kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Føynland

Føynland, tidligere også skrevet Foynland, er en ø mellem Nøtterøy og Husøy i Færder kommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Øen har omkring 1.400 indbyggere fordelt på 450 husstande. Føynland har broforbindelse til Nøtterøy over Foynlandsbroen som krydser Ekenessundet og til Husøy over Myrasundet. Den ene bro til Nøtterøy er gammel og bevaringsværdig. Føynland har siden tidlig på i 1990'erne været præget af stærkt udbygget, og er ifølge enkelte af indbyggerne blevet overbebygget. Om sommeren kommer der mange turister på Fjærholmen mod syd på øen, der det er  badepsted, campingplads og lystbådehavn for den lokale sejlforening og andre.

Føynland er også en statistisk grunnkrets som omfatter den centrale og den nordlige del af øen. Grunnkretsen har 506 indbyggere.

Historie

Fra gammel tid var øen delt mellem tre gårde, Bjørnebu og Nordre og Søndre Foyn (Føyn). Hele øen, det vil sige alle de tre gårde, skal have tilhørt St. Olavs kloster i Tønsberg frem til reformationen. Da blev gårdene overdraget til kronen, som pantsatte dem i 1644 til rådmand og køpmand Anbjørn Lauritsen. Tidligt i 1700-tallet blev de tre gårde solgt til tre forskellige ejere. Alle gårds- og brugsnumre på øen, også andre småbrug, er senere udskilt fra disse tre.

Øen har skiftet navn op gennem historien. Fra gammel tid var navnet Føenland (skal være kommet fra «féøy»), senere Føienland, for så i moderne tid  Foynland, før det fra departementalt hold blev fastslået at øens navn skulle være Føynland. Imidlertid bruges navnet Foynland fortsat af enkelte.

Kilder og henvisninger

 Sigurd H. Unneberg: Nøtterøy Gårds- og slektshistorie, 1970/71

 Artikler i lokalavisa Tønsbergs Blad med søgeordet «Føynland» 
 Artikler i næravisa Øyene med søgeordet «Føynland»
 Føynland vel

Øer i Vestfold og Telemark
Øer i Oslofjorden
Færder
Hertsön

Hertsön er en svensk ø i Bottenbugten. En stor del af øen er dækket af en del af byen Luleå.

Som følge af landhævning er øerne Svartön, Mulön, Granön og Björkön blevet en del af Hertsön. Den dækker omkring 73 km2, hvilket gør det til Sveriges 12. største ø.

Se også 
 Øer i Sverige

Øer i Sverige
Slaget ved Buttington

Slaget ved Buttington stod i år 893 mellem en vikingehær og en alliance af angelsaksere og walisere.

Annalerne for 893 skriver, at en stor vikingehær var gået i land ved Lympne flodmunding i Kent, og at en mindre styrke var gået i land ved Themsens munding under den danske kong Hasting. De blev yderligere styrket af skibe fra danere, der allerede havde bosat sig i East Anglia og Northumbria, hvorfra et kontingent sejlede rundt om kysten og belejrede forskansede steder (en burh) og Exeter, der begge lå i Devon. Den engelske kong Alfred den Store ledte sin beredne mænd til Exeter, da han hørte om angrebet. Han lod Æthelred, ealdorman af Mercia og rådmændene Æthelhelm, Æthelnoth og andre om at forsvare de øvrige byer mod vikingehæren.

Kongens thegner formåede at samle en stor hær af både saksere og walisere. Den samlede hær belejrede vikingerne, der havde bygget en forskansning ved Buttington. Efter adskillige uger brød de sultende vikinger ud af deres forskansning blot for at blive slået af den store hær der ventede dem. Det drev mange vikinger på flugt.

Referencer 

Buttington, Slaget ved
Buttington
Begivenheder i 893
Essex
Bornholmsgade

Bornholmsgade er en gade i Indre By i København, der går fra Esplanaden til Hammerensgade. Den blev opkaldt efter øen Bornholm i 1907.

