kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ø-mærket

Ø-mærket er et dansk økologimærke. Med teksten "statskontrolleret økologisk" fortæller mærket, at danske statslige myndigheder fører kontrol med de virksomheder, der sidst har forarbejdet eller pakket produktet.

Reglerne for økologisk produktion, som virksomhederne kontrolleres efter, er baserede på EU's økologiforordning plus visse skærpelser. Det er Landbrugsstyrelsen som administrerer og kontrollerer reglerne for den økologiske landbrugsproduktion og de tilhørende forsyningsvirksomheder. Det er Fødevarestyrelsen, herunder de lokale kontrolenheder, som administrerer og kontrollerer reglerne om økologisk akvakultur samt reglerne om forarbejdning og forhandling af økologiske fødevarer.

Ø-mærket er rødt.

Se også 
 Det Økologiske Spisemærke

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Alt-om-Økologi.dk (Se leksikonafsnit om Økologiens historie i Danmark, regler for Ø-mærkning m.m.)
 Rapport om hvad Ø-mærket er og ikke er

Certificeringsmærker
Økologisk jordbrug
Økologisk landbrug
Krummerne

Krummerne er en dansk filmserie om familien Krumborg og særligt drengen 'Krumme'. Filmene er løst baseret på Thøger Birkelands populære børnebogsserie, der blev filmatiseret for første gang. Krummerne havde biografpremiere den 4. oktober 1991, og trods ret lunkne anmeldelser blev filmen en både stor og kommerciel success – med over 850.000 solgte biografbilletter. Laus Høybye blev en ny barnestjerne, og hans "Krumme-sang" blev en landeplage på radiostationerne.

Der fulgte fem Krumme-film mere: Krummerne 2 - Stakkels Krumme (1992), Krummerne 3 - Fars gode idé (1994), Krummerne - Så er det jul igen (2006), Krummerne - alt på spil (2014) og Krummerne - Det er svært at være 11 år (2022). Desuden i 1996 en tv-julekalender, Krummernes Jul.

Produktion

Optagelsen af filmen 
 
De tre første krummefilm blev optaget i Kgs. Lyngby og Charlottenlund, lejligheden og gården hvor mange af scenerne er optaget, ligger på Christian X's Allé 30-40 i Kgs. Lyngby. Huset som familie køber senere i filmen ligger på Høstvej 2 i Charlottenlund. .
Lidt af filmen blev også optaget andre steder, som f.eks. Virum, Kagerup og Klampenborg i Nordsjælland.

Medvirkende 

Øvrige medvirkende
 Martin Christiansen / Tomas Villum Jensen / Adam Simonsen – Per 
 Mikkel Trier Rygård / Anders Schoubye / David Svensson / Anton Petrov Vammen / Julius Stage Melchiorsen / Christian Heldbo Wienberg – Hans
 Ove Sprogøe – Anders
 Waage Sandø – Julemanden
 Birthe Neumann – Julemor
 Sofie Lassen-Kahlke  / Anna Clara Sachs Leschly – Stella
 Stephanie Leon / Clara Maria Bahamondes – Nova
 Holger Juul Hansen / Preben Kristensen – Skoleinspektør
 Søren Spanning – Bent
 Ole Stephensen – Amigo
 Torben Zeller – Postbud

Noter 

Børnefilm fra Danmark
 
Ungdomsfilm fra Danmark
Kø (datastruktur)

En kø er en datastruktur, hvor de enkelte dataelementer fjernes i samme orden, som de er indsat. Dette svarer til en almindelig kø, hvor man bliver ekspederet i den rækkefølge, man er ankommet.

Der er defineret følgende operationer på en kø:
 Indsæt element. Et element sættes bag i køen.
 Fjern element. Det første element fjernes fra køen, og en reference eller en kopi af elementet returneres.
 Læs element. Det første element i køen læses, men fjernes ikke.
 Hvis køen har en maksimal størrelse, kan man teste, om denne grænse er nået.

