kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Transistorradio

En bærbar radiomodtager eller transportabel radiomodtager er en radiomodtager, som i mange årtier stort set har været synonym med en transistorradio eller blot transistor. En transistorradio er en radiomodtager, som anvender transistorer som forstærkerelementer. En bærbar radiomodtager kan fx være en lommeradio, rejsemodtager eller kuffertradio.

En bærbar radiomodtager får typisk elektrisk energi fra batterier eller akkumulatorer. Mange bærbare radiomodtagere har enten en indbygget netdel eller et elektrisk stik til en ekstern, så de kan få energi fra elnettet (220-230V).

Der regnes for i dag 2005 at være ca. 7 milliarder transistorradioer i verdenen.

Historisk 
Den første kommercielt tilgængelige transistorradio blev præsenteret 18. oktober 1954 af Regency Division of Industrial Development Engineering Associates (IDEA) of Indianapolis, Indiana. Den hed Regency TR-1 og blev sat til salg november 1954.

Transistorradioen blev oprindeligt introduceret af Texas Instruments (TI) for at demonstrere transistoren. TI tabte interessen, og transistorradioen blev populariseret af Totsuko (omdøbes senere til Sony).

Anvendelsen af transistorer (af den bipolare variant) i stedet for elektronrør som forstærkerelement, betød af apparatet var meget mindre og behøvede betydeligt mindre energi end lommeradioer med elektronrør. Den typiske bærbare lommeradio fra 1950'erne var på størrelse og vægt som dagens (2005) bærbare computere og indeholdt adskillige tunge (ikke genopladelige) batterier; en eller flere "A" batterier til rørenes glødestrøm og et stort 45–90 volt "B" batteri til anodespænding. Til sammenligning var lomme transistorradioen på størrelse med en Walkman og blev i starten strømforsynet af et lille 22,5V batteri (fx Regency TR-1) og senere af det kendte 9V batteri som faktisk blev specielt designet til transistorradioen.

Transistorradioer blev først alment populære i de tidlige 1960'erne, da prisen her faldt meget. Datidens transistorradioer blev normalt kun designet til mellembølgebåndet (ca. 540–1610 kHz) og først senere til kortbølgebåndet (mellem ca. 1.700–30.000 kHz) og FM-båndet (ca. 87,5–104 MHz).

Se også 
 Radiofoni
 Ghettoblaster

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 Great pictures and info on vintage transistor radios. Also crystal radios and related radio items. 

Radiomodtagere
De Danske i Paris

De Danske i Paris er en vaudeville af J.L. Heiberg. Den blev første gang opført i 1833.

Vaudeviller og syngespil
Døde Å

Døde Å er en å og lille tilløb til Brabrand Sø i Aarhus. Åen har sit udspring i Viby Sogn. 

Åen har ikke, som man måske kunne tro, sit navn på grund af forurening. Langt tilbage i middelalderen har den haft sit navn, og det nævnes også på målebordsbladet fra omkring 1887. Navnet skyldes dens meget ringe fald, der gør, at vandstrømmen næsten er stille. Derfor fra gammel tid "den døe o".

Døde Å går ofte over sine bredder og oversvømmer de omkringliggende enge efter regnvejr.

Eksterne henvisninger 

Vandløb i Danmark
Laurbær-slægten

Laurbær-slægten (Laurus) er en planteslægt, der indeholder følgende arter:

 Laurus azorica
 Laurus canariensis
 Ægte Laurbær (Laurus nobilis)
Aronitiske velsignelse

Den aronitiske velsignelse er en velsignelse i tre led, der lyder: 

"Herren velsigne dig og bevare dig! Herren lade sit ansigt lyse over dig og være dig nådig! Herren løfte sit ansigt mod dig og give dig fred"

I Danmark har denne velsignelse været brugt siden reformationen. Præsten "lyser" den som regel hen mod slutningen af gudstjenesten.

