kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Relation (matematik)

En relation er i matematisk forstand en sammenknytning mellem elementer fra to eller flere forskellige mængder. Illustrationen til højre viser et eksempel på en relation R mellem to mængder, A og B: Relationen knytter bestemte elementer fra A sammen med elementer fra B, hvilket er vist som pile mellem de relevante elementer. Som et "hverdagseksempel" på en relation kan man tænke sig, at mængden A på illustrationen repræsenterer en husstand, med medlemmerne "1", "2" og "3", mens elementerne i mængden B er husstandens telefoner: "5" er husets fælles fastnet-telefon; på dette nummer kan man (som regel) komme i kontakt med alle tre medlemmer i husstanden, så derfor er der pile hertil fra alle tre medlemmer af husstanden. "6" er en mobiltelefon, der kun bruges af ét af husstandens medlemmer; derfor er der kun én pil der fører til telefon "6".

Notation 
Relationen i det indledende eksempel skrives helt kort:

Udtrykt "ikke-matematisk" kan det læses som: "Relationen R forbinder medlemmer af mængden A, med medlemmer af mængden B".

Sammenknytning mellem konkrete elementer skrives som  og kan bruges til at definere selve relationen. Skrevet på denne form ser ovenstående eksempel-relation således ud:
R = {(1; 5), (1; 6), (2; 5), (3; 5)}
Bemærk at hver pil mellem de to mængder på illustrationen ovenfor, svarer til et af de talpar der er omgivet af runde parenteser.

Relationer og funktioner 
Selv om ordet relation undertiden bliver brugt synonymt med begrebet funktion (afbildning), er der forskel: Funktion er et specialtilfælde af relationer, hvor der er netop to mængder involveret (kaldet definitionsmængde og værdimængde), og hvor der til alle elementer i definitionsmængden er knyttet netop ét element i værdimængden.

Klassifikation af relationer 

En relation ~ på en mængde M kaldes
 refleksiv, hvis x ~ x for alle x ∈ M,
 symmetrisk, hvis x ~ y ⇒ y ~ x for alle x, y ∈ M,
 antisymmetrisk, hvis x ~ y og y ~ x ⇒ x = y for alle x, y ∈ M,
 transitiv, hvis x ~ y og y ~ z ⇒ x ~ z for alle x, y, z ∈ M,

 en ækvivalensrelation, hvis ~ er refleksiv, symmetrisk og transitiv,
 en partiel ordning, hvis ~ er refleksiv, antisymmetrisk og transitiv.

En partiel ordning ≤ på en mængde M kaldes en total ordning, hvis x ≤ y eller y ≤ x for alle x, y ∈ M.

Mængdelære
Matematisk logik
Rivejern

Et rivejern er et køkkenredskab der bruges til at findele madvarer. Der findes mange forskellige udformninger af rivejern, og formen og størrelsen afhænger af hvilke slags madvarer der skal rives. F.eks. rives ost typisk på et groft rivejern, muskatnødder på et meget fint rivejern og gulerødder på et rivejern med en mellemstor hulstørrelse.

Nogle rivejern fungerer ved at man presser madvaren mod skæret og de findelte stykker kommer ud p den anden side. Andre rivejern er halvautomatiske, således at det der skal rives placeres i en kasse med rivejernet i bunden, og ved at dreje på et håndtag roterer skæret og madvaren rives. På denne måde skal der ikke bruges så mange kræfter. Man kan også få elektriske rivejern, som i løbet af kort tid river store mængder af madvarer.

Specielt fine rivejern benyttes til rivning af muskatnød og andre slags nødder. Ved fremstilling af marcipan blev der tidligere brugt en såkaldt mandelmølle, som er et cylinderformet rivejern med meget fine skær.

Se også 

Køkkenredskaber
Sleepy Hollow (film)

Sleepy Hollow er en film fra 1999 instrueret af Tim Burton, Skrevet af Kevin Yagher og Andrew Kevin Walker efter en historie af Washington Irving, med musik af Danny Elfman.

