kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Religiøs oplevelse

En religiøs oplevelse er en oplevelse, der lader et menneske opleve religion umiddelbart. Oplevelsen er altså ikke i sig selv afhængig af hverken tro eller tænkning. Ikke mere end f.eks. en farveoplevelse, en musikalsk oplevelse eller en humoristisk oplevelse er det. Spørgsmålet om tro kommer først ind i billedet bagefter, når man skal overveje, om oplevelsen var autentisk eller en hallucination.

En religiøs oplevelse kan godt være noget stort og dramatisk som f.eks. et mirakel eller en åbenbaring; men langt de fleste religiøse oplevelser er ganske udramatiske, hvor der måske ikke engang "sker" noget. Disse oplevelser påvirker ikke først og fremmest gennem den enkelte oplevelses styrke, men snarere gennem deres mængde. For mange mennesker er religiøse oplevelser noget helt dagligdags, der optræder mange gange hver dag.

Der er nogle typer af oplevelse, som er meget almindelige:

 En umiddelbar følelse af at være ét med noget, der er meget større end én selv.
 En oplevelse af, at alt er meningsfuldt, og at alle hændelser indgår i et sammenhængende og meningsfuldt mønster.
 En oplevelse af "styring" eller beskyttelse af en højere magt

Religiøse oplevelser kan opstå helt spontant og uden åbenbar oprindelse; men de kan også udspringe af f.eks. naturoplevelser, musik, meditation, bøn eller samvær med andre mennesker. Endelig kan religiøse oplevelser fremprovokeres ved direkte stimulering af et bestemt punkt i hjernen.

Kristendom 
Religiøse oplevelser i kristendommen har sit udspring i urkirken, hvor troen på Helligånden gav udslag i, at mange kristne udøvede tungetale og profetering. Det tidligste eksempel på, at kristne fik religiøse oplevelser er fra Apostlenes Gerninger kap 2,4 hvor der står, at Helligånden kom over apostlene og satte dem i stand til at tale på andre sprog end deres eget.
I moderne kristendom praktiseres direkte åndelig inspiration i form af troen på Helligånden primært af Pinsekirken og andre evangeliske kirker.

Litteratur 
William James, The Varieties of Religious Experience (1902).

Religion
Nordisk Copyright Bureau

Nordisk Copyright Bureau – eller NCB – er en nordisk-baltisk forening, der forvalter rettigheder til indspilning og kopiering af musik på CD, DVD, film, video, internet m.v. NCB forvalter rettigheder komponister, sangskrivere og musikforlag, altså de rettighedshavere, der også er omfattet af KODA.

Selvom NCB formelt kun dækker de omfattede lande, varetager de også rettigheder for komponister, sangskrivere og musikforlag fra andre lande, gennem et samarbejde med disse landes organisationer. NCB's hovedkontor ligger i København, men foreningen har afdelingskontorer i alle de omfattede lande.

NCB ejes af de nordiske rettighedsforvaltningsorganisationer:
 KODA (Danmark)
 STEF (Island)
 STIM (Sverige)
 TEOSTO (Finland)
 TONO (Norge)

NCB administrerer også rettigheder for tilsvarende organisationer i de baltiske lande:
 LATGA-A (Litauen)
 EAÜ (Estland)
 AKKA-LAA (Letland)

Se også 
 Copy-Dan
 KODA
 Gramex
 Ophavsret

Eksterne henvisninger 
 http://www.ncb.dk/

Immaterialret
Foreninger fra Danmark
Gud Fader

Faderen, eller Gud Fader, er i de dominerende retninger indenfor kristen teologi en af de tre personer i treenigheden og for alle kristne et navn på Gud.

I kristendommen har ideen om Gud som far en helt speciel betydning. I tillæg til at være den, som skabte verden og opholder den, er han Jesu Kristi far, og Jesus er i en speciel betydning hans enbårne (dvs. eneste fødte) søn. 

