spilleren kan bruge i løbet af en kamp. Fra og med udvidelsen Witchwood (2018) er der omkring 2.407 forskellige kort tilgængelige i spillet, hvoraf 1.868 kan samles af spilleren.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officielle eu hjemmeside

 
E-sportspil
Computerspil fra 2014
Free-to-play
Good Neighbor Policy

Good Neighbor Policy var benævnelsen på den udenrigspolitik, som blev ført af den amerikanske præsident Franklin D. Roosevelt og hans administration over for landene i Latinamerika. USA ønskede at have gode forhold til sine sydlige naboer især på en tid, da konflikter tiltog i antal, og denne politik var mere eller mindre ment som en måde at samle støtte i Latinamerika. Gennem Good Neighbor Policy skulle USA holde øje med Latinamerika på en mere fredfyldt måde end tidligere. Den afsluttede den foregående periode med upopulære militære interventioner og gik over til andre metoder for at fastholde USAs indflydelse i Latinamerika: panamerikanisme, støtte til stærke lokale grupper, træning af nationale garder, økonomisk og kulturel indblanding, lån fra eksport-import-banken, overvågning af finanser og politisk subversion.

Den 4. marts 1933 udtalte Roosevelt under sin indsættelsestale at: 
"Når det gælder verdenspolitik, vil jeg, at denne nation skal følge politikken med den gode nabo – naboen som bestemt respekterer sig selv, og fordi han gør det, også respekterer retten hos andre." 
Dette blev stadfæstet af Cordell Hull, Roosevelts udenrigsminister, på en konference for staterne i Amerika i Montevideo i december 1933. Hull sagde at: 
"Intet land har ret til at intervenere i indenrigs- eller udenrigspolitikken til andre lande." 
Endnu tydeligere blev det i december samme år, da Roosevelt igen gav verbalt bevis på, at der var ændringer på vej med hensyn til den amerikanske politik i området ved at udtale at: 
"Den absolutte politik for USA fra nu af er at være imod væbnet intervention."

Noter

Eksterne henvisninger 
 The Good Neighbor policy

USA's historie
Sydamerikas historie
Panamerikanisme

Panamerikanisme betegner en bestræbelse for at samle hele Amerika til enig samvirken. Tanken dæmrede allerede 1823 i Monroe-doktrinen, men fik sit ydre udtryk i den kongres, som afholdtes i Washington den 2. oktober 1889 — 19. april 1890 af nordamerikanske stats- og forretningsmænd (med udenrigsminister Blaine i spidsen) og sendemænd fra de fleste mellem- og sydamerikanske stater. Der taltes især om en toldforening eller i det mindste gensidige toldlettelser og om voldgiftsretter til at afgøre stridigheder mellem staterne indbyrdes, men udbyttet blev kun ringe, da de nyspanske stater naturligt frygtede den langt mægtigere og folkerigere, angloamerikanske unions overvægt. Dog medvirkede kongressen vist nok til den fredsslutning, som i 1895 fandt sted mellem Argentina og Chile, og til at der frem til 1. verdenskrig blev ført nogen krige mellem de nyspanske stater indbyrdes. 

Senere blev to andre panamerikanske kongresser afholdt, den 22. oktober 1901 — 31. januar 1902 i Mexico og den 21. juli — 26. august 1906 i Rio de Janeiro, hvor et eget bureau siden 1890 virkede for at holde tanken vedlige. Desuden blev der holdt flere videnskabelige kongresser særskilt for Amerika. Endvidere tilkendegav Roosevelt i 1901 en udvidelse af Monroedoktrinen, hvorefter Nordamerika burde værge de mellem- og sydamerikanske stater imod mulige forurettelser fra europæiske staters side.

Kongresser og konferencer 

 1826 i Panama. Congreso Anfictiónico de Panamá Kongressen af Panama. Organiseret af Simón Bolívar 
 1847-1848 Congreso de Lima
 1856-1857 Congreso de Santiago
 1864-1864 Congreso de Lima
 1889/90 i Washington D.C. International konference af amerikanske stater. Den 14. april er siden 1930 fejret som Pan American Day
 1901/2 i Mexico City
 1906 i Rio de Janeiro
 1910 i Buenos Aires
 1923 i Santiago de Chile 
 1928 i Havana
 1933 i Montevideo
 1936 i Buenos Aires (Peace Conference)
 1938 i Lima
 1942 i Rio de Janeiro (udenrigsministerkonference)
 1948 i Bogotá
 1949 oprettedes Latin American Education, hvilket senere blev Organisation af Ibero-amerikanske stater
 1954 i Caracas
 Anden Latinamerikanske kongres om uddannelse i Quito
 1967 Buenos Aires
 1969 Viña del Mar
 2005 Panama City, Panama - Congreso de Escritores y Escritoras de Centroamérica med målsætningen at skabe the Federación Centroamericana.
 2006 Panama City, Panama - Latinamerikanske og karibiske kongres til støtte for Puerto Ricos selvstændighed

Eksterne henvisninger 
Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XVIII, s. 814-815; opslag: Panamerikanisme

USA's historie
Sydamerikas historie
Regeringen Manuel Valls I

Regeringen Manuel Valls var Frankrigs regering fra 31. marts 2014 til 25. august 2014.

