Uto-aztekiske sprogfamilie

Den uto-aztekiske sprogfamilie er en nord- og mellemamerikansk sprogfamilie. Den hører til de ældste og største sprogfamilier blandt de oprindelige på det nordamerikanske kontinent, og den omfatter nu ca. 1,8 millioner mennesker, der taler ét eller flere af sprogene. Geografisk dækker sprogfamilien landområder fra USA-delstaten Oregon i nord til Panama i syd.

Nogle af sprogene og deres udbredelse 
Til den nordligste gren af de uto-aztekiske sprog (Numic-sprogene) hører bl.a. de sprog, der tales af ute, shoshone, comanche og paiute. Her er navnet på folkeslagene ikke altid sammenfaldende med betegnelsen for de enkelte sprog. F.eks. er det nordlige paiutefolks sprog en dialekt af shoshonisk, mens de sydlige paiute taler en coloradodialekt. Hopisproget danner en selvstændig gren, som er det uto-aztekiske sprog, der tales af flest i USA. Derimod er der næsten ikke flere, der taler cahuilla eller luiseño, som bruges af oprindelige folk i Californien.

De sydlige uto-aztekiske sprog omfatter bl.a. sprog, som er hjemmehørende i Arizona og New Mexico og de tilgrænsende områder af Mexico, f.eks. pimask-papagosk og tepehuansk. I Nordmexico kan først og fremmest nævnes yaquisk, mayosk og raramurisk (tarahumara). Nahuatl, hvis centrale gren blev talt af aztekerne, bruges i dag af ca. 1,8 millioner mennesker.

Ordsammenligninger 
{|class="wikitable" border="1"
|+ Liste over kognate ord i nogle uto-aztekiske sprog
|- style="background:#efefef;"
! !! PROTO-UA !! Hopisprog !! Nahuatl !! Huicholsk !! Comanchisk !! Papagosk !! Pimask !! Yaquisk !! Mayosk !!Raramurisk!!Warijíosk
|-align=center
| 'Øje' || *pusi || pūsi || iš- || hixie || pui || hehewo || vuhi || pūsim || pūsi || busí || pusi
|-align=center
| 'Øre' || *naka || naqvi || nakas- || naka || naki || nahk || naka || nakam || naka || nalá || nahka-
|-align=center
| 'Næse' || *yaka || yaqa || yaka- || || || thahk || daka || yeka || yeka || aká || yahka-
|-align=center
| 'Mund' || *tini || moʔa || tēn- || teni || tīpe || chini || teni || tēni || tēni || riní ||
|-align=center
| 'Tand' || *tami || tama || tlam- || tame || tāma || tahtami || tatami || tamim || tami || ramé || tame-
|-align=center
| 'Lus' || *ʔati || || atem- || ʔate || || || aʔati || ete || ete || || ehte
|-align=center
| 'Fisk' || *mutsi || || mich- || || || || || || || musí ||
|-align=center
| 'Fugl' || *tsūtu || tsiro || tōtol- || || tosapiti' || || || || || churugí || chuʔruki
|-align=center
| 'Måne' || *mītsa || mūyau || mēts- || metsa || mïa || mashath || masadi || mēcha || mēcha || micha || mecha
|-align=center
| 'Vand' || *pāʔ || pāhu || ā- || ha || pā || waʔig || || bāʔam || vāʔa || bāʔwí || paʔwi
|-align=center
| 'Ild' || *tahi || || tle- || tai || || || taʔi || taji || tahi || || naʔi
|-align=center
| 'Aske' || *nasi || || neš- || naxi || || || mahta || naposa || naposa || napisó || nahpiso
|-align=center
| 'Navn' || *tekwa || || tōka- || || || || te'ega || team || tewa || riwá || tewa
|-align=center
| 'Sove' || *kotsi || || kochi- || kutsi || || kohsig || kosia || koche || kōche || kochí || kochi
|-align=center
| 'Kende' || *māti || || mati || || || || mātia || || || machí || machi
|-align=center
| Se' || *tiwa || tiwa || || || || || mātia || || || ritiwá || tewa
|-align=center
| 'Give' || *maka || maqa || maka || || || || makia || maka || māka|| ||
|-align=center
| 'Brænde' || *taha || || tlala || tai- || || || || taya || taya|| rajá || taha-
|-align=center
| 'Jeg' || *naʔa || niʔ || ni-/no-/na || ne || ni || ni || āni/in|| inepo || inapo|| nijé || nē-/ noʔo
|-align=center
| 'Du' || || ʔim || mo- || || en || || am|| empo || empo|| mujé || amo/ mū
|-align=center
| 'Hvem' || *ʔakw|| hak || ak- || || hakari || hedai || heri|| jabē || have|| || ābu
|-align=center
| 'En' || *sɨm-|| sūkya || sem || xewi || sïmï || hemako || hemak|| || sēun|| ||
|-align=center
| 'To' || *wō-|| lōyom || ōme || huta || waha || gohk || goka|| gōi || wōyi|| okuá || woka
|-align=center
| 'Tre' || *pahayu|| pāyom || ēyi || haika || pahi || waik || || || baih || bikiyá ||
|}

