kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Niels-Christian Holmstrøm

Niels-Christian Holmstrøm (født 23. februar 1947) er en dansk tidligere fodboldspiller, fodboldtræner, konsulent i Team Danmark og sportsdirektør i FC København (frem til afslutningen af sæsonen 2005/2006). Han opnåede 15 A-landskampe for Danmarks fodboldlandshold og scorede fire mål.

Som fodboldspiller har han blandt andet repræsenteret: KB, ADO Den Haag, HFC Haarlem og FC Girondins de Bordeaux. Har som træner blandt andet repræsenteret: KB, B 1903, Kastrup og senest FC København i to kampe.

I øjeblikket er han bestyrelsesformand i KB, og den vej igennem bestyrelsesmedlem i FC København. Han optræder desuden som fodboldekspert i Viasats fodboldprogrammer.

Landskampe 
 6 U-landskampe – 2 mål
 15 A-landsholdkampe – 4 mål
Debut: 4. december 1968 mod Irland. Sidste kamp: 17. november 1976 mod Portugal. Anfører i 3 kampe i 1974. Scorede 3 mål i kampen mod Indonesien 3. september 1974 (slutresultat 9–0)

Resultater

Spiller 
KB
 DM-guld: 2
 1968, 1974
  Pokalvinder: 1
 1969
 Topscorer i den bedste danske række i 1968 og 1974.
 Årets Fodboldspiller i Danmark i 1974 da han spillede for KB.

Træner 
B 1903
  Pokalfinalist: 1
 1982
KB
  Pokalfinalist: 1
 1984
  Vinder 2. division: 1
 1985

 Årets Træner i Danmark i 1979 da han trænede Kastrup Boldklub.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Danmark
Årets Fodboldspiller i Danmark
Fodboldtrænere fra Danmark
Fodboldtrænere for FC København
Ledere i PARKEN Sport & Entertainment A/S
Fodboldspillere fra ADO Den Haag
Fodboldspillere fra Girondins Bordeaux
Fodboldspillere fra Kjøbenhavns Boldklub
Personer i Kraks Blå Bog
Cochenillelus

Cochenillelusen (Dactylopius coccus) er en skjoldlus, der oprindeligt levede i de subtropiske dele af Sydamerika og Mexico, hvor aztekerne kendte til at bruge dem til farvning, men den er også indført på de Canariske øer fra Mexico af europæerne, der ville kunne udvinde den sjældne farve selv.

Denne type insekt, en primært sessil parasit, lever på kaktusplanter, hvor den lever af fugten og næringsstofferne i kaktusen. Insektet producerer karminsyre, hvilket holder angribere på afstand. Karminsyre kan ekstraheres fra insektets krop, ligesom æg, der bruges til at producere karminfarve. Karmin bruges primært til madfarve og kosmetik.

Litteratur 
 
 
 Jeremy Baskes, Indians, Merchants and Markets: A Reinterpretation of the Repartimiento and Spanish-Indian Economic Relations in Colonial Oaxaca, 1750–1821, Stanford: Stanford University Press, 2000.
 Amy Butler Greenfield, A Perfect Red: Empire, Espionage, and the Quest for the Color of Desire, New York: Harper Collins Press, 2005.
 Brian Hamnett, Politics and Trade in Southern Mexico, 1750–1821, Cambridge: Cambridge University Press, 1971.
 David McCreary, Rural Guatemala 1760–1940, Stanford: Stanford University Press, 1996.
 R.A. Donkin, "Spanish Red: An Ethnogeographical Study of Cochineal and the Opuntia Cactus," Transactions of the American Philosophical Society v. 67, pt. 5.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Dactylopius coccus
 
 
 
 
 

Bladlus og bladlopper
Cochenille

Cochenille kan henvise til forskellige artikler:

Karmin eller cochenille – et rødt farvestof
Cochenillelus – skjoldlus (hvoraf dette farvestof udvindes)
Metis (måne)

Metis er den af planeten Jupiters kendte måner, der er tættest på Jupiter. Den blev opdaget 4. marts 1979 ved hjælp af rumsonden Voyager 1. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/1979 J 3, men i 1983 blev den formelt opkaldt efter den kvindelige titan Metis fra den græske mytologi. Efter det nummeringssystem, som blev indført med de galileiske måner, har Metis betegnelsen Jupiter-XVI.

