kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skatteministeriet

Skatteministeriet har eksisteret siden 1975 og står for at opkræve skatter og afgifter fra personer og virksomheder.

Historie 
Generaldirektoratet for Toldvæsenet og Skattedepartementet blev oprettet i 1902. I årene efter statsskatteloven af 1903 og toldloven af 1908 fandt man, at skattevæsenet og toldvæsenet var egentlige statserhverv, hvorfor generaldirektoratet også burde placeres blandt de egentlige ministerielle departementer. Generaldirektoratet for Toldvæsenet blev derfor et departement i 1919.

Skattedepartementet og Tolddepartementet hørte indtil 1975 under Finansministeriet, men har siden udgjort et særskilt ministerium, først kaldet Skatte- og Afgiftsministeriet og fra 1987 blot Skatteministeriet.

I 2005 blev de kommunale skattemyndigheder lagt ind under Skatteministeriet. Tidligere var Skatteministeriets departement og Told & Skat to adskilte størrelser. Skatteministeriet blev pr. 1. januar 2010 en samlet koncern med fælles ledelse, men med to myndigheder: Koncerncenteret og SKAT. Koncerncentret fungerer som stabsfunktion for hele organisationen og den øverste ledelse i Skatteministeriet. Opgaver omfatter ministerbetjening, lovgivning, strategier, styring, planlægning og udvikling. Myndighedsopdelingen sikrer, at det kun er SKAT, der kan træffe konkrete afgørelser i danskernes skattesager.
 
I 2013 blev SKAT igen udskilt fra ministeriets departement som en styrelse.

Igennem 2010'erne har Skatteministeriet været kritiseret for ikke have have etableret systemer og processer der understøtter effektiv inddrivelse af gæld. Desuden kritik for ikke tilstrækkeligt at have imødegået skattesvig, skattespekulation og skattely som Panama-papirerne og Udbytteskatsvindel-sagen.

Udviklingen af Ejendomsvurderingssystemet blev i 2021 kritiseret af Rigsrevisionen for utilstrækkeligt overblik.

Organisation 
Inden for Skatteministeriet er der tre særlige enheder, der er fagligt uafhængige, men administrativt, økonomisk og personalemæssigt en del af Skatteministeriet. De tre enheder er Ankecentret, Retssikkerhedschefen og Intern Revision.

Der er to særlige enheder, som er selvstændige myndigheder, men en del af Skatteministeriets koncern.
Det drejer sig om Spillemyndigheden og Landsskatteretten.

I hele Skatteministeriets organisation arbejder der ca. 8000 mennesker.

Skatteministre

Se også 
 Skatteministeriets hjemmeside

Noter 

Danske ministerier
Skat i Danmark
Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration

Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration var et dansk ministerium, som eksisterede fra 2001 til 2011.

Ministeriet blev nedlagt ved regeringsskiftet den 3. oktober 2011. Et lignende ministerium, Udlændinge- og Integrationsministeriet, blev oprettet efter regeringsskiftet i 2015.

Afdelinger og sagsområder 
Departementet bestod af fire afdelinger:
 Administrationsafdelingen
 Integrationsafdelingen
 Udlændingeafdelingen
 Digitaliseringsafdelingen.

Udlændingeservice var en styrelse under Integrationsministeriet. På ministeriets område fandtes endvidere Flygtningenævnet.

Ved oprettelsen af integrationsministeriet i 2001 overførtes sagsområder fra i alt otte ministerier:
 Indenrigsministeriet: diverse sagsområder vedrørende integration
 Justitsministeriet: indfødsret.
 Undervisningsministeriet: undervisning i dansk mv.
 Finansministeriet: integration på statslige arbejdspladser mv.
 By- og Boligministeriet: kvarterløft mv.
 Socialministeriet: socialt udsatte flygtninge og indvandrere.
 Arbejdsministeriet: arbejdsmarkeds initiativer for indvandrere og flygtninge
 Erhvervsministeriet: brobygning for indvandrede og flygtninge

Ved nedlæggelsen i 2011 overførtes sagsområderne til tre andre ministerier:
 Beskæftigelsesministeriet: integration af flygtninge og indvandrere på arbejdsmarkedet.
 Justitsministeriet: sager vedrørende udlændingeområdet, herunder asyl og indfødsret.
 Social- og Integrationsministeriet: sager vedrørende integrationspolitik.