Teksten til den aronitiske velsignelse findes i Biblen i 4 Mos 6,24-26, og den er fundet som inskription sammen med andre tekster på nogle sølvplader i Ketef Hinnom.

Liturgi
Jødedom
Lyng Kirke

Lyng Kirke er kirken i Lyng Sogn, der indtil 2004 var en del af Erritsø Sogn i Fredericia Kommune.

Kirken er tegnet af Inger og Johannes Exner.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Lyng Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Fredericia
Kirker i Haderslev Stift
Kirker i Vejle Amt
Darren Aronofsky

Darren Aronofsky (født 12. februar 1969) er en amerikansk filminstruktør.

Darren Aronofsky blev født i New York og efter gymnasiet kom han på universitetet Harvard for at studere film. Allerede under hans tid på universitetet vandt han flere priser for sine film. Der skulle dog gå seks år fra han blev færdig med skolen til hans første spillefilm π udkom. π blev lavet for et næsten ikke eksisterende budget (ifølge IMDb var budgettet på $60.000), men det lykkedes den alligevel at indspille $3.221.152 i USA. Til den næste film, Requiem for a Dream, fik han flere penge at arbejde med. Filmen var dog ikke noget kæmpe hit i biograferne, men er siden gået hen og blevet noget af en kultfilm. Filmen gav også en af dens hovedrolleindehavere, Ellen Burstyn, en Oscarnominering for bedste skuespillerinde.

Filmografi 
 π (1998)
 Requiem for a Dream (2000)
 The Fountain (2006)
 The Wrestler (2008)
 Black Swan (2010)
 Noah (2014)
 Mother (2017)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra USA
Personer fra New York City
Jøder fra USA
Bebop

Bebop eller bop er en stilart inden for jazzmusik. Den opstod i 1940'erne i USA. Altsaxofonisten Charlie Parker og trompetisten Dizzy Gillespie var de store navne, der sørgede for denne stilarts gennembrud.

Bebop er kendetegnet ved at der spilles komplekse fraser i et højt tempo og i øvrigt med komplicerede akkordprogressioner. De enkelte musikere spiller soloer, der her står mere i centrum end ensemblespil.

Beboppen opstod som reaktion på, at de hvide kopierede de sortes musik, spillede det dårligere, men tjente flere penge på det, da de var bedre til markedsføring (og havde social status til at gøre det). Thelonius Monk (bebop-pianist) skulle have sagt: "Vi laver en stilart, de ikke kan kopiere." Dette er sikkert en skrøne, men viser meget godt, hvad der rørte sig i tiden omkring beboppens opståen.

Louis Armstrong og andre ældre jazzpuritanere brød sig bestemt ikke om den nye type jazz, som i dag har samme status som den ældre jazz.

Charlie Parker spillede i 1950'erne med Miles Davis, som udviklede cool jazz, en stil med helt andre værdier end bebop.

Jazzgenrer
Musik fra USA
Gislum Herred

Gislum Herred var et herred i Aalborg Amt. Området er i dag delt mellem Vesthimmerlands og Rebild kommuner, begge i Region Nordjylland.
I middelalderen hørte det under Himmersyssel, og fra 1660-1793 var Gislum det eneste herred i Mariager Amt. 

I Gislum Herred lå følgende sogne :
 Alstrup Sogn – Vesthimmerlands Kommune
 Binderup Sogn – Rebild Kommune
 Durup Sogn – Rebild Kommune
 Farsø Sogn – Vesthimmerlands Kommune
 Fovlum Sogn – Vesthimmerlands Kommune
 Gislum Sogn – Vesthimmerlands Kommune
 Grynderup Sogn – Rebild Kommune
 Kongens Tisted Sogn – Rebild Kommune
 Louns Sogn – Vesthimmerlands Kommune
 Rørbæk Sogn – Rebild Kommune
 Stenild Sogn – Rebild Kommune
 Strandby Sogn – Vesthimmerlands Kommune
 Svingelbjerg Sogn – Vesthimmerlands Kommune (fra 1566 til 1976 del af Vesterbølle Sogn, Rinds Herred)
 Ullits Sogn – Vesthimmerlands Kommune
 Vognsild Sogn – Vesthimmerlands Kommune

