kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bisperække for Sjællands Stift

Bisperækken for Sjællands stift er en liste over personer, som var biskop i Sjællands Stift efter reformationen. I denne periode var Roskilde Domkirke fortsat stiftets domkirke, mens bispen residerede i København. 

1537-1560 Peder Palladius
1560-1569 Hans Albertsen
1569-1590 Poul Madsen
1590-1614 Peder Jensen Vinstrup, ikke at forveksle med Peder Pedersen Winstrup (1605-1679), biskop i Lund 1638-79. 
1614-1638 Hans Poulsen Resen
1638-1652 Jesper Rasmussen Brochmand
1652-1653 Hans Hansen Resen
1653-1655 Laurids Mortensen Scavenius
1655-1668 Hans Svane (titulær ærkebiskop)
1668-1675 Hans Wandal
1675-1693 Hans Bagger
1693-1710 Henrik Bornemann
1710-1737 Christen Worm
1737-1757 Peder Hersleb 
1757-1783 Ludvig Harboe (Herslebs svigersøn)
1783-1808 Nicolai Edinger Balle (Harboes svigersøn)
1808-1830 Friedrich Christian Carl Hinrich Münter
1830-1834 Peter Erasmus Müller
1834-1854 Jacob Peter Mynster
1854-1884 Hans Lassen Martensen
1884-1895 Bruun Juul Fog
1895-1909 Thomas Skat Rørdam
1909-1911 Peder Madsen 
1911-1922 Harald Ostenfeld

Ostenfeld fortsatte som biskop i København, mens Henry Fonnesbech-Wulff blev bisp i Roskilde.

Se også 
 Bisperække

Folkekirken
 
Lister over personer fra Danmark

sv:Lista över biskopar i Roskilde stift
Freja (forskningsprogram)

FREJA (Female Researchers in Joint Action) er et forskningsprogram iværksat i 1999 under daværende forskningsminister Jytte Hilden til favorisering af unge, kvindelige forskere.

Programmet fik afsat 78 mio. kr. af skatteydernes penge. Formålet med FREJA var at medvirke til at øge antallet af kvindelige forskere, og dermed forbedre udnyttelsen af Danmarks forskerpotentiale. FREJA-projektet skulle opdyrke ny dynamisk forskning på områder med et teknologisk og erhvervsmæssigt sigte, og forskningen gennemføres af forskergrupper ledet af kvindelige forskere. Penge kunne søges til nye forskningsprojekter inden for alle faglige discipliner. Der blev dispenseret således at en kvindelig ansøgere kunne foretrækkes i tilfælde af lige kvalifikationer i øvrigt. Der indkom ansøgninger fra 327 forskergrupper, heraf 307 ledet af kvinder. 16 grupper, alle ledet af kvinder, modtog en bevilling.

En kort præsentation af det efterfølgende forskningsmæssige karriereforløb for de 16 bevillingshavere og deres respektive forskningsgrupper/områder findes i publikationen "Det betaler sig at støtte kvinders forskning! En præsentation af FREJA-projekterne" udarbejdet af Netværk for Kvinder i Fysik og Female Economics Researchers in Aarhus i fællesskab fra 2005.

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside 

Etableret i 1999
Forskning i Danmark
Selvtillid

Selvtillid er et menneskes tillid til sine evner. Alle har forskellig selvtillid: nogle har meget lidt tro på sig selv, mens andre har for megen. Dårlig selvtillid kan resultere i depressioner, mens for megen selvtillid kan resultere i arrogance.

Årsag 
Dårlig selvtillid kan fx skyldes mobning. Ofte er den dårlige selvtillid resultatet af utilfredshed med egen krop. Den utilfredshed kan også forstærkes af mobning. Men intelligens, klogskab, almen viden og socialt liv kan også forårsage ringe selvtillid.

God selvtillid skabes enten ved at kende sine gode sider, eller ved hele tiden at høre om dem. God selvtillid munder gerne ud i tryghed, en god karriere, flotte resultater mm.

