kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Christian Sehestedt Juul (politiker)

Christian Sehestedt Juul (født 26. marts 1806 på Ravnholt, død 2. september 1861 sammesteds) var en dansk godsejer, officer og politiker.

Han var søn af Ove Christen Sehestedt Juul (1781-1815) og Sophie Hedevig f. komtesse Rantzau (1783-1818), arvede 1815 stamhuset Raunholt, men overtog først 1834 styrelsen deraf og tilbagekøbte 1836 Hellerup, som hans far havde måttet sælge til staten. Imidlertid var han 1823 blevet student fra Roskilde Katedralskole og var 1824-33 sekondløjtnant i Hestgarden (1833 premierløjtnant, fik 1842 ritmesters og 1860 majors titel). Han var en dygtig godsejer og øvede som praktisk forretningsmand en meget udstrakt Indflydelse samt viste stor iver for at fremme Fyns økonomiske udvikling. Han var 1838 stifter af og indtil sin død formand for Fyns Stifts Brandassuranceselskab; var 1846 medstifter af Fyens Disconto Kasse og siden formand for dens repræsentantskab (gav den væsentlig støtte under pengekrisen 1857 og holdt mangt et handelshus oppe ved sin hjælp); var 1842-45 medlem af Odense og siden 1848 af Svendborg Amtsråd, 1857 medstifter af Privatbanken og siden 1858 repræsentant for Landbygningernes almindelige Brandforsikring. Sehestedt Juul var præsident for landmandsforsamlingerne i København 1852 og i Flensborg 1854 (hvor han ved festmåltidet af hensyn til tyskerne forbød at spille Den tapre Landsoldat). 1842-44 samt 1848 var han medlem af Stænderforsamlingen i Roskilde, hvor han bekæmpede fæsteafløsning og landboreformer, 1848-49 kongevalgt medlem af Den grundlovgivende Rigsforsamling, hvor han stemte for Grundloven, og siden 1854 af Rigsrådet, hvor han hørte til helstatsmændene. Fra 1840 var han kammerherre og fra 1845 Ridder af Dannebrog. Han døde 2. september 1861.

Sehestedt Juul blev 4 gange gift: 1. gang 1829 med Amalie Conradine Annette Sophie von der Maase (1809-1830), datter af staldmester Anton Frederik Adam von der Maase; 2. gang 1835 med Anna Beate Frederikke Sigfriede baronesse Reedtz-Thott (1816-1842), datter af Otto baron Reedtz-Thott; 3. gang 1844 med Agnes Frederikke Vilhelmine Charlotte komtesse von Platen-Hallermund (1821-1846) og 4. gang 1847 med dennes tvillingsøster, Clara Adolphine Therese Caroline Vilhelmine (1821-1887).

Han er begravet i Herrested Kirke.

Der findes en pastel fra ungdommen på Ravnholt. Desuden malerier af N.P. Holbech og Storck sammesteds. Pastel på Krengerup. Portrætteret på F.L. Storchs jagtbillede 1843 på Ravnholt. Litografi af C. Pallemand. Træsnit 1861 efter tegning af Henrik Olrik. Der er rejst en mindestøtte i Ravnholts park (gengivet i litografi 1862).

Kilder 
 Emil Elberling, "Christian Sehestedt Juul", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Frederik Barfod, Dansk Rigsdagskalender.
 Fyens Stiftstidende, 2. september 1861.
 Illustreret Tidende, 29. september 1861.

Christian Sehestedt 2
Godsejere fra Danmark
Amtsrådsmedlemmer
Medlemmer af Den Grundlovgivende Rigsforsamling
Medlemmer af Rigsrådet (1855-1866)
Kavaleriofficerer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Stænderdeputerede fra Østifterne
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Christian Sehestedt Juul (gehejmeråd)

Christian Sehestedt Juul (4. februar 1741 i Randers – 24. januar 1788 i København) var en dansk adelsmand og godsejer, ritmester, kammerherre og gehejmeråd.