Gaden er en af fire gader med bornholmske navne i et lille kvarter mellem Esplanaden, Grønningen og Store Kongensgade. Hvor kvarteret ligger nu, anlagdes i 1789 Husarkasernen, idet selve kasernebygningen lå omtrent, hvor Bornholmsgade nu ligger. I 1898 erstattedes kasernen af en ny på Østerbro, og de gamle bygninger blev revet ned i 1902. Desuden blev Grønningen flyttet et stykke mod nordøst til sin nuværende placering. Det var planen at opføre etageejendomme med store lejligheder i området. Imidlertid havde man ramt en tid med overproduktion af boliger, så det kom til at tage over tre årtier at få hele kvarteret bebygget.

Bebyggelse 

Bornholmsgade 1 / Esplanaden 1-3 / Store Kongensgade 116 blev opført i 1906-1908 og Bornholmsgade 2-2a / Esplanaden 5-5a overfor i 1907-1909, begge med Søren Lemche som arkitekt. Begge bygninger er præget af den soliditet og historiske stil, der var fremherskende på den tid. I stueetagen er der benyttet rundbuemotiver til portene og de store vinduespartier. På siderne mod Bornholmsgade er der hele fire karnapper i to og tre etager på nr. 1, mens nr. 2 nøjes med en enkelt toetages karnap, foruden tre altaner ved hjørnet af Esplanaden.

Det meste af den vestlige side af gaden er optaget af den hvide beboelsesejendom Bornholmsgade 3 / Hammerensgade 4. Den blev opført for forsikringsselskabet Salamandara i 1921 efter tegninger af Einar Madvig og Gotfred Tvede. Den røde murstensejendom overfor i 4-6 overfor blev opført i 1930. Hjørneejendommen Bornholmsgade 8 / Hammerensgade 6 blev opført for A/S Genforsikringsselskabet Rossia i 1921 efter tegninger af Thorvald Gundestrup. Facaden er i kalksandsten, men ellers er det især gesimsen med sparrehoveder mellem anden og tredje sal, der falder i øjnene.

Litteratur 
 København før og nu - og aldrig, bind 5 Kgs. Nytorv, Rosenborg og Nyboder af Sys og Godfred Hartmann. Forlaget Palle Fogtdal, 1988. S. 496-525.

Eksterne henvisninger 

 Bornholmsgade på Indenforvoldene.dk

Noter 

Gader i Indre By (København)
Husøy (Tønsberg)

Husøy er en ø på 0,9 km² tilhørende Tønsberg kommune, Vestfold og Telemark fylke i Norge. Den ligger mellem øen Føynland i Færder kommune og Husvik i Tønsberg kommune, og har en befolkning på omkring 930 mennesker (2001). På øen lå tidligere børneskolen Husøy skole (nedlagt 2013) og Husøy kirke fra 1933. Husøy og Føynland Idrettsforening har klubhus og kunstgræssbanen Husøy Arena på øen.

Over Husøy går fylkesvei 430 med broforbindelse over Myrasundet til Føynland og videre til fylkesvei 309 på Nøtterøy. Det var ind til 2012 færgeforbindelse over Husøysundet til Tangen ved Husvik, betjent af personfærgen «Ole III». Færgen blev sat i drift igen 3. juli 2017.

Kilder og henvisninger

Øer i Vestfold og Telemark
Tønsberg
GOT7

Got7 (Hangul: 갓세븐) er et sydkoreansk boyband, som er dannet af det sydkoreanske pladeselskab JYP Entertainment.

Bandet består af de syv medlemmer JB (Jaebum), Mark, Jackson, Jinyoung, Youngjae, Bambam og Yugyeom. Gruppen debuterede i januar 2014 med udgivelsen af deres første EP "Got It?", der nåede 2. pladsen på hitlisten Gaon Album Chart samt en første plads på hitlisten Billboard's World Albums Chart. Gruppen har opnået megen opmærksomhed for deres sceneperformances, der inkluderer elementer af martial arts tricking.