Gennem Kristus opfattes han af de fleste kristne også som en far i en personlig forstand for alle døbte. I Matthæusevangeliet siger Kristus: "Alt har min Fader overgivet mig, og ingen kender Sønnen undtagen Faderen, og ingen kender Faderen undtagen Sønnen og den, som Sønnen vil åbenbare ham for." Dette skriftsted tolkes i de dominerende retninger indenfor kristen teologi som et tegn på, at faderskabet er en iboende del af Guds natur og et evigvarende forhold. Dette faderforhold blev af Kristus styrket gennem bønnen, idet Jesus lærte disciplene Fadervor, hvor man henvender sig til Gud som til en faderskikkelse.

Gud Fader skal dog ikke opfattes som et kønsligt begreb, idet Gud som sådan er udover den slags opdelinger, og også sine steder i Bibelen omtales i kvindelige termer.

Referencer 

Teologi
Drengebog

Drengebøger er en litterær genre, som typisk har en "rask dreng" som hovedperson. Nogle drengebøger indgår i serier.

Drengebøger 
 Paw af Torry Gredsted
 Jan-bøgerne af Knud Meister og Carlo Andersen
 Huckleberry Finn af Mark Twain

Børnebøger
Gjellebøl

Gjellebøl er en slægt fra Østfold i Norge, hvor navnet er stednavn for en odelsgård i Høland Sogn.

Slægten kan føres tilbage til før reformationen; og ifølge nogle forskere tilbage til det norske hof i 900-tallet, kilderne er imidlertid usikre. Mange præster i slægten, bl.a. Reier Gjellebøl (navne-stamfader) og Jacob E. Gjellebøl, forfatter til bogen Spildte Guds Ord paa Balle-Lars (1861). Slægten findes i dag alene i Danmark.

Slægter fra Norge
Atlanterhavserklæringen

Atlanterhavserklæringen, Atlanterhavspagten eller Det Atlantiske Frihedsbrev er en almindelig dansk betegnelse for Atlantic Charter, som blev aftalt på et hemmeligt møde på et amerikansk slagskib mellem Winston Churchill og Franklin Delano Roosevelt. Det fandt sted mellem den 9. og 12. august 1941 i Argentiabugten, ved Newfoundland, og offentliggjort 14. august. Det var en vision og en hensigtserklæring om verden efter 2. verdenskrig. Den regnes som det første skridt henimod oprettelsen af NATO.

I korte træk gik den ud på:
 USA og Storbritannien stiller ingen territoriale krav
 Territoriale justeringer skal tilpasses de involverede folk
 Retten til folkenes selvbestemmelse
 Sænkning af handelshindringer
 Nedrustning efter krigen
 Frihed på havene
 En organisation af nationer

På et senere møde mellem de allierede i London 24. september 1941 tilsluttede regeringerne fra Belgien, Tjekkoslovakiet, Grækenland, Luxembourg, Holland, Norge, Polen, Sovjetunionen og Jugoslavien samt lederen af de Frie Franske, Charles de Gaulle, sig de generelle principper i Atlanterhavspagten.

Eksterne henvisninger 

 Hvordan begyndte FN 

Traktater
2. verdenskrig
Kaliumhydroxid

Kaliumhydroxid er en stærk base med den kemiske formel KOH. Den består af ionerne K+ og OH-.

Kaliumhydroxid kaldes også kaustisk kali og i vandig opløsning kalilud.

Egenskaber 
Smeltepunkt for kaliumhydroxid er 406 °C. Kogepunkt er 1320 °C.

Anvendelse 
Kaliumhydroxid bruges primært som katalysator til rigtig mange processer, bl.a. til at fremstille sæbe.

Kaliumforbindelser
Baser
Oxygenforbindelser
Keramik

Keramik er en fællesbetegnelse for produkter af brændt ler. Leret kan efter tørring brændes i et åbent bål, en grube eller en ovn. Ved temperaturer mellem 300 og 400 grader fordamper vandet mellem lerkrystallerne. Når det udsættes for temperaturer over 500 grader nedbrydes lerkrystallerne og krystalvandet forsvinder. De nye keramiske krystaller kan ikke optage vand i sin krystalstruktur og har mistet sine plastiske egenskaper. Ved temperaturer op til 900-1000 °C er det keramiske materiale stadig porøst.Dermed er det kun delvist vandtæt og det er ikke frostsikkert.