Metis ligger indenfor Jupiters utydelige planetring og leverer muligvis støv og/eller andet materiale til denne ring. På grund af den snævre omløbsbane cirkler Metis hurtigere rundt om Jupiter, end Jupiter drejer om sin egen akse, men tidevandskræfterne tapper Metis for mekanisk energi og bringer derved dens omløbsbane nærmere og nærmere Jupiter. Samme tidevandskræfter tvinger Metis til at have bunden rotation, så månen altid vender samme side mod Jupiter. Hvis Metis var flydende, ville tidevandskræfterne allerede have revet den itu, men indtil videre har den været solid nok til at hænge sammen.

Metis er et lille mørkt, irregulært legeme med en udstrækning på cirka 43 kilometer. Ud fra data om dens størrelse og masse menes den at bestå af vand, is og klippemateriale.

Jupitermånen Metis må ikke forveksles med småplaneten 9 Metis.

Jupiters måner
Postkort

Postkort er et åbent brevkort af karton, der sendes med posten, og som bærer et billede. Der er desuden plads til skreven tekst, til modtagerens adresse og til et frimærke.
De første udenlandske postkort er fra omkring 1870-1880. Det tidligste danske postkort er et gratulationskort sendt i 1883. I bogen "Fra billedhilsen til postkort" (udgivet 2007) skelnes der mellem mellem billedhilsner, som er blevet udvekslet i hvert fald siden sidst i 1700-tallet, og egentlige postkort. For at en billedhilsen kan betragtes som et postkort i den tidlige periode (1870'erne og 1880'erne), skal der være tale om et kort med et billede fremstillet i et antal eksemplarer og beregnet til åben postforsendelse med plads til en skreven meddelelse samt en adressering; kortet skal være fremstillet med henblik på salg til publikum.

Se også 
Deltiologi

Eksterne henvisninger 

Korrespondance
Kultur
Hikke

Hikke (latin: singultus) er en række korte, skarpe lyde fra halsen, som skyldes krampetrækninger i mellemgulvet, hvorved indåndingsluften pludselig afbrydes ved lukning af stemmelæberne og ender i en klik-lyd.

Én hypotese er at menneskers hikken stammer fra vores forfædre – padderne.

Kortvarig hikke kan skyldes indtagelse af kolde drikke, alkohol el. krydrede spiser, der irriterer maveslimhinden.

Langvarig hikke kan være et tegn på alvorlig sygdom, fx hjernesygdom, forstyrrelser i elektrolytbalancen eller strubekræft. Den må derfor undersøges af læge.

Kilder

Eksterne lænker 
  Kurt Petterson i Odense havde i 2001 hikket i 13 år. Berlingske Tidende, 2. januar 2001

Fysiologi
Ensian-ordenen

Ensian-ordenen (Gentianales) er en meget stor orden inden for de tokimbladede planter. Man anser det for givet, at den rummer flere end 20.000 arter.

 Ensian-familien (Gentianaceae)
 Gelsemiaceae
 Krap-familien (Rubiaceae)
 Loganiaceae
 Singrøn-familien (Apocynaceae)
Krap

Slægten Krap (Rubia) er udbredt med ca. 60 arter i Sydeuropa og Østasien. Det er stauder med en ranglet, klatrende vækstform og kransstillede blade. Stænglerne er firkantede og forsynet med krogformede børster. De 4-tallige, gulrøde blomster sidder samlet i skærmagtige stande. Her omtales kun den ene art, som har været brugt ved farvning af tøj og til fremstilling af pigment til maleriet, først og fremmest den røde kraplak.

