kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Revlehul

Et hestehul eller revlehul er et hul i en revle, hvor der kan dannes en kraftig udadgående lokal og midlertidig strøm. Revlehullerne ligger med 100-400 meters interval langs (sand-) stranden og opstår, når der er tilstrækkeligt meget vand inden for revlen grundet bølger, som giver et pres, der danner en udadgående strøm gennem revlen.

Af og til kaldes revlehuller for udadgående strøm eller fralandsstrøm.

Navnet hestehul kommer af, at sømænd i gamle dage kaldte revler for heste, deraf navnet hestehuller.

Badende vil ved et revlehul – i sjældne tilfælde – kunne blive ført med strømmen ud på dybt vand. Strømmen er så kraftig (2-8 km/t), at det man instinktivt vil gøre – svømme mod land – er virkningsløst. Selv dygtige svømmere kan ikke klare det. Man skal slappe af og i stedet enten svømme langs kysten, så man kommer bort fra den udadrettede strøm, eller blot holde sig flydende. Så kan man måske svømme i land et sted hvor der ikke er udadrettede strøm.

Det er en skrøne, at badende vil kunne blive suget under vandet i hestehullet, men man mister fodfæstet, hvis strømmen er stærk nok, og bliver nødt til at træde vande eller svømme. Er hullet i revlen dybt nok, kan det i sig selv gøre, at man mister fodfæstet, når man træder ud i revlehullet.

Anvendelser 
Revlehuller kan være anvendelige for surfere, da de så sparer kræfter på at padle ud for at fange en bølge. De kan også anvendes af livreddere (svømmende eller på padlebrædder), hvor de så kan anvende revlehuller til at komme hurtigere ud fra kysten for at kunne udføre en redning hurtigere, end hvis de skulle have svømmet/padlet gennem bølgerne.

Se også 
 Høfde

Referencer

Eksterne henvisninger 
 respektforvand.dk: Revlehuller 
 Science of the Surf website (Australia) – excellent video explaining how to recognise and understand rip currents.
 Rip Current Safety (US National Weather Service)
 United States Lifesaving Association, Rip Currents
 Rip Currents – Everything a swimmer needs (pictures too) on just one page

Kyst- og havlandskabsformer
Havstrømme
Bysted

Bysted er en landsby på Salling, beliggende 2 km nordvest for Durup, 4 km øst for Glyngøre og 24 km nord for Skive. Bysted hører til Skive Kommune og ligger i Region Midtjylland.

Bysted hører til Nautrup Sogn. Nautrup Kirke ligger i landsbyen Nautrup 1 km sydvest for Bysted.

Historie

Jernbanen 
Sallingbanen (1884-1971) passerede ½ km nord for Bysted. Efter tre henvendelser fra borgerne oprettede DSB 1. august 1925 trinbrættet Bysted ved Grynderupvej, hvor der lå et vogterhus.
 
Beboerne måtte bekoste adgangssti til perronen, og først i 1930 fik de et lille venteskur. I starten standsede kun tre tog i hver retning ved Bysted, men fra 5. februar 1926 standsede næsten alle tog efter behov. Trinbrættet blev nedlagt 27. maj 1967, fordi det blev brugt for lidt.

Cykelstien Salling Natursti, der er anlagt på den tidligere jernbane og følger banens tracé næsten hele vejen mellem Skive og Glyngøre, passerer det tidligere trinbræt. Vogterhuset ligger der endnu.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Mogens Duus: Med toget til Glyngøre og Nykøbing Mors, bane bøger 2009, s.158f
 EVP (Erik V. Pedersen) med gamle billeder af stedet hvor trinbrættet lå

Lokaliteter i Skive Kommune
Frihedspartiet

Frihedspartiet er navnet på en del partier, oftest placeret på den politiske højrefløj

Danske partier 
  Frihedspartiet (2007-2012) - Ruth Evensens parti, som i 2012 skiftede navn til Frihedskæmperne.
  Frihedspartiet (Danmark) - Videreførsel af Fremskridtspartiets Glistrup-fløj (2013-)

Udenlandske partier 
  Frihedspartiet i Finland
  Frihedspartiet i Holland
  Frihedspartiet i Østrig
 Det Islamiske frihedsparti