Ved temperaturer over ca. 900-1000 °C sker der en sintring af leret, hvorved de enkelte partikler begynder at smelte sammen og porøsiteten i det keramiske materiale forsvinder. Keramikken bliver vandtæt og kan tåle frost, fordi der ikke trænger vand ind i materialet. Med temperaturer over 1000 °C forandres keramikkrystallernes struktur, og sammensmeltningen af krystallerne bliver mere og mere omfattende. Sintringsintervallet afsluttes ved den temperatur, hvor det keramiske materiale overgår til en amorf glasmasse. For kvartært ler (fra den sidste istid) ligger grænsen mellem 1250 og 1350 °C, mens tertiært ler kan brændes til højere temperaturer. Kaolin, som er råmaterialet til porcelæn, kan brændes til 1800-1900 °C uden at blive til glas. 

Afhængigt af den anvendte lertype og brændingstemperatur skelnes mellem en række forskellige typer af keramik. Hertil hører:

 raku
 lertøj
 fajance
 stentøj
 porcelæn
 Teknisk keramik

Keramikken kan på overfladen være belagt med et lag keramisk glasur. Glasuren består af en lerblanding med et lavere smeltepunkt. Derved får keramikken en vandtæt overflade. Samtidig kan glasuren være dekoration.

De tidligste fund af keramik fra Danmark stammer fra Ertebølletiden.

Den danske ø Bornholm har en lang tradition for fremstillingen af keramiske produkter, såsom brugsting og stel. Kvaliteten af den bornholmske keramik er så høj, at den har været med til at Bornholm i 2017 blev udnævnt til første World Craft Region i Europa.

Klinke  
Klinkning er en teknik til at hele genstanden, hvis den er knust eller knækket af. Den kommer an på emnet.

Se også 
 Venus fra Dolní Věstonice – ældste kendte keramik.
 Cermet – stærk komposit af keramik og metal.

Noter

Eksterne henvisninger
Kontrafaktisk historie

Kontrafaktisk historie (undertiden også kaldt alternativ historie) er en genre inden for historieskrivning, hvor man forestiller sig, hvad der ville være sket, hvis en bestemt handling var faldet anderledes ud.

Kontrafaktisk historie skrives både af historikere og af forfattere (mange af sidstnævnte skriver også inden for science fiction eller fantasy).

Faghistorisk kontrafaktisk historie 
Kontrafaktisk historie som en genre inden for seriøs historieskrivning begyndte nok med Niall Fergusons Virtual History i 1997.

I Danmark blev det fulgt op af bl.a. Rasmus Dahlberg.

Mange historikere mener at kontrafaktisk historie er en underholdende øvelse, der dog er for spekulativ af natur til at kunne leve op til de krav der normalt stilles til historisk forskning. Fortalere for kontrafaktisk historie har dog påpeget at der i historieskrivning ofte fremstilles påstande om kausalitet i historien, der implicit indholder kontrafaktiske overvejelser. F.eks. når der fremstilles en påstand om at en vis strategisk beslutning i en krig hjalp en af siderne med at vinde krigen, antyder det samtidig at krigen ville have gået anderledes hvis den strategiske beslutning ikke havde været taget.

Kontrafaktisk historie som litterær genre 

Som litterær genre har kontrafaktisk historie endnu ikke sat sig igennem på dansk i større udstrækning. På engelsk er genren derimod ganske udbredt og skrevet af forfattere som Harry Turtledove (Ruled Britannia, How Few Remain), L. Sprague de Camp, Robert Harris (Fatherland), Robert Sobel (For Want of a Nail) og Philip Roth (The plot against America)

En række danske forfattere har ligeledes udgivet bøger om kontrafaktiske temaer, herunder:
 Hans Behr: Om det danske spørgsmål. Modtryk 1982.
 Rasmus Dahlberg (red.): En anden historie. Aschehoug 2001.
 Rasmus Dahlberg: Det afgørende øjeblik. Aschehoug 2002.