Ironisk nok er der mennesker, der er gode til mange ting, men alligevel har dårlig selvtillid. Omvendt kan nogle, der ikke har noget specielt at byde på, have rigelig selvtillid. Sidstnævnte er beskrevet som Dunning-Kruger-effekten, der beskriver, hvorledes nybegyndere ofte overvurderer egne evner.

Konsekvenser 
Ringe selvtillid kan give svære depressioner, mens god selvtillid kan resultere i arrogance. Hvis man konstant føler nederlag og er utilfreds med sig selv, bliver man i dårligt humør. Det kan medføre depression.

Modsat kan man sole sig i sin egen succes og blive kaldt egoist. Sund selvtillid er derfor vigtig i social sammenhæng, da god kommunikation kræver en relativ rollefordeling. Psykiatere, psykologer og terapeuter kan være til stor hjælp for både depressive og arrogante til at få et sundere forhold til andre - og et bedre selvværd.
Meditation, kognitiv terapi og medicin er godt for psyken, da placeboeffekten også her spiller en stor rolle for selvtilliden.

Referencer 

Psykologi
P.O.D.

P.O.D. er en forkortelse for "Payable On Death". P.O.D. er en amerikansk rapcore/nu metal-gruppe. Medlemmerne har oprindelse i San Diego.

Historie 
Marcos og Wuv mødte hinanden gennem en ven på High-School og de begyndte da at spille og jamme sammen i deres garager. Sonny (Wuv's fætter) mistede sin mor pga. kræft, og blev umiddelbart derefter inviteret af Wuv til at være forsanger i "bandet". De lånte Traa fra Wuv's onkels funk-band, og de har beholdt ham siden. (Marcos: "We borrowed him and kept him." – Wuv: "Yeah, we borrowed him, then we stole him.")

Medlemmer 
 Paul "Sonny" Sandoval – Sang
 Noah "Wuv" Bernardo Jr. – Trommer
 Traa Daniels – Bas
 Marcos Curiel – Guitar

Tidligere medlemmer 
 Gabe Portillo – Bas
 Jason Truby – Guitar

Diskografi 
 Snuff The Punk (1994)
 Brown (1996)
 Payable On Death Live (1997)
 The Warriors EP (1999)
 The Fundamental Elements Of Southtown (1999)
 Satellite (2001)
 Payable On Death (2003)
 The Warriors EP, Vol. 2 (2005)
 Testify (2006)
 Greatest Hits: The Atlantic Years (2006)
 When Angels & Serpents Dance (2008)
 Murdered Love (2012)
 The Awakening (2015)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Musikgrupper fra USA
Nu metal-grupper
Rapcoregrupper
Kristne musikgrupper
Musikgrupper fra 1992
Bisperække

En bisperække er en kronologisk ordnet liste over biskopper i et enkelt stift. Den danske folkekirke har følgende bisperækker:

 Fyens bisperække
 Grønlands bisperække
 Haderslevs bisperække
 Helsingørs bisperække
 Københavns bisperække
 Lolland-Falsters bisperække
 Ribes bisperække
 Roskildes bisperække
 Sjællands bisperække
 Viborgs bisperække
 Aalborgs bisperække
 Århus' bisperække

Tidligere danske stifter 
 Færøernes bisperække
 Lunds bisperække
 Slesvigs bisperække

Se også 
 Biskop af Tranquebar
 Paverækken, der egentlig også er en bisperække, fordi Paven er biskop for Rom.