Implementering 
Køer kan implementeres i tabeller eller som dynamiske lister.

Implementering i tabel 
De fleste programmeringssprog giver mulighed for, at man kan arbejde med tabeller, og det er muligt at implementere en kø i en tabel. Det forudsættes i det følgende, at tabellen starter med element nul. For at undgå at flytte elementer, der er sat i kø, kan man i stedet lade start- og slutpositionerne være dynamiske. Når én af positionerne når den sidste position i tabellen, fortsættes fra nul.

Køen oprettes som en tom tabel. Desuden skal der bruges to variable, start og slut til afgrænsning af køen. De er som udgangspunkt sat til nul.

Indsættelse af data sker på den position, som slut peger på. Hvis slut peger på elementet lige før start, er køen fuld, og elementet kan ikke tilføjes. Elementet indsættes, og slut forøges. Hvis slut i forvejen pegede på det sidste element i tabellen, sættes slut til nul. 

Fjern et element: Læs elementet, som start peger på. Forøg start med en. Hvis start i forvejen pegede på det sidste element i tabellen, sættes start til nul.

Køen er tom, hvis start er lig slut.

Køen er fuld, hvis start + 1 = slut (modulo tabellens størrelse).

 Implementering i en liste 
Nogle programmeringssprog giver mulighed for brug af dynamiske lister. Med en liste kan de forskellige operationer laves som følger: Indsættelse sker ved, at der indsættes et element sidst i listen. Et element fjernes fra køen ved at fjerne det første element i listen. Køen er tom. hvis listen er tom.

Se også
 FIFO - LIFO (First In First Out -  Last in First Out'')

Datastrukturer
Elektrisk kilde

En elektrisk kilde er enhver genstand eller apparat som kan forårsage en forbigående eller vedvarende elektrisk potentialeforskel; spændingsforskel eller elektrisk strøm.

Kilderne kan f.eks. være reelle og mange (alle?) er eller har elektriske transducere: dynamo, lyn, bioelektricitet, piezoelektriske krystaller, pyroelektriske krystaller, akkumulator, batteri, solcelle, brændselscelle, opladet kondensator, spole med en vis strøm gennem sig (med strøm-inerti?).

Eller fiktive, som dog kan tilnærmes med elektroniske kredsløb: strømgenerator, spændingsgenerator, effektgenerator

Der er mange måder at karakterisere kilder på. Typisk karakteriseres kilder ved nogle vedvarende elektriskeegenskaber som de besidder.

Elektroniske komponenter
Datastruktur

Datastrukturer er en fællesbetegnelse for data, der er organiserede i elementer, som kan tilføjes eller fjernes fra strukturen. Nogle datastrukturer forudsætter, at dataelementerne hver har et nøglefelt, der kan sorteres efter.

Man kan som udgangspunkt udføre følgende operationer på datastrukturer:
 Indsætte elementer
 Fjerne elementer
 Søge efter et bestemt element
 Teste om strukturen er tom

Brugen af datastrukturer giver mulighed for, at der kan programmeres mere effektivt.

Datastrukturer kan groft deles op i to slags. Nogle af dem som for eksempel stakken er beregnet til at håndtere data i ram mens andre som B-træet er velegnede som strukturen i en fil.