Genren er, typisk for instruktøren, svær at placere præcist: en romantisk-gotisk-krimi-spøgelses-gyser-splatter-komedie. Filmen skal først og fremmest ses for sin stemning og visuelle energi.

Filmen udmærker sig også ved en meget fin titelsekvens, som integrerer animeret titelgrafik i omgivelserne og lyssætningen, efter et langt anslag med Ichabod Cranes forhistorie.

Medvirkende 
 Johnny Depp – Constable Ichabod Crane
 Christina Ricci – Katrina Anne Van Tassel
 Miranda Richardson – Lady Mary Van Tassel/The Western Woods Crone
 Michael Gambon – Baltus Van Tassel
 Casper Van Dien – Brom Van Brunt
 Jeffrey Jones – Reverend Steenwyck
 Christopher Lee – Burgomaster
 Richard Griffiths – Magistrate Samuel Philipse
 Ian McDiarmid – Dr. Thomas Lancaster
 Michael Gough – Notary James Hardenbrook
 Marc Pickering – Young Masbath
 Christopher Walken - Headless Horseman

Eksterne Henvisninger 

Film instrueret af Tim Burton
Gyserfilm fra USA
Amerikanske film fra 1999
Film produceret af Scott Rudin
Engelsksprogede film
Slimhinde

En slimhinde er en biologisk membran, der beklæder de forskellige hulrum i kroppen og dækker overfladerne på de indre organer. Slimhinder har forskellige opbygninger afhængig af funktion men består generelt af et eller flere lag af epitelceller på lag af bindevæv. De er af endodermisk oprindelse og findes i et kontinuum med huden ved de forskellige kropsåbninger, som ved øjet, øret, indersiden af næsen, indersiden af munden, læber, vagina, urinrør samt anus. Nogle slimhinder udskiller slim, en tyk beskyttende væske. Slimhindens funktion er at stoppe patogener og skidt fra at komme inde i kroppen og forhindre dehydrering af kroppens væv.   

Organer
Armageddon (film)

Armageddon er en amerikansk katastrofe- og science fiction-film fra 1998 og handler om en gruppe borebisser, som sendes ud i verdensrummet af NASA for at forhindre en asteroide i at kollidere med Jorden. Filmen er instrueret af Michael Bay og produceret af Jerry Bruckheimer. I hovedrollerne er blandt andre en række kendte skuespillere som Bruce Willis, Billy Bob Thornton, Ben Affleck, Liv Tyler, Owen Wilson, Will Patton, Peter Stormare, Michael Clarke Duncan og Steve Buscemi.

Armageddon blev udgivet i en periode, hvor katastrofefilm havde et comeback. En anden asteroide-sammenstøds-film, Deep Impact, samt en genindspilning af Godzilla blev lavet samme år.

Soundtracket indeholder sangen I Don't Want to Miss a Thing af Aerosmith, og sangen var det første nummer 1-hit i bandets karriere.

Taglines 
 It's Closer Than You Think.
 Heads Up!
 Earth. It Was Fun While It Lasted.
 The Earth's Darkest Day Will Be Man's Finest Hour
 For Love. For Honor. For Mankind.
 6 billion people on the earth. Why did you pick me?.
 Talk about the wrong stuff

Rolleliste 
 Bruce Willis – Harry Stamper, toolpusher
 Billy Bob Thornton – Dan Truman, NASA-administrator
 Ben Affleck – A.J. Frost, chefborer
 Liv Tyler – Grace Stamper, Harrys datter
 Will Patton – Charles 'Chick' Chapple, roughneck
 Steve Buscemi – Rockhound, geolog
 William Fichtner – oberst William Sharp, Freedoms kaptajn
 Owen Wilson – Oscar Choi, geolog
 Michael Clarke Duncan – Jayotis 'Bear' Kurleenbear, roughneck
 Peter Stormare – Lev Andropov, kosmonaut
 Ken Hudson Campbell – Max Lennert, roughneck
 Jessica Steen – Jennifer Watts, Freedoms andenpilot
 Keith David – generalløjtnant Kimsey
 Chris Ellis – Walter Clark, flyveleder
 Jason Isaacs – Dr. Ronald Quincy, forsker
 Eddie Griffin – Little Guy