Folkekirken
 
Lister
Århus' bisperække



Bisper over Århus Stift fra 948 – nu

Før Reformationen 

 Reginbrand blev i 948 bispeviet af biskop Adaldag af Hamborg-Bremen. I slutningen af århundredet gik bispedømmet ind igen.
 1060 Christian (Christiern) – Deltog i et af de sidste vikingetogter til England i 1069-70
 Nævnt 1134 Ulkil eller Ulkeld (Ulfketel). Faldt i slaget ved Fodevig 1134.
 Udnævnt 1134 Illuge 
 Fra 1157 – Eskil. Han stod ligesom Valdemar 1. den Store på den kejserlige modpave Viktor 4.s side. Skænkede 1164 en grund til et cistercienserkloster i Sabro, der blev en forløber for Øm Kloster
 1165-1191 – Svend tog (med kongens og pavens tilladelse) Veng Kloster fra benediktinerne og gav det til cistercienserne, som han skænkede store gaver. Svend er begravet i Øm Kloster.
 1191-1204 – Peder Vognsen 
 1204-1215 – Skjalm Vognsen 
 1215-1224 Ebbe Vognsen 
 1224-1246 Peder Elafsen 
 1246-1249 embedet ubesat
 1249-1260 Peder Ugetsen 
 1260-1261 embedet ubesat
 1261-1272 Tyge 1.
 1272-1276 Peder 4. 
 1276- ca. 1288 Tyge 2. 
 1288-1306 Jens Assersøn (gravsten på alteret) 
 1306-1310 Esger Juul 
 1310-1325 Esger Bonde 
 1325-1352 Svend 
 1352-1369 Poul 
 1369-1386 Oluf 
 1386-1395 Peder Jensen Lodehat 
 1395-1424 Bo Mogensen 
 1424-1449 Ulrik Stygge 
 1449-1482 Jens Iversen Lange 
 1482-1490 Ejler Madsen Bølle 
 1490-1520 Niels Clausen 
 1520-1536 Ove Bille

Efter Reformationen 

 1537-1557 Mads Lang 
 1557-1587 Lauritz Bertelsen 
 1587-1590 Peder Jensen Vinstrup 
 1591-1593 Albert Hansen 
 1593-1626 Jens Gjødesen 
 1626-1643 Morten Madsen 
 1645-1660 Jacob Matthiesen 
 1660-1664 Hans Brochmand 
 1664-1691 Erik Grave 
 1691-1713 Johannes Braem 
 1713-1738 Johannes Ocksen 
 1738-1764 Peder Jacobsen Hygom 
 1764-1777 Poul Mathias Bildsøe 
 1777-1788 Jørgen Hee 
 1788-1805 Hector Frederik Janson 
 1805-1829 Andreas Birch 
 1829-1830 Peter Hans Mønster 
 1830-1845 Jens Paludan-Müller 
 1845-1881 Gerhard Peter Brammer 
 1881-1884 Bruun Juul Fog 
 1884-1905 Johannes Clausen 
 1905-1907 Fredrik Nielsen 
 1907-1916 Hans Sophus Sørensen 
 1916-1931 Thomas Schiøler 
 1931-1940 Fritz Bruun-Rasmussen 
 1940-1962 Skat Hoffmeyer 
 1962-1963 Kai Jensen 
 1963-1980 Henning Høirup 
 1980-1994 Herluf Eriksen 
 1994-2015 Kjeld Holm
 2015- Henrik Wigh-Poulsen

Kilder/henvisninger 
 Bisperækken på Århus Stifts websted
 Andreas Nissen: Danske bisperækker, Ansgariusforeningens skrifter 1935

 
Lister over personer fra Danmark
Bisperække
Malt Herred

Malt Herred er herred i Ribe Amt.

I herredet er der følgende sogne:

Askov Sogn – udskilt fra Malt Sogn i 1987 (Ej vist på kort)
Brørup Sogn
Folding Sogn
Føvling Sogn
Holsted Sogn
Lindknud Sogn
Læborg Sogn
Malt Sogn
Vejen Sogn

I 1986 er Askov Sogn udskilt fra Malt Sogn.

Herreder i Ribe Amt
Tørrild Herred

Tørrild Herred er herred i Vejle Amt. I Kong Valdemars Jordebog hed det Jalynghæreth, i middelalderen hed det Jelling Herred, og hørte under Jelling Syssel. Senere kom det under Koldinghus Len, og fra 1660 Koldinghus Amt, indtil det i 1793 kom under det da dannede Vejle Amt.

Tørrild Herred grænser mod nord og nordøst til  Nørvang Herred, mod sydøst til Holmans Herred, mod syd til Jerlev Herred, fra hvilket det til dels skilles ved Vejle Å; mod vest ligger Ribe Amt (Slavs Herred). 