Han var søn af Ove Juul og Sophie Hedevig Friis, som 1756 arvede stamhuset Raunholt af sin moster, gehejmerådinde Charlotte Amalie Sehestedt, f. Gersdorff. I 1766 arvede Christian Juul godserne, og til ære for arven fra Sehestedt bærer han og hans efterkommere navnet Sehestedt Juul.

Han blev sent gift – 13. oktober 1780 – med Lucie Charlotte Sehestedt Juul, født komtesse Scheel og døde kun otte år senere. Parret er begravet i Herrested Kirke.

Han ejede Nislevgård fra 1766 og frem til sin død.

Kilder 
 Opslag i Finn Holbek

Christian Sehestedt 1
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Kavaleriofficerer fra Danmark
Personer fra Randers
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Brejning Kirke

Brejning Kirke kan henvise til flere artikler:

 Brejning Kirke (Ringkøbing-Skjern Kommune)
 Brejning Kirke (Vejle Kommune)
Veronica Palm

Veronica Palm (født 1973) er en svensk politiker. Hun er socialdemokratisk medlem af det svenske folketing siden det svenske folketingsvalg i 2002. Hun er gift med Roger Mogert, ligeledes svensk socialdemokratisk politiker i Stockholm. Sammen har de tre børn.

Veronica Palm er født og opvokset i Linköping i Östergötlands län, hvor hun tog studentereksamen i 1991 og derefter arbejdede som barnepige. Samtidigt læste hun samfundsvidenskab på en folkehøjskoler i Linköping og kvindevidenskab ved Linköpings Universitet. I 1996 var hun ansat ved det svenske finansministerium i Stockholm, men flyttede snart tilbage til Linköping og en stilling fagforbundet LO, hvor hun var indtil 1998. I dette år blev hun medlem af Europa-Parlamentet hvor hun var et år, hvorefter hun arbejdede i en Ngo i Stockholm i årene 1999 til 2002. Siden 2002 har hun været medlem af den svenske rigsdag, valgt i Stockholms valgkreds. Hun aser børns vilkår og rettigheder samt ligestilling i hele verden og menneskerettigheder som værende hendes mærkesager.
Veronica Palm var viceordfører for socialudvalget 2008-2010 og medlem af udenrigsudvalget 2002-2008. Siden folketingsvalget i 2010 har hun været viceordfører for skatteudvalget. Hun beskrives som tilhørende partiets venstrefløj.

Eksterne henvisninger 

 Riksdagens medlemsinformationer
 Socialdemokraternes medlemsside

Noter 

Politikere fra Sverige
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Sverige
Personer fra Linköping
Socialdemokrater fra Sverige
Anatolij Fomenko

Anatolij Fomenko (, ; født 13. marts 1945 i Stalino, Ukrainske SSR, Sovjetunionen) er en russisk matematiker, der har publiceret en række videnskabelige bøger om verifikation af årstal ved hjælp af statistik og astronomi. Anatolij Fomenko er professor i matematik på Moskvas statsuniversitet og medlem af det Russiske Videnskabsakademi.

Personer fra Donetsk
Faglitterære forfattere fra Rusland
Matematikere fra Rusland
Faglitterære forfattere fra Sovjetunionen
Professorer fra Rusland
Dan Cake

Dan Cake er et dansk firma der producerer kager.

Firmaet blev stiftet i 1931 af Jens Eskildsen i Simmelkær 60 km nord for Give. Produktionen finder i dag sted på en fabrik i industrikvarteret nord for Give i Vejle Kommune. 
Bageriet flyttede til Give i 1959 og er siden 2004 ejet af en investor-gruppe der blandt andet omfatter den danske virksomhed GIVESCO A/S hvor stifterens søn, Erling Eskildsen, er i spidsen.
Dan Cake har datterselskaber i flere europæiske lande.
Siden 2011 har Klaus Skov Eskildsen været administrerende direktør.

Dan Cake producerer blandt andet romkugler, tærter, brownier, roulader, snitkager og "halvmåner" som for eksempel citronmånen.

