kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Teatertosset

Teatertosset er en dansk film (lystspil) fra 1944 instrueret af Alice O'Fredericks med manuskript af Paul Sarauw. Musikken er skrevet af Sven Gyldmark, og tolv år senere blev historien fra filmen genbrugt i Vi som går stjernevejen.

Handling 
Teaterdirektøren Brummer (Ib Schønberg) er ude at spadsere, men da hans hat blæser af, støder han sammen med servitricen Dorrit (Marguerite Viby) i jagten på hatten. Dorrit kommer så for sent på arbejde og bliver fyret i en kaffebar.

Dorrit har en hemmelig drøm om at komme til teateret. Hun går til sangundervisning hos Ole Vang (Karl Gustav Ahlefeldt), og han og hendes brors budvenner (især Harald (Preben Neergaard), der er forelsket i hende) synes hun har talent. Et forsøg på at komme til prøve på teateret mislykkes, men hun sniger sig til at se prøverne, hvor Knud Andersen (Hans Kurt) synger et nummer, og hun overhører, at teaterets primadonna, Nanna (Else Jarlbak), beklager sig over, at der ikke er gode numre til hende. 

Dorrit giver ikke op og sniger sig til at opsøge Knud og Brummer, der er taget i jagthytte. Dorrit forklæder sig på forskellige måder, så de ikke opdager, hvem hun er. Da Nanna derpå melder sig syg, er gode råd dyre, og Dorrit tilbydes hovedrollen i en ny revy. Men Dorrit modtages ikke alt for godt, og især Nanna er jaloux, da hun opdager, at Knud har forelsket sig i Dorrit.

Da premieren oprinder, er Brummer, Knud og Dorrit alle nervøse for, hvordan det går. Men da musikken toner ind, springer Dorrit ind på scenen, og hun får en uventet succes.

Medvirkende 
Marguerite Viby - Dorrit Madsen, servitrice
Hans Kurt - Knud Andersen, forfatter
Karl Gustav Ahlefeldt - Ole Vang, musiker
Johannes Meyer - Fuglsang, sufflør
Else Jarlbak - Nanna Sten, skuespiller
Sigrid Horne-Rasmussen - Gerda, skuespiller
Preben Neergaard - Harald, cykelbud
Erik Sjögren - Jess, cykelbud, Dorrits bror
Buster Larsen - cykelbud
Helga Frier - fru Vildemose, husbestyrerinde
Henry Nielsen - Lund, regissør
Knud Heglund - Iversen, instruktør
Poul Bundgaard - skuespiller
Ib Schønberg - Brummer, teaterdirektør
Ingeborg Pehrson - fru Nielsen, ejer af kaffebar
Karen Marie Løwert - ekspeditrice i kaffebaren
Leo Mathisen - sig selv

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1944
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Komediefilm fra Danmark
Hr. Petit

Hr. Petit er en dansk film fra 1948.
Manuskript Alice Guldbrandsen.
Instruktion Alice O'Fredericks.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Sigfred Johansen
Grethe Holmer
Tavs Neiiendam
Randi Michelsen
Karin Nellemose
Inge Hviid-Møller
Tove Bang
Lisbeth Movin
Betty Helsengreen
Betty Söderberg
Lily Broberg
Jessie Rindom
Preben Lerdorff Rye

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1948
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Tønde

Tønde har flere betydninger:
Tønde (beholder) – en stor cylindrisk beholder til opbevaring af f.eks. vin eller øl.
Tønde (rummål) – et rummål.
Tønde tjære – et rummål for tjære
Tønde øl – et rummål for øl
Tønde korn – et rummål for korn
Tønde kul – et rummål for kul
Tønde smør – et vægtmål for smør
Tønde land – en måleenhed for areal.
Tønde hartkorn – en måleenhed for areal, der afhænger af jordens bonitet.

Se også:
Danske enheder – størrelsen af de forskellige mål kan findes i artiklen

sl:Sod
Nørreskoven (Værløse)

Nørreskoven er et skovområde i Furesø Kommune i Nordsjælland. Skoven strækker sig fra Fiskebæk mellem Farum Sø og Furesø langs Furesøens vestlige bred til Kollekolle.  