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1998
Science fiction-film fra USA
Medier produceret af Jerry Bruckheimer
Film instrueret af Michael Bay
Katastrofefilm fra USA
Hasdrubal

Hasdrubal Barca (d. 207 f.v.t.) var en karthaginensisk general i den anden puniske krig, han var søn af Hamilkar Barca og Hannibal var hans storebror.

Hasdrubal ledsagede sin far og bror, da en karthaginiensisk gruppe faldt i et baghold ved Acre Luce, han og broderen undslap, men Hamilkar druknede da han ledte de spanske angribere i den modsatte retning af sine sønner.

Anden puniske krig 
Da Hannibal påbegyndte sit felttog mod Italien, blev Hasdrubal tilbage for at forsvare Karthagos spanske besiddelser mod romerske angreb. Han tilbragte de næste seks år med at kæmpe mod de romerske generaler og brødre Gnaeus Scipio og Publius Cornelius Scipio, men det lykkedes ikke nogen af parterne at vinde en afgørende sejr. I 215 f.v.t. blev Hasdrubal beordret til Italien for at bringe forstærkninger til Hannibal, som havde fået overtaget der, men Hasdrubal blev besejret af romerne i slaget ved Dertosa i Spanien. Dette nederlag fik stor betydning for hele krigen, det ikke længere var muligt at sende forstærkninger til Hannibal fra Spanien, og at Hannibal derfor ikke kunne udnytte sit overtag til at besejre Rom.

Karthago sendte yderligere forstærkninger til Spanien, og trods hårde kampe lykkedes det karthaginienserne at undgå yderlige tab. I 212 f.v.t. led romerne et stort nederlag til Hasdrubal i slaget ved Øvre Baetis og begge Scipioner dræbt, og kontrollen over hele Spanien syd for Ebro lå nu hos karthaginienserne. Pga. uenigheder mellem generalerne Hasdrubal, Mago Barca og Hasdrubal Gisco kunne de ikke udnytte dette, og romerne nåede derfor at sende forstærkninger under Cladius Nero og Scipio Africanus Major i 211 f.v.t. og 210 f.v.t.

For at opretholde kontrollen med landet blev de karthagninensiske tropper spredt over hele deres spanske område, det blev udnyttet af romerne, til en række sejre og erobringer, og samtidigt blev Hasdrubal kaldt til Italien for at hjælpe sin bror der. I 207 f.v.t. lykkedes det ham at slippe forbi Scipio med en hær, for at nå ned i Italien efter at have passeret Alperne ligesom sin bror, han blev dog besejret i slaget ved Metaurus før han nåede frem til Hannibal. Hasdrubal blev dræbt under kampene og hans afhuggede hoved blev kastet ind i Hannibals lejr.

Hasdrubals evner som hærfører 
Vi kender mere til de nederlag han led, end de sejre han vandt, derfor er svært at give et endegyldigt svar på hvor store evner han havde som hærfører. Den Anden puniske krig bød på en række sammenstød mellem nogle af historiens allerbedste og mest berømte generaler, og en direkte sammenligning med dem vil derfor ikke være retfærdig. Det vi kan se ud fra vores kilder til krigen er dog at Hasdrubal hørte til blandt Karthagos bedre generaler.

Fønikien
Personer fra Romerriget
Daugård

Daugård er en by i Østjylland med , beliggende nær Vejle i Daugård Sogn. Daugård har foruden dens stationsby givet navn til Daugård Mark og Daugårdstrand i dens lille opland. Postnummeret 8721 dækker også Ørum Sogn, som indgår i et fælles områdesamarbejde. Daugård hører til Hedensted Kommune og dermed Region Midtjylland.