Ministerliste

Se også 
 Udlændinge- og Integrationsministeriet

Ekstern henvisning 
 Ministeriets hjemmeside

Noter 

Flygtninge, Indvandrere og Integration
Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender

Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender, populært kaldet Familie- og Forbrugerministeriet var et ministerium under Anders Fogh Rasmussens regeringer i perioden 2. august 2004 - 23. november 2007.

Ministeriet varetog familiernes og forbrugernes interesser i bred forstand og blev oprettet i august 2004. Det beskæftigede i alt omkring 3.000 medarbejdere. Ved regeringsdannelsen i november 2007 blev ministeriet nedlagt.

Ministeriet arbejdede med følgende områder:
 Forbrugerbeskyttelse (bl.a. mærkning og markedsføring)
 Børne-, familie- og ungdomspolitik (eksempelvis børnetilskud, daginstitutioner og barsels- og børnepasningsorlov)
 Familieret (forældremyndighed, adoption, samvær, ægteskab og skilsmisse)
 Fødevaresikkerhed (kontrol og tilsyn med fødevarevirksomheder, forskning og udvikling på fødevare- og veterinærområdet samt beredskab og bekæmpelse i forhold til smitsomme husdyrsygdomme)

Ministeriets opgaver var organiseret i følgende tre styrelser:
 Familiestyrelsen, som varetager familiemæssige forhold og har overtaget opgaver fra både Civilretsdirektoratet og Socialministeriet
 Forbrugerstyrelsen, der varetager forbrugernes interesser
 Fødevarestyrelsen, tidligere Veterinær- og Fødevaredirektoratet, som varetager fødevaresikkerheden, samt forskningsenheden Danmarks Fødevareforskning, der forsker i fødevarer og veterinære forhold. 

Familie- og Forbrugerministeriets virksomhed fastlægges delt i den nationale lovgivning, dels i EU-retsakter. 

Ministeriet rådede over et budget på 12,8 mia. kr. i finansåret 2007.

MinisterlisteRegeringen Anders Fogh Rasmussen II , regeringen.dk

Kilder 

Danske ministerier
Etableret i 2004
Ophørt i 2007
Lister over ministre fra Danmark
Division (regnskab)

En division er indenfor det interne regnskabsvæsen en organisatorisk enhed med en vis selvstændighed. Det interne regnskab kan måle effektiviteten af en virksomheds divisioner, og divisionerne antages på denne måde at bidrage til at motivere divisionernes chefer og medarbejdere.

Risikoen ved etablering af divisioner er, at den enkelte division kan suboptimere mod sin målsætning. Begrænsninger i selvstændigheden og eventuelle regler for afregningspriser i forhold til andre divisioner kan begrænse denne effekt.

Etablering af divsioner er ikke så vidtgående som etablering af datterselskaber i en koncernstruktur.

Divisionstyper 
Divisionstyper benævnes efter hvad divisionen bliver målt på – hvilket bør hænge sammen med divsionens autonomi.

Investeringscenter 
Et investeringscenter måles på afkastet af den investerede kapital eller afkastet efter forrentning af den investerede kapital. En sådan division formodes selv at kunne beslutte investeringer og forekommer sjældent i praksis.

Profitcenter 
Et profitcenter måles på overskud, opgjort som omsætning minus omkostninger. En sådan division bør selv kunne beslutte hvilke aktiviteter der skal gennemføres.

Indtægtscenter 
Et indtægtscenter måles på divisionens omsætning, eventuelt med fradrag af markedsføringsomkostninger. Divisionen bør selv kunne beslutte markeder og til en vis grad priser.