Tidligere partier 
  Frihedspartiet (2004) – stiftet af Thomas Sørensen og Klaus .
  Det tyskfolkelige Frihedsparti

Se også 
Partier/politiske bevægelser med beslægtede navne:
  Fremskridtspartiet
  Frihed 2000
  Frie Folkeparti
  Frihedsunionen (UW)
  Frihed
Saarlooswolfhond

Saarlooswolfhond blev skabt i 1921 af Leendert Saarloos, da han krydsede en schæferhund med en hunulv. Efter selektiv avl gennem flere tiår viste racen sig noget lettere at træne end den lignende Tjekkoslovakisk ulvehund, men den er stadig flokorienteret og har ulvens mistænksomhed i sig, og den kan derfor være lidt sky.

Racen blev officielt anerkendt i 1975, men er kun lidt kendt uden for Holland. Den grove pels er ganske lang, dog ikke for lang, og den har en tæt underuld. Halen er bred og kraftfuld, og ørerne er opretstående. Højden er 60-75 cm og vægten 36-41 kg. Hunden er temmelig langbenet, og forpoterne er på ulvevis let udaddrejede.

Hunderacer fra Nederlandene
Aarhus Bryghus

Aarhus Bryghus er et dansk mikrobryggeri beliggende i Viby J syd for Aarhus centrum. Bryggeriet blev startet i 2005 af den tidligere produktudviklingschef ved Royal Unibrew, Niels F. Buchwald, som opsagde sit job for at åbne eget bryggeri. Øllet forhandles primært i Dansk Supermarkeds butikker i hele landet.

Se også 
 Bryggerier i Danmark

Eksterne henvisninger 
 Aarhus Bryghus' hjemmeside

Mikrobryggerier fra Danmark
Bryggerier i Aarhus
Etableret i 2005
Bavelse

Bavelse er en herregård, der nævnes første gang i 1383 og ligger ved Bavelse Sø i Bavelse Sogn i Næstved Kommune. Jacob Ulfeldt opførte i 1588 en renæssanceborg, som blev revet ned i begyndelsen af 1700-tallet. Den nuværende hovedbygning er opført i 1845  af Chr. Rønnenkamp.

Godserne Bavelse og Næsbyholm er tilsammen 2.000 hektar.

Ejere af Bavelse 
 (1370-1383) Oluf Glug
 (1383) Margrethe Olufsdatter Glug gift Moltke
 (1383-1410) Henneke Johan Moltke
 (1410-1450) Evert Moltke
 (1450-1466) Johanne Evertsdatter Moltke gift Thott
 (1466-1480) Erik Aagesen Thott
 (1480-1497) Svend Eriksen Thott
 (1497-1500) Anne Svendsdatter Thott gift Flemming
 (1500-1525) Herman Flemming
 (1525-1534) Erik Hermansen Flemming
 (1534-1544) Jacob Hermansen Flemming
 (1544-1588) Anne Jacobsdatter Flemming gift Ulfeldt
 (1588-1593) Jacob Ulfeldt
 (1593-1610) Corfitz Ulfeldt
 (1610-1630) Jacob Ulfeldt
 (1630-1647) Corfitz Ulfeldt
 (1647-1648) Oluf Daa
 (1648-1661) Corfitz Ulfeldt
 (1661-1664) Frederik 3.
 (1664-1667) Peter Holmer / Casper von Buchwaldt / Johan Banniermann
 (1667-1673) Christoffer Gabel
 (1673-1683) Ermegard Badenhaupts gift Gabel
 (1683-1703) Frederik Gabel / Valdemar Gabel
 (1703-1705) Hans Albrecht Heseker
 (1705) Herman Schøller
 (1705-1711) Enke Fru Christine Schøller
 (1711) Frederik 4.
 (1711-1712) Charlotte Helene von Schindel
 (1712-1720) Petra Sophie Reedtz-Thott
 (1720-1756) Christian Sigfred von Plessen (f. 1696)
 (1756-1763) Johan Ludvig Holstein
 (1763-1775) Christian Frederik von Holstein
 (1775-1795) Carl Adolph Raben
 (1795-1804) Frederik Sophus Raben
 (1804-1823) Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe
 (1823-1824) Boet efter C. C. S. af Danneskiold-Samsøe
 (1824-1837) Den Danske Stat
 (1837-1867) Christian Rønnenkamp
 (1867-1872) Enkefru Jessy Caroline Howden gift Rønnenkamp
 (1872-1881) Enkefru Jessy Caroline Howden gift Rønnenkamps dødsbo
 (1881-1930) Christian Howden-Rønnenkamp født Müller
 (1930-1948) Jessy Howden-Rønnenkamp gift Holck
 (1948-1975) Mogens Preben Christian-Eiler Howden-Rønnenkamp lensbaron Holck
 (1975-) Karl Mogens Howden-Rønnenkamp lensbaron Holck