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Aalborg Amt
Nilosahariske sprog

Nilosaharisk er afrikansk sprogfamilie, der især tales omkring de øvre dele af floderne Chari og Nilen, inkl. Nubien. Omkring 11 millioner mennesker talte nilosahariske sprog i 1987 iflg. Merritt Ruhlen. Sprogfamilien er ekstremt heterogen – meget mere end indoeuropæisk eller niger-congo – og den er kontroversiel, idet få sammenlignende sprogvidenskabsfolk har arbejdet på familien som et hele, og mange har benægtet dens validitet. Særlig omstridt er inkluderingen af songhay-sprogene.

Familien forgrener sig som følger iflg. Joseph Greenberg, Lionel Bender og Ethnologue:

 Komuz-sprogene
 Sahariske sprog (inkl. kanuri)
 Songhay-sprogene
 Fur-sprogene (inkl. fur)
 Maban-sprogene
 (Chari-nil-sprogene – denne gruppering blev senere forkastet, hvilket placerer de fire underfamilier herunder på samme niveau som de foregående sprogfamilier)
 Centralsudanesiske sprog
 Kunama
 Berta
 Østsudanesiske sprog (inkl. nubiske sprog og nilotiske sprog)

Shabo anses af nogle for nilosaharisk, mens andre ser det som et isoleret sprog.

Også kadu-sprogene er der uenighed om. De betragtes af nogle som nilosahariske, af andre som kordofanske, og af andre igen som en isoleret sprogfamilie.

Mande-sprogene regnes normalt for at være niger-congo, men det er blevet foreslået af flytte dem til nilosaharisk, især pga. nogle ligheder med songhay.

Det uddøde sprog meroitisk fra Kush var muligvis nilosaharisk, men for lidt er kendt om sproget til at klassificere det med sikkerhed. Det samme gælder oropom i Uganda.

Se også teda, et sprog i Tchad

Eksterne links 
 Ethnologue (på engelsk)
Troels Wörsel

Troels Wörsel (født 10. november 1950 i Aarhus, død den 12. december 2018 i Köln) var en dansk maler og grafiker.

Han modtog i 1995 Eckersberg Medaillen, i 2002 Carnegie Art Awards förstepris og i 2004 Thorvaldsen Medaillen.

Reflist

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Grafikere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Modtagere af Thorvaldsen Medaillen
Personer fra Aarhus
Erik A. Frandsen

Erik August Frandsen (født 20. april 1957) er en dansk maler og grafiker. Var i 1981 medstifter af Værkstedet Værst sammen med Christian Lemmerz, Lars Nørgård, Jacob Schokking, Ane Mette Ruge og Dorte Østergård Jacobsen.

Angels and Ghosts også kaldet "Drømmetårnet" er en kunstinstallation ved Langkær Gymnasium & HF i Tilst fra 2006 udført sammen med Jens Bertelsen, udført i spejlblankt stål med ”ridser” udført af Erik A. Frandsen. Samme materialer og metode har Erik A. Frandsen brugt ved udsmykningen af et rum i kronprisens palæ.

Hædersbevisninger 
 16. april 2010: Ridderkorset af Dannebrogordenen

Ekstern henvisning 
 

Læs mere om værket Angels and Ghosts på Kunst på stedet

Malere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer i Kraks Blå Bog
Kunstnere på finansloven
Kehnet Nielsen

Kehnet Nielsen (født 21 november 1947 i København) er en dansk maler og grafiker.
Han blev uddannet 1977-82 på det Kgl. Danske Kunstakademi.

