kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Novovoronezj

Novovoronezj (, ) er en by i Voronezj oblast i Rusland grundlagt i 1957. Novovoronezj ligger på venstre bred af floden Don, 55 km syd for Voronezj. Byen har (2016) indbyggere.
Etnisk sammensætning: russere, ukrainere, hviderussere, jøder, moldavere, armeniere, aserbajdsjanere, tatarer, georgiere, ossetere, koreanere og andre.
   
Novovoronezj atomkraftværk ligger 5 km syd for byen. Industri: radioindustri, produktion af byggematerialer og fødevareindustri.

Venskabsbyer 
  Paks, Ungarn

Referencer

Eksterne henvisninger 

Information om Novovoronezj  
Novovoronezj atomkraftværks hjemmeside  

Byer i Voronezj oblast
Ostrogozjsk

Ostrogozjsk (, ) er en by i Voronezj oblast i Rusland. Den ligger ved floden Tikhaja Sosna (en sideflod til Don), omkring 90 km syd for Voronezj. Den har et indbyggertal på 32.944(2015).

Byen blev grundlagt i 1652 og fik byrettigheder i 1765.

Eksterne henvisninger 

Hjemmeside for Ostrogozjsk 
Ostrogozjsks historie 

Byer i Voronezj oblast
Spade

En spade er et redskab, der bruges til at grave med.

Typer 
Der findes flere former for spader, der bruges i forskellig sammenhæng.

Almindelig spade 
I forhold til skovlen er bladet på en spade stort set parallelt med skaftet. Dette gør den nemmere at grave med i hårdere jord, men samtidig også et dårligere redskab til at flytte fx jord med.

Drænspade 
En drænspade er en særlig form for spade, hvor skinnen er længere og smallere end på en på en normal spade, hvilket gør den særligt velegnet til at grave dræn og huller.

Anden anvendelse 
Ordet spade anvendes også som et skældsord om en person, der opfører sig dumt eller uintelligent.

Se også 

Greb
Skovl
 Spadelandsret

Skovle
Gearkasse

En gearkasse er en kasse, hvor tandhjul er i indgreb med hinanden udgørende et gear, man skifter ved hjælp af gearstang (eller automatisk gear), hvorved tandhjulene rykkes en tand længere ind eller ud, afhængigt af størrelsen af tandhjul og hvilket gear man har sat gearstangen i.

I en moderne bil-gearkasse, er de fremadtrækkende tandhjul altid i indgreb, her låses de fast med en synkromesh.

Formål 
Der er flere formål med at sætte (flere) tandhjul ind i en kasse:
 Mindske den nødvendige mængde materiale, der skal til at holde tandhjul og anden mekanik stabilt – og dermed mindske vægt og udgift til materiale.
 Hindre at snavs kan komme ind til tandhjul og lejer – og dermed mindre slid og evt. haveri. En cykels "åbne gearkasse" (tandkranse, gearskifter og kæde) skal f.eks. renses og smøres ret tit for at holde energitab lavt og mindske slid.

Eksempler
En gearkasse kan have flere formål for systemet bestående af motor, gearkasse og mekanisk energiaftager – f.eks. hjul eller en maskine; mejetærsker, boremaskine, vindmølle...:
 Højest effektivitet for systemet – tilpasse motorens optimale kraft-vej-forholds interval til det, som der aktuelt er brug for.
 Tilpasse motorens maksimale drejningsmoment til f.eks. hjul – formål at accelerere et køretøj så hurtigt som muligt fra stilstand.
 Tilpasse motorens maksimale mekaniske energi til f.eks. hjul – formål at accelerere eller køre et køretøj så hurtigt som muligt over en hvis hastighed.
 Vende energiaftager løbsretningen – f.eks. få et køretøj til at kunne køre baglæns.
 Mindre kendt: Få systemet til at fungere som en motorbremse – især ned af et bjerg. Almindelige bremser vil overophede pga. den vedvarende høje effekt og dermed energiafsættelse.

"Gearkasse" baseret på hydraulik 
Det er muligt, at en "gearkasse" baseret på hydraulik kan blive konkurrencedygtig i fremtiden.

I dag anvendes der i mange biler med automatgear en drejningsmoment konverter baseret på hydraulik. Den sidder, hvor biler med manuelt gear har en mekanisk kobling.

Kilder/referencer 

Mekanisk energigearing
Gear
Bildele
A.M. Wamberg

Arne Magnus Wamberg (22. marts 1910 i Helsingør – 8. oktober 1996) var en dansk amtmand over Vejle Amt fra 1951 til 1980.