 Farvekrap (Rubia tinctorum)

 Rubia akane
 Rubia cordifolia
 Rubia fruticosa
 Rubia peregrina
 Rubia sikkimensis

Se også 
 Kraprød

Farveplanter
Linie Aquavit

Linje Aquavit eller Linje Akevit er en norsk snaps, som får sin særlige smag ved opbevaring i egefade, der har været brugt til lagring af sherry. Snapsens navn kommer af at de 4,5 måneders lagring sker om bord på handelsfartøjer, som krydser ækvator ('linjen'), snapsen lagres i alt i 18 måneder. På bagsiden af etiketten angives skibets navn og rute.

Eksterne henvisninger
Linie Aquavit

Drikke fra Norge
Snapse
Weebl and Bob

Weebl and Bob er en humoristisk internet-tegnefilm lavet i Macromedia Flash af Jonti Picking (kendt som "Weebl" på internettet). Tegneseries to hovedpesoner er to hønseæg-lignende væsner som gynger fra højre til venstre. Weebl og Bob elsker tærte. Serien er også blevet sendt på MTV og er kommet på dvd. På dvd blev serien omdøbt til Wobbl and Bob på grund af frygt for, at Hasbro der har lavet legetøj, som hed Weebles, ville sagsøge serien.

Ekstern henvisning
 Weebl and Bobs hjemmeside

Onlinetegneserier
Moshe Katsav

Moshe Katsav (født 5. december 1945 i byen Yazd i Iran) var en israelsk politiker og præsident.

Liv og karriere 
Moshe Katsav immigrerede med familien til Israel i 1951.

Han er medlem af det konservative parti Likud.

 Borgmester i Kiryat Malachi 1969 og 1974 – 1981.
 Arbejdsminister 1984 – 1988.
 Transportminister 1988 – 1992.
 Vicepremierminister og minister for turisme 1996 – 1999.
 Præsident 2000.

Knesset valgte Moshe Katsav som Israels præsident med stemmerne 63 – 57 i en kampafstemning mod tidligere premierminister Shimon Peres.

Anklagerne om sexchikane (2006-2007) 
I juli 2006 har der været en række anklager om, at Katsav har (eller havde) en vane med at opføre sig ukorrekt over for kvinder, og i flere tilfælde er det direkte beskrevet som sexchikane. Hele sagen udspiller sig for tiden i den israelske presse.

Katsavs hjem er blevet ransaget, han dukkede ikke op til den traditionelle åbningstale i Knesset, og flere parlamentsmedlemmer anbefaler, at man fratager ham hans immunitet og rejser officielle anklager mod ham, da anklagerne vurderes at være solide. Senest har landets rigsadvokat anbefalet præsidenten at nedlægge sit hverv, så længe sagen kører. Selv afviser han alle anklager og kalder det justitsmord.

24. januar 2007 bekendtgjorde Katsav, at han ville suspendere sig selv midlertidigt fra sit embede, efter det kom frem, at der er grundlag for at rejse tiltale mod ham for voldtægt og andre seksuelle overgreb.

Noter

Eksterne henvisninger 

Katsavs biografi fra Knessets hjemmeside

Israels præsidenter
Politikere fra Israel
Knesset

Knesset er navnet på parlamentet i staten Israel. Knesset, der har ét kammer, består af 120 medlemmer, som vælges for en fireårig periode. Intet parti har nogensinde haft absolut flertal i Knesset.

Knesset har eksisteret siden 1949 og har siden 1966 haft til huse i bydelen Kiryat Ben-Gurion i Jerusalem. Knesset ledes af en formand. Denne har siden 2003 været Reuven Rivlin fra det konservative Likud-parti.

Navngivning 
Navnet Knesset betyder forsamling på hebræisk og relaterer til den store forsamling (Knesset Ha-Gdola), som i årene ca. 410 f.kr. – 310 f.kr. under Ezra og Nehemias, dvs. efter jødernes tilbagevenden fra det babyloniske fangenskab, mødtes i Jerusalem og samlede teksterne til Bibelen (Det Gamle Testamente), som beskrevet i Nehemias' bog. Denne "store forsamling" bestod ligeledes af 120 medlemmer.