Film og spil 
De forskellige Command & Conquer: Red Alert-spil udviklet af Westwood Studios og senere en underafdeling af EA games, bygger på kontrafaktisk historie. Det samme gør Iron Sky fra 2012, en science fiction-komediefilm.

Eksterne henvisninger 

 Hvad nu hvis... Kontrafaktiske hypoteser og "åbne" situationer i historie og historieforskning arbejdspapir af Uffe Østergaard
 Kontrafaktisk historie  – temaartikler fra Historie-nu.dk
 Jernkongen – Da Danmark vandt krigen i 1864  – Hjemmeside for kontrafaktisk roman, som foregår i 1864. Titel "Jernkongen" – endnu ikke udkommet.

Historie
Litteratur
John Nielsen

John Elgaard Nielsen (født 7. februar 1956 i Varde) er en tidligere dansk racerkører, og nuværende tv-kommentator og teamchef. I 1990 blev han den første dansker, som vandt 24 Timers Le Mans.

Historie 

Nielsen startede med at køre gokart. I 1974, da han var fyldt 18 år, rykkede han op i Formel Ford, hvor han året efter blev dansk mester i klassen.

Fra 1979 til 1981 forsøgte han sig i Formel 3, og vandt i denne periode tre EM-titler i Formel Super V. I blev 1982 blev John Nielsen tysk F3 mester, og året efter blev han nr. 2 i F3-EM.

John Nielsen kom i 1984 ud for en alvorlig ulykke i Monaco, som nær havde endt hans karriere. Samme år vandt han F3-løbet i Macau, og i 1985 rykkede han op i Formel 3000.

I 1987 blev John Nielsen tilknyttet Jaguars sportsvognsteam. I 1988 blev han vinder af Daytona-løbet, og 1990 vinder Nielsen 24 Timers Le Mans sammen med Martin Brundle og Price Cobb. John Nielsen sad bag rattet i 14 af de 24 timer.

John Nielsen har været med i udviklingen af Jaguar XJ220, McLaren F1 og Bugatti Veyron.

GT-racing nåede han også at køre, med bl.a. en sejr i BPR-mesterskabet, i en McLaren F1 GTR. I 1996 vandt Nielsen det japanske mesterskaber i en McLaren F1 GTR. Herefter koncentrerede John Nielsen sig om dansk racing, og blev blandt andet teamchef i DTC fra 1998.

Le Mans 
John Nielsen er noteret for 18 Le Mans-starter, senest i 2008, hvor han og Essex blev nr. 2 i klassen med en Porche RS Spyder.

Resultater

Eksterne henvisninger 

 
 John Nielsen, et kørerportræt  på lemanszone.dk

Motorsportsfolk fra Danmark
Personer fra Varde
Glostrup Sogn

Glostrup Sogn er et sogn i Glostrup Provsti (Helsingør Stift). Sognet ligger i Glostrup Kommune (Region Hovedstaden) og er det eneste sogn i kommunen. Indtil Kommunalreformen i 2007 lå det i Glostrup Kommune (Københavns Amt), og indtil Kommunalreformen i 1970 lå det i Smørum Herred (Københavns Amt).

Sognet har samme geografiske afgrænsning som Glostrup Kommune 

Glostrup Sogn har siden 1970 haft to sognekirker:
 Glostrup Kirke, opført i 1100-tallet.
 Østervangkirken, opført 1967-70, Danmarks 8. rundkirke.

Historie 
Oprindeligt omfattede Glostrup Sogn kun landsbyerne Glostrup, Hvissinge og Ejby. Avedøre blev i løbet af middelalderen indlemmet i sognet. Avedøre-boerne havde inden da søgt om optagelse i Brøndbyøster Sogn, men ansøgningen blev afvist af Brøndbyøsterpræsten, fordi Avedøre-boerne havde et noget blakket ry på grund af deres tilbøjelighed til sørøveri af skibe i Køge Bugt. I stedet blev de altså optaget i Glostrup Sogn.

I 1893 blev Avedøre imidlertid overført fra Glostrup Sogn til netop Brøndbyøster Sogn, og i 1965 blev Avedøre Sogn udskilt herfra som et selvstændigt sogn.