Wamber er søn af viceskoleinspektør K. Wamberg (død 1955) og hustru lærerinde Lydia f. Hansen (død 1954). Han blev student i Helsingør 1927, cand.jur. 1933, sagførerfuldmægtig samme år, fungerende sekretær under Københavns Magistrat 1934; sekretær i Indenrigsministeriet samme år. fuldmægtig 1942, ekspeditionssekretær i Statens Bygningsdirektorat 1946, fungerende kontorchef samme år, kontorchef i Ministeriet for byggeri og boligvæsen 1948, i Arbejds- og Boligministeriet 1949, i Indenrigs- og boligministeriet 1950, amtmand over Vejle Amt 1951-80.

Tidligere havde han været kontorchef i Indenrigsministeriet. I 1960'erne blev han den første bestyrelsesformand for Billund Lufthavn, men det blev som formand for Kontroludvalget vedrørende Politiets Efterretningstjeneste, at han blev kendt i eftertiden. Udvalget er nemlig siden ofte benævnt Wamberg-udvalget. I 1978 fik udvalget desuden til opgave at føre kontrol med Forsvarets Efterretningstjeneste. Wamberg var formand frem til 1981. 

Sekretær for Fællesorganisationen af Landkommuner med bymæssig Bebyggelse 1943-51; fg. formand for erhvervsskat-teudvalget 1948-51; formand for bestyrelserne for Den Kellerske åndssvageanstalt og for åndssvageanstalterne i Ribe og ved Vodskov 1951-59; 1964-67 formand for Vejle Byes og Amts Sparekasse, 1967-73 formand for tilsynsrådet for Sparekassen Vejle, fra 1973 formand for lokalrådet for Sparekassen Sydjylland, Vejle samt medl. af Sparekassen Sydjyllands tilsynsråd; formand for byudviklingsudvalget for Koldingegnen fra 1957, for Fredericiaegnen fra 1962, for Vejleegnen fra 1967 og for Horsensegnen fra 1970, for regionplanudvalget for Fredericia-Kolding-Vejle området 1962-70, for Jydsk Byplanråd 1959-66, for åndssvageforsorgens centralnævn 1959-73, for fredningsplanudvalget for Vejle og Skanderborg amter fra 1963 og for bestyrelsen for Billund lufthavn fra 1967.

Han er Kommandør af 1. grad af Dannebrogordenen.

Gift 27. august 1935 med Evelyn Ester Margrethe W., f. 10. januar 1916 i København, datter af laborant Carl Johannes Jørgensen (død 1955) og hustru Elvira Trein f. Jespersen (død 1943).

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974

Amtmænd fra Danmark
Jurister fra Danmark
Personer fra Helsingør
Kontorchefer fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1900-tallet
Tålt ophold

Tålt ophold er en juridisk status, som tildeles personer i Danmark, som ikke har lovlig opholdstilladelse, men ikke kan udvises. Det skyldes som regel, at de risikerer dødsstraf, tortur eller anden umenneskelig eller nedværdigende behandling i det land, de ellers skulle udvises til. 

Tålt ophold tildeles typisk til personer i tre tilfælde: 
 Vedkommende får afslag på en asylansøgning, fordi vedkommende har begået en alvorlig forbrydelse mod menneskeheden eller en krigsforbrydelse. 
 Vedkommende idømmes en udvisningsdom i forbindelse med overtrædelse af Straffeloven. 
 Vedkommende udvises administrativt, da han/hun anses for en trussel mod statens sikkerhed eller den offentlige orden. 
Da Danmark ifølge internationale konventioner ikke må udvise personer til et land, hvor de risikerer tortur eller dødsstraf, giver man i stedet tålt ophold. Det betyder, at udlændingen har ret til at blive i landet, men uden de rettigheder, som følger af en opholdstilladelse. Vilkårene for tålt ophold er blevet strammet flere gange, og der er diskussion om, hvorvidt administrationen af reglerne er i modstrid med  menneskerettighederne. 

Der har været en del offentligt omtalte sager om tålt ophold. 
To iranske flykaprere var på tålt ophold omkring 2000.
Den irakiske hærchef under Saddam Hussein, Nizar al-Khazraji, var anklaget for krigsforbrydelser i Irak og opholdt sig i Sorø indtil marts 2003, hvor han forsvandt. Tunesersagen handlede om to terrormistænkte, som i 2008 af blev udvist administrativt på henstilling fra PET. Udvisningen blev efterfølgende omstødt af Højesteret. Endelig fik Elias Karkavandi i 2014 omstødt en udvisningsdom fra 2006, som havde gjort, at han var på tålt ophold i den mellemliggende periode.