Byen nævnes første gang i historiebøgerne i 1399 under navnet Daghægord .
I Daugård ligger den større gård Williamsborg, Daugård Kirke, en multihal med idrætsforening, en købmand med postbutik, og nogle erhvervsbygninger. Desuden findes der en folkeskole samt gymnasiet Vejlefjordskolen syd for byen. Byområdet er under udvidelse og vokser nordpå mod Hedensted.

Daugård er desuden hjemsted for flere berømte danskere. Såvel rapperen Tue Track som den tidligere danske landsholdsspiller Thomas Gravesen stammer fra byen. Fodboldtræneren Peter Sørensen er bosat i byen.

Eksterne henvisninger 
 Lokalrådets hjemmeside med oversigt over foreninger mv. 
 Radioprogram fra DR fra Daugård

Kilder 

Byer i Hedensted Kommune
Ny Shekel

Ny Shekel er den israelske møntfod og har valutakoden ILS. Valutaen forkortes ofte NIS (fra engelsk: New Israeli Sheqel) og har ₪ som valutategn. Denne møntfod erstattede den originale Shekel efter hyperinflation i begyndelsen af 1980'erne. Møntfødderne skiftede den 4. september 1985 og var i forholdet 1 Ny Shekel = 1.000 gamle Shekel.

Eksterne henvisninger 

Møntenheder fra Asien
Israels økonomi
Daugårdstrand

Daugårdstrand er navnet på den sydligste del af Daugård Sogn, området mellem Rohden Å og Askebjerggård. Det har været nævnt i flere bøger over Danmarks seværdigheder på grund af dets kuperede bakketerræn ned til Vejle Fjord. Der er en offentlig badestrand, som flere år i træk har fået tildelt Blå Flag. Daugårdstrand blev naturfredet i 1967.

Bebyggelsen opstod omkring de teglværker, som der lå der tidligere, samt i forbindelse med den fiskeri, som nu ikke mere er et erhverv der. Der er nu kun landbrug tilbage, desuden holder kommunens højeste skatteydere også til her i deres liebhavervillaer og sommerhuse. Der er også en campingplads og en spejderhytte.

Henvisninger 
 Amtets vandretursfolder 

Naturområder i Danmark
Lokaliteter i Hedensted Kommune
Brit milah

Brit milah er navnet på den jødiske omskærelse på hebraisk (fra hebr. בְּרִית מִילָה [bə'rīt mī'lā]) eller bris(-mile) (fra jiddisch). En jødisk dreng, der er 8 dage gammel, bliver her ved en ceremoni omskåret og får ved samme anledning sit jødiske navn. Derefter følger typisk et festmåltid, hvor familien lykønskes.

Se også 

 Pidjon habbén
 Zeved habbát

Jødedom
Omskæring
Hebraiske ord og vendinger
Natrenovation

Natrenovation var den første affaldstype, der blev lavet faste indsamlingsordninger for i København.

Begrebet dækker over latrinaffald, som natmændene indsamlede mens resten af byen sov, og de ikke generede så mange med lugten.

Senere begyndte man også at indsamle andet affald fra husstandene, og da dette var dagarbejde, blev det til dagrenovation.

Latrinspandene fra København blev kørt til en rensestation på Amager, og det er herfra navnet Lorteøen stammer.

I dag afvikles ordningen i København, og R98 har kun en enkelt bil til at servicere de tilbageværende kunder på området, typisk kolonihaveforeninger uden etableret kloaknet.

Forurening
Recirkulering
Affaldsprodukter
Purim

Purim er en jødisk helligdag og fest. Her læses Esters rulle, hvori historien om purim bliver fortalt.