Senere i 2014 påbegyndte GOT7 samarbejdet med Sony Music Entertainment Japan og vovede sig ind på det japanske marked med udgivelsen af deres japanske debutsingle "Around the World". De vendte tilbage til Sydkorea en måned senere, for at frigive deres første fuldlængde studioalbum "Identify", der toppede nationens hitlister. Efter en længere periode uden udgivelser udgav GOT7 i sommer 2015 EP'erne, Just Right og Mad, hvor singlen If You Do fra Mad vandt GOT7 deres første 1. plads nogensinde på et sydkoreansk musikprogram.

I starten af 2016 udgav de endvidere deres første japanske fuldlængde studiealbum, Moriagatteyo, som debuterede på nummer tre på Oricon Albums Chart. De fortsatte derefter med at frigive deres femte koreanske EP Flight Log: Departure og deres andet fuldtidsstudioalbum Flight Log: Turbulence, der begge toppede hitlisterne. I 2017 udgav GOT7 deres sjette EP Flight Log: Arrival, med single "Never Ever". Albummet var den tredje og sidste del af gruppens Flight Log-serie og solgte på udgivelsespunktet mere end 300.000 eksemplarer. I samme år udgav de også deres syvende EP, 7 til 7, med chart-topping single "You Are" produceret af gruppens medlem, JB. Albummet solgte ligeledes over 300.000 eksemplarer. Deres ottende EP, Eyes On You blev udgivet den 12. marts 2018 og har solgt over 300.000 eksemplarer.

Medlemmer 
 Mark (Hangul: 마크)
 JB (Hangul: 제이비)
 Jackson (Hangul: 잭슨)
 Jinyoung (Hangul: 진영)
 Youngjae (Hangul: 영재)
 BamBam (Hangul: 뱀뱀)
 Yugyeom (Hangul: 유겸)

Diskografi 
 Identify (2014)
 Moriagatteyo (2016)
 Flight Log: Turbulence (2016)
 Present: You (2018)
 Breath of Love: Last Piece (2020)

Eksterne henvisninger 
 

Musikgrupper fra Sydkorea
Musikgrupper fra 2014
Lensvik

Lensvik er et område og et sogn i Agdenes kommune i Trøndelag. Den 1. januar 2016 havde Lensvik sogn 1.111 indbyggere.

Bygdens centrum består af landbyerne Øvergård, Indergård og Selbekken ved Trondheimsfjorden. Administrationen i Agdenes kommune ligger i Selbekken. Lensvik kirke er sognekirke og ligger ved Storelvens udløb i fjorden, nord for Selbekken. Lensvik er et jord- og skovbrugområde, særlig kendt for jordbærdyrking og pelsdyropdræt.

Ved indføringen af formannskapslovene af 1837 blev Lensvik en del af Stadsbygd formannskapsdistrikt, som ellers omfattede bygderne Rissa, Hasselvika og Ingdalen på begge sider af Trondheimsfjorden. I 1860 blev Lensvik udskilt fra Stadsbygd som en del af Rissa og blev sit eget sogn. Lensvik blev en egen kommune da Rissa blev delt i to i 1905; Lensvik havde ved oprettelsen 1.019 indbyggere. I 1964 blev Lensvik, som da havde 1136 indbyggere, slået sammen med indre dele af Agdenes og Ingdalen, som fortsat tilhørte Stadsbygd, til den nye Agdenes kommune.

Referencer 

Trøndelag
Agdenes
Botanisk hage (Oslo)

Botanisk hage  Tøyen i Oslo er Norges ældste botaniske haver, den blev etableret i 1814. Haven og samlingerne er siden blevet del af Naturhistorisk museum, sammen med blandt andet Geologisk museum og Zoologisk museum. Naturhistorisk museum er igen en del af Universitetet i Oslo (UiO). Botanisk hage har et areal på 150 ha., med omkring 35.000 planter, fordelt på 8.500 arter fra forskellige dele af verden. Udvalget er under stadig udvidelse og omlægning.

Havens areal var ved etablering 75 ha., og UiOs ældste bygning, Tøyen hovedgård, ligger i haven. Havens arealer blev udstykket i 1814, men først anlagt i perioden 1815 til 1818 af den tysk-danske gartner Johan Siebke. Havens plan var udarbejdet i København. Botanisk hage er siden fordoblet i størrelse. Området er delt i temaer som systematisk afdeling, nyttevæksthave, fjeldhave og arboret. De to udstillingsvæksthuse Palmehuset og Victoriahuset er del af Botanisk hage.