Danskere i 1900-tallet
Malere fra Danmark
Grafikere fra Danmark
Kunstnere på finansloven
Personer fra København
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Personer i Kraks Blå Bog
Stig Brøgger

Stig Brøgger (født 8. december 1941, død 8. februar 2021) var en dansk maler grafiker, fotograf og billedhugger. Han var tidligere (1981-97) professor ved Kunstakademiet i København 

I 1974 stiftede Stig Brøgger i samarbejde med Hein Heinsen og Mogens Møller Institut for Skalakunst

Priser og Legater 
 I.R. Lund 1968-69 
 Det stoltenbergske rejselegat 1969 
 Statens Kunstfonds 3-årige stipendium 1971 
 Hielmstierne-Rosencrone 1976 
 Æreslegat fra E. Hansens forskningsfond 1988

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kunstonline om Stig Brøgger 
 

Danskere i 1900-tallet
Malere fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Modtagere af Thorvaldsen Medaillen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Ansatte ved Det Kongelige Danske Kunstakademi
Alumni fra Københavns Universitet
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Susan B. Anthony

Susan Brownell Anthony (15. februar 1820 – 13. marts 1906) var en amerikansk kvindesagspionér.

Hun kæmpede tillige for afholdssagen og slaveriets afskaffelse og begyndte omkring 1848 at organisere kvindebevægelsen i USA.

Fra 1869 blev hun leder af National Suffrage Association i samarbejde med Elizabeth Cady Stanton.

Hun udgav sammen med Stanton og Matilda Joslyn Gage The History of Woman Suffrage 1-4 (1881-1902).

Ekstern henvisning 
 Claus Bernet: Susan B. Anthony, in: BBKL, 29, 2008, 93-101, online: http://www.bautz.de/bbkl/a/anthony_s_b.shtml

Kvinderetsforkæmpere
Feminister fra USA
Engelsk-amerikanere
Kvindernes æresgalleri i USA
Berit Heggenhougen-Jensen

Berit Heggenhougen-Jensen (født 31. maj 1956) er en dansk billedkunstner og forsker.
Deltog i 1982 på den skelsættende generationsudstilling Kniven på hovedet på Tranegården i Gentofte.

Link 
 CV / Blog for Berit Heggenhougen-Jensen
 YouTube: [https://www.youtube.com/watch?v=sZFH3x4SQLo Anekdoter]. Pilot til mulig tv-serie, hvor kendte mennesker fortæller anekdoter.
 Udpeger portrættet en henvendelse: et dobbeltsidet sprogligt billede. Skrift i forbindelse med udstillingen Brygger J.C. Jacobsens Portrætpris''
 

Malere fra Danmark
Grafikere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Knud Odde

Knud Odde Sørensen (født 25. januar 1955) er en dansk musiker, maler og grafiker.

Karriere 
Odde blev uddannet bibliotekar i 1978, men han var kort forinden med til at danne den toneangivende punkgruppe Sods, der i 1983 skiftede navn til Sort Sol. Han spillede el-bas i bandet indtil 2001 og skrev musik til bandet.

Odde startede allerede som barn med at male. Som kunstner er han autodidakt, og i 1982 debuterede han på Charlottenborgs Efterårsudstilling. I 1986 kom den første separatudstilling, og siden da har han udstillet i talrige sammenhænge. Oddes værker er repræsenteret på blandt andet Trapholt og Statens Museum for Kunst.

I 1985 medvirkede han ved tilblivelsen af opslagsværket Dansk Rock - fra pigtråd til punk.

På plakatsiden kan nævnes Tivoli-plakaten 1994, DSB's 150-års jubilæumsplakat fra 1997 og plakaten for Dansk Handicap Idræts-Forbund til de paralympiske lege i Athen i 2004. Odde har også tegnet en serie på fire sportsfrimærker fra 2003.

Siden Odde forlod Sort Sol, har han koncentreret sig om at male og lave grafik. I 2009 illustrerede han bogen Vinden jeg kaldte Isbjørn af Lone Munksgaard Nielsen.