Området er højtliggende, idet Jyske højderyg og hovedvandskellet går midt gennem det; det er temmelig bakket, især mod syd  langs Vejle Ådal; paa
hovedvandskellet er det højeste punkt 
119 moh. mod vest ligger Møllebjerg på 137 moh.  mod vest ligger også  Randbøl Hede. 

I herredet er der følgende sogne:

 Bredsten Sogn
 Gadbjerg Sogn
 Hover Sogn
 Jelling Sogn
 Kollerup Sogn
 Lindeballe Sogn
 Nørup Sogn
 Randbøl Sogn
 Skibet Sogn

Se også 
 Herregårde i Tørrild Herred
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 
Herreder i Vejle Amt
Deadwood

Deadwood henviser til flere artikler:
 Deadwood (tv-serie) – en amerikansk tv-serie fra byen af samme navn
 Deadwood, South Dakota – en amerikansk by i South Dakota fra guldgravertiden
Deadwood (South Dakota)

Deadwood er en lille by i Black Hills-området South Dakota i USA med et indbyggertal på ca. 1.380. Byen blev grundlagt i 1876.

Den er berømt for at have lagt navn til tv-serien Deadwood, der foregår i sidste halvdel af 1800-tallet samt for at være den 3. by i USA, der tillader hasardspil.

Byen opstod i forbindelse med guldfund i Black Hills og de dertil hørende stridigheder i et lovløst samfund. Navne som Wild Bill Hickok og Calamity Jane gjorde byen kendt.

Eksterne henvisninger 

 deadwood.org , Officielle website

Byer i South Dakota
Deadwood (tv-serie)

Deadwood er navnet på en amerikansk tv-serie, der tager udgangspunkt i byen Deadwood i South Dakota, USA.

Tiden er 1870'erne, hvor byen Deadwood bliver grundlagt 1876 i forbindelse med fund af guld i Black Hills. Berømte personer fra datiden som Wild Bill Hickok og Calamity Jane indgår i serien, som naturligvis også har opfundne personer.

Helt usædvanligt er sproget groft og fyldt med besværgelser, hvilket formentlig også har været tilfældet i datidens lovløse samfund. Historisk spiller det også ind, at oberstløjtnant George Armstrong Custer – der opdagede herlighederne i Black Hills – inden for samme tidsrum lider sit nederlag i Slaget ved Little Bighorn. De oprindelige amerikaneres rettigheder lod man hånt om i kampen om guldet.

Serien har vundet priser, bl.a. Emmy og Golden Globe og produceres af David Milch. Den udgives af HBO og har været sendt på DR2 i 2011.

Eksterne henvisninger 
 HBO-hjemmeside  
 

Dramaserier fra USA
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Tv-programmer fra HBO
Harpun

En harpun er et kastespyd med modhage(r) og gerne en line til at indhale byttet.

Moderne harpuner kastes ikke, men affyres. Store harpuner affyres fra en kanon, små harpuner fra et særligt affyringsaggregat. Ofte ses affyringsaggregatet og kastespyddet under ét betegnet som en harpun.

Store harpuner bruges i dag især til hvalfangst, mens små harpuner bruges ved dykning.

Små harpuner kan bruge flere forskellige former for drivkraft: Elastik, fjeder eller trykluft. Fælles for disse 3 er at de lades ved håndkraft.

Større harpuner kan drives af gas eller el.

Galleri

Harpuner i Danmark 
Der kræves ikke våbentilladelse for at eje, bære, besidde eller anvende håndkraftladede harpuner i Danmark, hvis man er over 18 år.

Gas- eller eldrevne harpuner forekommer ikke ofte i Danmark, da de største af de små harpuner sagtens kan harpunere de største jagtbare fisk i de danske farvande.

Flådehelikoptere 
Når en helikopter skal lande på et krigsskib i dårligt vejr, fx et inspektionsskib i Nordatlanten, kan den, når hjulene har kontakt, affyre en harpun ned i en rist i helikopterdækket. Derved glider helikopteren ikke i vandet. En canadisk version (Beartrap) affyrer harpunen når helikopteren svæver over helikopterdækket. Et spil trækker så helikopteren ned på plads, og holder den fast.  