Klassifikation 
Den uto-aztekiske makrofamilie tilhører Mets'ha/Mesikagrenen af den mellem- og sydamerikanske række i det Okhostkisk-gammelindianske sprogområde.

 Okhostkisk-gammelindianske sprogområde
 Mellem- og sydamerikanske række
 K'inago/Tewes-grenen
 Mets'ha/Mesika-grenen
 Mets'ha-Isolat (Keres)
 Nuum/Mesika-Makrofamilie (uto-aztekiske makrofamilie)
 Nordamerikanske familie
 Mexikanske familie

Nordlige gren (USA) 
 Hopisproget i Arizona
 Numiske sprog
 Centrale gruppe
 Shoshonisk
 Comanchisk
 Panamint
 Sydlige gruppe
 utosk
 Sydlige paiute
 Kawaiisu
 Vestlige gruppe
 monosk
 Nordlige paiute
 Takicsprogene
 Cupansk
 Cahuilla-Cupenosk
 Cahuilla
 Cupeno
 Luiseño
 Serran †
 Tubatulabal

Sydlige gren (Mexico) 
 Pima (Pimisk) eller tepimansk
 O'odham (pimask, papagosk)
 Nedre pimask
 Tepehuan
 Tepecano †
 Taracahitisk
 Tarahumara-gruppe
 Guarijío
 tarahumarask
 Tubar †
 Sonorasprog
 opatask (ópatask, eudevisk, hevisk) †
 Cáhita
 mayosk
 yaquisk

 Nahuatl-gruppe
 Pochuteco (Pochutla) †
 aztekisk
 nahuatl
 Central-nahuatl
 Klassisk nahuatl
 Perifert nahuatl
 Vestnahuatl
 Vestkystnahuatl
 Durangosk/nayaritisk nahuatl
 Øst-nahuatl
 Mecayapannahuatl
 nawatsk
 Huastecanahuatl
 Corachol (coransk)
 huicholsk
 Corask

Karaktertræk for de uto-aztekiske sprog 
Verberne står oftest sidst i sætningen. I sprogfamilien er de enkle sproglydsystemer afgørende.

Noter

Litteratur 
 Marianne Mithun (udg.): The Languages of Native America, 2001,  side 444-544 
 J. Dayley, Tümpisa (Panamint): Shoshone Grammar, 1989,  
 Ernst Kausen: Die Sprachfamilien der Welt. Teil 2: Afrika – Indopazifik – Australien – Amerika, 2015, , S. 858–862 og 892-903 
 R. W. Langacker (udg.): Studies in Uto-Aztecan Grammar 4 bd, 1982,  
 Wick R. Miller: Sketch of Shoshone, a Uto-Aztecan Language i Handbook of North American Indians, bd. 17: Languages, udg. af Ives Goddard, 2006,  side 693-720 
 Susan Steele: Uto-Aztecan: An Assessment for Historical and Comparative Linguistics, 1979

Se også 
 Sprog
 Sprogfamilie
 Amerikas oprindelige folk

Eksterne links 
 Indianersprog 
 Nord- und mesoamerikanische Sprachen 
 Ethnologue: Languages of the World 
 mojavedesert.net: Uto-Aztecan Tribes 

Sprogfamilier
!
Oprindelige amerikanere