Referencer 

Etableret i 1931
Bagerier i Danmark
Lars Thomsen

Lars Thomsen (født 27. april 1972 i Godthåb, Danmark) er en dansk tidligere professionel fodboldspiller, som spillede det meste af sin karriere i AaB i Superligaen, hvor han vandt 2 danske mesterskaber, før han blev fodboldinvalid. Udover sine kampe for AaB fik han 15 kampe for Aarhus Fremad i Danmarksserien i foråret 1994, mens han studerede på Aarhus Universitet.

Eksterne kilder/henvisninger

Kosten hænger ved Lars Thomsen 17. december 2012 aabinside.dk

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra AaB
Personer fra Godthåb (Svenstrup)
Haymarketoptøjerne

Haymarketoptøjerne eller  Haymarketmassakren fandt sted i Chicago den 4. maj 1886, da strejkende arbejdere demonstrerede for otte timers arbejdsdag på Haymarket, Høtorvet. To hundrede politimænd angreb dem for at opløse demonstrationen, da nogen pludselig kastede en bombe fra en sidegade. I kaosset som fulgte begyndte politi og  arbejdere at skyde på hinanden; syv politimænd og fire arbejdere mistede livet.  

Otte anarkister og strejkeledere blev arresteret, tiltalt og dømt for at have medvirket til at kaste en bombe mod politiet. Fire af de dømte blev hængt. En femte begik selvmord i fængslet. 

Da sagen blev genoptaget nogle år senere, blev det klart, at der var sket et justitsmord for der var ikke beviser for, at de dømte havde begået lovbruddet de blev hængt for. Tre overlevende dømte blev sluppet fri fra fængslet i 1893. De, som var hængt, blev martyrer for arbejderbevægelsen.

Til minde om Haymarket-anarkisterne blev Første maj valgt som international demonstrationsdag for arbejderbevægelsen.

USA's historie
Anarkisme
Chicago
Begivenheder i 1886
Grøn sandspringer

Grøn sandspringer (Cicindela campetris) er ligesom brun sandspringer en almindeligt udbredt billeart i Danmark. 

Den tilhører underfamilien Cincindelinae (Sandspringere) og familien løbebiller (Carabidae).

Noter 

Løbebiller
Koleraepidemien i Haiti 2010

Koleraepidemien i Haiti i 2010 var en en epidemi af kolera, der brød ud i Artebonitedalen i Haiti i midten af oktober 2010. Den 9. januar 2011 er 3 790 døde og 185 012 tilfælde raporteret.

Spredning 
Efterhånden bredte smitten sig til USA pga. en kvinde, der havde besøgt noget familie i Haiti. Hun blev indlagt på et hospital i Florida. Sygdommen har også ramt nabolandet den Dominikanske Republik.

Reaktioner 
Epidemien gjorde nogle haitianere vrede på udstationerede FN-soldater fra Nepal, der ankom til området i oktober 2010 efter tilfælde af kolera i Nepal og har medført ildspåsættelser, så både politiet og FN-soldaterne måtte affyre tåregas for at sprede haitianerne. De nepalesiske FN-soldater får skylden for udbrudet af kolera . Nepaleserne lejr ligger 60 km nordøst for Haitis hovedstad, Port-au-Prince.

FN 
For at få råd til læger, medicin og vandrensningsudstyr, bad FN om 164.000.000 dollar, men har pr. 27. november 2010 blot fået doneret 19,4 mio. dollars.