Sognepræster i Glostrup Sogn efter 1570 

 Ca. 1570-1582: Augustinus Lydicksen.
 1582-1619: Simon Jensøn (ca. 1545 – 13. oktober 1619).
 1619-1660: Morten Clausen (ca. 1590 – 2. maj 1660).
 1660-1669: Hendrich Gosman (ca. 1624 – juni 1669)
 1669-1673: Ifuer Jochumsen Først (død 1673).
 1673-1714: Ulrich Pedersen Helt (8. august 1645 – 4. juni 1715).
 1714-1746: Jørgen Christiansen Ganzel (1675 – 1. september 1746).
 1746-1779: Peder Andreas Aagaard (12. marts 1718 i København – 3. december 1779).
 1779-1791: Hans Jørgen Birch (6. september 1760 – 24. maj 1795).
 1791-1804: Christopher Nyrop (22. september 1752 i Norge – 11. september 1831 i Nørre Vedby).
 1805-1831: Niels Schouboe (25. marts 1757 i Bøvling – 17. december 1831 i Glostrup).
 1832-1858: Jacob Ludvig Hansen (3. februar 1785 i København – 18. september 1874 på Frederiksberg).
 1858-1892: Carl Frederik Stub (10. maj 1805 i København – 12. marts 1892 i Glostrup).
 1892-1907: Hans Ludvig Schielderup Parelius Koch (29. juli 1837 i Vodder – 19. oktober 1917).
 1908-1930: Hermann Ferdinand Marius Koch (13. april 1860 i København – 21. marts 1934).
 1930-1954: Charles Nedermark (2. december 1892 i Kerteminde – 16. oktober 1954 i Glostrup).
 1955-1981: Knud Langberg.

Kilder/eksterne henvisninger 
 Glostrup Sogn
 Historisk Selskab for Glostrup og Omegn: Glostrup Bogen – bind 1-3 (1948-62).

Noter 

Sogne i Glostrup Kommune
Sogne i Helsingør Stift
Sogne i Smørum Herred
Sogn
Glostrup Provsti

Glostrup Provsti er et provsti i Helsingør Stift.

Glostrup Provsti består af ni sogne med 11 kirker, fordelt på ni pastorater. Seks af kirkerne er små middelalderkirker, men siden 1966 er der kommet fem nye kirker til. Ud over de 11 sognekirker er der kirker ved de to fængsler i provstiet: Anstalten ved Herstedvester og Vridsløselille Statsfængsel.

Sognene i Glostrup Provsti hørte oprindelig under Smørum Herred Provsti. Efter oprettelsen af Helsingør Stift i 1961 blev Glostrup-Høje Taastrup Provsti udskilt fra Smørum Herred Provsti. Den voldsomme befolkningstilvækst på Vestegnen gjorde det nødvendigt med endnu en opsplitning, og i 1976 blev Glostrup Provsti et selvstændigt provsti.

Pastorater

Sogne

Kilde
Provstiportalen

Provstier i Helsingør Stift
Renholdningsselskabet af 1898

Renholdningsselskabet af 1898, i daglig tale kaldet R98, var en virksomhed, der var ejet af Københavns og Frederiksberg Kommuner, som servicerede borgerne her med indsamling af dagrenovation, haveaffald, storskrald, genbrugsglas og papir samt miljøfarligt affald, sygehusaffald og andre specielle affaldsfraktioner. Virksomheden blev opløst i 2011.

R98 var et non-profit selskab og må derfor ikke tjene penge på affaldshåndteringen.

Firmaet startede i 1898 under navnet Kjøbenhavns Grundejeres Renholdningsselskab, forkortet KGR. Her var opgaven at tømme og vaske latrinspande; det der i fagsproget hedder natrenovation. Spandene blev kørt til Amager, hvor man byggede en rensestation. Herfra kommer Amagers lidet flatterende tilnavn Lorteøen.

I 1984 udskiltes containerafdelingen Renoflex fra R98 pga. problemer med løsninger for erhvervsaffald og affaldsindsamling uden for dækningsområdet.