Terminologi 
Der er en del udtryk, der går igen ved beskrivelse af datastrukturer. Nogle af de vigtigste er:

 Dataelement: Et dataelement omfatter den information, man har til hensigt at placere i en datastruktur samt eventuelle oplysninger, som skal være til stede for at få datastrukturen til at fungere.
 Nøglefelt eller søgenøgle: Dette er den oplysning, som bruges som "opslagsord", når der skal findes et bestemt dataelement. I de fleste tilfælde er nøglen en del af dataelementet.
 Reference: En reference er et felt i et dataelement, som beskriver, hvor et andet element i datastrukturen befinder sig. Mange programmeringssprog har et referencebegreb.
Sukkeralkohol

Ved reduktion af karbonyl-gruppen i et sukker får man en sukkeralkohol f.eks.:

 dulcitol
 glycerol
 mannitol
 ribitol
 sorbitol
 xylitol

Sukkeralkoholerne kan, når de indtages i daglige mængder over 30-40 g, give anledning til diarré og kolik på grund af øget osmolalitet i tarmen.
Osmolalitet

Osmolalitet er et kemisk begreb, der betegner antal mol osmotisk aktive partikler pr. kg opløsningsmiddel (altså f.eks. sukkermolekyler/kg vand). 

Det komplementære udtryk, osmolaritet, er tilsvarende = antallet af mol osmotisk aktive partikler pr. liter opløsning (altså f.eks. sukkermolekyler/l vandig opløsning).

Kemi
Osmolaritet

Osmolaritet er et kemisk begreb, der betegner antal mol osmotisk aktive partikler pr. liter opløsning (altså f.eks. sukkermolekyler/l vandig opløsning).

Modsat osmolalitet.

Kemi
Liste

Ordet liste har flere betydninger eller specialiseringer:
Hitliste
Træliste
Valgliste
Liste (datastruktur)
At liste, dvs. gå med meget forsigtige skridt, evt. på tåspidserne, med det formål at lave så lidt støj som muligt.
Hashtabel

En hashtabel er en datastruktur, hvor man hurtigt kan finde data ud fra en nøgle. Nøglen behandles med en hashfunktion, og resultatet bruges som indeks til selve opslaget.

Statisk hashtabel 
I en statisk hashtabel er størrelsen af tabellen givet på forhånd. En enkel hashfunktion kunne være h(nøgle) = nøgle modulo tabellængden.

I tabellen gemmes tre ting i hver række. Nøglen, de tilhørende data og oplysninger om der er andre data, med den aktuelle hashværdi.

Eksempel 

Et simpelt eksempel: Data gemmes i en tabel med plads til 11 poster. Det antages, at nøglen er et heltal. Hashfunktionen er h(nøgle) = nøgle modulo 11.

Hvis data med nøglerne 5, 14, 23, 32 og 42 indsættes, ser det sådan ud:

 Index Nøgle Kollision
 
  0
  1    23
  2
  3    14
  4
  5     5
  6
  7
  8
  9    42
 10    32

Hvis der som i eksemplet ingen kollision er, kan data findes direkte. Det rigtige indeks kan beregnes entydigt ud fra nøglen. Kollisioner opstår, når to eller flere nøgler giver samme hash-værdi. Hvis der i tabellen ovenfor blev tilføjet data med nøglen 3, ville der opstå en kollision. Både h(14) og h(3) giver 3.

Kollisioner 
Alt efter, hvordan hashtabellen er designet behandles kollisioner forskelligt. En mulighed er, at afsætte plads til de ekstra data, og så gennemsøge dette område sekventielt. Hvis der er plads til det, kan det registreres, hvilken adresse de kolliderende data befinder sig på:

 Index Nøgle Kollision
 
  0
  1    23
  2
  3    14     11
  4
  5     5
  6
  7
  8
  9    42
 10    32
 --------------------
 11     3
 12
 13
 14
 15

Da der også er et adressefelt i overløbsområdet, kan flere kollisioner på samme adresse håndteres så længe, der er plads.

Kilder 
 File organization and Processing af Allan L. Tharp 

Datastrukturer
Kryptosystem

Et kryptosystem er et sæt af protokoller, procedurer, krypteringsalgoritmer og instruktioner til at kode eller kryptere beskeder ved hjælp af kryptografi.