Gennem skoven løber Frederiksborgvej, som er den gamle vej mellem København og Hillerød. I 1960'erne anlagdes Hillerødmotorvejen i skovens udkant, og for at bøde på tabet af skovværdier i den anledning opkøbte staten arealerne omkring Kollekolle, hvorved det blev sikret, at der blev skabt en sammenhæng mellem statsskovene Nørreskoven, Hareskovene og Bøndernes Hegn.

I de dybe slugter ned mod Furesøen har skoven udviklet sig uden konkurrence fra den danske bonde, der foretrak jævnere terræn. Efter istidens afslutning menes skoven at have bestået af skovfyr, hvilket har givet navn til Furesø (fuursø – søen med fyrretræerne). 

Disse er senere blevet afløst af en sjællandsk urskov, der har været en blanding af lind, eg, el og bøg, som det i dag er vanskeligt at påvise rester af. Det er dog ikke svært at forestille sig, at bevoksningen på Furesøens stejle skrænter er levn fra en sådan naturskov. Disse bevoksninger får også i dag lov at ligge urørte hen. 

Under svenskekrigene i 1658-60 fældede svenskerne næsten alle større træer i Nørreskoven for at skaffe brænde til de kolde vintre. Men efter krigen voksede ny skov frem, og de gamle bøge, der kan ses i dag, er en rest af denne skov, der nu er over 300 år gammel.

Nørreskovens nuværende udseende er især præget af den tyske forstmand Johann Georg von Langen, der kom til Danmark i 1763, tilkaldt af kongens overjægermester Gram, fordi de nordsjællandske skove var i en elendig forfatning. De var åbne og fattige på træ, blandt andet fordi husdyr græssede i skoven. Von Langen kortlagde skoven, fik anlagt stendiger og grøfter for at holde husdyrene ude og inddelte skoven i firkantede afdelinger, der blev hegnet for at holde vildtet ude. 

I afdelingerne blev plantet en blanding af mange forskellige træarter, idet von Langen bl.a. indførte nåletræarterne rødgran, ædelgran, lærk og skovfyr til dansk skovbrug. l Nørreskoven står endnu 2 meget høje ædelgraner og flere imponerende lærk tilbage. Von Langen indførte også træarten ær (ahorn), som sår sig så villigt overalt, at den har fået tilnavnet "von Langens fodspor".

I Nørreskovens sydøstlige hjørne, der er den største og mest velbevarede af hans plantager, kan man stadig opleve de store kæmper, som blev plantet tilbage i 1765-70.

Ekstern kilde/henvisning 
Kort over Nørreskoven

Statsskove i Danmark
Furesø Kommunes geografi
Doom WAD

Doom WAD-filer indeholder baner, sprites og musik til Doom-computerspillene. WAD står for "Where's All the Data?". Der findes 2 slags WAD-filer: PWAD-filer og IWAD-filer. IWAD-filer indeholder den data der er nødvendig til at indlæse spillet. PWAD står for "Patch WAD", og kan kun fungere med en IWAD-fil også. En PWAD-fil indeholder ekstra data som f.eks. hjemmelavede baner, og er ikke nødvendig for at køre Doom. Doom indeholder "doom.wad" og Doom II indholder "doom2.wad".

Da id Software udviklede Doom, var de klar over, at mange havde prøvet at lave modifikationer til deres tidligere spil Wolfenstein 3D. Men det var besværligt at lave modifikationer til spillet. John Carmack ville designe Doom, så det blev let at udvide. Derfor blev spildata som f.eks. baner, grafik, lydeffekter og musik lagt separat fra motoren. De blev lagt i WAD-filen.