Noter 

Haiti
Begivenheder i 2010
Epidemier
Subatlantisk tid

Subatlantisk tid fra ca. 500 f.Kr. til nu, er den periode vi lever i nu. Omkring år 500 f.Kr. faldt temperaturen til noget der ligner nutidens temperaturer. Temperaturen steg igen under den middelalderlige varmeperiode (10. til 14. århundrede), men efter nogle hundrede år faldt den igen under den lille istid (til 1800-tallet) og har efterfølgende svinget omkring de temperaturer vi kender i dag. Disse klimaudsving er ikke globale og skyldes sandsynligvis fluktuationer i Golfstrømmen. I denne periode blev bøgen dominerende, og perioden kaldes derfor også for bøgetid.
 Landet lignede det vi kender i dag – vandstanden i havene fluktuerede noget, men ikke voldsomt
 Dyrelivet lignede også det vi kender i dag – dog var det i denne periode at ulv og vildsvin forsvandt fra Danmark
 Vegetationen lignede også det vi kender i dag – dog svandt skovarealet i næsten hele perioden til det var nede på 5% i midten af 1800-tallet
Selvom klimaet i denne som i forgående perioder var definerende for hvilke dyr og planter der kunne trives i Danmark, så var menneskets indflydelse markant. Via landbrug og skovbrug blev plante- og dyrelivet underlagt menneskets behov – et sådant landskab kaldes også kultursteppe.

Se også 
 Danmarks historie
 Landsbyer i Danmark
 Landskabets udvikling i Danmark 

Tidsnavigation:

Kronozoner
Jernalder
Danmarks forhistorie
Holocæn
Laroque-des-Albères

Laroque-des-Albères (på catalansk: La Roca d'Albera) er en by og kommune i departementet Pyrénées-Orientales i Sydfrankrig. Saint-Génis-des-Fontaines ligger i det gamle landskab Roussillon, som er den franske del af Catalonien.

Laroque er fra gammel tid en landbrugsby, men landbrugets betydning er i dag faldende. Det er stort set kun vin og frugt (abrikos, mandler, oliven og ferskener), som dyrkes kommercielt i dag. Alligevel er byens indbyggertal fordoblet siden 1970'erne. Mange mennesker er flyttet sydpå, tiltrukket af klimaet og livsstilen

Geografi 
Laroque-des-Albères ligger for foden af Albère-bjergene, som er en del af Pyrenæerne. Højeste punkt er det 1256 m høje Pic Néulous, som også er det højeste bjerg i Albère.

Mod nord ligger Saint-Génis-des-Fontaines, mod øst Sorède og mod vest Villelongue-dels-Monts og Montesquieu-des-Albères. Nærmeste større by er Perpignan (23 km), medens afstanden til Middelhavet er 12 km. Mod syd grænser kommunen op til Spanien.

Historie 
Stendyssen Balma del Moro (2500 fvt) bevidner at kommunen har været beboet siden stenalderen. Laroque nævnes første gang i det 9. århundrede under navnet Roca Frusindi efter ejeren Frusindus. I det 11. århundrede byggede den lokale seigneur et slot, hvor Laroque ligger nu. På det tidspunkt var den nuværende kommunes område delt i 5 landsogne: Roca-Vella, Tanya, Alamanys, Galicie og Laroque. 4 af disse blev forenet under slottet mellem det 12. og 14. århundrede. Landsbyen Laroque voksede herefter op inden for slottets ringmure. Det var på dette slot at den franske konge Filip 3. mødte kongen af Mallorca før det Aragonske Korstog.

Efter Pyrenæerfreden i 1659 voksede byen uden for ringmurene.

Demografi

Udvikling i folketal

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Pyrénées Catalanes 

Byer i Pyrénées-Orientales
Det Unge Grænseværn

Det Unge Grænseværn var en fællesorganisation for de eksisterende ungdomsforeninger i Sønderjylland i 1934, hvis formål var et "fælles værn og styrkelse af dansk-nordisk ånds- og kulturliv i grænselandet".

Historie 
I april 1933 besluttede repræsentanter for ungdomsorganisationerne ved et møde i Aabenraa at samarbejde på tværs af organisationerne. Mødet i Aabenraa efterfulgtes af et gymnastikstævne i Tønder den 10. maj med deltagelse af ca. 12.000 unge og et møde på Dybbøl med 40-50.000 deltagere, som tilkendegav viljen til at samle alle demokratiske kræfter mod nazismens trusler. I forlængelse af de store møder, voksede tanken om en fællesorganisation for de eksisterende ungdomsforeninger i Sønderjylland, og resultatet blev dannelsen af Det Unge Grænseværn. En af hovedpersonerne var Peter Marcussen, der blev Det Unge Grænseværns første formand.