Regeringen

Ministre

Statssekræter 

Valls, Manuel 1
Parisfreden (1898)

Parisfreden var en aftale 1898, som førte til, at Spanien opgav sine krav på Cuba, Puerto Rico, dele af Vestindien, Guam og Philippinerne til fordel for USA. For Philippinerne betalte USA $20 millioner dollar. Aftalen blev underskrevet den 10. december 1898 og indebar afslutningen på den spansk-amerikanske krig. Aftalen trådte i kraft den 11. april 1899, da ratificeringerne blev udvekslet.

Aftalen betød, sammen med den tysk–spanske traktat, afslutningen på det Spanske imperium i Amerika og Stillehavet samtidig med at USA's imperialisme blev grundlagt.

Noter

Eksterne henvisninger 

Spaniens historie
USA's historie
Puerto Rico
Guam
Filippinernes historie
Cubas historie
It's Kind of a Funny Story

It's Kind of a Funny Story er en komedie-drama film fra 2010. Den er skrevet og instrueret af Anna Boden og Ryan Fleck, en tilpasning af Ned Vizzini's roman af samme navn fra 2006. Filmens stjerner er Keir Gilchrist, Zach Galifianakis, Emma Roberts, og Viola Davis. Det blev udgivet i USA den 8. oktober 2010.

Filmen modtog generelt positive anmeldelser.

Plot 

Efter at have overvejet selvmord ved at springe ud fra Brooklyn Bridge, beslutter den 16-årige Craig Gilner, sig for at gå til hospitalet for at søge hjælp. Craig fortæller Dr. Mahmoud, at han har brug for øjeblikkelig hjælp. Dr. Mahmoud registrerer Craig for én uges ophold i hospitalets psykiatriske afdeling. Det afsløres, at Craig har oplevet en masse pres på hans high school, Executive Pre-Professional High School, understreger behovet i en ansøgning om en prestigefyldt sommerskole, hans mangler i skyggen af hans bedste ven, Aaron, som han anser for at være stor på alt, og hans far, der presser ham til at gøre det godt. I første omgang Craig er usikker, om han tog det rigtige valg at bo, hovedsagelig på grund af det faktum, at hans venner kan finde ud af det. Han savner skole, især Nia, hans ven og Aarons kæreste. Han er placeret i den voksne afdeling med et par andre teenagere, fordi teenage afdelingen er under renovering.

Medvirkende 
 Keir Gilchrist som Craig Gilner
 Emma Roberts som Noelle
 Zach Galifianakis som Bobby
 Viola Davis som Dr. Minerva
 Zoë Kravitz som Nia
 Thomas Mann som Aaron Fitzcarraldo
 Aasif Mandvi som Dr. Mahmoud
 Bernard White som Muqtada
 Lauren Graham som Lynn Gilner
 Jim Gaffigan som George Gilner
 Matthew Maher som Humble
 Adrian Martinez som Johnny
 Jeremy Davies som Smitty
 Willian Silvan som Willian
 Mary Birdsong som Bobby's ekskone
 Novella Nelson som Professoren
 Morgan Murphy som Joanie
 Dana DeVestern som Alissa Gilner
 Laverne Cox som transkønnet Patient

Produktion 

I maj 2006 erhvervede Paramount Pictures og MTV Films filmrettighederne til romanen. Anna Boden og Ryan Fleck blev hyret til at tilpasse manuskriptet. Filmen blev senere placeret i turnaround og købt af Focus Features.

Produktionen begyndte i New York den 30. november 2009. Hovedfotograferingen tog omkring seks uger, der sluttede den 2. februar 2010. Scener, der finder sted i den fiktive Executive Pre-Professional High School blev skudt på Poly Prep land Day School i Brooklyn, mens Woodhull Medical Center i Brooklyn stod for Argenon Hospital.

Pr. 13 maj 2010, filmen færdig redigering. Det canadisk indie rockband Broken Social Scene arbejdede på scoren til filmen.