Tredjeparts WAD-filer 
Følgelig er der blevet udarbejdet utallige tredjeparts WAD-filer, som man kan finde på internettet og starte op i DOOM/DOOM II. Programmet indlæser både den originale DOOM.WAD-fil og de evt. ekstra WAD-filer man har "anvist", så de "nye" WAD-filer behøver ikke erstatte alt hvad der ligger i den oroginale WAD-fil. De fleste tredjeparts WAD-filer indeholder "kun" en eller flere nye baner, mens visse andre filer sætter nye lydeffekter og/eller ny grafik på det originale spil. Nogle WAD-filer indeholder både nye baner, grafik og lyde, men de erstatter så godt som aldrig hele indholdet i DOOM/DOOM2.WAD.

Både DOOM og DOOM2 bruger WAD-filer, men en WAD til brug med DOOM 2 kan ikke bruges med det første DOOM-spil, og omvendt. Dertil har ID Software frigivet kildekoden til Dooms motor, hvilket har medført at en række nye, forbedrede tredjeparts-udgaver af spillets motor er blevet udviklet og frigivet: Visse WAD-filer er lavet specifikt til en af disse nye versioner og kan ikke køre på det originale DOOM II. Tredjeparts WAD-filer leveres derfor ofte sammen med en lille tekstfil, der bl.a. fortæller hvilken version af DOOM, WAD-filen er lavet til, og hvilke baner, grafikelementer og lyde den erstatter.

WAD
Filformater
Bethesda Softworks

Bethesda Softworks er et amerikansk aktieselskab ejet af ZeniMax Media, og grundlagt i 1986 af Christopher Weaver med base i Maryland, USA. Firmaet udgiver computerspil, mens dens anden del Bethesda Game Studios udvikler. Bethesda var grundlagt som en del af Media Technology Limited, og i1999 blev det en del af ZeniMax Media.

De er måske mest kendt for udvikling af The Elder Scrolls til PC og Xbox. Serien omfatter:

 Arena (1994)
 Daggerfall (1996)
 Battlespire (1997)
 Redguard (1998)
 Morrowind (2002)
 Oblivion (2006)
 Skyrim (2011)

En anden kendt serie, Fallout, er blevet mere og mere populær i den seneste tid. Bethesda Softworks har overtaget serien fra Black Isle, som gik konkurs efter det andet hovedspil, og en masse spin-off's. Den del af serien BS har lavet omfatter:
 Fallout 3 (2008)
 Fallout: New Vegas (2010)
 Fallout 4 (2015)

Danskeren Julian Le Fay var chefprogrammør på både Arena og Daggerfall.

Andre spil er:

 The Terminator serien (Skynet, Future Shock)
 Sea Dogs
 Dishonored (2012)
 Dishonored 2 (2016)

Eksterne henvisninger 
 Bethesda Softworks

Etableret i 1985
Computerspilsvirksomheder fra USA
Katost-familien

Katost-familien (Malvaceae) er buske eller træer (sjældnere urter). De indeholder cyklopropenoide fedtsyrer og terpenoidbaserede kinoner. Bladene er spiralstillede eller toradede og sædvanligvis pliserede. Bladranden er hel eller tandet med en enkelt nerve til spidsen af bladet. Sidenerver er håndstillede.

Familien har rigtigt mange slægter. Her nævnes kun de, der er kendte i Danmark.

 Okra (Abelmoschus)
 Japanlygte (Abutilon)
 Baobab (Adansonia)
 Stokrose (Alcea)
 Stokrose (Althaea)
 Kapoktræ-slægten (Ceiba)
 Kola-slægten (Cola)
 Durian-slægten (Durio)
 Bomuld-slægten (Gossypium)
 Hibiscus (Hibiscus)
 Hoheria
 Poppelrose (Lavatera)
 Katost (Malva)
 Balsatræ-slægten (Ochroma)
 Silkekatost (Sidalcea)
 Kakao-slægten (Theobroma)
 Lind (Tilia)

 
Katost-ordenen
Katost-ordenen

Katost-ordenen (Malvales) har mange medlemmer, der kan genkendes på deres spiralstillede, tæthårede blade, som ofte er håndnervede. Barken er ofte sej og fuld af fibre. Bægeret kan være skalagtigt, mens kronen hyppigt er forvredet med talrige støvdragere. Der er mange planter i ordenen, som har ektomykorrhiza. Ordenen omfatter bl.a. nedenstående familier.