Historien 
Det fortælles, at der i Babylon i omkring år 400 fvt. boede en konge ved navn Xerxes (Akhashverosj). Han havde en jødisk hustru, Ester. På hendes tid planlagde Haman, der var den øverste minister i Perserriget, en landsomfattende jødeforfølgelse. Haman ville dræbe jøderne, fordi han en dag kom forbi en jøde og så ville jøden ikke bukke for ham, (at bukke betød det samme som at tilbede og jøderne måtte kun tilbede gud og det gik de meget højt op i). Ved at bagtale jøderne for kongen fik Haman kongens tilladelse til at udføre sin plan.

Haman kastede lod for at finde den bedst egnede dato til forfølgelsen. Resultatet blev den 13. adar. Derefter udsendte han en befaling til alle embedsmænd i hele riget om, at de den 13. adar skulle myrde alle jøder og konfiskere deres ejendele. 
Dronning Esters fætter hed Mordokaj. Han får dronningen til at gå i forbøn for jøderne hos kongen, selvom det er til fare for hans eget liv. Haman forsøger nemlig at slå ham ihjel. 
Da sagens rette sammenhæng går op for kongen, dømmer han Haman til døden. Mordokaj gør han til minister i stedet for Haman. På den måde blev jøderne reddet fra udslettelse.

Til minde om denne redning besluttede jøderne at holde en årlig fest den 14. og 15. adar . Festen blev kaldt Purim fordi "Pur" er hebræisk og betyder lod, lodtrækning.

Alt dette er nedskrevet i Esters rulle.

Synagogen 
Esters rulle læses i synagogen to gange under purim. Om aftenen og om dagen. Når oplæseren kommer til navnet Haman, bryder en øresønderrivende larm løs i synagogen. Her slår folk i borde eller tramper på gulvet. Først når der igen er ro i forsamlingen, fortsætter oplæsningen. Men når oplæseren igen kommer til Hamans navn, bryder larmen ud med fornyet styrke. Sådan fortsætter det, til hele beretningen om Ester, Mordokaj og Haman er læst. Dette sker mange gange eftersom Hamans navn læses op omkring 20 gange.

Festmåltidet 

En gammel skik siger, at man ved festmåltidet purim-aften skal drikke vin, til man ikke længere kan skelne mellem sætningerne "Velsignet være Mordokaj!" og "Forbandet være Haman!" Det nyder børnene, at forældrene denne ene dag om året ikke har tjek på, hvad deres børn foretager sig. Til festmåltidet tilhører der også en kage kaldet homentaschen ("Hamans lommer").

Gaver til de fattige 
Allerede i Esters Bog står der, at purim skal fejres med at give gaver. Glæden over, at det jødiske folk har overlevet alle udryddelsesforsøg indtil i dag, fordi Guds hånd har været over Hans udvalgte folk, skal vise sig i gavmildhed. Derfor er det skik at give gaver både til familie og venner og til velgørene formål. Det er et grundprincip i fejringen af de jødiske fester, at man skal tænke på de fattige. Men i forbindelse med Purim lægges der ekstra vægt på velgørenhed.

Eksterne henvisninger 

Jødiske helligdage
Bivirkning (medicin)

En bivirkning karakteriseres som et medicinalprodukts uønskede virkning til forskel fra den tilsigtede effekt af præparatet. Bivirkning omtales oftest i flertal, da langt størstedelen af medicinalprodukter har flere bivirkninger. Dette gælder både for normal medicin og de naturmedicinpræparater der rent faktisk har en virkning.

Enhver brug af medicin er en afvejning af præparatets gavnlige effekt mod de risici og ulemper der er ved præparatets bivirkninger. Bivirkningerne er forskellige fra person til person, og påvirkes også af anden medicinindtagelse.

Godkendelse og opfølgning 
Afdækning af et præparats bivirkninger er en del præparatets godkendelsesfase.
Bivirkningerne skal oplyses på en indlægsseddel i pakningen og opgives efter hyppighed.