Se også 
 Tuneserloven
 Tunesersagen

Referencer

Eksterne henvisninger 
Dansk flygtningehjælp om tålt ophold 

Danmarks politik
Louis De Geer (1818-1896)

Louis Gerard De Geer (født 18. juli 1818 i Finspång i Östergötlands län, Sverige, død 24. september 1896 i Skåne) var en svensk politiker, der var Sveriges første statsminister fra 1876 til 1880. 

Han var far til Louis De Geer (1854-1935).

Se også 
Sveriges regeringer

Eksterne henvisninger 

 

Sveriges statsministre
Justitsministre fra Sverige
Do It My Way

Do It My Way er Michael Hardingers første album, som udkom i 1977 under kunstnernavnet "Michello".

Spor

Eksterne henvisninger 
 

Album fra 1977
Michael Hardinger-album
Nicklas Pedersen

Nicklas Pedersen (født 10. oktober 1987) er en dansk tidligere professionel fodboldspiller, der nåede at spille i dansk, belgisk og hollandsk fodbold.

Karriere

KV Oostende 
Den 1. februar 2016 blev det offentliggjort, at KV Oostende havde hentet Nicklas Pedersen i KAA Gent.

FC Emmen 
Pedersen spillede i hollandske FC Emmen fra sommeren 2018, men blev i februar 2019 så alvorligt knæskadet at han blev nødt til at stoppe sin karriere.

Privatliv 
Han er søn af fodboldspilleren og -træneren Jesper Pedersen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2012
Fodboldspillere fra Herfølge Boldklub
Fodboldspillere fra FC Nordsjælland
Fodboldspillere fra FC Groningen
Fodboldspillere fra KV Mechelen
Fodboldspillere fra KAA Gent
Personer fra Køge
Michael Hardinger (album)

Michael Hardinger er titlen på Michael Hardingers andet album, som udkom på LP i 1981. Albummet er senere udgivet på CD med en redigeret udgave af nummeret "Onsdagskoncerten".

Spor

Eksterne henvisninger 
 

Album fra 1981
Michael Hardinger-album
Hardinger

Hardinger er Michael Hardingers tredje album, som udkom på MC, LP og CD i 1984. Albummet er desuden genudgivet på CD i 1996.

Spor

Eksterne henvisninger 
 

Album fra 1984
Michael Hardinger-album
Nede med øl

Nede med øl er Michael Hardingers fjerde album, som udkom i 1998.

Spor

Eksterne henvisninger 
 Nede med øl på Discogs

Album fra 1998
Michael Hardinger-album
Nøgleklokke

 
Nøgle-Klokke (Campanula glomerata) eller Nøgleblomstret Klokke er en 25-30 cm høj urt, der i Danmark bl.a. vokser på kalkrige skrænter.

Beskrivelse 
Nøgle-Klokke er en flerårig urt med en opret vækst. Stænglerne er rødlige, firkantede i tværsnit og let hårede. De bærer spredte blade, der er siddende og smalt ægformede til lancetformede med groft takket rand. Oversiden er græsgrøn og ru af nedsænkede bladribber, mens undersiden er gråhvid på grund af et tæt hårlag.

Blomstringen sker i juni-september, hvor man finder endestillede (og nogle få akselstillede) stande med nogle få blomster i hver. De enkelte blomster er regelmæssige og klokkeformede, sammenvoksede forneden og med en krave af udadbøjede spidser. Kronbladene er blåviolette. Frugterne er kapsler med mange frø.

Rodnettet består af en kort jordstængel og trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,40 x 0,20 m (40 x 20 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Voksested 

Arten er udbredt i Mellemøsten, Centralasien, Sibirien, Østasien og Europa, hvor den tilhører plantesamfundet Cirsio-Brachypodion, som findes på magre, tørre overdrev, skovbryn og vejskråninger. I Danmark er den meget sjælden og strengt knyttet til tør, kalkholdig bund. Den findes især på Øerne og ved Limfjorden.