 Bixaceae
 Cochlospermaceae
 Cytinaceae
 Dafne-familien (Thymelaeaceae)
 Diegodendraceae
 Dipterocarpaceae
 Katost-familien (Malvaceae)
 Muntingiaceae
 Neuradaceae
 Sarcolaenaceae
 Soløje-familien (Cistaceae)
 Sphaerosepalaceae
Per Gundmann

Per Leo Mejlby Gundmann (30. januar 1906 i Jystrup – 6. oktober 1967 i København) var en dansk skuespiller.

Gennemgik Det kongelige Teaters balletskole 1913-1917 og blev senere danselærer.

Han debuterede på Scala i 1927.

Medvirkede i en hel del revyer.

Per Gundmann fik kontakt med filmverdenen gennem sit venskab med Lau Lauritzen jun.

Blandt de film han medvirkede i kan nævnes:

 5 raske piger – 1933
 Kidnapped – 1935
 Week-End – 1935
 Snushanerne – 1936
 Frøken Møllers jubilæum – 1937
 De tre, måske fire – 1939
 I dag begynder livet – 1939
 Frøken Vildkat – 1942
 Mens sagføreren sover – 1945
 Hatten er sat – 1947
 En sømand går i land – 1954
 Mennesker mødes og sød musik opstår i hjertet – 1967

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Frøken Møllers jubilæum

Frk. Møllers Jubilæum er en spillefilm fra 1937 instrueret og skrevet af Alice O'Fredericks og Lau Lauritzen Jr.

Medvirkende 
 Liva Weel
 Børge Rosenbaum
 Karen Jønsson
 Lau Lauritzen jun.
 Poul Reichhardt
 Per Gundmann
 Jon Iversen
 Torkil Lauritzen
 Olaf Ussing
 Alex Suhr

Handling 
Frk. Møller er kasserer i et stort flygelmagasin og kan snart fejre sit 25 års jubilæum. Hun vil gerne hjælpe den søde unge Grete Holm i pakkeriet. For at den fattige og forældreløse Grete kan træffe en rig ung mand, inviterer frk. Møller hende med på skiferie i Sverige. Grete finder sig en skilærer, og det hele er ved at gå galt, da frk. Møller får stjålet alle sine sparepenge og tillige af flygelfirmaets direktør beskyldes for selv at have taget af kassen. Det lykkes hende dog at afsløre den virkelige tyv, og Gretes skilærer viser sig at være ingeniør med eget firma.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1937
Film i sort-hvid
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Film instrueret af Lau Lauritzen junior
Mens sagføreren sover

Mens sagføreren sover er en spillefilm fra 1945 instrueret af Johan Jacobsen efter manuskript af Arvid Müller.

Medvirkende
Gunnar Lauring
Beatrice Bonnesen
Christian Arhoff
Elith Pio
Gerda Neumann
Sam Besekow
Poul Reichhardt
Freddy Albeck
Gunnar Lemvigh
Per Gundmann
Valdemar Skjerning
Knud Heglund

Handling 
Fire hjemvendte dansk-amerikanere, som takket være deres meriter hinsides Atlanten burde have siddet bag lås og slå, har taget ophold på et københavnsk hotel. Det er ikke længslen efter deres fædreland, der har drevet dem hjem, men håbet om at lave "den store forretning", nærmere bestemt ved et dristigt kup at sikre sig rigsjuvelerne på Rosenborg Slot. På hotellet afventer de fire "gentlemen" utålmodigt deres chefs ordre til at rykke ud..

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1945
Film instrueret af Johan Jacobsen
Lykken kommer

Lykken kommer er en dansk film fra 1942 efter manuskript af Hasse Ekman.
Manuskript Svend Rindom.
Instruktion Emanuel Gregers.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Marguerite Viby
Ebbe Rode
Johannes Meyer
Ib Schønberg
Erika Voigt
Henry Nielsen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1942
Præliminæreksamen

Præliminæreksamen (almindelig forberedelseseksamen) blev indført ved kongelig anordning af 30. august 1881, som afslutning på realundervisningen i danske skoler og afholdtes ved skolerne eller for en særlig eksamenskommission. Drenge skulle være mindst 15 år gamle, piger mindst 17 år, for at kunne tage eksamenen (piger fik adgang 1882). Da man i 1958 afskaffede de landsbyordnede skoler, blev præliminæreksamen også afskaffet.