Omkostningscenter 
Et omkostningscenter måles på, at omkostningsforbruget ikke overstiger det budgetterede – evt. med et aktivitetsafhængigt element.

Regnskabsvæsen
Diller (Nebraska)

Diller er en landsby i Jefferson County, Nebraska, USA. Ved folketællingen i 2000 havde landsbyen 287 indbyggere. Ifølge United States Census Bureau har byen et totalt areal på 1,1 km².

 

Byer i Nebraska
Ultralyd

Ultralyd er lyd med en frekvens højere end 20 kHz, dvs. lyd med en frekvens der overstiger den øvre grænse for hvad det menneskelige øre kan opfatte. Definitionen af ultralyd er således alene på baggrund af menneskets hørelse og ultralyd har nøjagtig de samme fysiske egenskaber som lyd i det hørbare område. En lang række dyr, f.eks. hunde, katte og mus, er i stand til at opfatte ultralyd, fordi deres hørelse dækker et bredere frekvensbånd. Flagermus og tandhvaler benytter ultralyd til orienteringsformål (biosonar). Ultralyd har fundet anvendelse på en række medicinske og tekniske områder.

Medicinsk ultralyd 

I medicinen udnyttes ultralyd såvel diagnostisk som terapeutisk.

Ultralydsscanning er et vigtig værktøj når en læge ønsker at danne sig et billede af hvad der sker inde i kroppen, f.eks. i forbindelse med fosterdiagnostik, opdagelse af kræftsvulster, urologi og undersøgelse af muskler og led.

Inden for fysioterapien benyttes ultralyd til behandling af betændelsestilstande og fjernelse kalkaflejringer i sener og muskler. Fokuseret ultralyd bruges også af nyrestensknusere (lithotripter), som pulveriserer nyre- eller galdesten, hvorved et operativt indgreb kan undgås.

Hos tandlægen finder ultralyd anvendelse til løsning af tandsten.

Andre anvendelser 
Sonar og Ekkolod bruges af sejlere og fiskere til at danne billeder af havbunden og objekter i vandet, f.eks. fiskestimer. De bruger begge lyd der typisk ligger i ultralydsområdet.

Ultralyd bruges i industrien til at finde mikroskopiske revner i materialer, som ellers ville være svære at detektere. Det kan f.eks. være revner i metaller som er forårsaget af metaltræthed. Ultralyd benyttes også til mekanisk rensning af genstande, eventuelt i kombination med kemisk rensning. 

Under specielle forhold kan ultralyd give anledning til dannelsen af ultrakorte lysglimt i en væske. Denne effekt kaldes sonoluminescens. Effekten har endnu ikke fundet nogen praktisk anvendelse, men er interessant, fordi visse forskere mener, at den høje temperatur, der giver anledning til lysglimtene, måske kan anvendes til at frembringe fusion.

Lyd
Jacobus Boose Rudbeckius

Jacobus Boose Rudbeckius, født 27. december 1583, død måske 1636. Tiltrådte som rektor ved Örebro skola 1615. Hans to brødre, Petrus Rudbeckius og Johannes Rudbeckius, voksede op sammen med ham i Ormesta, Örebro län. Faderen Johan Pedersen var fra Rudbæk i Danmark, hvoraf navnet. Digteren Lars Wivallius var en af hans elever på Örebro skola.

Tjek fødsels- og dødsår
Personer fra Sverige
Svenskere i 1600-tallet
Risorgimento

Risorgimento (, egentlig "genopstandelse", "ny blomstring") også kaldet Italiens samling betegner den politiske og sociale proces som førte til, at de forskellige stater på den italienske halvø blev forenet til Kongeriget Italien i det 19. århundrede og begyndelsen af det 20. århundrede.