Sammensætningen af Knesset

Valgresultater fra 2013

2006 

 Kadima	28
 Arbejderpartiet	20
 Shas	13
 Yisrael Beytenu	12
 Likud	11
 National Union/National Religious Party	9
 Gil	7
 United Torah Judaism	6
 Meretz-Yachad	4
 United Arab List	4
 Hadash 3
 Balad	3

Eksterne henvisninger 

 Knessets officielle hjemmside

Israels politik
Parlamenter
Adrastea (måne)

Adrastea er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 8. juli 1979 ved hjælp af rumsonden Voyager 2, og kendes også under betegnelsen Jupiter XV. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/1979 J 1, men i 1983 vedtog den Internationale Astronomiske Union at opkalde den efter nymfen Adrastea fra den græske mytologi.

Adrastea er det mindste medlem af den såkaldte Amalthea-gruppe, som omfatter de fire Jupiter-måner der er tættest på Jupiter. Gruppen har navn efter sit største medlem; månen Amalthea. Adrastea bevæger sig rundt indenfor Jupiters utydelige planetring, og det er tænkeligt at den leverer støv og/eller andet materiale til ringene.

Den lille omløbsbane tæt på Jupiter giver Adrastea såkaldt bunden rotation, dvs. månen vender altid den samme side mod Jupiter. Månen bevæger sig så hurtigt, at den fuldfører et helt kredsløb hurtigere end Jupiter når at dreje 1 gang om sig selv. På grund af tidevandskræfterne "tappes" Adrastea for energi, så dens i forvejen lille omløbsbane bliver ganske langsomt mindre og mindre. Tidevandskræfterne trækker allerede så meget i Adrastea, at hvis den havde været en flydende væske, var den allerede blevet delt i mindre stykker, men den er indtil videre "solid" nok til at forblive i ét stykke.

Jupiters måner
Black Mountain

Black mountain eller Black Mountains kan henvise til flere forskellige emner:

Steder

Australien 
 Black Mountain National Park – Nationalpark nær Cooktown i Queensland
 Black Mountain (Canberra) – bjerg i Canberra, Australiens hovedstad

USA 
 Black Mountains (Arizona) – bjergkæde i Arizona
 Black Mountain (Californien) – bjerg beliggende øst for byen Milpitas i Californien
 Black Mountain (Kentucky) – bjerg og det højeste punkt i Kentucky
 Black Mountains (Nevada) – bjergkæde i Nevada
 Black Mountain (North Carolina) – by i North Carolina
 Black Mountain College – college i Black Mountain, North Carolina
 Black Mountains (North Carolina) – bjergkæde i North Carolina

Wales 
 Black Mountain (bakke, Wales) – en 703 m høj bakke i bjergkæden Black Mountains på grænsen mellem Wales og England
 Black Mountains (Wales) – bjergkæde i Wales ved den engelske grænse
 Black Mountain (bjergkæde, Wales) – bjergkæde i det sydlige Wales

Andet 
 Black Mountain (band) – rockorkester fra Vancouver, Canada
Kæphest

En kæphest er et stykke legetøj i form af en stang, hvorpå der sidder et hestehoved. Hestehovedet kan f.eks. være af træ eller stof.

Legetøj
Amalthea (måne)

Amalthea er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 9. september 1892 af Edward Emerson Barnard, i øvrigt som den sidste der blev opdaget ved direkte observation — alle Jupitermåner der er opdaget siden, er blevet fotograferet før det første menneskelige øje så dem. I mange år havde Amalthea ikke noget officielt navn, blot Jupiter V; Jupiters 5. måne, efter det nummereringssystem som Galileo Galilei indførte da han opdagede de fire galileiske måner. Først i 1975 vedtog den Internationale Astronomiske Union at opkalde den efter nymfen Amalthea fra den græske mytologi, selv om navnet blev foreslået af Camille Flammarion og brugt uofficielt adskillige årtier før den officielle vedtagelse.