I 2003 udliciterede man en del af indsamlingsopgaverne, nærmere bestemt indsamling af haveaffald og storskrald i containere. Dette skyldtes blandt andet utilfredshed fra andre vognmandsforretninger, fordi opgaven uden udbud blev udført af ovennævnte Renoflex, og man visse steder mente, det var konkurrenceforvridende. Dette medførte en opdeling i to distrikter (nord og syd), der i dag (2006) serviceres af to forskellige firmaer.

I 2005 blev R98's 30-årige kontrakt med kommunerne om indsamling af dagrenovation erklæret ulovlig i en retssag. Herefter begyndte planlægningen af udlicitering af dette område, og samtidig vedtog man, at kundebetjeningen med tiden skulle overføres til at være en kommunal opgave. På grund af opgavens størrelse blev arbejdet udliciteret i etaper over en kort årrække. Fra 2008 til 2011 blev opgaverne udliciteret, og det nødvendige kontor- og driftpersonale overføres allerede fra 2007 og frem til kommunal ansættelse. Fra 2011 ophører R98 med at eksistere som virksomhed.

I 2007 begyndte man at omlægge ruter som forberedelse til de tre udbudsrunder. Indtil da havde mange hold en rute, der skar gennem flere distrikter. Dette skyldtes blandt andet, at hovedfærdselsårerne skulle serviceres uden for myldretiden, og at de mere arbejdstunge villakvarterer skulle deles jævnt mellem holdene. Omlægningen betyder, at ruterne efter ændringerne skal holde sig inden for distrikterne.

 Første udbud dækker den vestlige del, omfattende Emdrup, Bispebjerg, Utterslev, Husum, Brønshøj, Vanløse og Valby
 Andet udbud dækker midterdistrikterne Frederiksberg, Nørrebro og Østerbro
 Tredje udbud dækker den østlige og sydlige del, omfattende Indre By, Vesterbro, Christianshavn, Sydhavnen og de dele af Amager, der hører til Københavns Kommune.

Eksterne kilder 
 R98´s hjemmeside 
 miniSkralden – internt nyhedsbrev i R98

Vognmandsvirksomheder i Danmark
Etableret i 1898
Ophørt i 2011
Tidligere virksomheder i København
Miljøvirksomheder i Danmark
Gladsaxe-Herlev Provsti

Gladsaxe-Herlev Provsti er et provsti i Helsingør Stift.
 
Gladsaxe-Herlev Provsti består af 11 sogne med 11 kirker, fordelt på 10 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilde 
 Provstiportalen – Gladsaxe-Herlev Provsti

Referencer 

Provstier i Helsingør Stift
Slaviske sprog

De slaviske sprog er en sproggruppe inden for de indoeuropæiske sprog, der tales i det meste af Østeuropa, en stor del af Balkan, dele af Centraleuropa og den nordlige del af Asien.

De slaviske sprog opdeles normalt i tre hovedgrupper:

Noter:
<div class="references-small"></div>

Kilder

Eksterne henvisninger
Rødovre-Hvidovre Provsti

Rødovre-Hvidovre Provsti er et provsti i Helsingør Stift.
 
Rødovre-Hvidovre Provsti består af 8 sogne med 9 kirker, fordelt på 8 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilde 
 Provstiportalen – Rødovre-Hvidovre Provsti

Provstier i Helsingør Stift
Høje Taastrup Provsti

Høje Taastrup Provsti er et provsti i Helsingør Stift.
 
Høje Taastrup Provsti består af 9 sogne med 10 kirker, fordelt på 7 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilde 
Provstiportalen – Høje Taastrup Provsti

Provstier i Helsingør Stift
1 E15 m²

Som en hjælp til sammenligning af størrelsesforhold mellem forskellige overfladearealer, er her en liste over områder mellem 1.000 millioner km² og 10.000 millioner km². 