Kunstnerisk stil 
Odde regnes til de "Vilde Unge", der opererer med et stærkt symbolsprog og en ekspressiv form. Mange af Oddes værker har en meget naturalistisk karakter, næsten helt tegneserieagtig. Der er ofte tale om portrætter af kendte personer, som Shirley MacLaine, Rainer Maria Rilke, Patti Smith og Miles Davis, hvor billederne med krasse farver med knaster og kanter peger i retning af undertrykte følelser og konflikter. Med disse billeder aner man også en inspiration fra 1960'ernes popart med blandt andre Andy Warhol, der dog var langt mere glat i udtrykket.

Et motiv, der går igen, er Sort Sols maskot, der kaldes "Sigismund Blue". Figuren blev undfanget af Odde i forbindelse med filmen Som et strejf af en dråbe. Der er tale om en radmager dreng eller ung mand.

Odde er nu medlem af kunstnersammenslutningen Decembristerne.

Litteratur 
 Knud Oddes Kabinet (samling af malerier, 2004)

Legater og hædersbevisninger 
 1995: Modtager af Oluf Hartmanns Mindelegat
 Knud Odde har endvidere modtaget Statens Kunstfonds treårige arbejdslegat.

Eksterne henvisninger 
 
 

Sort Sol
Malere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer fra Store Heddinge
Rockmusikere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Peter Bonde (maler)

Peter Bonde (født 15. september 1958) er en dansk maler, installationskunstner og grafiker.
Deltog i 1982 på den skelsættende generationsudstilling Kniven på hovedet på Tranegården i Gentofte.

Ekstern henvisning 
 
 Den Store Danske, Gyldendals åbne encyklopædi
 

Malere fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Ansatte ved Det Kongelige Danske Kunstakademi
Kunstnere på finansloven
MAC-adresse

En MAC-adresse (Media Access Control) er en unik adresse. MAC-adressen kaldes også en ethernet-adresse, fysisk-adresse og lag 2-adresse. Fysisk udstyr (netkort, trådløse netkort(NIC), routere, switche, nyere mobiltelefoner) der kommunikerer med hinanden f.eks. via Internettet har en MAC-adresse. Alle NIC producenter har fået tildelt deres egen OEM kode de skal bruge på alt udstyr de producer. 
En MAC-adresse skal være så unik, at er den først skrevet til et NIC og det ikke fungerer, skal MAC-adressen endeligt kasseres. 

MAC-Adressen består af 12 hexadecimale tegn i par af to. F.eks. 00:20:18:61:f1:8a . Det giver en adresselængde på 48 bit. På noget udstyr kan man selv tildele en MAC-adresse. Til mange linux systemer kan man hente et program der hedder macchanger som tillader dig at ændre MAC adressen. En sådan adresse skal starte med 40 (hex).

xx:xx:xx:__:__:__ 
De første 6 hexadecimal tegn er OEM koden, som identificerer hvem der har lavet netkortet. Vil man gerne vide hvem der har produceret det NIC man har MAC-Adressen fra, kan det slås op gennem MAC Vendor Lookup databasen. 

__:__:__:xx:xx:xx 
De sidste 6 er selve netkortets mac-id.

Datatransmission
Tanglopper

Tangloppe-ordenen (Amphipoda) omfatter ca. 8500 forskellige beskrevne arter. Arterne er små og rejelignende. Kroppen er normalt sammentrykt fra siderne. På forkroppen er de to første par ben gribeben, dernæst to par ben, der medvirker ved fødeoptagelsen, og til sidst tre par gangben. Desuden findes tre par svømmeben og tre par "springben" på bagkroppen.
De fleste arter er havlevende, bl.a. den hjemlige tangloppe.
Enkelte arter er ferskvandslevende, som ferskvandstangloppen.

Gammaracanthuskytodermogammarus loricatobaicalensis, en Amphipoda, fik det længste systematiske navn for en organisme, indtil den var omstødt af den ICZN.