Der kan ikke fastsættes eksakte datoer for begyndelsen og afslutningen af processen, men de fleste regner den for at starte ved Wienerkongressen i 1815 og afslutningen til 1871. Mod dette kan der indvendes, at det allerede før 1815 var en bevægelse for samling, og at de sidste stater ikke kom med i kongeriget før ved Saint-Germain-traktaten efter 1. Verdenskrig.

Også 1800-tallets italienske enhedsbevægelse og perioden fra 1815-1870 i Italiens historie, betegnes "Risorgimento".

Blandt andet blev der udkæmpet tre uafhængighedskrige i perioden: 
 Første Italienske Uafhængighedskrig (1848–49)
 Anden Italienske Uafhængighedskrig (1859)
 Tredje Italienske Uafhængighedskrig (1866)

Eksterne henvisninger 

Italiens historie
Historiske epoker
Italienere
Fritzøe flyveplads

Fritzøe flyveplads er en nu nedlagt flyveplads, som ligger ved Numedalslågen, øst for Larvik centrum i Larvik kommune i Vestfold fylke, Norge.

Flyvepladsen er ikke længere i brug, og landingsbanen som oprindelig havde græsdække er nu delvis bebygget med kontorhuse. To gamle hangarer står endnu, og bruges som lagerplads af private.

Flyvepladsen blev tidligere brugt af blandt andet Larvik Mikroflyklubb.

Lufthavne i Norge
Frederick C. Bock

Frederick Carl Bock (18. januar 1918 – 25. august 2000) var en pilot, som tog del i atombombningen af Nagasaki under 2. verdenskrig. Bock fløj B-29 Superfortress flyet The Great Artiste som blev brugt til videnskabelig observation af effekterne af atomvåbnet.

Det fly som smed Fat Man – som atombomben var blevet døbt – blev kaldt Bockscar da det normalt blev fløjet af Frederick Bock. De to mandskaber byttede fly kort før de gik i luften og major Charles Sweeney lettede med Bockscar, sammen med The Great Artiste og et andet fly.

Bombningerne af Hiroshima og Nagasaki
Militærfolk fra USA
Sierra Nevada (USA)

Sierra Nevada er en bjergkæde i Californien og Nevada, USA, som strækker sig over 650 km.

Nationalparker i Sierra Nevada 
 Sequoia National Park
 Yosemite National Park
 Kings Canyon National Park

Se også 
 Mammuttræ
 Guldfeberen i Californien
 John Muir
 Ansel Adams
 Squaw Valley
 Lake Tahoe
 Mount Whitney, det højeste bjerg i Sierra Nevada, i Californien, og i det kontinentale USA
 Miljøorganisarionen Sierra Club

Bjerge i USA
Californiens geografi
Nevada
Bjergkæder i Nordamerika
Erotomani

Erotomani eller Clerambaults Syndrom er en opfattelsesforstyrrelse, hvor personen har en vrangforestilling om, at en anden person, typisk en kendt person, er forelsket i den pågældende. 
Forstyrrelsen kan betyde, at personen, der lider af den, opfatter hemmelige tegn fra sit offer og kan i ekstreme tilfælde udvikle sig til en psykose, der får personen til at opsøge offeret.

Mange kendte personer har været udsat for erotomaner: bl.a. blev en mandlig beundrer af Madonna fængslet og tvunget til en behandlingsdom, efter at han flere gange var brudt ind i hendes hus, fordi han mente, de var gift. Desuden har Michael Jackson skrevet Billie Jean om netop en kvindelig erotoman, der mente, at de var kærester, og at hendes 2 (hvide) børn var hans.

Mordforsøget på Ronald Reagan af John Hinckley, Jr. blev forklaret med, at attentatmanden var drevet af den illusion, at drabet på præsidenten ville få skuespilleren Jodie Foster til offentligt at erklære Hinckley sin kærlighed.

Den franske film Elsker – elsker ikke (), der har Audrey Tautou i hovedrollen skildrer en sådan erotomans liv.