Botanisk museum (etableret 1863) blev slået sammen med Botanisk hage i 1975. Formålet med Botanisk hage er at formidle kundskab om mangfoldigheden i planteriget og ikke mindst betydningen af bevaring af denne diversitet. Planter som er truet eller sårbare i norsk natur bliver varetaget i Botanisk hage.

I 1995 blev Botanisk hage kåret til Årets grønne park. Parken er en grønt område og et vigtig rekreationsområde for Oslos befolkning.

Se også 
 Parker i Oslo

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Botanisk hage i Oslo

Botaniske haver i Norge
Parker i Oslo
Etableret i 1814
Cathrine Laudrup-Dufour

Cathrine Laudrup-Dufour (født 2. januar 1992 i Kirke Hvalsø), tidligere Cathrine Dufour, er en dansk dressurrytter. 

Hun repræsenterede Danmark ved OL i 2016 i Rio de Janeiro, hvor hun sluttede som nr. 13 i den individuelle turening og som nr. 6 i holdkonkurrencen. Hun var ligeledes med i OL i 2021 i Tokyo, hvor hun fik en fjerdeplads i den individuelle turnering på den tyske varmblods hest Bohemian og en fjerdeplads i holdkonkurrencen. I 2022 vandt hun alle fem klasser i det traditionsrige stævne i Aachen; hun var den første dansker, der vandt en konkurrence i Aachen i 37 år. Hun har vundet flere medaljer ved EM, blandt andet sølv i kür i 2021. Hun er desuden flere gange dansk mester i dressur.

Dufour begyndte at ride som femårig og kom på det danske ponydressurlandshold som 12-årig. Hun har vundet adskillige medaljer ved danske og europæiske juniormesterskaber.

Hun har redet Dansk Varmblod vallakken Atterupgaards Cassidy siden 2010, som hun siden har suppleret med Bohemian og Vamos Amigos.

Privat 
Privat danner hun par med springrytteren Rasmine Laudrup-Dufour. Parret blev gift i 2021.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Cathrine Dufours officielle hjemmeside
 

Dressurryttere fra Danmark
Olympiske ryttere fra Danmark 
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2016
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2020
Jens Kofods Gade

Jens Kofods Gade er en gade i Indre By i København, der går fra Store Kongensgade til Grønningen. Gaden blev opkaldt efter Jens Pedersen Kofoed (1628-1691) i 1907. Kofoed var en af hovedmændene under den bornholmske opstand i 1658 mod svenskerne, der havde overtaget øen efter Roskilde-freden.

Gaden er en af fire gader med bornholmske navne i et lille kvarter mellem Esplanaden, Grønningen og Store Kongensgade. Hvor kvarteret ligger nu, anlagdes i 1789 Husarkasernen. I 1898 erstattedes kasernen af en ny på Østerbro, og de gamle bygninger blev revet ned i 1902. Desuden blev Grønningen flyttet et stykke mod nordøst til sin nuværende placering. Det var planen at opføre etageejendomme med store lejligheder i området. Imidlertid havde man ramt en tid med overproduktion af boliger, så det kom til at tage over tre årtier at få hele kvarteret bebygget.

Bebyggelse 

Den trefløjede murstensejendom Hammerensgade 1 / Store Kongensgade 122 / Jens Kofods Gade 2 med de afrundede hjørner blev opført i 1906. Ved opførelsen blev den kaldt for Hammershus. De hvidkalkede ejendomme ved siden af i Hammerensgade 3 og Jens Kofods Gade 4 blev opført i 1925. Bygningerne ud mod de to parallelgader er forbundet med en mellembygning. De er desuden aftrappet mod Grønningen af hensyn til naboen Hagemanns Palæ.