I Vester Thorup Plantage nær Bulbjerg vokser den sammen med bl.a. Hjertegræs, Alm. Kællingetand, Alm. Pimpinelle, Alm. Torskemund, Bjerg-Rørhvene, Blodrød Storkenæb, Blåmunke, Dunet Vejbred, Gul Snerre, Hulkravet Kodriver, Rød Svingel, Stor Knopurt og Vellugtende Gulaks

Note

Eksterne links 
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Haveplanter
Blå blomster
Kalkbundsplanter
Klokke-slægten
Johnny Vang-Lauridsen

Johnny Alfi Vang-Lauridsen (født 5. august 1934 i Nykøbing Falster, død 29. august 2020) var en dansk erhvervsleder, der grundet sit engagement i flere margarinefabrikker også er kendt som "Margarinedronningen".

Vang-Lauridsen er handelsuddannet fra Niels Brock og begyndte karrieren på Nordisk Annoncebureau. Sideløbende med reklamebranchen opkøbte hun antikviteter, som hun fik istandsat og solgt med stor fortjeneste. I løbet af få år havde hun en formue på 100.000 kr., som gav hende mulighed for at få eget reklamebureau i 1960 med Johnny Poulsen Reklame Marketing. Poulsen gik på hendes første ægteskab. I 1962 blev hun gift anden gang med Johannes Vang-Lauridsen, der var tredje generation på gården Grønvang ved Vejen, søn af Johannes Lauridsen og direktør for margarinefabrikken Alfa. I 1967 indtrådte Johnny Vang-Lauridsen i selskabets bestyrelse, og i 1972 blev hun dens formand. Hun tegnede firmaet udadtil, og da hendes mand blev syg i 1982, overlod han direktørposten til hende.

Hun blev dermed en central aktør i den verserende margarinekrig mellem de dominerende i branchen: Otto Mønsted, Alfa og Unilever, og fik derfor tilnavnet "Margarinedronningen". I 1984 indgik hun et samarbejde med Unilever, men da Unilever foreslog at lukke produktionen i Vejen i 1986, protesterede Johnny Vang-Lauridsen. Hun måtte opgive kampen, da tillidsmændene på Unilevers fabrik i Sønderborg og Alfas fabrik i Vejen i 1990 stod sammen om at standse krigen. Unilver overtog fabrikken i 1991 og lukkede den kort efter. En konkurrenceklausul forpligtede Johnny Vang-Lauridsen til ikke at påbegynde margarinefabrikation inden for tre år, men så snart de var gået, etablerede hun i 1994 margarinefabrikken Grønvang i Vejen. Selskabet led store tab det første år og måtte allerede i 1995 gå i betalingsstandsning og senere konkurs. Fabrikken lukkede, og Johnny Vang-Lauridsens ejendom i Nordsjælland blev inddraget i boet efter fabrikken, så et salg var nødvendigt.

I 1996 blev Grønvang Margarinefabrik overtaget af Royal Brinkers og eksisterer fortsat. Siden har Johnny Vang-Lauridsen dyrket sin passion for hestesport.

Johnny Vang-Lauridsen døde 86 år gammel den 29. august 2020 efter 10 dage på et hospice, 10 måneder efter at hun fik konstateret bugspytkirtelkræft, hvor hun egentlig kun havde fået stillet i udsigt at overleve i få måneder.

Referencer og kilder

Eksterne henvisninger 

Erhvervsfolk fra Danmark
Personer fra Nykøbing Falster
Erhvervskvinder
Ringsted Kaserne

Ringsted Kaserne var en dansk kaserne for artilleriet indviet den 15. august 1914 og nedlagt som følge af Forsvarsforliget 1999.

Kasernens bygninger er opført 1913-1914 af arkitekterne S. Knudsen-Petersen, Olaf Petri og Svend Sinding. Anledningen var Hærloven af 1909, der medførte etableringen af en række nye kaserneanlæg på Sjælland.

Under Danmarks besættelse havde tyskerne indtaget kasernen.

I 1952 blev Artilleriets Befalingsmandsskole overført til Ringsted fra den tidligere placering i Holbæk, og der blev starten på forskellige nybyggerier på kasernen.

I 1974 var det slut med de store styrker på kasernen, idet den blev hjemsted for 1. Sjællandske Brigade og i 1978 desuden for Østre Landsdelskommando, som begge primært bestod af officerer og kontorpersonel. Fra at være en kaserne med mange soldater blev den dermed omdannet til et regionalt administrativt centrum.
 
I 1999 besluttede et flertal i Folketinget at nedlægge Ringsted Kaserne. Den stedlige hjemmeværnsregion forbliver dog i hovedbygningen.

Den 1. maj 2001 blev kasernen købt af Ringsted Kommune, som nu er i gang med at byudvikle kaserneområdet.