Se også 
 Herregårde i Præstø Amt

Kilder 
 J. P. Trap : 5. udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Næstved Kommune
Herregårde i Sorø Amt
Næsbyholm (Sjælland)

Næsbyholm er et slot, der oprindelig lå i landsbyen Næsby og nævnes første gang i 1388 som Næsbygaard og kaldet Næsbyholm fra 1585. Slottet ligger i Næsby Sogn i Næstved Kommune. Hovedbygningen er opført i 1585 ved Hans van Steenwinckel den ældre og ombygget i 1861 ved Christian Hansen. Den er nedbrændt i 1932 og genopført ved G.B. Hagen – og igen delvist nedbrændt i 1947 og genopbygget ved Ole Hagen.

Godserne Bavelse og Næsbyholm er tilsammen 2.000 hektar.

Ejere af Næsbyholm 
 (1388-1410) Anders Olufsen Lunge
 (1410-1447) Jep Andersen Lunge
 (1447-1460) Slægten Lunge
 (1460-1483) Laurens Axelsen Thott
 (1483-1509) Slægten Thott
 (1509-1513) Torben Oxe
 (1513-1525) Otto Holgersen Rosenkrantz
 (1525-1557) Otto Ottosen Rosenkrantz
 (1557-1575) Birgitte Ottosdatter Rosenkrantz gift Brahe
 (1575-1620) Steen Brahe
 (1620-1651) Otte Brahe
 (1651-1663) Otto Christopher Ulfeldt
 (1663-1683) Edel Ulfeldt gift Bielke
 (1683-1709) Christian Frederik Bielke
 (1709-1716) Kronen
 (1716-1720) Petra Sophie Reedtz-Thott
 (1720-1756) Christian Sigfred von Plessen (f. 1696)
 (1756-1763) Johan Ludvig Holstein
 (1763-1775) Christian Frederik Holstein
 (1775-1795) Carl Adolph Raben
 (1795-1804) Frederik Sophus Raben
 (1804-1823) Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe
 (1823-1824) Slægten af Danneskiold-Samsøe
 (1824-1837) Den Danske Stat
 (1837-1867) Christian Rønnenkamp
 (1867-1872) Enkefru Jessy Caroline Howden gift Rønnenkamp
 (1872-1881) Enkefru Jessy Caroline Howden gift Rønnenkamps dødsbo
 (1881-1930) Christian Howden-Rønnenkamp
 (1930-1948) Jessy Howden-Rønnenkamp gift Holck
 (1948-1975) Mogens Preben Christian-Eiler Howden-Rønnenkamp lensbaron Holck
 (1975-) Karl Mogens Howden-Rønnenkamp lensbaron Holck

Se også 
 Herregårde i Præstø Amt

Referencer

Eksterne henvisninger 
Slottets hjemmeside 

Herregårde i Næstved Kommune
Herregårde i Præstø Amt
Metonymi

Metonymi (af græsk metonymia 'navneombytning', af meta- og onyma, variant af onoma 'navn') er en stilfigur, hvor man erstatter et udtryk med et andet fra samme generelle betydningsområde. I metonymi er der en konkret sammenhæng i tid, sted eller årsag-virkning mellem det anvendte begreb og det, som det metonymisk betegner, modsat f.eks. symbol og metafor. Metonymi bruges ofte i hverdagssproget uden at man tænker nærmere over det.