Deres formålsparagraf lyder: "Det Unge Grænseværn er en sammenslutning af dansk ungdom, fællesorganisationer, foreninger og enkeltpersoner, til fælles værn og styrkelse af dansk-nordisk ånds- og kulturliv i grænselandet".
Det første årsmøde blev afholdt på Skamlingsbanken, der blev solgt 25.000 adgangstegn, og der mødte ekstra 5-10.000 op uden adgangstegn. For at klare den store tilstrømning af mennesker var der sat flere tog med hver 15 vogne i kraft, ekstradampere sejlede for fuld fart og ca. 1000 biler blev noteret.".
 
Det unge Grænseværn opnåede en stor tilslutning over hele landet. Fra 1936 udgav foreningen Folkung-Bladet, der også understregede Det unge Grænseværns nordiske orientering. I 1939 var der 30.000 medlemmer, hvortil der kom tilsluttede organisationer med titusinder af medlemmer. I grænselandet udførte Det Unge Grænseværn en mangesidet indsats med foredrag, idrætsarrangementer, folkedans, vandrerhjem, husflidskurser osv. Det unge grænseværn købte eller opførte en række ejendomme i Sønderjylland, bl.a. det store grænsehjem i Kollund (det nuværende Fakkelgården), kroen i Store Jyndevad og en ejendom i Rudbøl. I 1940 skiftede Det unge Grænseværn navn til Dansk-nordisk ungdomsforbund, hvilket skabte en vis uvilje i vide kredse, selv om det ingen betydning havde for foreningens arbejde.

Det unge Grænseværn eksisterer fortsat som et fond, hvis afkast støtter forskellige aktiviteter i Sønderjylland.

Kilder og referencer 

Foreninger fra Danmark
Etableret i 1934
Sønderjyllands historie
Corpus Hippocraticum

Corpus Hippocraticum er den latinske betegnelse som bruges om den hippokratiske skriftsamling der blev nedskrevet på græsk i 5. og 4. årh. f.Kr., og som blev udgivet under Hippokrates’ navn af grammatikere og læger ved Museion i Alexandria i 3.årh. f.Kr.

Det kan ikke bevises om Hippokrates selv er forfatteren til et eneste af disse skrifter, og heller ikke hvilke af dem som hører med til den ”ægte” (dvs. oprindelige) samling.
Uanset dette er samlingen i sig selv et meget interessant medicinhistorisk og kulturelt skatkammer, som har inspireret lægekunsten igen og igen og holdt Hippokrates’ navn levende som ”Lægekunstens Fader”.

De vigtigste titler i Corpus Hippocraticum er i deres danske eller engelske oversættelse:
Eden, Om den gamle lægekunst, Om luft, vand og steder.
Aphorisms (som i sin helhed er efter Hippokrates' tid), Breaths, Epidemics I og III, Epidemics II, IVog VI, Fleshes, Glands, Humours, In the Surgery, Mochlikon, Nature of Man I og II (samt III = Regimen in Health) (alle tre er af Polybos, Hippokrates' elev og svigersøn), On Fractures, On Joints, On Wounds in the Head, Prognostic, Prorrhetic I, Prorrhetic II, Regimen I, II og III (samt IV =Dreams) og Regimen in Acute Diseases, The Art, The Sacred Disease, Ulcers.

Eksterne henvisninger:

Wikimedia Commons har to filer relaterede til Hippokrates, men de fortæller om en helt anden Hippokrates: matematikeren Hippocrates fra Chios + en forfader til lægen Hippokrates.

Eksterne henvisninger 

 Hippokrates  hos Medicinsk Museion – En mere udførlig forklaring som præsenterer de hippokratiske skrifter enkeltvis og giver mulighed for søgning efter emne.

Medicinhistorie
Grækenland i antikken
De cottiske Alper

De cottiske Alper (fransk: Alpes Cottiennes; italiensk: Alpi Cozie) er en bjergkæde i de sydvestlige områder af Alperne.