I dag har ejendommene på Ringsted Kaserne forskellige formål, såsom administration, kontor, blandet bolig og erhverv m.m. hvoraf nogle af bygningerne er til salg.

Noter 

Nedlagte kaserner i Danmark
Kaserne
Etableret i 1914
Ophørt i 1999
Maj (film)

Maj er en dansk TV-film fra 1982, skrevet og instrueret af Bille August.

Medvirkende 
Mette Munk Plum – Maj
Søren Pilmark – Kurt
Kirsten Rolffes – Lily
Henrik Koefoed – Fritter
Buster Larsen – Kai
Axel Strøbye – Hilmer
Ole Thestrup – Kurts kollega
Axel Christensen
Dorte Ulff-Møller
John Berglund
Aage Skourup Larsen
Hanne Rasmussen
Marianne Tolstrup
Kirsten Brabrand
Ole Borg
Åge Rasmussen
Lone Rasmussen
Kamma Jørgensen
Berith Fischer
Finn Gimlinge
Torben Pedersen
Hilmar Sørensen

Eksterne henvisninger 
 

Tv-film fra Danmark
Danske film fra 1982
Film instrueret af Bille August
Slagelse Kaserne

Slagelse Kaserne var en kaserne i Slagelse, der var i brug 1913-1975, hvor den blev afløst af Antvorskov Kaserne.

Bygningerne var opført 1912-1913 ved Svend Sinding og Olaf Petri som følge af Hærloven af 1909.

I 1938 blev kasernen gennemgribende moderniseret med opførelsen af staldbygning, vagtbygning, kostforplejning, badeanstalt, varmecentral, infirmeri, samt ikke mindst tidssvarende toiletinstallationer og centralvarme.

Kasernen med tilhørende faciliteter var i brug frem til indvielsen af den nyopførte Antvorskov Kaserne i 1975.

I dag eksisterer kun administrationsbygningen på Kastanievej samt enkelte andre bygninger som et minde om Slagelse Kaserne.

Etableret i 1913
Nedlagte kaserner i Danmark
Kaserne
Ophørt i 1975
Konradsreuth

Konradsreuth Köditz er en kommune i Landkreis Hof i den nordøstlige del af den bayerske regierungsbezirk Oberfranken i det sydlige Tyskland. Den ligger mellem Münchberg og Hof (Saale).

Geografi 
Konradsreuth ligger mellem Frankenwald og Fichtelgebirge og er gennemskåret af højsletten Münchberger Gneisplatte.

Inddeling 
Der er 36 landsbyer og bebyggelser i kommunen:

Eksterne henvisninger 

Frankenwald
Gardehusarkasernen i Slagelse

Gardehusarkasernen (tidligere Antvorskov Kaserne) er en fungerende kaserne ved Slagelse, etableret 1969. Kasernen er tegnet i en modernistisk stil af arkitekt Holger Sørensen fra Forsvarets Bygningstjeneste.

Kasernen blev oprindeligt opført 1972-74 som søsterkaserne til Skive Kaserne med en central bygning (centerbygning), kommandobygning, indkvarteringsbygninger samt enhedsbygninger. Efter færdiggørelsen blev Sjællandske Livregiments (i dag Gardehusarregimentet) enheder (tidligere 4. regiment) i 1975 overført fra Slagelse og Roskilde kaserner (stabskompagni), samt en panserbataljon fra Næstved Kaserne.

I forbindelse med forsvarsforliget i 1984, blev den stående panserinfanteribataljon nedlagt og videreført som værnepligtsbataljon, ligesom panserbataljonens stående panserinfanterikompagni blev værnepligtigt. I 1994 blev panserbataljonens kampvogne (Centurion mrk. III) udskiftet med Leopard I A5, og var således det første regiment på Sjælland med Leopardkampvogne.

Sjællandske Livregiment blev i 2001 en del af Gardehusarregimentet, der fortsat har til huse på kasernen, som i dag også er hjemsted for Køreskole Sjælland.

Våbenrøveriet 

Natten mellem den 3. januar og 4. januar 2009 begik tre maskerede og bevæbnede mænd røveri mod kasernen. De indfandt sig i vagtreceptionen og tiltvang sig adgang til et våbenlager. Vagterne blev bagbundet, hvorpå røverne flygtede i en tidligere stjålet bil med i alt 201 våben samt ammunitionskasser med bl.a. bundstykker til våbenene.