Spyd
Norske opfindelser
Kinesisk træolie

Kinesisk træolie er en vegetabilsk olie, der er udvundet ved presning af frø fra træer af Tung (Vernicia fordii, V. montana og V. cordata - tidligere slægten Aleurites). Derfor kaldes den også for tungolie eller nøddeolie. Tung er et løvfældende træ, der vokser i Kina og for cordatas vedkommende i Japan. Det er højt værdsat for olien, og både i Argentina, Paraguay og USA har man iværksat en dyrkning af arten. Frugten har form som et æble, og indeholder en nød med 3-7 kerner. Kernerne har et olieindhold på 60%. Olien består af 78% elaeostearinsyre, 10% linolsyre, 10% oliesyre og 5% mættede syrer.

Olien udvindes ved presning. Ekstraktion kan ikke anvendes, da det omdanner eleaostearinsyren til en fast form. Ellers kan olien opløses i de fleste opløsningsmidler, men kun i varm alkohol.

Olien er en tørrende olie, dvs. den hærder under optagelse af ilt. Den tørrer langsommere end linolie og får en rynket overflade, men ved kogning ved 280° C får man træoliestandolie, der tørrer hurtigt og giver en blank overflade uden rynkning. Den kan kun brænde med brug af en væge, men kan selvantænde klude og lignende, der er gennemvædede med olien.

Kinesisk træolie har været brugt som lampeolie i Kina (på samme måde som olivenolie har været brugt i Sydeuropa). I nutiden bruges den som bestanddel i maling, fernis og som kalfatringsbeg. Træolie benyttes også til fremstilling af linoleum Desuden bruges olien til at frembringe politur på møbler og andre træting.

Kilder

Vegetabilske olier
Giovanni de' Medici

Giovanni de' Medici eller Giovanni di Bicci de' Medici (født ca. 1360, død 20. februar 1429), var en finansmand og industriherre i Firenze. I begyndelsen af 1400-tallet blev han pavens officielle bankier. Under kirkemødet fra 1414-1418 i Konstanz spillede han en betydelig rolle. Hans forretninger spændte ud over vigtige byer i Europa.

Se også 
 Medici

Eksterne henvisninger 
 History of the Medici Family 

Personer fra middelalderen
Personer i Italiens historie
Giovanni de'
Techhouse

Techhouse er en blanding af techno og house (i særdeleshed Detroit techno).
Det lyder mere elektronisk end house og mindre monotont end den dybe techno.
Tech-House ligger omkring 120 – 135 bpm. Det bruges mange elektroniske lyde og synthesizere. Det bliver produceret på computere ( Mac / PC ). Beats'ne er i 4/4 takt og kører for det meste hele nummeret igennem.

Danske DJ's/producere
 Thomas Madvig 
 Krede 
 Martinez 
 John Tejada 
 Anders Trentemøller 
 Matias Tanzmann 
 Stravöstrand 

Musikgenrer
Niger

Republikken Niger er et land beliggende i det nordlige Afrika, navngivet efter Nigerfloden. Niger grænser op til Nigeria og Benin mod syd, Burkina Faso og Mali mod vest, Algeriet og Libyen mod nord og Tchad mod øst. En stor del af landet ligger i Sahelbæltet.

I dag er Niger et af verdens fattigste og mest underudviklede lande. Tørke og græshoppesværme ødelægger gang på gang bøndernes afgrøder og sætter landets økonomi ud af kurs. Knaphed på frugtbar jord og vand er ofte skyld i stridigheder mellem især de forskellige etniske grupper i Niger.

Historie

Tidlig historie 
Indtil koloniseringen var Niger en af de vigtigste handelsruter i Vestafrika, og store stammer som f.eks. Songhai, Mali, Gao og Hausa gjorde krav på området.

Kolonisering 
Den franske kolonisering begyndte i starten af 1900-tallet, men franskmændene mødte modstand fra især nomadefolket Tuareg. I 1922 blev Niger en fransk koloni og blev en del af Fransk Vestafrika. I 1956 fik Niger igen politisk indflydelse, da Frankrig ophævede de ulige stemmerettigheder. Denne indflydelse øgedes yderligere i 1958, hvor Niger blev en selvstyrende stat under Frankrig. Den 3. august 1960 blev Niger selvstændigt.