Hagemanns Palæ i Hammerensgade 5 / Grønningen 11 / Jens Kofods Gade 6 blev opført for bankier Paul Hagemann i 1918 efter tegninger af Carl Brummer. Den trefløjede grågule toetages bygning skiller sig noget ud fra de omkringliggende fem-seks etages ejendomme. Årsagen til at Hagemann kunne købe grunden og nøjes med palæet er dog formentlig, at salget af byggegrunde gik dårligt på det tidspunkt. Hagemann solgte palæet til den finske stat i 1943. I mange år var der ambassade i bygningen, men nu er den residens for ambassadøren.

Hjørneejendommen Jens Kofods Gade 1 / Store Kongensgade 124 blev opført i 1908. Den udmærker sig ved halvrunde sandstensfrontoner over de ligeledes halvrunde karnapper. Ved siden af ligger den trefløjede ejendom Grønningen 15 fra 1908, hvis fløj mod Jens Kofods Gade er udført i lignende stil. Begge bygninger er opført med herskabslejligheder, der kom frem på den tid. Det var store lejligheder med dengang moderne bekvemmeligheder som centralvarme, badeværelser og elevatorer.

Brasiliens ambassade for Danmark og Litauen har adresse på Jens Kofods Gade 1. Ejendommen kaldes i øvrigt for Trekronergård og ejes af M. Goldschmidt Ejendomme A/S.

Litteratur 
 København før og nu - og aldrig, bind 5 Kgs. Nytorv, Rosenborg og Nyboder af Sys og Godfred Hartmann. Forlaget Palle Fogtdal, 1988. S. 496-525.

Eksterne henvisninger 

 Jens Kofods Gade på Indenforvoldene.dk

Noter 

Gader i Indre By (København)
Poul Ankers Gade

Poul Ankers Gade er en gade i Indre By i København, der går fra Store Kongensgade til Grønningen. Gaden blev opkaldt efter Poul Anker (1630-1692) i 1907. Poul Anker var præst i Hasle og deltog i den bornholmske opstand i 1658 mod svenskerne, der havde overtaget øen efter Roskilde-freden.

Gaden er en af fire gader med bornholmske navne i et lille kvarter mellem Esplanaden, Grønningen og Store Kongensgade. Hvor kvarteret ligger nu, anlagdes i 1789 Husarkasernen. I 1898 erstattedes kasernen af en ny på Østerbro, og de gamle bygninger blev revet ned i 1902. Desuden blev Grønningen flyttet et stykke mod nordøst til sin nuværende placering. Det var planen at opføre etageejendomme med store lejligheder i området. Imidlertid havde man ramt en tid med overproduktion af boliger, så det kom til at tage over tre årtier at få hele kvarteret bebygget.

Bebyggelse 

Hjørneejendommen Poul Ankers Gade 2 / Store Kongensgade 126 blev opført af arkitekt H. Hatting og tømrermester T. Larsen i 1906. Den udmærker sig ved halvrunde sandstensfrontoner over de ligeledes halvrunde karnapper. Ved siden af ligger den trefløjede ejendom Grønningen 15 fra 1908, hvis fløj mod Poul Ankers Gade er udført i lignende stil. Begge bygninger er opført med herskabslejligheder, der kom frem på den tid. Det var store lejligheder med dengang moderne bekvemmeligheder som centralvarme, badeværelser og elevatorer.

Ejendommen på den anden side af gaden har ingen adresser her med derimod til Store Kongensgade 128-130 og Grønningen 17-19. Den blev opført i Nordisk Livsforsikring A/S i 1913-1914. Den var tegnet af Vilhelm Fischer, men han nåede kun at færddiggøre den sydlige halvdel, inden han døde i 1914. Resten stod N.P.P. Gundstrup så for. Ejendommen blev præmieret som smukt byggeri af Københavns Kommune i 1915.

Noter

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Poul Ankers Gade på Indenforvoldene.dk

Gader i Indre By (København)
Terrorangrebet i Strasbourg 2018

Terrorangrebet i Strasbourg 2018 var et angreb, der fandt sted på et julemarked den 11. december 2018 i den franske by Strasbourg.

Terroristen var den 29-årlige Chérif Chekatt fra Islamisk Stat. Han nåede at dræbe fem og såre elleve mennesker i angrebet. Med sig havde han en pistol og en kniv. Chekatt blev beskudt af politiet, men flygtede sin vej. Han døde to dage efter angrebet.