De danner grænsen mellem Frankrig (Hautes-Alpes og Savoie) og Italien (Piemonte). Maddalena-passet adskiller den fra de De maritime Alper.

På den anden side af Col du Mont Cenis ligger De grajiske Alper og på den anden side af Col du Galibier ligger Dauphiné-Alperne. Fréjustunnelerne mellem Modane og Susa er en vigtig transportforbindelse mellem Frankrig (Lyon, Grenoble) og Italien (Torino).

I de Cottiske Alper ligger kilderne til floderne Durance og Arc og deres bifloder på den franske side. På den italienske side er kilden til floderne Dora Riparia og andre bifloder til Po.

Bjergtoppe 

De højeste toppe i De cottiske Alper er:

Bjergpas 
Bjerpas i De cottiske Alper er:

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Alperne
Bjerge i Europa
Tuja (18. dynasti)

Tuja (der også ses translittereret som Thuya eller Thuyu) var en højtstående egyptisk overklassekvinde i Det gamle Egypten. Hun var mor til dronning Teje, der var gift med farao Amenhotep III og er dermed mormor til Akhenaton og oldemor til Tutankhamon.

Biografi 
Tuja menes at nedstamme fra dronning Ahmose-Nefertari, og hun var indehaver af mange officielle hverv i sammenblandingen af religion og regeringsstyre i oldtidens Egypten. Hun var deltager i mange religiøse kulter, og blandt hendes titler var  "Hathors sanger" og Leder af de optrædende for både Amon og Min. Hun havde også det indflydelsesrige embede som Øverste haremsvogter for både guden Min fra Akhmin og for Amon fra Theben. Hun blev gift med Juja, en magtfuld hofembedsmand ved det attende dynastis hof.

Børn 
Juja og Tuja havde en datter ved navn Teje, som blev gift med og Store Kongelige Gemalinde for farao Amenhotep III. Den store kongelige gemalinde var den højeste religiøse stilling i den egyptiske religion og tjente ved siden af farao under officielle ceremonier og ritualer.  

Juja og Tuja havde også en søn ved navn Anen, som oppebar titler som Leder af Nedre Egypten, Amons anden profet og Guddommelig Fader. 

De kan også have været forældre til Ay, en egyptisk hofembedsmand, som var aktiv under Akhenatons regeringstid, og som muligvis blev farao som Kheperkheprure Ay, men der er ikke afgørende bevis for slægtskabet mellem Juja og Ay, omend det er sikkert, at begge kom fra Akhmim.

Grav 
Tuja blev begravet sammen med sin mand i Kongernes dal, i KV46, hvor deres næsten uberørte grav blev opdaget i 1905. Det var den bedst bevarede grav, som var opdaget, indtil  hendes oldebarn Tutankhamons grav blev fundet.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 KV 46 (Juja og Tuja) – Theban Mapping Project
 The Theban Royal Mummy Project – Se mumier fra det 18. dynasti fra Thebens kongelige nekropolis

Egypten i antikken
Personer fra Egypten
Col du Mont Cenis

Mont Cenis (italiensk: Moncenisio) er et bjerg (3.612 m) og et bjergpas (2.081 m.o.h.) i Savoie i Frankrig, som danner grænsen mellem De cottiske og De grajiske Alper. Bjergpasset forbinder via rute D1006 mod NØ Maurienne-dalen i Frankrig med Susa-dalen mod SØ i Italien. Fra den Italienske side krydses passet af vejen SS25.

Napoleon byggede en vej over bjerget mellem 1802 og 1810, og en jernbane blev åbnet ved siden af vejen i 1868. Jernbanelinjen blev nedlagt i 1871 da Mont Cenis-tunnelen åbnede. Bjergpasset er vinterlukket og er passabelt tidligst fra 1. maj til senest 31. oktober.

Passet ligger i bjergmassivet Massif Mont Cenis.

Galleri

Cykelsport 
Mont Cenis-passet har været på Tour de France-programmet fem gange og to gange i Giro d'Italia.