Præliminæreksamen omfattede prøver i mundtlig dansk, skriftlig og mundtlig engelsk, tysk, fransk (ikke obligatorisk), historie, geografi, naturhistorie, naturlære, skriftlig og mundtlig geometri, regning og skriftlig og mundtlig aritmetik, og der blev givet en karakter for orden ved skriftlige arbejder. Den gav adgang til at indstille sig til adgangseksamen ved Polyteknisk Læreanstalt, til tandlægeeksamen og farmaceutisk eksamen, til forskellige eksamener ved Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole (som dyrlæge, landinspektør osv.) og til den juridiske fællesprøve.

Præliminæreksamen afholdtes, siden loven 24. april 1903 om højere almenskoler trådte i kraft, kun ved de rene realskoler samt (for privatister) ved Københavns Universitet. Elever, der bestod præliminæreksamen, kunne ifølge ministeriel bekendtgørelse af 28. februar 1907 søge optagelse i gymnasiets 1. klasse. Hvis de nævnte elever ønskede at blive optaget på den klassisk-sproglige eller den nysproglige linjes 1. klasse, måtte de desuden underkaste sig en prøve i latin, jævnfør kongelig anordning af 7. februar 1907. Af realskoler, der afsluttede med præliminæreksamen, var der 1915 seks kommunale og 20 private.

Før præliminæreksamen blev indført, havde man "Afgangseksamen af højere Grad" (den store præliminæreksamen), indført 18. september 1855, og "Realeksamen af lavere Grad" (den lille præliminæreksamen), indført 28. maj 1859. De erstattede i sin tid den form for almindelig forberedelseseksamen, der var blev indført til afholdelse på Københavns Universitet i 1839 som en adgangsgivende eksamen for de uddannelser, hvor studentereksamen ikke var krævet. De to nye eksamener kunne afholdes på de skoler, der fik tilladelse til det.

Kilder 

 

Salmonsens
Realskole
Eksamener
Forunderligt at sige

Forunderligt at sige er en julesalme med tekst af N.F.S. Grundtvig og med melodi af Carl Nielsen.
Grundtvig gendigtede den i 1837 og 1845 på baggrund af H.A. Brorsons julesalme Mit Hjerte altid vanker fra 1732,
og Grundtvigs 2. og 3. strofe i den vanlige 3-strofede version overlapper i høj grad med to af Brorsons vers.

Musik 
Carl Nielsen skrev melodi til salmen omkring 1914, da hans hustru Anne Marie Carl-Nielsen var rejst til udlandet, og i et brev til hende skriver han om sangen:

Den anden "allerbedste" er sangen Naar jeg betænker Tid og Stund.

Organisten Paul Hellmuth lavede en del af harmoniseringen.
Således er det vurderet ud fra manuskripterne at Nielsen stod for harmoniseringen af de to første takter, Hellmuth for the seks næste og Nielsen for de fire sidste.

Udgivelser og version 
Brorsons tekst blev først udgivet i Nogle Jule-Psalmer, Gud til Ære og Christne-Siæle i sær siin elskelige Meenighed til Opmuntring til den forestaaende glædelige Jule-Fest eenfoldig og i Hast sammenskrevne i 1731.
I 1739 udgav han Troens Rare Klenodie hvor teksten også blev gengivet.

Nielsens komposition blev udgivet i 1919 i Salmer og aandelige Sange. Halvhundred nye Melodier for Hjem, Kirke og Skole.
Her finder man Forunderligt at sige på side 14 med 6 strofer under navnet "Brorson" og den er sat i as-dur.