Efter selvstændighed 

De første fjorten år efter Niger opnåede selvstændighed, blev landet ledet enevældigt af præsident Hamani Diori. I 1974 blev Niger ramt af tørke. Tørken, kombineret med beskyldninger om korruption, resulterede i at regeringen mistede al støtte og blev væltet af et militærkup. Seyni Kountché ledede landet derefter indtil hans død i 1987, hvorefter general Ali Saibou tog over. Saibou løslod politiske fanger og indførte reformer der skulle gavne Nigers befolkning, men borgernes ønske om et demokratisk multi-partisk system blev for stort og han var tvunget til at afgive magten. I begyndelsen af 90'erne opstod nye partier og en debat om hvordan samfundet skulle indrettes, begyndte at tage form. I 1993 blev Nigers første demokratiske regering valgt. I 2010 blev præsidenten Mamadou Tandja styrtet i et militærkup, efter at have forsøgt at ændre grundloven, så han kunne blive valgt igen.

Politisk er Niger pr. 2023 stadig præget af interne spændinger mellem forskellige etniske grupperinger, ligesom landets militær og sikkerhedsstyrker kæmper mod flere jihadistiske oprørs- og terrorgrupper i landet. Den usikre sikkerhedsmæssige situation fik i juli 2023 militæret til at gennemføre et militærkup, hvor landets demokratisk valgte præsident, Mohamed Bazoum blev afsat og general Abdourahamane Tchiani erklærede sig for landets nye leder.

Geografi 

Nigers areal måler 1,267,000 km2, hvilket gør det til verdens 22. største land. Landets subtropiske klima er ekstremt tørt, og store områder af Niger er dækket af ørken. 

I den sydøstlige del af landet ligger det biologisk vigtige naturområde Termit Massif. Området er præget af sandklitter.

Administrativ inddeling 

Niger er inddelt i syv regioner og et hovedstadsdistrikt (Niamey). Regionerne er inddelt i 36 departementer (départements) som igen er inddelt i 265 kommuner (communes).

Galleri

Referencer

Lande i Afrika
 
Indlandsstater
Republikker
Santorini

Santorini (også Thira eller Thera) er en vulkanø i det sydlige Ægæerhav nord for Kreta. Øen Santorini ligger i de græske øer Kykladerne.  Øen er i dag en del af Grækenland. Thera/Thira er det navn på øen, der blev benyttet i oldtiden, og det er samtidig navnet på en oldtidsby på øen, der blev udgravet i 1900-tallet.

Santorini-udbruddet eller det minoiske udbrud af Thera, også kaldt Thera-udbruddet var et katastrofisk vulkansk udbrud med en VEI-skala (Volcanic Explositvity Index) på 7 og en DRE (Magma volumen) på 60 km³, der betegnes som et plinisk udbrud. Alt tyder på at det skete 1640 år f.v.t. Det minoiske udbrud antages at være et af de største vulkanudbrud i verdenshistorien. Udbruddet var så omfattende at det destruerede meget af øen Thera (Santorini) og sammenlignes med udbruddet af Krakatau i 1883.

Udbruddene 

Geologiske fund understøtter at Thera-vulkanen har været i udbrud mange gange, også flere hundrede tusinde år før det minoiske udbrud. I en gentagen proces gik vulkanen i voldsomt udbrud for at kollapse til en caldera. Calderaen blev efterfølgende langsomt fyldt med magma, som så senere voksede til en ny vulkan, der endnu en gang gik i udbrud. Vulkanen er nu en næsten cirkulær caldera med mange små øer, der formede periferien.

Vulkanologi 

Det minoiske udbrud resulterede i en omkring 30 til 35 km høj askesky, som gik op i stratosfæren. Desuden var den underliggende magma kommet i kontakt med vandet, der lå i midten af calderaen, hvilket resulterede i et voldsomt dampudbrud.