Generelt indeholder et kryptosystem en kompleks samling kryptografiske enheder (bl.a. kryptografiske algoritmer), protokoller for deres anvendelse, operationelle procedurer og eksterne elementer (dokumentation, materiale til oplæring af brugere osv.), der tilsammen muliggør den sikkerhed, der var tilsigtet fra designernes side.

Omvendt er opgaven med at bryde et kryptosystem ikke begrænset til at bryde de underliggende algoritmer – ofte er det langt lettere at bryde systemet som helhed, f.eks. gennem brugernes de ikke sjældne misforståelser af systemet. Det er således (normalt) kryptosystemerne der fejler i praksis, ikke de underliggende algoritmer. En basal forståelse af de forskellige elementer på system-niveau vil være en fordel for alle, der ønsker at bruge et kryptosystem, eller for hvem det anvendes på deres vegne pr. automatik.

En mere generel betydning af kryptosystem er som kort form for kryptografisk system, hvilket vil sige ethvert computersystem der anvender kryptografi. Dette omfatter bl.a. systemer til sikker e-mail, herunder evt. metoder til anvendelse af digital signatur, kryptografiske hashfunktioner, mm.

Moderne Kryptosystemer 

Et moderne kryptosystem kombinerer typisk symmetrisk kryptering med asymmetrisk kryptering. I praksis er symmetrisk kryptering flere størrelsesordener hurtigere end asymmetrisk kryptering. Derfor anvendes følgende strategi, der får det bedste af begge verdener:
 Alice ønsker at sende information (klarteksten) til Bob.
 Alice genererer en tilfældig krypteringsnøgle, der kaldes sessionsnøglen (eng. session key).
 Alice krypterer klarteksten med den tilfældige nøgle og den symmetriske krypteringsalgoritme.
 Alice krypterer den tilfældige nøgle med Bobs offentlige nøgle og den asymmetriske krypteringsalgoritme.
 Alice sender den krypterede klartekst (chifferteksten) og den krypterede nøgle til Bob.
 Bob dekrypterer den krypterede nøgle med sin hemmelige nøgle (Bob har nu den symmetriske nøgle, som Alice genererede tilfældigt).
 Bob dekrypterer chifferteksten ved hjælp af Alices symmetriske nøgle (Bob har nu klarteksten).

Se også 
 Digital signatur

Eksterne links 
 Introduction to Cryptography  fra PGP corporation (PDF)

Kryptografi
Etoumbi

Etoumbi en by i provinsen Cuvette-Ouest i den nordvestlige del af Republikken Congo. Hovedparten af indbyggerne er beskæftiget med jagt i de lokale skove. 

Etoumbi har været ramt af fire udbrud af viruset Ebola. Man antager at disse udbrud skyldes at lokale har spist dyr der er fundet døde i de omkringliggende skove. I 2003 døde 120 personer som følge af et virusudbrud. I maj 2005 blev byen sat under karantæne på grund af et nyt udbrud.

Eksterne links 
 Congo's Ebolaby er lukket for omverdnen , BBC, 20. maj 2005
 Multimap: Kort over Etoumbi 

Afrika
Byer i Republikken Congo
Dominikanerordenen

Dominikanerordenen (officielt navn Ordo Fratrum Praedicatorum, oversat til Prædikebrødrenes orden) er en religiøs orden grundlagt af den spanske præst Dominicus (Domingo de Guzmán) i 1215 og stadfæstet af paven nogle år senere. Ordenen har fra 1400-tallet været kaldt efter sin stifters navn, Domingo, der skaffede den indgang i de tre vigtigste byer for datidens åndelige liv: Paris, Rom og Bologna. Ved hans død i 1221 var der allerede 60 ordenshuse. Kort tid forinden var dominikanerne blevet omdannet til en tiggermunkeorden og måtte dermed give afkaldt på sin ejendom og faste indtægter og leve af almisser. Det hang sammen med den begejstring for fattigdommen, som franciskanerordenen havde vakt.