Eksempler 
 "At læse Goethe" i betydningen "at læse Goethes værker".
 "Christiansborg" i betydningen "folketinget".
 At "svede" i betydningen "arbejde hårdt".
 "Pressen" om "de trykte aviser" eller "nyhedsmedierne" (egentlig trykpressen)
 At invitere til "middag" i betydningen "varm mad" (som en gang spistes ved middagstid)
 "Jakkesættene gik over vejen" I betydningen "Mændene i jakkesæt gik over vejen"
 "Gi'r du en kop?" Som i betydningen "Gi'r du en kop kaffe/te?"
 "Gryden koger" som i betydningen af "Vandet i gryden koger"

Se også 
 Synekdoke
 Synonym
 Idiom

Kildehenvisninger 

Stilistik
Græske ord og vendinger
Polyfenol

Polyfenoler er en gruppe af antioxidanter, der findes i mange varianter i fødevarer. En af formerne findes f.eks. i stor mængde i rødvin, fordi druerne har et højt indhold af disse stoffer i skallerne og kernerne. Polyfenoler findes desuden i te og mange frugter, især i skallen, og i grøntsager. Også i humle som bruges i ølbrygning er der et rigt indhold af polyfenoler. Antioxidanter er vigtige, da de angriber de frie radikaler. Det er gavnligt for hjertet, så man bl.a. undgår iskæmisk hjertesygdomme (IHS).

Se også 
 Anthocyanin
 Catechin
 Fenol
 Flavonoid
 Kinon
 Lignin
 Quercitin
 Resveratrol
 Tannin

Ekstern henvisning 
 Læge Erik Skovenborg: Vin og helbred – myter og facts, 2000 
 Catechin

Organisk kemi
Ernæring
Kollegium (flertydig)

Ordet kollegium eller kollegie, i tidligere retstavninger collegium og collégium, har flere betydninger. Ordet kommer oprindeligt fra latin og betyder sammenslutning.

 Kollegium er en fællesbolig for et større eller mindre antal studerende, sædvanligvis oprettet ved donation og med særlige privilegier, fx lav husleje og i få tilfælde gratis mad.
 College er en fra ældre tid kommende betegnelse for en skole - fra 
 Kollegie/Kollegium en almindelig dansk sprogform der betyder
 - en gruppe af personer, der samles og samarbejder om faglige anliggender, fx et lærerkollegium. Kan sikkert også benyttes om informelle grupper, fx Collegium Sladdriaticum om en sladreklub.
 - derimod forældede betydninger er som ex forelæsning på et universitet, eller inden for en sluttet kreds, eller som et hæfte med en nedskreven forlæsning, et kollegiehæfte.
 i ældre tid en rådgivende forsamling
 Kommercekollegiet
 Finanskollegiet
 Skatkammerkollegiet
 Collegial-Tidende
 Populære forekomster
 Kollegiet (film)
Tybjerggård

Tybjerggård er en af landets ældste storgårde, som nævnes første gang i 1291. Tybjerggaard ligger i Tybjerg Sogn i Næstved Kommune. Den nuværende hovedbygning er opført i 1763, og er en enetages bygning i rokokostil som stadig eksisterer i næsten uændret skikkelse. Den blev opført af forfatteren og embedsmanden Tyge Rothe, som lod den daværende hovedbygning i bindingsværk nedrive. 