Syndromet er mest udtalt hos kvinder, men er oftest at finde hos enlige mænd eller kvinder, der lever et tilbagetrukket liv. Kvindelige erotomaner udvælger oftest deres offer blandt læger, psykologer, pædagoger og lignende, som de har haft professionel kontakt med.

En erotoman må ikke forveksles med en sexoman, der tænder på jagten på en sexpartner, men ikke på selve sexakten eller en nymfoman, der tænder på selve sexakten.

Se også 
 Vrangforestilling
 Psykose
 Skizofreni
 Sexoman
 Nymfomani
 Satyriasis
 Hyperseksuel

Sexologi
Misbrug
Beskrivelseslogik

Beskrivelseslogik (engelsk Description logic, tysk Beschreibungslogik) er en variant af modallogik, som anvendes til implementering af begrebshierarkier.

Litteratur 
 F. Baader, D. Calvanese, D. L. McGuiness, D. Nardi, P. F. Patel-Schneider: The Description Logic Handbook: Theory, Implementation, Applications. Cambridge University Press, Cambridge, UK, 2003.

Se også 
 Logik
 Semantisk web
 OWL

Eksterne henvisninger 
 Description logic 
 Navigator on Description Logic Complexity

Logik
Seden Strand (by)

Seden Strand er en lille kystby på Fyn med . Seden Strand er beliggende i Seden Sogn ved Odense Fjord, to kilometer nord for bydelen Seden og syv kilometer nordøst for Odense centrum. Byen tilhører Odense Kommune og er beliggende i Region Syddanmark.

Seden Strand opstod omkring 1920 hvor en del grunde blev udstykket fra Småstenskrogsgård (i dag Søbjerggård). De senere år er der blevet bygget en del nye boliger og størstedelen af de ældre huse er blevet gennemrenoveret.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Grundejerforeningens hjemmeside

Byer i Odense Kommune
Freud flytter hjemmefra

Freud flytter hjemmefra er en svensk-dansk film fra 1991 instrueret af Susanne Bier.

Handling 
Filmen omhandler en jødisk familie i Stockholm i 1990. Familien består af moderen Rosha og faderen Ruben. Og deres Søn David, som bor i USA med sin kæreste. Den ældste datter Deborah, som bor i Israel med sin mand og den yngste Angelique kaldet Freud, som bor hjemme med forældrene.

I anledning af Roshas 60-års fødseldag skal der holdes fest, og de to ældste børn kommer hjem for at fejre moderens fødselsdag med familien. Få dage før festen skal Rosha til lægetjek, hvor det opdages, at hun har kræft. Den er så fremskredet, at der ikke kan gøres noget.

Alle familiens planer bliver vendt på hovedet. De reagerer forskelligt og begynder at tale om ting, som hidtil var tabu. Midt i kaosset finder familien sig selv og hinanden.

Medvirkende
Ghita Nørby som Rosha Cohen
Gunilla Röör som Freud
Palle Granditsky som Ruben Cohen
Philip Zandén som David Cohen
Jessica Zandén som Deborah Cohen
Peter Andersson som Adrian
Stina Ekblad som Nurse
Nils Eklund som Herman
Basia Frydman som Vera
Pierre Fränckel som Max
Peter Stormare som  Berra
Johan Rabaeus som Dr. Lundgren
Torgny Anderberg som kunde
Lottie Ejebrant som dame til fest

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Svenske film fra 1991
Danske film fra 1991
Film instrueret af Susanne Bier
Film fra Danmark (administrationskategori)
Kinesisk nytår

Kinesisk nytår (kinesisk: 春節, 春节, chūnjié; eller 農曆新年, 农历新年, nónglì xīnnián), også kendt som månenytår eller forårsfestival er den vigtigste af de traditionelle kinesiske helligdage og varer femten dage. Det starter på den første dag i den første måned i den kinesiske kalender og slutter med lanternefestival på den 15. dag. I den kinesiske kalender starter en måned altid når det er nymåne dvs når månen er mellem jorden og solen og derfor ikke synlig. Når det kinesiske nytår starter er det derfor nymåne og når det slutter er det fuldmåne. Helt præcist starter det på dagen med den anden nymåne efter dagen på hvilken vintersolhverv sker.