Formål og indflydelse 
Dominikanerordenen er en romersk-katolsk munkeorden, hvis indflydelse har været stor i teologien bl.a. fra en af romerkirkens største kirkelærde Thomas Aquinas. Hans filosofi blev dominerende for resten af middelalderen og har i vore dage fået en renæssance med den såkaldte nythomisme. Et af ordenens oprindelige formål var arbejdet med at bekæmpe kættere, og i middelalderen fik dominikanerordenen ansvar for trosgranskningen ved inkvisitionen. Ordenen blev heraf kaldt "Herrens hunde" (latin: Domini canes), og et af ordenens symboler er en hund med en fakkel i gabet. Faklen symboliserer sandheden. Ordensdragten er en tunika med munkekappe og hætte, begge af hvid uld. Overtøjet er den sorte kappe, hvilken har givet dem tilnavnet "sortebrødre".

Dominikanere i Danmark 
Dominikanerordenen bredte sig hurtigt i de fleste europæiske lande. Forkyndelse var en hovedopgave, og derfor lå klostrene hovedsageligt i byerne. Danmark fik sit første dominikanerkloster i 1222-23 i Lund, og ordenen spredtes hurtigt til andre byer. Danske dominikanske nonneklostre blev grundlagt to steder i det nuværende Danmark. Det ene, Sankt Agnete Kloster i Roskilde, blev grundlagt af kong Erik Plovpennings døtre Agnes og Jutta i 1263. Det andet kloster på Gavnø blev grundlagt i 1403 af dronning Margrethe 1. Ved reformationen havde dominikanerordenen 15 klostre i Danmark, hvorfra de blev fordrevet. Fra 1916 til 1972  fandtes der hollandske dominikanere i Danmark, - på Bornholm. Senere franske  i Sankt Andreas Kloster i Charlottenlund, (1953-76). Sankt Hyacinthus Kirke i Rønne er solgt til KFUK og KFUM., Således er  Rosenkranskirken i Aakirkeby den eneste katolske kirke på øen.

Noter

Kilder 
   Indstiftelsen af dominikanernonnekloster på Gavnø
 Den katolske kirke i Danmark http://www.katolsk.dk 
   Skoleprojekt om bl.a. dominikanere
  interview i Kristeligt Dagblad 17/8-2001 med daværende afgående formand for dominikanerordenen, Timothy Radcliffe
  artikel i Kristeligt Dagblad 2/3-2002
   Historisk om dominikanere i Danmark
   Afsnit om dominikanere i Den Store Danske Encyklopædi

Litteratur 
 Lausten, Martin Schwarz: “Danmarks kirkehistorie.” 2. udgave, 6. oplag. Gyldendal, 2000

Eksterne henvisninger
Menighed

Menighed er en betegnelse for et fællesskab – for det meste bruges betegnelsen i forbindelse med en kirke indenfor kristendommen eller en moské indenfor islam. Altså betegner ordet de mennesker der kommer i den givne kirke eller moské.

Ordet menighed kan også henvise til en større gruppe religiøse mennesker, men det kan også bruges om et helt trossamfund med alle dets medlemmer.

I overført (ikke religiøs) betydning kan ordet også bruges om en gruppe personer med fælles holdning i en bestemt sag, hvor de så står sammen.

Se også 

Samfund
Religion
Lugning

Lugning er den ukrudtsbekæmpelse, der udføres med hænderne eller eventuelt ved brug af simple, kortskaftede redskaber som lugejern, lugeklo eller lignende. Lugning er den mest arbejdsintensive, men også den mest effektive metode til bekæmpelse af uønskede planter. I princippet virker den 100%, men det forudsætter dels et kendskab til ukrudtsplanterne, dels en viden om den rette fremgangsmåde og dels en vilje til at gøre tingene rigtigt og gennemført.