 Områder mindre end 1.000 million km²
 1.700 millioner km² — det totale areal i Solsystemet der potentielt (om end fjerntliggende) kan udnyttes til menneskelig beboelse
 7.700 millioner km² — Neptun – planet i Solsystemet
 8.100 millioner km² — Uranus – planet i Solsystemet
 Områder større end 10.000 million km²

Ekstern henvisning 
 Konverteringsmaskine mellem areal-enheder 

Arealenheder
1 E16 m²

Som en hjælp til sammenligning af størrelsesforhold mellem forskellige overfladearealer, er her en liste over områder mellem 10.000 millioner km² og 100.000 millioner km². 

 Områder mindre end 10.000 million km²
 44.000 millioner km² — Saturn – planet i Solsystemet
 64.000 millioner km² — Jupiter – planet i Solsystemet
 Områder større end 100.000 million km²

Ekstern henvisning 
 Konverteringsmaskine mellem areal-enheder

Arealenheder
Helsingør Stift

Helsingør Stift er et stift, der omfatter Region Hovedstaden (på nær Københavns, Frederiksberg, Tårnby, Dragør og Bornholms Kommune), og hvis hovedkirke er Sankt Olai Kirke (Helsingør Domkirke). Stiftet blev pr. 1. januar 1961 udskilt af Københavns Stift og er således Danmarks yngste stift.

Stiftets biskop er Peter Birch, der den 1. februar 2021 afløste Lise-Lotte Rebel.

Stiftet består følgende provstier:
 Ballerup-Furesø Provsti
 Fredensborg Provsti
 Frederikssund Provsti
 Frederiksværk Provsti
 Gentofte Provsti
 Gladsaxe-Herlev Provsti
 Glostrup Provsti
 Helsingør Domprovsti
 Hillerød Provsti
 Høje Taastrup Provsti
 Kongens Lyngby Provsti
 Rudersdal Provsti
 Rødovre-Hvidovre Provsti

Bisperækken 
 J.B. Leer-Andersen 1961 – 1980
 Johannes Johansen 1980 – 1995
 Lise-Lotte Rebel 1995 - 2021
 Peter Birch 2021 -

Referencer

Ekstern henvisning 
 Helsingør Stift

 
Etableret i 1961
Kongeligt besøg

Kongeligt besøg er en dansk film fra 1954, instrueret af Erik Balling.
 Manuskript Erik Balling og Palle Lauring.

Medvirkende 
 Ib Schønberg
 Grethe Thordahl
 Bent Christensen
 Gabriel Axel
 Johannes Meyer
 Kai Holm
 Frits Helmuth
 Preben Lerdorff Rye
 Henry Lohmann
 Karl Stegger
 Kate Mundt 
 Betty Helsengreen
 Victor Montell
 Bjørn Watt Boolsen
 Caja Heimann
 Aage Winther-Jørgensen
 Bjørn Puggaard-Müller
 Carl Ottosen
 Miskow Makwarth
 Bjørn Spiro

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1954
Film instrueret af Erik Balling
DBUs Landspokalturnering for kvinder

Gjensidige Kvindepokalen er det nuværende navn for DBU's Landspokalturnering for kvinder, en årlig fodboldturnering arrangeret af Dansk Boldspil-Union. Turneringen afvikles efter cup-princippet, og vinderen af turneringen er danske pokalmestre. Turneringen har været afholdt hvert år siden 1993. Siden 1998 har der været kåret en pokalfighter hver finale.

Brøndby IF (første gang i 2004 og senest i 2018) er det hold, der har vundet flest pokaltitler, med i alt 11 titler. Dernæst kommer Fortuna Hjørring (første gang i 1995 og senest i 2019), der har vundet pokalen i alt ni gange.

Gjensidige Forsikring har siden 2022 været officiel navnesponsor for hele pokalturneringen og er det frem til 2025. Tidligere har turneringen også gået under navnet 3F Cup og Sydbank Kvindepokalen.

Samtlige pokalkampe kan ses på streamingtjenesten Mycujoo, mens finalekampen vises på DR1.

Finaleresultater

Se også 
DBU Pokalen

Noter

Kilder/eksterne henvisninger 
 Sydbank Kvindepokalen på DBU

Noter 

Nationale pokalturneringer i fodbold
Fodboldturneringer i Danmark
Etableret i 1993
Kvindefodbold i Danmark