Tybjerggård Gods er på 1030 hektar med Fuglsang

Ejere af Tybjerggård 

 (1291-1300) Jens Sjællandsfar
 (1300-1305) Margrethe Jensdatter Sjællandsfar gift Eberstein
 (1305-1322) Henrik Albertsen Eberstein
 (1322-1327) Margrethe Jensdatter Sjællandsfar gift Eberstein
 (1327-1360) Cecilie Henriksdatter Eberstein
 (1360-1382) Peder Ludvigsen Eberstein
 (1382-1397) Peder Basse
 (1397-1408) Tyge Basse
 (1408-1446) Sten Tygesen Basse
 (1446-1448) Torben Bille
 (1448-1459) Sophie Bille gift Godov
 (1459-1469) Peder Olufsen Godov
 (1469-1479) Anders Pedersen Godov / Oluf Pedersen Godov
 (1479-1485) Sten Andersen Godov
 (1485-1525) Cecilie Andersdatter Godov gift Henriksen
 (1525-1558) Oluf Glob
 (1558-1578) Dorte Henriksen gift Glob
 (1578-1581) Bjørn Kaas
 (1581-1596) Gabriel Kaas
 (1596-1624) Frederik Quitzow
 (1624-1655) Pernille Banner gift Krafse
 (1655-1672) Erik Banner
 (1672-1678) Ulrik Frederik Gyldenløve
 (1678) Kronen
 (1678-1689) Adam Levin Knuth
 (1689) Kronen
 (1689-1708) Margrethe Wilders gift Werdelmann
 (1708-1724) Anne Margrethe Heinen
 (1724-1728) Frederik von der Maase
 (1728-1735) Conradine Sophie Rostgaard gift von der Maase
 (1735-1763) Peter West
 (1763-1792) Tyge Rothe
 (1792-1795) Andreas Bjørn Rothe
 (1795) T. Bræstrup
 (1795-1798) Henrik Gregorius Lund
 (1798-1804) Christopher Schøller Bülow
 (1804-1833) Jacob Johansen de Neergaard
 (1833-1835) Sophie Magdalene Dinesen gift (1) de Neergaard (2) Steinmann
 (1835-1854) Peter Frederik Steinmann
 (1854-1866) Sophie Magdalene Dinesen gift (1) de Neergaard (2) Steinmann
 (1866-1894) Peter Frederik Steinmann
 (1894-1910) Peter Frederik Steinmann
 (1910-1957) Det Steinmannske Legat
 (1957-2004) Herlufsholm Skole og Gods
 (2004-) Bent Jeppesen

Henvisninger 

Tybjerggård Gods

Kilder 
 J.P. Trap: 5.Udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Næstved Kommune
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Slægten Dinesen
Herregårde i Præstø Amt
Leonard Sachs

Leonard Sachs (født 26. september 1909 i Roodepoort i Sydafrika, død 15. juni 1990 i London, England) var en engelsk skuespiller og teaterdirektør med en lang række teater-, film- og tv-roller. I Danmark huskes han især som The Chairman i tv-underholdningsprogrammerne "De gode gamle dage" fra Leeds City Varieties.
Leonard Sachs blev født i den britiske koloni Transvall. I 1947 blev han gift med den engelske skuespiller Eleanor Summerfield, (7. marts 1921-13. juli 2001), og de fik to sønner, Robin og Toby, hvoraf Robin Sachs (født 5. februar 1951) selv har fået karriere som skuespiller.

Sachs og skuespilleren Peter Ridgeway (1904-1938) grundlagde i 1936 Players' Theatre i London for at bevare den engelske Music hall tradition. Teatret havde stor succes og eksisterede til 2002. Siden er det genopstået i nye lokaler.

Leonard Sachs overtog i 1955 rollen som The Chairman i "The Good Old Days" efter Don Gemmell, (1903-1982), og fik der stor opmærksomhed med karismatiske optræden og ekvilibristisk sprogbrug. Da showet var mest populært midt i 1970'erne var der en venteliste på mere end 24.000, der ønskede at være tilskuere . Leonard Sachs var The Chairman til programmet blev nedlagt i 1983. Da havde det været sendt i 30 år.

Som skuespiller gjorde Leonard Sachs sig i England bemærket som Shakespeare-fortolker, men han blev også kendt fra flere tv-film og serier. Blandt andet havde han roller i den engelske science fiction-serie "Doctor Who", der blev vist i England fra 1963 til 1983. Leonard Sachs optrådte i flere genrer og spillede bl.a. Group Captain Pritchard i James Bond-filmen "Agent 007 i ilden" (en: "Thunderball") fra 1965.

Leonard Sachs Coffee 
Leonard Sachs har fået en kaffedrink opkaldt efter sig. Den består af: 

 3 cl Grand Marnier Rouge
 3 cl Kahlúa
 varm kaffe
 løst pisket flødeskum

Den laves efter samme principper som en Irish coffee og serveres i et kaffeglas eller et varmebestandigt vinglas. Som pynt kan der drysses lidt pulverkaffe eller brun farin over.