I 2018 begyndte kinesisk nytår den 16. februar, i hundens år.

Ligesom når man i Danmark fejrer nytår så starter man festen om aftenen dagen før og fyrer fyrværkeri af når det nye år starter. På den sidste dag er det tradition at børn løber rundet med et stykke legetøj i snor som forestille det år man er gået ind i fx en tiger i tigerens år. Højtiden minder om jul i Danmark på den måde at familien samles og spiser mad og der gives gaver til børnene. Gaverne er ikke ting men såkaldte "lucky money", der er en rød konvolut der indeholder penge. I Kina opfattes unge der endnu ikke blevet gift som børn og de får derfor også gaver.

Ifølge en legende fra gammel tid i Kina var Nian ("Nyehn") et uhyre der lydløst kunne komme ind i folks huse. Kineserne lærte dog snart at Nian var bange for højlydt støj og farven rød, og de skræmte det væk med eksplosioner, fyrværkeri og brug af meget rødt indendørs. Disse skikke ledte til de første fejringer af kinesisk nytår.

Det bliver fejret internationalt i områder med store befolkningsgrupper af etniske kinesere. Kinesisk nytår anses for at være en stor helligdag for kinesere men også for etniske grupper som mongoler, koreanere, hmong og vietnamesere, som har været under indflydelse af kinesisk kultur i form af religion og filosofi og kultur i almindelighed.

Kinesisk nytår 2011-2022

Eksterne henvisninger 

Nytår
Nytår
Sinding (slægter)

Sinding er navnet på flere slægter.

Den dansk-norske familie Sinding nedstammer fra sognedegn Jens Sinding i Kundby på Sjælland. Familien etablerede sig i Norge ved dennes søn Holger Ferslew Sinding (1741-1789), som var apoteker i Fredrikstad. De mest kendte medlemmer af denne familie er maleren Otto Ludvig Sinding (1842-1909), billedhuggeren Stephan Sinding (1846-1922) og komponisten Christian Sinding (1856-1941).

To andre slægter er opkaldt efter lokaliteterne Sinding ved henholdsvis Herning (Sinding Sogn) og Silkeborg (Sinding Sogn). I 1905 fik Peder Pedersen Sinding, skovfoged i Undallslund ved Viborg, bevis på, at han og hans familie måtte føre familienavnet Sinding. Han hører til Sinding-slægten fra Herningområdet.

Andre med navnet, hvis familieforhold er uafklarede:

Kunstmaleren og hoffotografen Niels Edvard Sinding (1839-1902) var gift med Nicoline Marie Kleis, f. Albrechtsen (død 1935) og far til arkitekt Svend Sinding (1881-1929) og kommandør Paul Sinding (1882-1964).

 maleren Knud Sinding (1875-1946)
 dommeren Knud Sinding (1878-1958)
 statsadvokat Tage Sinding (1912-1990)
 ingeniør Ole Sinding (1913-1998)

Slægter fra Danmark
Hasle Lystskov

Hasle Lystskov er et skovområde syd for Hasle på Bornholm, der strækker sig omtrent til Hasle Klinkerfabrik skoven, der ligger nord for Sorthat-Muleby. 

Hasle Lystskov opstod i midten af 1800-tallet, hvor området ved skovstranden blev beplantet for at undgå spredning af sand til mere østliggende landbrugsjord. 

Skoven indeholder i dag de mest almindelige træsorter, særlig gran, bøg og birk.

Midt i skoven ligger Rubinsøen, der er resultatet af kuludgravning. Restproduktet blev overført til Kultippen ved skovstranden.

Der er flere sommerhusområder i skoven, herunder Klympen og Campanella, der begge udgør veje ned til stranden. Der er ligeledes et badehotel, campingplads, feriehytter m.m.