Julesalmen er ikke med i Den Danske Salmebog, 2002-udgaven. Derimod er Brorsons oprindelige salme med som nummer 125.
Forunderligt at sige har været med i Højskolesangbogen fra den 13. udgave i 1939 til den 16. udgave i 1974.
I Edition Wilhelm Hansens Sangbogen finder man den i afsnittet "jul" og transponeret helt ned til f-dur.

Jenny Rebecca Rytting har begået en engelsk oversættelse af den 3-strofede version af digtet.
Hun lader første verselinje lyde "How wonderful to sing of".

Forunderligt at sige blev transmiteret 3 gange fra DR i Carl Nielsens livstid, — første gang den 23. december 1925.
Julesalmen er indspillet af Mathilde Bondo,
og af DR VokalEnsemblet i 2013 med dirigenten Jesper Nordin.
DR VokalEnsemblet opkaldte endda en af deres koncerter efter julesalmen.
Man finder også optagelse af et arrangement for blæsere med U.S. Marine Band and Slesvigske Musikkorps.

Jakob Knudsen parafraserer og låner Grundtvigs to første verselinjer i Bryllupssang med begyndelseslinjen Som Blomst til liden Tue.

Litteratur og eksterne henvisninger 
 
 
  Tema Carl Nielsen, med klaverindspilning

Referencer 

Sange af Carl Nielsen
Salmer af N.F.S. Grundtvig
Julesalmer
En ganske almindelig pige

En ganske almindelig Pige er en spillefilm fra 1940 instrueret af Alice O'Fredericks og Lau Lauritzen Jr. efter manuskript af Børge Müller.

Medvirkende 
Lau Lauritzen jun.
Ib Schønberg
Sigrid Horne-Rasmussen
Bodil Kjer
Gerda Neumann
Clara Østø
Ulrik Neumann
Helge Kjærulff-Schmidt
Gunnar Lauring
Jon Iversen
Helga Frier

Handling 
Det begynder ganske tilfældigt. To journalister fra "Morgenbladet", kriminalmedarbejderen Lassen og filmmedarbejderen Poul Hansen bliver på forperronen af en sporvogn blandet ind i en diskussion om filmstjerner, og en ældre dame, der åbenbart ikke kender noget videre til film, spørger om en filmstjerne er en ganske almindelig pige. Det giver Poul Hansen en idé: hvorfor skulle en ganske almindelig pige ikke kunne blive filmstjerne?

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1940
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Elsa Kourani

Elsa Kourani (15. november 1913 i Beirut – 2. juni 2003) var en dansk skuespillerinde.

Hun havde en libanesisk far og en dansk mor.

Gennemgik Det kongelige Teaters elevskole.

Senere engageret til Odense Teater, Det Ny Teater og Aarhus Teater.

Har også optrådt på Folketeatret, Nygade Teatret og på provinsturnéer.

Hun medvirkede jævnligt i både radio og TV.

Arbejdede også som arabisk tolk for politiet.

Hun er begravet på Sundby Kirkegård.

Filmografi 
 Lykke på rejsen – 1947
 Sikken en nat – 1947
 Gengæld – 1955
 Een blandt mange – 1961
 Gudrun – 1963
 Premiere i helvede – 1964
 Mor bag rattet – 1965
 Der var engang en krig – 1966
 Dagens Donna – 1990

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Gerda Neumann

Gerda Neumann (14. december 1915 i København – 26. januar 1947 i København) var en dansk skuespillerinde og sangerinde. Hun var datter af kapelmester Holger Prehn og skuespillerinden Astrid Neumann.

Hun begyndte at optræde som sangerinde sammen med sin yngre bror Ulrik Neumann i 1933. Hendes mand Jens Dennow skaffede parret engagementer i udlandet og gjorde dem internationalt kendte.

Gerda Neumann omkom ved en flyulykke i Kastrup Lufthavn, hvor også hendes mand, Ulrik Neumanns 3-årige nevø (på konens side), Grace Moore og Arveprins Gustav Adolf af Sverige, omkom.