Metoden bruges ikke længere i professionelt jordbrug, men den er stadig meget anvendt i havebrug, specielt indenfor økologisk havedyrkning. I vidt omfang er lugning erstattet af de mere ekstensive, mekaniske eller kemiske metoder.

Lugning kan udføres efter to grundsynspunkter:
 Man fjerner alt, hvad der ikke kan genkendes som dyrkede planter
 Man fjerner kun det, der kan genkendes som ukrudt

Den første metode stiller ikke de store krav til den, som luger. Hvis ellers de dyrkede planter er genkendelige, kan man med sindsro rykke alt andet op. Fordelen ved metoden er, at bedet bliver helt "rent", og derfor er det ofte den, man bruger i køkkenhaven.

Den anden metode forudsætter et godt kendskab til, hvad der er ukrudt. Fordelen ved metoden er, at den lader interessante, selvsåede planter overleve, indtil de kan genkendes. Derfor bruges metoden næsten kun i biotopbede og andre, naturnære beplantninger.

Se også 
 Kemisk ukrudtsbekæmpelse
 Mekanisk ukrudtsbekæmpelse
 Ukrudtsharve

Havearbejde
Markarbejde
Planteværn
Trappediagram

Et trappediagram er en grafisk metode til at gøre rede for en sætnings struktur.
Det er de enkelte sætningsleds niveaumæssige relationer, som fremhæves med metoden.

Regler
Hvis et sætningsled, "A", er underordnet et andet led, "B", placeres "A" på et lavere trin end "B". Hvis sætningsled "A" derimod er overordnet led "B", placeres "A" på et højere trin end "B". En helsætning kan bestå af én eller flere finitte sætninger (dvs. sætninger som både har grundled og verballed), som både kan være hovedsætninger og bisætninger.

Sætninger
Eksempler på finitte sætninger: 
- "hvis du har lyst" (ledsætning/bisætning)
- "hvordan man analyserer sætninger" (ledsætning/bisætning)
- "du kan lære det" (hovedsætning).

En hovedsætning defineres her som en finit sætning der kan stå alene. En ledsætning defineres som en finit sætning, der formelt set ikke kan stå alene (med formelt menes jf. reglerne for dansk retskrivning; i daglig tale bruges ledsætninger ofte løsrevet fra en hovedsætning, som ofte er underforstået).

Eksempler
Ud fra fx tre finitte sætninger kan dannes en helsætning:
"Hvis du har lyst, kan du lære, hvordan man analyserer sætninger".

"Hvis du har lyst" står på 1. niveau, "kan du lære" på 0. niveau (øverste) og "hvordan man analyserer sætninger" på 1. niveau.

"Hvis du har lyst, kan du lære at analysere sætninger". 

Ledsætningen er på 1. niveau, hovedsætningen på 0. Bemærk: "at analysere sætninger" er ikke en finit (mangler et grundled); "kan du lære at analysere sætninger" er altså hovedsætningen.

Brug og kommatering
Bemærk at Dansk Sprognævn anbefaler, at der sættes komma hver gang, man går et trin op, men at man undlader at sætte komma, når man går et trin ned, medmindre ledsætningen uddyber hovedsætningen. Trappediagrammer er altså et nyttigt redskab både til at opnå forståelse af sprogets niveaumæssige opbygning og til den mest hensigtsmæssige kommatering.

Eksterne henvisninger
Powerpoint-show med eksempler på den grafiske fremstilling i trappediagrammer. 

Grammatik
Træ (datastruktur)

Træet som datastruktur bruges i mange sammenhænge. De bruges både i forbindelse med opbevaring af data og i forbindelse med sortering. Fordelen ved en træstruktur er, at den er fleksibel og kan bruges forholdsvis effektivt både til sekventiel gennemlæsning af data og til direkte opslag. Et træ vises som regel med roden øverst og med grene, der vokser ned ad.

Filsystemer er ofte lavet så filerne kan tilgås i en træstruktur hvor mapper kan have undermapper.