Arter 
 Almindelig tangloppe (Gammarus locusta)
 Ferskvandstangloppe (Gammarus pulex)
Skruepalme-ordenen

Skruepalme-ordenen (Pandanales) er med opstillingen af APG III systemet (2009) blevet godkendt med hensyn til indplaceringen af familier.

 Cyclanthaceae
 Skruepalme-familien (Pandanaceae)
 Stemonaceae
 Triuridaceae
 Velloziaceae

Planteordener
Ferskvandstangloppe (Gammarus pulex)

Ferskvandtangloppen, Gammarus pulex, er et lille krebsdyr, der tilhører ordenen tanglopper.

Den bliver 15 til 30 mm – hannen størst, og lever i søer og åer, gerne i områder med hårdt vand, hvor den gemmer sig blandt planter og sten. Den lever af planterester, kaldet detritus eller førne. Hannen svømmer ofte rundt med hunnen, indtil hun skifter skal, da parringen kun kan ske i kort tid herefter.

Den mexikanske ferskvandstangloppe (Hyallella azteca) er populær i Danmark som foderdyr i akvarier.

Tanglopper
Yams-ordenen

Yams-ordenen (Dioscoreales) indeholder kun få familier, som er kendetegnet ved, at de indeholder steroide saponiner, at karstrengene danner ringe, og at karrene findes ud i stængler og blade.

 Benbræk-familien (Nartheciaceae)
 Burmanniaceae
 Yams-familien (Dioscoreaceae)
 Taccaceae
 Thismiaceae

Planteordener
Kalopanax-slægten

Kalopanax-slægten (Kalopanax) er en monotypisk planteslægt, der kun rummer den nedennævnte art fra Østasien.

 Kalopanax (Kalopanax septemlobus)

Vedbend-familien
Kulilte

Kulilte, carbonmonoxid, kulmonoxid eller kulos (kemisk formel CO), som det tidligere blev kaldt, er en klar, lugtløs gasart, der kan dræbe ved indånding.

I modsætning til drivhusgassen kuldioxid har carbonmonooxid-molekylet kun ét iltatom bundet til sig. Gassen dannes typisk ved en ufuldstændig forbrænding, bl.a. i en forbrændingsmotorer i biler. De katalysatorer, der påmonteres bl.a. dieselmotorer, omdanner kulilte CO til kultveilte (carbondioxid) CO2 gennem tilføjelse af et ekstra iltatom til hvert kulilte-molekyle.

Syntetisk brændstofingrediens 
Kulilte kan fx fås ved at CO2 udvundet af atmosfæren spaltes i kulilte og ilt. Kulilte og H2 kaldes tilsammen syntesegas og man kan med denne gasblanding via Fischer-Tropsch processen danne mange syntetiske brændstoffer.

Giftig 
CO betegnes som yderst giftigt, da det binder sig ca. 250 gange lettere til blodets hæmoglobin end den O2, man normalt indånder i atmosfærisk luft. Dermed kan der selv ved en meget beskeden koncentration af CO i luften opstå en decideret forgiftning eller ligefrem død.

Kroppen kan ophobe CO i blodet over længere tid, hvorfor døden ikke nødvendigvis skyldes en akut forgiftning. Dette blev illustreret op gennem 1950'ernes Danmark, hvor mange hjem fyrede med kakkelovne. Ufuldstændig forbrænding som følge af utilstrækkelig tilførsel af ilt kan føre til dannelse af kulilte i stedet for kultveilte. Hvis kulilte spredes i boliger kan mennesker og dyr forgiftes og dø, fordi kultilte fortrænger ilt fra blodets hæmoglobin. Kulilteforgiftning var en overhængende fare i dårligt ventilerede miner på den tid, hvor man anvende levende lys. Minearbejderne begyndte derfor at medbringe en kanariefugl i et bur. Hvis den faldt af pinden, var man klar over, at det gjaldt om at søge mod frisk luft.