Terrorhandlinger i Frankrig
Begivenheder i 2018
Eriksholms skovkyster

Eriksholms skovkyster er  en ca. 110 hektar stor  naturfredning langs vestbredden af Isefjorden i Holbæk Kommune på Sjælland.

Naturfredning
Fredningen har til formål  at beskytte ”den smukke kyststrækning langs Tempelkrog og Bramsnæsbugt”. Området blev fredet 1955 omfatter en skovbræmme, som lokalt kaldes ”den lange naturskov” der strækker sig fra Arnakke i syd forbi Eriksholms godsbygninger,  hele vejen langs kysten til golfbanen ved Kirsebærholm, kun afbrudt på en kortere strækning ved Bredetved Strand. Den omfatter strandengene og den smalle naturskovprægede kystskov indtil stien, der danner skel til den forstligt drevne del af skovene. Fredningen omfatter hele kyststrækningen fra Tinderbjergskoven i syd, langs Eriksholm Skov til Bredetved strand og igen kysten nord for Bredetved langs Dragerup Skov, hvor Torpedostationen ved Bramsnæsvig ligger. Med til fredningen hører Munkholm og flere småøer og holme i Tempelkrogen.

Kilder og henvisninger

 Kort på miljoegis.mim.dk

Skove i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Lokaliteter i Holbæk Kommune
Isefjorden
Eriksholm Skov

Eriksholm Skov  er en omkring 170 hektar stor skov omkring, og ejet af Eriksholm Gods. Den ligger ud til Bramsnæs Bugt i den inderste del af Isefjorden, ca. 5 km sydøst for Holbæk. Vejen fra Holbæk til Munkholmbroen der går over fjorden, går gennem skoven. 

En bræmme langs kysten, den såkaldte  ”lange naturskov”,  er en del af naturfredningen Eriksholms skovkyster.

Kilder og henvisninger

Kort over skoven på miljoegis.mim.dk,  med det fredede område angivet. 

Skove i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Lokaliteter i Holbæk Kommune
Bentonit

Bentonit er en meget "fed" (leren føles fedtet) og plastisk lerart. Bentonit er et fint, gråligt pulver og består hovedsagelig af mineralet montmorillonit, sammensætningen kan variere. Til industriel brug deler man bentonit i natrium-bentonit og calcium-bentonit. Bentonits sammensætning er dog mere varieret og kompleks, man taler således også om kalium-bentonit.

Anvendelser 
Det binder vand særdeles godt, og tilsættes af og til andre lertyper for at gøre disse federe. Bentonit tilsættes også i små mængder (omkring 2%) til visse glasurer for at mindske den flydende (opslemmede) glasurs tilbøjelighed til at bundfældes i beholderen. Bentonit har mange andre anvendelser.

F.eks. anvendes bentonit i visse former for støbesand til metalstøbning, til boremudder, til raffinering af stenolie og vegetabilske olier, til klaring af alkoholiske drikke og most, til gennemsivningssikre membraner, i kattegrus og som emulgeringsmiddel. Desuden anvendes bentonit i lerpropper i fyrværkeri.

Forekomst 
Bentonit dannes, når vulkanske klipper og askelag forvitrer. Det findes flere steder i USA (hovedproducenten), Kina, Tyrkiet, Australien, Grækenland, Indien, Rusland, Ukraine, New Zealand og Tyskland. Det har navn efter Benton-skifferen fra kridttiden nær Rock River i Wyoming. Bentonit findes desuden på Bornholm.

Kilder og henvisninger 
 Vareleksikon, Karl Meyer, 1952
 Pottemagerens håndbog, Ib Georg Jensen, 1979
 Creative Pottery, Peter Cosentino, 1985

Ler
Tour Down Under 2019

Tour Down Under 2019 var den 21. udgave af cykelløbet Tour Down Under. Det australske etapeløb var det første arrangement på UCI's World Tour-kalender i 2019 og blev arrangeret mellem 15. og 20. januar 2019. Down Under Classic blev kørt som optaktsløb. Sydafrikanske Daryl Impey fra  blev den samlede vinder af løbet for andet år i træk.