Et fiktivt våbenrøveri var før også skildret i den svenske forfatter Thomas Kangers roman Terror uden ansigt fra 2006.
I denne roman erobrer terrorister ti Leopardkampvogne fra Kasernen som de kører til Korsør hvor de besætter byen.

Kilder 

Etableret i 1969
Kaserner i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Slagelse
Vordingborg Kaserne

Vordingborg Kaserne er en fungerende kaserne i Vordingborg.

Med Hærloven af 1909 blev det besluttet at opføre en muret kaserne med kostforplejning, værksteder og indkvarteringsfaciliteter i Vordingborg. Byggeriet gik i gang i 1912 og i april 1913 kunne kasernen tages i brug. Anlægget er tegnet af Alf Jørgensen og Henning Hansen; administrationsbygningen er dog opført 1914 efter tegninger af Svend Sinding.

Kaserneanlægget udbygges 

I 1952 blev et nyt og stort garageanlæg taget i brug og i 1955 fuldførtes en værkstedbygning til motorkøretøjer og våben. Kasernens kostforplejningsbygning blev taget i brug i 1956 og i årene 1957 – 58 blev nye indkvarteringsområder taget i brug. De bestod af 5 bygninger som udover indkvartering for værnepligtige menige og befalingsmænd indeholdt undervisningslokaler, våbenkamre og kompagnikontorer. Det oprindelige militære sygehus var i 1932 blevet overtaget af kommunen, hvorefter garnisonen havde lejet sig ind med et infirmeri.I 1960 overtog garnisonen afd. C på det kommunale sygehus og inddrog bygningen i det egentlige kaserneområde. I 1962 blev der opført yderligere 8 tjenesteboliger på den sydlige del af den daværende øvelsesplads.

Ved garnisonens 50 års jubilæum i 1963 stod kasernen som en af landets største.

I 1976 blev vartings anlægget på øvelsespladsen ved Kulsbjerg indviet.

Regimenter garnisoneret på Vordingborg Kaserne 
 1913 – 1976: 5. Regiment – fra 1961 omdøbt til sit gamle navn Falsterske Fodregiment. Fra 1976 til 1981 blev der skiftevis indkaldt til Falsterske Fod og Danske Livregiment. Falsterske Fod blev endeligt udfaset i 1982. 
 1976 – 2000: Danske Livregiment
 2001 – 2013: DANILOG 
 2013 – Trænregimentet 

Andre enheder 
 1961-1994: 2 Sjællandske Brigade, med stab og 5 brigadestabskompagni (kompagniet opstillet af regimentet)
 1994-2005: Den Danske Internationale Brigade (DIB), med stab og 5 brigadestabskompagni (kompagniet opstillet af regimentet)
 ?  - 2000: HMAK's (Hærens MAteriel Kommando) rekrutskole 
 2015: Hjemmeværnskommandoen

Garnisonskommandanter 

 1913 – 1916 V. Giersing
 1916 – 1923 T.V. Schwarz
 1923 – 1928 C.A.A. Bosse
 1928 – 1930 H.W. Prior
 1930 – 1934 C.L.E. Øllgaard
 1934 – 1938 H. Jessen
 1938 – 1942 V.O. Harrel (Menes at være inspirationen til Oberst Hackel fra tv-serien Matador)
 1942 – 1943 A.M. Poulsen
 1945 E.H. Augsburg
 1945 – 1946 R. Allerup 
 1946 – 1950 E.J. Joest 
 1950 – 1956 P.A. Mathiassen
 1956 – 1969 A.H. Klokhøj
 1969 – 1976 C.E. Nielsen

Kilder 

Vordingborg By og Garnison gennem 50 år. 1913 – 1963. Borgmester Holger Jensen og garnisonskommandant A.H. Klokhøj.Vordingborg 1963.

Etableret i 1913
Kaserner i Danmark
Kaserne
Leupoldsgrün

Leupoldsgrün er en kommune i Landkreis Hof i den nordøstlige del af den bayerske regierungsbezirk Oberfranken i det sydlige Tyskland. Den er en del af Verwaltungsgemeinschaft Schauenstein. Kommunen liger omkring 9 kilometer vest for byen Hof.

Geografi 
Leupoldsgrün ligger i Naturpark Frankenwald.

Inddeling 

Kommunen består ud over Leupoldsgrün af 5 landsbyer og bebyggelser:
 Hartungs
 Hohenbuch
 Lipperts
 Neumühl
 Röhrsteig

Eksterne henvisninger 

 Chronik der Gemeinde Leupoldsgrün

Frankenwald