Referencer

Eksterne Henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2010
Komediefilm fra USA
Vinjeøra

Vinjeøra er en by i Hemne kommune i Trøndelag fylke i Norge. Frem til 1964 lå Vinjeøra i Vinje kommune, efter kommunesammenlægningen blev den en del af Hemne kommune (og gamle Vinje kommune i Sør-Trøndelag blev nedlagt). Byen ligger omtrent 95 km. fra Trondheim og 105 km fra Kristiansund. Den ligger ved  europavejen E39 og har næsten 300 indbyggere. Her ligger  Bygdemuseumet «Bua», kaféen «E39», tøj- og antikbutikken «Brukbart», samt en fødevarebutik.

Trøndelags geografi
Byer i Norge
Heimdal (bydel)

Heimdal er en af fire administrative bydele i Trondheim i Norge. Bydelen blev oprettet som en administrativ enhed d. 1. januar 2005, og er den største af de administrative bydele.

Bydelen omfatter områder:
Heimdal, det denne by, som bydelen er opkaldt efter. Byen voksede from som stationsby efter Dovrebanen blev åbnet, og var kommunecenter for de tidligere herreder Tiller og Leinstrand.
Byneset, en gammel og frugtbar jordbrugsbygd. Byneset Kirke der også erkendt som Mikalskirken i Stein, er en stenkirke fra 1100-tallet, en af de ældste i Trøndelag. 
Tiller, et af Trondheimområdets nyere boligområder, der også har en del erhvervsmæssig bebbyggelse, med blandt andet indkøbscenter og industriområder. 
Kattem, et boligområde bebygget på starten af 1970'erne. 
Kolstad/Saupstad, også boligområder fra slutningen af 1960'erne.
Klett, et større jordbrugsområde. Navnet er fra gården Klett som tilhørte Elgeseter kloster i 1500-tallet og som i 1647 var krongods.

Bydele i Trondheim
Kalle Stropp och Grodan Boll räddar Hönan

Kalle Stropp och Grodan Boll räddar Hönan er en animeret spillefilm fra 1987 instrueret af Jan Gissberg.

Svenske Stemmer 
 Thomas Funck-Kalle Stropp/Grodan Boll/Papegojan/Plåt-Niklas/Räven/Pudding/Karlsson/Hönan

Eksterne henvisninger 
 

Animationsfilm fra Sverige
Svenske film fra 1987
Thezinker

Thezinker (Kim Michael, født 20. november 1963) er en dansk kunstner. Thezinkers malerkunst er abstrakt og eksplosiv og kendt for lange titler, der har karakter af digte. Hans skulpturkunst er hovedsaglig figurativ og tager udgangspunkt i menneskekroppen, men indeholder også elementer, der er mere geometriske. Skulpturerne er udført i dels metalskrot, men består også af højt forarbejdede og teknologisk avancerede metalkonstruktioner. Thezinker kendes også for at udelade s fra alfabetet og erstatte det med z.

Zinkglobal - The key to the future 
Mest kendt er han for skulpturen "Zinkglobal - The key to the future", der i 2012 blev opstillet på Nordre Toldbod i København. Opstillingen af værket skabte en voldsom debat, da nogle, bl.a. arkitekten Christoffer Harlang mente, at værket skæmmede pladsen, og at beslutningsprocessen bag opstillingen ikke var udført af kompetente fagpersoner. På den anden side mente bl.a. kulturborgmester i København Pia Allerslev, at det var positivt, at kunstneren selv havde finansieret værket og i samarbejde med bl.a. By og Havn og ECCO havde realiseret det.

Footprintz of the future 
I 2013 udførte Thezinker en omfattende udsmykning af ECCOs Hotel og Konferencecenter i Tønder. Udsmykningen består af en række originale værker, hvor hovedværket er en 5 ton tung skulptur kaldet Footprintz of the future. Skulpturen forestiller to kæmpemæssige fødder.

Kilder 

Billedhuggere fra Danmark
Fiskeri- og Søfartsmuseet

Fiskeri- og Søfartsmuseet er et museum i Esbjerg, der beskæftiger sig med fiskeri og søfart. Museet har udstillinger om begge emner, et saltvandsakvarium og et sælarium. Desuden er der skiftende særudstillinger. Museet er blandt de 50 mest besøgte turistattraktioner i Danmark.

Historie 

Museet blev etableret i april 1968 og beskæftigede sig i første omgang med fiskeri. Allerede fra starten havde det et saltvandsakvarium, og i 1976 blev dette udvidet med et bassin til sæler. I 1989 fik det et udendørs område, der viser, hvordan fiskerlejer, mindre havne og træskibsværfter så ud omkring 2. verdenskrig. Området er løbende udvidet.