Referencer

Kildehenvisninger 
 HVEM HVAD HVOR, Politikens årbøger 1969
 
 The Players's Theatre  (teatrets officielle hjemmeside)
 BIRTH Television Archive: Good Old Days  (fortællingen om 'The Good Old Days')

Skuespillere fra Sydafrika
Teaterskuespillere fra England
Filmskuespillere fra England
Tv-skuespillere fra England
Efor (flertydig)

Efor er en titel, der har flere betydninger:

 Efor – en af de fem øverste embedsmænd i oldtidens Sparta, der bl.a. førte tilsyn med de andre embedsmænds og kongernes virksomhed
 Efor – en forstander for et kollegium
 Efor – en bestyrer af legater eller stipendier til studerende
 Efor – en øvrighedsperson, som deltager i tilsynet med skoler – betegnelsen bruges nu kun ved enkelte katedralskoler

Se også 
 Eforen – baren og fælleshuset på Kollegierne i Universitetsparken i Aarhus – huset og baren har fået navnet, da en af kollegiernes eforer tidligere beboede huset
Pigæble

Pigæble (Datura) er en slægt med ca. 15 arter, som er udbredt fra det sydlige USA over Mexico og det øvrige Mellemamerika til det nordlige Sydamerika. Det er store, kraftigt voksende, enårige planter (eventuelt kortlevende stauder). Bladene er spredtstillede og store med en lappet eller tandet rand. Blomsterne er oprette eller udspærrede, trompetformede og meget store. Farven varierer fra gul over hvid til lyserød og lysviolet. Frugten er en tornet kapsel med mange, tykskallede frø. Alle dele af planterne er stærkt giftige.

Her omtales kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Pigæble (Datura stramonium)
 Blå pigæble (Datura matel)

Bemærk, at flere arter tidligere har været anbragt i denne slægt, men nu er udskilt i slægten Engletrompet (Brugmansia).

Noter 

Natskygge-familien
José Vicente García

José Vicente García Acosta (født 4. august 1972 i San Sebastián) er en spansk tidligere professionel landevejsrytter.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige cykelryttere fra Spanien
Sportsdirektører
Orebjerg

Orebjerg er en gammel gård, som nævnes første gang i 1329 og ligger i Krogstrup Sogn i Frederikssund Kommune. Hovedbygningen er opført i 1780 og ombygget i 1856.

Orebjerg Gods er på 406 hektar med avlsgården Pagterold.

Ejere af Orebjerg 

 (1327-1336) Peder Grubbe
 (1336-1386) Peder Pedersen Grubbe
 (1386-1396) Hemming Jensen Krag
 (1396-1412) Margrethe 1.
 (1412-1609) Kronen
 (1609-1625) Breide Rantzau
 (1625-1635) Kaj Rantzau
 (1635-1641) Anne Lykke gift Rantzau
 (1641-1655) Frantz Lykke
 (1655-1660) Christence Lykke gift Brockenhuus / Frantz Brockenhuus
 (1660-1667) Christence Lykke gift Brockenhuus
 (1667-1689) Friedrich von Arenstorff
 (1689-1698) Augusta Elisabeth von Rumohr gift von Arenstorff
 (1698-1735) Christian von Arenstorff
 (1735-1745) Adolf Andreas von der Lühe
 (1745-1746) Christian 6.
 (1746-1748) Frederik 5.
 (1748-1763) Jonas Jørgensen
 (1763-1798) Niels Jørgensen de Svanenskiold
 (1798-1801) Johanne de Neergaard gift de Svanenskiold
 (1801-1805) Peder Jørgensen de Svanenskiold
 (1805-1821) Preben Bille-Brahe
 (1821-1827) Den Danske Stat
 (1827-1854) Carl Johan Georg Müller
 (1854-1880) Johan Friedrich Hellmers
 (1880-1914) Carl Johan Hellmers
 (1914-1922) H. Madsen
 (1922-1938) F. Alsing
 (1938-1947) Slægten Alsing
 (1947-1975) H. Palsbøll
 (1975-1992) Claus Palsbøll
 (1992-1995) Jørn E. Jensen
 (1995-2003) Jørn E. Jensen / Jeppe L. Jensen / Thomas J. Jensen
 (2003-) Pagterold ApS v/a Jørn E. Jensen / Thomas J. Jensen / Bent Jeppesen

Kilder 
 J.P. Trap: 5.Udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Frederiksborg Amt
Herregårde i Frederikssund Kommune
Sønder Boulevard

Sønder Boulevard er en 1,3 km lang gade på Vesterbro i København. Den ligger i forlængelse af Halmtorvet og fører ned til nu nedlagte Enghave Station, hvorefter den munder ud i Vesterfælledvej.