Filmografi 
 Sol over Danmark – 1936
 En ganske almindelig pige – 1940
 Frøken Vildkat – 1942
 Op med humøret – 1943
 Mens sagføreren sover – 1945
 Når katten er ude – 1947

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Sangere fra Danmark
Omkomne under flyulykken ved Kastrup 26. januar 1947
Ta' briller på

Ta' briller på er en dansk film fra 1942, instrueret af Arne Weel efter et manuskript af Kjeld Abell.

Handling 
Fru Adda Ernst er en midaldrende dame af borgerskabet. Hun har en hyggelig mand, et dejligt hjem og to unge friske børn, Birgit og Hans, der som de fleste af deres jævnaldrende er stærkt swing-interesserede. Fru Adda selv er også meget musikalsk, hun spiller og synger udmærket og går med liv og sjæl op i sin musik. Undertiden kan hun henfalde i vemod over den karriere på de skrå brædder, som hun er gået glip af ved at blive stikkende i sin borgerlige tilværelse, men den slags små anfald går hurtigt over, for hun er fra naturens side udstyret med et godt og friskt humør.

Medvirkende
Liva Weel
Hans Egede Budtz
Birgitte Federspiel
Preben Mahrt
Svend Asmussen
Asbjørn Andersen
Ego Brønnum-Jacobsen
Charles Wilken
Minna Jørgensen
Karen Marie Løwert

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1942
Film instrueret af Arne Weel
Charles Babbage

Charles Babbage (født 26. december 1791, død 18. oktober 1871) var en engelsk matematiker, som var den første som fik ideen til programmerbare computere.

Babbage holdt omkring 1833 nogle små komsammener for tidens overklasse og berømtheder, hvori han fremviste sin mekaniske, automatiske regnemaskine "Difference Engine" og prøvede at rejse penge til at finansiere konstruktionen af sit næste projekt: "Analytical Engine" – en mere generisk computer. Babbage overtalte Ada Lovelace til at oversætte Luigi Menabreas afhandling "Notions sur la machine analytique de Charles Babbage", hvor hun så tilføjede sine egne noter. Der er diskussion om, i hvor stor udstrækning noterne blev udfærdiget af Lovelace alene eller på diktat af Charles Babbage.

Dele af Babbages første computer kan ses i London (London Science Museum).

I 1991 blev en maskine fremstillet på grundlag af Babbages originale tegninger og efter datidens kendte tolerancer. Maskinen fungerede perfekt.

Referencer 
 
 
 
 
 

Matematikere fra Storbritannien
Personer fra England
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Briter i 1800-tallet
Ansatte ved University of Cambridge
Opfindere fra Storbritannien
Emma (pigenavn)

Emma er et gammelt germansk pigenavn. Det har forbindelse med Ermana eller Ermina, som er et af Odins tilnavne. Det betød den altomfattende eller mægtige. Afledt heraf betyder Emma den flittige, den der klarer alt, eller den huslige. Varianter over navnet er Emmy.

Navnedag er den 19. april efter Sankt Emma.

I 2001 var der i Danmark 8.495 personer med fornavnet Emma, og i 2008 var der 13.973, og i 2009 er der 14720 (baseret på den nyeste optælling fra 1. januar 2009).

Kendte personer med navnet 
 Emma af Normandiet, dronning af England 1002–1016 og 1017–1035, gift med Ethelred 2. den Rådvilde og Knud den Store. 
 Emma Gad, dansk forfatter, der især er kendt for bogen Takt og Tone.
 Emma Goldman, amerikansk kvindesagsforkæmper.
 Emma Thompson, engelsk skuespiller.
 Emma Thomsen (skuespiller), dansk skuespiller.
 Emma Thomsen (maler), dansk blomstermaler.
 Emma Watson, britisk skuespiller.
 Emma Madsen, dansk fodboldspiller

Emma i kunsten 
 Emma er en roman af Jane Austen fra 1816
 Emma er en gyserfilm instrueret af Philip Th. Pedersen
 Skyggen af Emma er en film af Søren Kragh-Jacobsen 
 Emmas dilemma var et satireprogram på DR2 udelukkende lavet af kvinder med Lotte Svendsen som instruktør
 Emmy er en amerikansk filmpris

Pigenavne