Hold og ryttere

Danske ryttere 
 Lars Bak kørte for 
 Michael Valgren kørte for 
 Michael Mørkøv kørte for 
 Mikkel Frølich Honoré kørte for

Etaperne

1. etape

2. etape

3. etape

4. etape

5. etape

6. etape

Resultater

Samlede stilling

Pointkonkurrencen

Bjergkonkurrencen

Ungdomskonkurrencen

Holdkonkurrencen

Startliste

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

2019
UCI World Tour 2019
Auduns borg

Auduns borg (også kendt som Audunsborg og Hegrenes-borgen) er ruinerne af et borganlæg og slot i sten ved Hegranes i Jølster kommune, Sogn og Fjordane. Ruinerne stammer fra baron Audun Hugleikssons borg på Ålhus. Borgen blev sandsynligvis opført i slutningen af 1200-tallet, men det er usikkert om det blev færdigbygget. I dag er kun fundamentet bevaret, under et tørvelag i en forhøjning ved Jølstervatnets bred. Bygningen har målt omkring 22 x 13 m.

Borgruinen er nævnt i skriftlige kilder allerede fra 1600-tallet, og beskrevet af Bergens biskop Jacob Neumann i 1823.
I 2010 gennemførte Norsk institutt for kulturminneforskning (NIKU) en geofysisk undersøgelse af borgen og de nærliggende områder. Resultaterne fra disse undersøkelser bekræftee i stor grad oplysningerne fra Neumann.

Referencer 

Fæstningsanlæg i Norge
Europamesterskabet i fodbold 2024 (mænd)

Europamesterskabet i fodbold 2024 bliver det 17. EM i fodbold. Turneringen bliver afholdt i Tyskland.

Værtsudvælgelse 

Den 8. Marts 2017, meddelte UEFA at kun to lande, Tyskland og Tyrkiet, har vist interesse for at være vært for turneringen, før deadlinen den 3. marts 2017.

Valg af vært foregik den 27. september 2018 i Nyon, Schweiz.

Kvalifikation 
Som vært, er Tyskland kvalificeret automatisk, de sidste 23 pladser bliver fundet gennem kvalifikationsturneringen.

Gruppedannelsen vil foregå i december 2022.

Kvalificerede hold

Stadioner 
Tyskland havde en overflod af stadioner, der opfyldte UEFAs minimumskapacitetsbehov på 40.000 pladser til EM-kampe. 9 af stadionerne var brugt under VM 2006, det var – Berlin, Dortmund, München, Köln, Stuttgart, Hamborg, Leipzig, Frankfurt and Gelsenkirchen – og Düsseldorf som nummer 10; byen blev ikke brugt i 2006, men var tidligere blevet brugt under VM 1974 og EM 1988.

Bremens Weserstadion (37,441), Mönchengladbachs Borussia-Park (46,249), Hanovers HDI-Arena (43,000), Nürnbergs Max-Morlock-Stadion (41,000) og Kaiserslauterns Fritz-Walter-Stadion (46,000) blev ikke valgt.  Stadionerne er placeret i nogle af de vigtigste tyske delstater men størstedelen af stadionerne til EM 2024, ligger i Nordrhein-Westfalen, 4 af de 10 værtsbyer (Dortmund, Düsseldorf, Gelsenkirchen og Köln) ligger i den vestlige del af Tyskland.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

 
EM i fodbold
Nationalheltens orden

Nationalheltens orden er en jamaicansk orden, som blev indstiftet d. 18. juli 1969. Ordenen belønner de mest fremstående indsatser for Jamaica.

Nationalheltens orden har én klasse, medlem. Medlemmer tiltales Right Excellent.

Referencer 

Ordener, dekorationer og medaljer fra Jamaica
Etableret i 1969
Kaitlyn Maher

Kaitlyn Ashley Maher (født 10. januar 2004) er en amerikansk skuespiller.

Kilder

Eksterne henvisninger

 
 

Personer fra Novi
Skuespillere fra Michigan