Et andet sted i Middelhavet er der pimpsten, der kan stamme fra Thera-udbruddet. Askelag i kerner boret fra havbunden og fra søer i Tyrkiet viser imidlertid, at de tungeste askefald var mod øst og nordøst for Santorini. Asken fundet på Kreta er nu kendt for at have været fra en præ-minoisk fase af udbruddet, nogle uger eller måneder før de aller kraftigste eruptive faser og ville have haft ringe til ingen indvirkning på øen. Man har hævdet at Santorini-askeopsamlinger er fundet i Nil-deltaet, men det er nu kendt for at være en fejlidentifikation.

Udover at skabe kæmpe skyer af aske, forårsagede udbruddet også en voldsom tsunami, der indirekte kan have ført til sammenbruddet af den minoiske civilisation på Kreta, 110 km mod syd.

Se også 

 Krakatau
 Pladetektonik
 Santorini Lufthavn
 Supervulkan
 Tambora

Eksterne henvisninger 

 
Minoisk kultur
Brusk

Brusk er en vævstype som findes hos mange dyr, navnlig hvirveldyr. Brusk er karakteriseret ved at være fast, samtidigt med at det er elastisk og bøjeligt. Brusk er normalt mælkeblåligt eller gulligt.
Bruskvæv inddeles i elastisk, hyalin og fibrøs brusk:

Hyalin brusk findes på knoglernes ledflader, og mindsker gnidningsmodstanden ved bevægelse. Forreste del af ribbenene går ligeledes over i hyalin brusk, hvilket er med til at give brystkassen sin elasticitet.

Elastisk brusk findes i ører, næse og luftrør og hjælper disse med at holde formen.

Fibrøs brusk findes især imellem rygsøjlens hvirvler, hvor de fungerer stød- og strækabsorberende.

Brusk består kemisk set hovedsageligt af chondrogen. Bruskcellerne som kaldes chondrocyter, er store rundagtige celler der adskilles fra hinanden af en grundsubstans som de producerer og vedligeholder. Bruskvæv indeholder hverken blodkar eller nerver; næringsstoffer mv. diffunderer fra blodkarene i bruskhinden gennem grundsubstansen til de enkelte celler.

Kilder 

Histologi
Frode Kristoffersen

Frode Jelling Kristoffersen (født 9. august 1931, død 22. marts 2016) var en dansk journalist, tidligere DR (tv-)korrespondent og forhenværende medlem af Europa-Parlamentet (MEP) for Det Konservative Folkeparti.

Han var bl.a. kendt fra DR, hvor han i 1993-1994 rejste rundt i Europa og præsenterede EU-medlemslandene. Tv-serien havde titlen Frodes forunderlige rejse og blev tilrettelagt af Jydske TVs Bo Damgaard (kendt fra DR og senere programchef på TV 2). Seertallene var omkring 1 mio. og fik nogle af de højeste seervurderinger.

Efter sin tid som korrespondent i Berlin/Tyskland, London/England, Bonn/Tyskland, Strasbourg/Frankrig og Bruxelles/Belgien, var han bl.a. programchef for Radio Syd (DR) i Aabenraa.

Kristoffersen blev konservativt medlem af EF-Parlamentet, da han den 6. november 1988 afløste Claus Toksvig. Kristoffersen var medlem af parlamentet til den 24. juli 1989. Han blev valgt igen i 1994 og var medlem fra 19. juli 1994 til 19. juli 1999. I parlamentet tilsluttede han sig Den Europæiske Demokratiske Gruppe (ED).

Han boede sine sidste år i Aabenraa og fik Aabenraa Gymnasiums Filmfestival, der har været afholdt siden 1992, opkaldt efter sig.

Frode Kristoffersen var en kendt person i Sønderjylland.

Udgivelser 
 Jorden rundt på tommelfinger, 1960, Sirius
 Der var engang i Synneborre, 2007, Det Danske Idéselskab, 
 Mit Europa, 2008, Gyldendal,

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1900-tallet
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1984-1989
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1994-1999
Politikere fra Det Konservative Folkeparti
Ansatte i DR
Personer fra Sønderjylland (i Danmark)