Efter præparatets godkendelse indrapporteres mistanke om bivirkninger til lægemiddelstyrelsen. Sundhedsfagligt personale, medicinbrugere og pårørende kan alle indberette bivirkninger på Lægemiddelstyrelsens hjemmeside. Dette gælder bivirkninger hos både dyr og mennesker.

Udnyttelse af bivirkninger 
Nogle bivirkninger kan være ønskede i forhold til andre sygdomme, og præparatet vil så blive testet for brug i forbindelse med disse sygdomme.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 medicinhåndbogen.dk fortegnelse over godkendt medicin og herunder dets bivirkninger.
 medicinhåndbogen.dk artikel om bivirkninger. 
 medicinkombination.dk

Farmakologi

en:Adverse effect
eu:Albo-ondorio
it:Effetto collaterale (medicina)
pl:Efekt uboczny
zh:不良反应 (医学)
Ækvivalensrelation

En ækvivalensrelation  på en mængde X er en relation, der opfylder følgende for alle 
 Refleksiv: 
 Transitiv 
 Symmetrisk: 
Ækvivalensrelationer bliver ofte betegnet med en tilde, sådan at  bliver skrevet . Med denne notation kan aksiomerne omskrives:

 Refleksiv: a ~ a for alle a ∈ X.
 Transitiv: a ~ b og b ~ c ⇒ a ~ c for alle a, b, c ∈ X.
 Symmetrisk: a ~ b ⇒ b ~ a for alle a, b ∈ X.

Er a ~ b siger man, at a og b er ækvivalente.

På enhver mængde X er relationen lighed (=) og relationen, hvor alle elementer i X er ækvivalente, begge ækvivalensrelationer. Det er den mindste hhv. største ækvivalensrelation på X. Opfattet som mængder er lighed nemlig diagonalen { (a, a) | a ∈ X }, og den anden relation er hele X×X.

Givet en ækvivalensrelation ~ på en mængde X kan man dele X op i en række delmængder, hvor alle elementer er indbyrdes ækvivalente. Disse delmængder kaldes ækvivalensklasser og skrives typisk vha. en repræsentant for klassen: [a] = { b ∈ X | a ~ b } ⊆ X.
Mængden af alle disse ækvivalensklasser betegnes X/~, og de udgør en partition af X. Dvs. at alle ækvivalensklasser er disjunkte, og foreningen af dem alle er X.

Omvendt kan man også konstruere en ækvivalensrelation på en mængde X ud fra en partition (Xα), ved at sætte a ~ b ⇔ a og b er indeholdt i samme Xα.

Eksempler 

På de hele tal Z kan man definere relationen ~ ved
 a ~ b ⇔ 4 | a – b.
Her skal 4 | x betyde "4 går op i x". Denne relation kaldes kongruens modulo 4 ("a og b er kongruente modulo 4"), og er en ækvivalensrelation, da
 4 | a – a = 0 ⇒ a ~ a,
 a ~ b og b ~ c ⇒ 4 | a – b og 4 | b – c ⇒ 4 | (a – b) + (b – c) = a – c ⇒ a ~ c,
 a ~ b ⇒ 4 | a – b ⇒ 4 | -(a – b) = b – a ⇒ b ~ a,

for alle a, b, c ∈ Z.

Mængden af ækvivalensklasser mht. denne relation Z/~ kommer nu til at bestå af disse fire mængder:
 [0] = [4] = [508] = { ..., -8, -4, 0, 4, 8, ... } = { 4n | n ∈ Z }
 [1] = [5] = [-47] = { ..., -7, -3, 1, 5, 9, ... } = { 4n + 1 | n ∈ Z }
 [2] = [-2] = [3438] = { ..., -6, -2, 2, 6, 10, ... } = { 4n + 2 | n ∈ Z }
 [3] = [-1] = [8999] = { ..., -5, -1, 3, 7, 11, ... } = { 4n + 3 | n ∈ Z }

Indenfor gruppeteori kan dette generaliseres: hvis  er en delgruppe af en gruppe , så er to elementer  højrekongruente modulo  hvis . Dette definerer en ækvivalensrelation, da
 , hvor 1 er neutralelementet i  (og dermed også )
 
 
Ligeledes defineres venstrekongruens ved . Hvis disse to er sammenfaldende, siges  at være en normal delgruppe af .