I 2000 blev der indviet en ny permanent udstilling om søfart på næsten 2.000 m2.  Udvidelsen indeholder også bibliotek, magasiner og kontorer. Saltvandsakvariet blev renoveret og udvidet i 2002, og i 2013 blev et moderniseret sælarium indviet.

Referencer 

Museer i Esbjerg
Søfartsmuseer
Museer etableret i 1968
Statsanerkendte museer i Danmark
Mendocino County

Mendocino County er et amt beliggende i den nordvestlige del af den amerikanske delstat Californien, ud til Stillehavet. Hovedbyen i amtet er Ukiah. I år 2010 havde amtet 87.841 indbyggere.

Amtet er kendt for sin karakteristiske kystlinje ud til Stillehavet, de store rødtræ-skove, vinproduktion, og sit liberale syn på dyrkning og brugen af cannabis, og støtte til dens legalisering. Det anslås at omkring en tredjedel af Mendocinos økonomi er baseret på dyrkning af marihuana.

Geografi 
Ifølge United States Census Bureau er Mendocinos totale areal på 10.044,3 km², hvoraf de 956,1 km² er vand.

Grænsende amter 
 Sonoma County - syd 
 Lake County - øst 
 Glenn County - øst 
 Tehama County - nordøst 
 Trinity County - nord 
 Humboldt County - nord

Byer i Mendocino

Eksterne henvisninger 

 Mendocino Countys officielle hjemmeside

Referencer 

Counties i Californien
Etableret i 1850
Sonoma County

Sonoma County er et amt beliggende i den nordvestlige del af den amerikanske delstat Californien, ud til Stillehavet. Hovedbyen i amtet er Santa Rosa. I år 2010 havde amtet 483.878 indbyggere.

Amtet er placeret i det sydvestlige del af Wine County, og er også områdets største producent af vin. De andre er Lake, Napa og Mendocino County

Geografi 
Ifølge United States Census Bureau er Sonomas totale areal på 4.579,7 km², hvoraf de 498,2 km² er vand.

Grænsende amter 
 Mendocino County - nord 
 Lake County - nordøst 
 Napa County - øst 
 Solano County - sydøst 
 Marin County - syd 
 Contra Costa County - sydøst

Eksterne henvisninger 

 Sonoma Countys officielle hjemmeside 

Counties i Californien
Etableret i 1850
San Benito County

San Benito County er et amt beliggende i den vest-centrale del af den amerikanske delstat Californien. Hovedbyen i amtet er Hollister. I år 2010 havde amtet 55.269 indbyggere.

Amtet blev grundlagt i 1874 med dele fra Monterey County.

Geografi 
Ifølge United States Census Bureau er San Benitos totale areal på 3.602,0 km², hvoraf de 4,4 km² er vand.

Grænsende amter 
 Santa Clara County - nord / nordvest
 Merced County - nordøst
 Fresno County - øst / sydøst
 Monterey County - sydvest / vest
 Santa Cruz County - nordvest

Byer i San Benito

Eksterne henvisninger 

 San Benito Countys officielle hjemmeside  

Counties i Californien
Etableret i 1874
Lake County (Californien)

Lake County er et amt beliggende i den nord-centrale del af den amerikanske delstat Californien. Hovedbyen i amtet er Lakeport. I år 2010 havde amtet 64.665 indbyggere.

Historie 
Amtet blev grundlagt i 1861 fra dele af Napa og Mendocino County.

Geografi 
Ifølge United States Census Bureau er Lakes totale areal på 3.443,3 km², hvoraf de 185,2 km² er vand.

Grænsende amter 
 Napa County - syd
 Sonoma County - sydvest
 Mendocino County - vest, nordvest
 Glenn County - nordost
 Colusa County - øst
 Yolo County - sydost

Byer i Lake

Eksterne henvisninger 

 Lake Countys officielle hjemmeside 

Counties i Californien
Etableret i 1861
San Diego County

San Diego County er et county beliggende i det sydvestlige hjørne af den amerikanske delstat Californien, på grænsen til Mexico. Hovedbyen i amtet er San Diego, og er også klart amtets største. I år 2010 havde amtet 3.095.313 indbyggere.

Countyet har med 110 km kystlinje til Stillehavet, ligesom der i alt er placeret 16 militære baser her.

Historie 
Countyet blev grundlagt i 18. februar 1850 som ét af delstatens oprindelige.

Geografi 
Ifølge United States Census Bureau er San Diegos totale areal på 11.721,0 km², hvoraf de 843,4 km² er vand.

Grænsende amter 
  Imperial County - øst 
  Orange County - nordvest 
  Riverside County - nord 
 grænser mod Mexico i syd

Byer i San Diego

Eksterne henvisninger 

 San Diego Countys officielle hjemmeside 

Counties i Californien
Etableret i 1850