Tour de France

Giro d'Italia
 2013 15. etape var første mand på toppen Stefano Pirazzi 
 2013 16. etape var første mand på toppen Jackson Rodríguez

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Bjergpas i Alperne
Bjergpas i Frankrig
Mont Cenis
Bjergpas i Italien
Kristiansund Lufthavn, Kvernberget

Kristiansund Lufthavn, Kvernberget ligger 7 km fra centrum af Kristiansund i Møre og Romsdal fylke på Vestlandet i Norge. Lufthavnen trafikeres af rutefly, charterfly og helikopter til oljefelterne i Nordsøen.  

Lufthavnen, som stod ferdig i 1970, havde 362.101 passagerer i 2009.

Destinationer

Offshore 
Helikoptertrafik til ca 10 destinationer i Nordsøen og Norskehavet. (Bristow Norway, HC Helikopter Service)

Destinationer indenrigs  
Oslo (SAS)
Bergen (Widerøe)
Haugesund (Widerøe)
Kristiansand (Widerøe)
Stavanger (Widerøe)
Trondheim (Widerøe)

Destinationer udenrigs  
Aberdeen (BMI Regional)

Destinationer charter udenrigs  
Split (Croatia Airlines)
Chania (Aegean Airlines)
Antalya (Corendon Airlines)

Transport  
Der går bus ind til centrum af Kristiansund.

Lufthavne i Norge
Møre og Romsdals geografi
Etableret i 1970
Lufthavn, Kvernberget
Hyttefad

Et hyttefad er et fiskeriredskab bestående af en som regel bådformet tilspidsede trækasser med talrige gennemborede huller i siderne til gennemstrøm af vand. Hyttefade anvendes til opbevaring af levende indfangede fisk således, at disse kan holde sig længere end ved omgående ihjelslagning.  

Udover denne traditionelle forståelse af ordet anvendes begrebet også i anden sammenhæng. På visse offentlige arbejdspladser anvendes begrebet hyttefad for en arbejdskuvert til brug for postforsendelse internt i en offentlig myndighed. I denne relation anvendes, udover hyttefad, tillige begrebet tjenestekuvert.

Litteratur 

Salmonsens Konversationsleksikon, 2 udgave, bind VIII, s. 153f; opslag: Fiskeredskaber

Fiskegrej
Salmonsens
Frederik van Pallandt

Frederik Jan Gustav Floris, baron van Pallandt (født 4. maj 1934 i København, død 15. maj 1994 i Puerto Galera, Filippinerne) var en hollandsk sanger, tekstforfatter og skuespiller, der boede det meste af sit liv i Danmark.

Han var søn af Floris Carsilius Anne baron van Pallandt de Vijk, der var Hollands ambassadør i Danmark, og Else Dagmar Hanina komtesse af Blücher af Altona.

Han blev den 21. september 1960 gift med Nina Magdelene Møller-Hasselbalch (Nina Wessel, senere Nina van Pallandt) (født d. 15. juli 1932). Under navnet Nina & Frederik optrådte parret fra slutningen af 1950'erne og til 1960'erne i film og med pladeudgivelser og opnåede en betydelig succes. Parret blev skilt i 1975.

Efter skilsmissen rejste han i 1990'erne med sin nye hustru til Filippinerne, hvor han blev involveret i narko- og/eller cannabissmugling. Han blev sammen med hustruen myrdet i deres fælles hjem i 1994, angiveligt af medlemmer af et narkokartel, som han var en del af.

Eksterne henvisninger 
 
 Nekrolog  i The Independent 
 

Sangere fra Danmark
Skuespillere fra Danmark
Baroner fra Nederlandene
Personer fra København
Personer der er blevet myrdet
USB-hub

En USB-hub er en anordning, der gør at man kan sætte flere eksterne enheder til en computer, end computeren har USB-porte til. De fås både i udgaver, hvor de får strøm fra computerens USB-port og i udgaver, hvor de får strøm fra en ekstern strømforsyning. 

Computerlagringsenheder