På mængden af alle mennesker har man relationen "født i samme stjernetegn som". Dette er en ækvivalensrelation, da
 enhver er født i samme stjernetegn som sig selv,
 hvis a er født i samme stjernetegn som b og b er født i samme stjernetegn som c, så er a også født i samme stjernetegn som c,
 hvis a er født i samme stjernetegn som b, så er b også født i samme stjernetegn som a.

Dette deler alle mennesker ind i 12 ækvivalensklasser af folk, der er født i samme stjernetegn.

Referencer

Mængdelære
Windermere

Windermere er Englands største sø. Det er en aflang sø, der er formet, da en gletsjer trak sig tilbage efter sidste istid. Det har været en af Englands mest populære steder til ferier og sommerhuse siden Kendal and Windermere-jernbanen blev bygget i 1847. Den ligger i county of Cumbria i Lake District.

Søen har siden 2008 været brugt til svømmekonkurrencen Great North Swim.

Søer i England
Cumbria
Den jødiske kalender

Den jødiske kalender tager udgangspunkt i Månens placering, mens den vestlige verden generelt bruger den gregorianske kalender, som tager udgangspunkt i Solens placering i forhold til Jorden. Hver måned begynder ved nymåne. Da Jordens bevægelse om solen tager ca. 12,4 ”nymåner”, opstår der en uoverensstemmelse mellem ”måneds-beregningerne”. Den 13. måned (adar II) bliver med mellemrum indlagt for at justere månederne i forhold til årstiderne, så den svarer mere til den vestlige kalender. 

1. nissan er første dag i et nyt jødisk kalenderår; den falder altid om foråret. Navnene på månederne stammer fra Ezras tid, hvor det var babyloniske navne, der blev taget med af eksil-jøderne. Den jødiske kalender forskydes i forhold til den gregorianske kalender i en 19-års cyklus, og derfor kan der kun gives en omtrentlig sammenligning.

Månederne 

Jødedom
Kalendere
Underkøringsværn

Et underkøringsværn er en teknisk betegnelse for en kofanger. Udtrykket bruges normalt på lastbiler og i beskedent omfang på busser.

I visse tilfælde skelnes der på en lastbil mellem kofanger og underkøringsværn, idet underkøringsværnet eftermonteres lavere end en fabriksmonteret kofanger, der sidder for højt til at opfylde danske regler. Oftest er der dog tale om en konstruktion bag på bilen, ofte med lygter og nummerplade indbygget.

Underkøringsværnets funktion er at forhindre de lave personbiler i at køre ind under den højere lastbil ved en kollision. Denne ulykkestype har gennem tiden kostet mange døde og tilskadekomne, idet personbiler er bygget til at modstå størst kraft i dennes kofangerhøjde, der typisk er lavere end 60 cm fra vejen, hvor visse lastbiler er bygget med en kofanger fra 60 cm og opefter. Herved vil en lastbil ramme (eller blive ramt af) personbilens blødere dele, blandt andet toppen af kølerhjelmen, vinduer og stolperne i tagkonstruktionen. Desuden vil et kraftigt sammenstød mellem to personbiler mest give skader i benhøjde og hoftehøjde, mens lastbilen risikerer at ramme hoved og brystregion.

Ved at have et lavt placeret underkøringsværn vil lastbilen "holde igen" på personbilen i en højde, hvor denne er designet til at modstå kraften bedre.

Køretøjsteknologi
Værnemidler