Hvor gaden ligger i dag, lå 1847-1864 den inderste del af Danmarks første jernbane, Vestbanen. I 1864 omlagdes banen imidlertid til at gå over Frederiksberg og i 1911 til dens nuværende forløb på sydsiden af Ingerslevsgade.

Gaden blev ifølge bogen Københavnske gadenavnes historie anlagt i 1905. På Hother Waagensens Kort over Kjøbenhavn fra 1886 kan den imidlertid sammen med Halmtorvet og Stampesgade genkendes under navnet Ny Stormgade. Det er dog uklart, om den vestlige ende da lå ved Dannebrogsgade eller Dybbølsgade, eller om den kunne følges helt ud til Enghave Station.

Selve navnet Sønder Boulevard er givetvis tænkt som en pendant til Vester Boulevard, der i 1954 omdøbtes til H.C. Andersens Boulevard.

I 1924 åbnede i nr. 79-81 biografen Boulevard-teatret. Den afløstes i 1965 af Københavns første egentlige Art Cinema, Peter Refn og Knud Hauges Camera, som eksisterede indtil 1974, hvor Refn overtog Grand Teatret.

Sønder Boulevard blev sammen med Halmtorvet totalrenoveret i perioden 1999-2003 og har i dag en række faciliteter mellem de to kørebaner, som eksempelvis boldbur og legeplads. Efter renoveringen fortrak sexarbejderne sig fra Halmtorvet og Sønder Boulevard og har siden holdt til i Skelbækgade.

Eksterne henvisninger

Noter 

Gader på Vesterbro
Pagterold

Pagterold er en lille herregård som er oprettet i 1672 af Frederik von Arenstorff til Svanholm og var en avlsgård under Oreberg Gods. Gården ligger i Krogstrup Sogn i Frederikssund Kommune.

Pagterold er på 125,5 hektar.

Ejere af Pagterold 

 (1672-1689) Friedrich von Arenstorff
 (1689-1698) Augusta Elisabeth von Rumohr gift von Arenstorff
 (1698-1735) Christian von Arenstorff
 (1735-1745) Adolf Andreas von der Lühe
 (1745-1746) Christian 6.
 (1746-1748) Frederik 5.
 (1748-1763) Jonas Jørgensen
 (1763-1798) Niels Jørgensen de Svanenskiold
 (1798-1801) Johanne de Neergaard gift de Svanenskiold
 (1801-1805) Peder Jørgensen de Svanenskiold
 (1805-1821) Preben Bille-Brahe
 (1821-1827) Den Danske Stat
 (1827-1854) O.G. Müller
 (1854-1880) Johan Friedrich Hellmers
 (1880-1901) Carl Johan Hellmers
 (1901-1911) Christoffer Nielsen
 (1911-1930) C. Kühnel
 (1930-1946) P.C. Olsen
 (1946-1961) G. Olsen
 (1961-1990) Gunnar Jensen
 (1990-1995) Jørn E. Jensen
 (1995-2003) Jørn E. Jensen / Jeppe L. Jensen / Thomas J. Jensen
 (2003-) Pagterold ApS v/a Jørn E. Jensen / Thomas J. Jensen / Bent Jeppesen

Kilder 
 J.P. Trap: 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Frederiksborg Amt
Herregårde i Frederikssund Kommune
Etableret i 1672
Skelbækgade

Skelbækgade er en lille gade på Vesterbro i København. Gaden forbinder Søndre Boulevard med Ingerslevsgade og fortsætter mod syd over Dybbølsbro. Gaden afgrænser Hvide kødby fra Vesterbro og den østlige side er således en del af Kødbyen.

I de seneste år har Skelbækgade været knudepunkt for Københavns gadeprostitution, da de tidligere tilholdssteder, Halmtorvet og Istedgade er blevet byfornyet væsentligt.

En kiosk i gaden var den 11. september 2009 scene for et drabsforsøg i Bandekrigen.

Henvisning 

Gader på Vesterbro