I skoven kan man finde fordybninger, hvor russerne opholdt sig i perioden efter 2. verdenskrig. 

Skove i Bornholms Regionskommune
Privatskove i Danmark
Lystskov
Kurów (ved Puławy)

Kurów er en landsby i det sydlige Polen i Województwo lubelskie. Byen ligger ved floden Kurówka.
Kurów er en driftig forretningsby med fabrikker, der fremstiller pelse, skind og uldvarer.

Historie 
Kurów blev grundlagt mellem 1431 og 1442 efter Magdeburg-rettighederne. I det 16 århundrede var byen centrum for de polske calvinister. Mange af indbyggerne konverterede indtil 1660 til socinianismen – en antitrinitarisk gruppe. Efter delingen af Polen 1795 blev byen annekteret af Østrig. I 1809 blev Kurów en del af Hertugdømmet Warszawa og 1815 del af Kongeriget Polen. I 1831 besejrede polske tropper, anført af general Józef Dwernicki, russiske tropper. Efter Januaropstanden 1863-1864 mistede byen 1870 sine byrettigheder. Den 9. september 1939, under den 2. verdenskrig, bombede det tyske Luftwaffe (luftvåben) byen. Byens civile hospital var et af bombemålene, selvom det var mærket med det røde kors, blev det udset til bombemål med mange kvæstede og døde til følge. Tyskerne byggede en arbejdslejr nær byen, og i 1942 blev der oprettet en mindre jødisk ghetto i byen. I skovene nær byen opererede polske frihedskæmpere (partisaner) i besættelsesårene.

Turisme 
Kuróws Renæssancekirke indviet 1692 med grave fra Zbąski-familien og skulpturer af den polske-italienske arkitekt og billedhugger Santi Gucci, (ca. 1530-1600) besøges af mange turister.

Berømte bysbørn 
 Wojciech Jaruzelski (polsk præsident)
 Ignacy Potocki (greve)

Se også 
 Kurów

Landsbyer i Polen
Dakar

Dakar er hovedstad i den vestafrikanske stat Senegal. Byen ligger på sydspidsen af halvøen Cap Vert, længst mod vest i landet ud i Atlanterhavet. Selve byen huser ca. 1 millioner indbyggere, men storbyområdet Dakar har ca 2,5 millioner indbyggere.

Området blev bosat i det 15. århundrede. Portugiserne etablerede en base for transatlantisk slavehandel på øen Gorée. Frankrig overtog øen i 1677, og efter afskaffelsen af slaveriet og Frankrigs annektering af fastlandsområdet, voksede Dakar til en vigtigt, regional havn og by i det franske koloniimperium. I 1902 erstattede Dakar Saint-Louis som hovedstad for Fransk Vestafrika. Byen var hovedstad for den kortvarige Mali-føderation fra 1959-1960. I 1960 blev byen hovedstad for den selvstændige republik Senegal.

Dakar er hovedsæde for en række nationale og regionale banker, samt adskillige internationale organisationer. Fra 1978 til 2007 var byen endemål for Dakar Rally. Dakar er værtsby for Ungdomsolympiske Lege i 2022, som den første afrikanske by nogensinde.

Uddannelse  
 Kedge Business School

Byer i Senegal
Monrovia

Monrovia er hovedstad i den vestafrikanske stat Liberia. Byen har  indbyggere. Den ligger på en halvø mellem Atlanterhavet og Mesuradofloden og har en stor havn. Byen er opkaldt efter USA's femte præsident, James Monroe.

Referencer 

Byer i Liberia
Farlig leg

Farlig leg er en dansk film fra 1990, skrevet og instrueret af Preben Østerfelt.

Medvirkende
Charlotte Sieling
Michael Carøe
Torben Jensen
Lisbeth Gajhede
Ilse Rande
Henning Jensen
Hanne Boel
Elna Brodthagen
Guri Richter

Eksterne henvisninger
 

Danske film fra 1990
Dramafilm fra Danmark