Kulilte-frigivende molekyler 

Kulilte-frigivende molekyler, CO-RM,  som tryptophan mangan(I) carbonyl udviser et stort potentiale som et alternativ til konventionelle antibiotika

Trivia 
H.C. Andersen beskriver i sin dagbog, hvordan han blev kulilteforgiftet i Burgos den 21. december 1862.

Eksterne links 

 Rigshospitalet om Kulilteforgiftning 
 Sundhed.dk om Kulilteforgiftning af Kim Dalhoff, speciallæge.

Kilder og henvisninger 

Luftforurening
Oxider
Kulstofforbindelser
Energilagring
Yoghurt

Yoghurt (: afledt af roden yoğ) laves ved syrning af mælk (især komælk). Ved syrningen omsættes laktosen (mælkesukkeret) til mælkesyre og aromaer, hvilket er årsag til den tyknede (viskøse) konsistens og den karakteristiske smag.

De hyppigst brugte bakterier er Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus og Streptococcus salivarius subsp. thermophilus.

Yoghurt er rig på proteiner, B-vitaminer og mineraler.

Man standardiserer og pasteuriserer mælk til et fedtindhold på 0-10%. I yoghurt med lavt fedtindhold tilsættes ofte ekstra protein for at gøre yoghurten mere viskøs. Bakteriekulturen tilsættes ved 40-43 °C og syrningen starter. Ved et pH på 4,55 - 4,45 er mælken koaguleret og man omrører og køler yoghurten ned til 18-20 °C for at stoppe syrningen.Yoghurten emballeres og køles ned i emballaget til 5-6 °C for ikke at blive for sur. Yoghurt tilsættes ofte frugt og sukker.

Historie 

Yoghurt blev opfundet i Centralasien og blev kendt som bulgarernes drik. Den blev først kendt i et større område i begyndelsen af det 20. århundrede, da den russiske biolog Ilja Iljitsj Metsjnikov populariserede drikken som vejen til et langt liv.

Den oprindeligt græske entreprenør Isaac Carasso begyndte at producere yoghurt industrielt i 1919 i Barcelona.
Dog har osmanerne altid haft yoghurt ved deres side ved alle måltider. Oprindelsessted er der hvor Tyrkiet ligger nu.

Lignende produkter 
Yoghurt minder meget om gaio, der dog er syrnet med en anden bakteriekultur.

Alternativ anvendelse 
Yoghurt naturel kan anvendes som biologisk bekæmpelse over for andre bakterier og mikroorganismer. F.eks. kan en ildelugtende bakteriekultur i et køleskab, som ellers er vanskelig at udrydde med bakteriedræbende produkter, fjernes ved afvaskning med yoghurt naturel.

Yoghurt naturel lader til at nedsætte dannelsen af stoffet hydrogensulfid (svovlbrinte), der er en hyppig årsag til dårlig ånde.

Yoghurt kan også anvendes som grundingrediens i marinering af kød 

Yoghurt kan anvendes ved fremstilling af desserten yoghurtis, hvor yoghurt helt eller delvis kan erstatte mælk, madfedt og æg.

Se også

Eksterne kilder og henvisninger 
2.   http://blog.foodfan.dk/marinering.pdf#page=1&zoom=auto,0,849

Syrnede mejeriprodukter
Morgenmadsprodukter
Tyrkiske ord og vendinger
Aronsborg

Konferencehotellet Aronsborg (eller Aronsborgs Konferenshotel) ligger 45 kilometer nordvest for Stockholm ved søen Mälaren, cirka 35 kilometer fra Arlanda Lufthavn, og cirka 2 kilometer fra bus- og jernbanestation i byen Bålsta (Håbo kommun). 

Hotellet har omkring 200 værelser, og hotellets største rum kan rumme 500 konferencegæster. Det åbnede for de første gæster i oktober 1989.

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside

Hoteller i Stockholm
Etableret i 1989