Alle træer er acykliske grafer, selvom ikke alle acykliske grafer er træer.

Terminologi 
Der bruges en række ord med specielle betydninger, når det drejer sig om træstrukturer.
 En knude indeholder information og referencer til andre knuder.
 Roden er den knude som er udgangspunktet for træet. Den er rød på figuren.
 En gren, eller kant, forbinder to knuder.
 Et blad eller en bladknude er en knude, der ikke refererer til knuder længere nede i træet. De er vist som grønne på figuren.
 Et undertræ består af en knude og alle knuder, der er referencer til herfra. Det gælder både direkte og indirekte referencer.
 Højden for et træ/undertræ er det maksimale antal knuder, man kan tælle fra træets/undertræets rod i retning af bladknuderne.

Gængse træstrukturer 

 Binært søgetræ
 Rød-sort træ
 AVL-træ
 B-træ
 B+-træ
 Binær hob
 IPR-træ
 Document Object Model

Datastrukturer
Grafteori
Dæk

Dæk kan henvise til flere artikler:

Dæk (hjul) – sliddelen på et hjul.
Dæk (kommando) – kommando i lydighedstræning for hunde. 
Dæk (skib) – vandrette rumadskillelser på et fartøj.
Dæk (bygning)
Brodæk
Dæk (hjul)

Et dæk udgør den affjedrende yderste del af et hjul. Dæk er som oftest lavet af en gummiblanding, og er i princippet de tre sider af en ballon, hvor fælgen udgør den sidste side. Der findes dog også massive dæk, som ikke indeholder luft, ligesom dæk findes både slangeløse, som oftest på biler, samt med slange, som på cykler og knallerter.

Dækkets funktion er dels at skabe den korrekte friktion mellem vej og hjul, dels at mindske vibrationer fra ujævnheder i vejbanen. Dæk er afgørende for en bils styre-, accelerations- og bremseegenskaber. Mellem forskellige dækfabrikater kan der være yderst store udsving i kvaliteten, og dermed funktionen, under brugsforhold.

I de fleste lande er der regler om, at der skal være en vis mønsterdybde i dæk, der benyttes på offentligt tilgængelig vej.

Dæk skal være markeret med en tal- og bogstavkode. F.eks. 175/65 R 14 82T. Alle disse er koder, der beskriver dækkets størrelse og egenskaber. I nævnte eksempel betyder den angivne kode følgende:

 175 dækkets bredde i mm
 65 er dækkets højde i procent af bredden
 R betyder radialdæk
 14 er fælgens diameter i tommer
 82 er dækkets belastningsindex, også benævnt Loadindex (LI), som fortæller hvor meget vægt dækket er konstrueret til at bære
 T er en hastighedskode, der angiver med hvilken hastighed dækket maksimalt må køre.

Man skal altid sørge for at nye dæk overholder de minimumskrav til belastings– og hastighedsindex, der gælder for det pågældende køretøj i det land man kører i.

Hvis man skal skifte dæk eller fælg, er det vigtigt, at man følger disse koder. Hvis ikke dækket passer både til fælgen og køretøjet, kan man risikere bøder eller ulykker i trafikken. På nogle af dækfirmaernes hjemmesider kan man finde omregningstabeller, der kan hjælpe, hvis man vil vælge andre dæk.

Man skal altid sikre sig, at dækkene ikke er for gamle. Koden 0213 betyder uge 2 i 2013. Dæk (gummiet) ældes ved Sollys/Ultraviolet lys. Dæk har en max. holdbarhed afhængig af forskellige forhold på 5-7 år. Så dæk ældes, uanset kørte km. Det anbefales, at man generelt parkerer i skyggen, så man undgår sollys.

Galleri

Se også 
 Fælge på personbiler
 Mønsterdybde på dæk
 Tweel
 Vinterdæk
 Stradograf

Eksterne henvisninger 

Hjul
Dæk