Amalthea er den største af fire måner der kredser i snævre baner tæt omkring Jupiter, og under ét omtales disse fire måner som Amalthea-gruppen. Den er en irregulær, stærkt rød blok af is eller frosne gasarter; endnu mere rød end Mars. Afhængig af hvor man måler den, har Amalthea en udstrækning på mellem 150 og 270 kilometer, og rundt omkring på denne lille klode ses talrige kratre der er temmelig store i forhold til den lille måne: Det største kaldes Pan, og er 100 kilometer i diameter og 8 kilometer dybt, mens et andet, kaldet Gaea er 80 kilometer i diameter og måske dobbelt så dybt som Pan. Langs kraterkanter og andre ujævnheder ses nogle udpræget grønne partier på overfladen, men man ved ikke noget om hvad de skyldes.

Den uregelmæssige facon fik astronomerne til at gætte på at Amalthea er en temmelig solid klippeblok; hvis den bestod af is eller tilsvarende svage materialer, ville dens egen tyngdekraft have trukket den sammen til noget nærmere kugleform. Hen imod slutningen af rumsonden Galileos mission sendte man sonden tæt forbi Amalthea for at se hvor meget månens tyngdekraft ville afbøje sondens bane, og derigennem bestemme dens masse. Sammenholdt med månens rumfang fik man en overraskende lav massefylde, omtrent det samme som vand-is: Enten er Amalthea en solid klump is, eller også er den en meget løs "grusbunke" med en masse tomme mellemrum mellem "gruspartiklerne". Nylige observationer foretaget med Subaru-teleskopet tyder på at Amalthea faktisk består af is: I så fald er den ikke skabt i den omløbsbane den har nu, for i en fjern fortid har Jupiter været temmelig varm, og ville have smeltet en sådan is-måne. Derfor gætter man på at der er tale om en indfanget småplanet.

Som alle de andre medlemmer af Amalthea-gruppen har Amalthea bunden rotation, dvs. den drejer om sig selv nøjagtig lige så hurtigt som den kredser om Jupiter, med det resultat at den ene af dens "lange ender" altid peger mod Jupiter. Ligesom Io udsender Amalthea mere varme end den modtager fra Solen, og man formoder at dette skyldes den elektriske strøm der skabes når Amalthea bevæger sig igennem Jupiters magnetfelt.

Jupiter-månen Amalthea må ikke forveksles med småplaneten 113 Amalthea

Eksterne henvisninger 

Jupiters måner
Thebe (måne)

Thebe er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 5. marts 1979 ved hjælp af rumsonden Voyager 1, og kendes også under betegnelsen Jupiter XIV. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/1979 J 2, men i 1983 vedtog den Internationale Astronomiske Union at opkalde den efter nymfen Thebe fra den græske mytologi. Man har siden opdaget at den allerede blev fotograferet 27. februar 1979, men ikke opdaget ved den lejlighed.

Overfladen præges af mindst tre eller fire kratere af en anseelig størrelse i forhold til månens egen størrelse.

Thebe hører til den såkaldte Amalthea-gruppe, som omfatter de fire Jupiter-måner der er tættest på Jupiter. Gruppen har navn efter sit største medlem; månen Amalthea.

Jupiters måner
Amor i telefonen

Amor i telefonen er en dansk film fra 1957, skrevet og instrueret af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende
Hans Kurt som Martin Le Cæur
Astrid Villaume som Ina Le Cæur
Ole Guldbrandsen som Ole Le Cæur
Susanne Jensen som Susanne Le Cæur	
Preben Lerdorff Rye som Magister Carolus Lieberg
Birgitte Federspiel som Misse Lieberg
Preben Uglebjerg som Josef
Helle Virkner som Bitten
Preben Mahrt som Enrico Cantelli	
Åke Fridell som Direktør Svensson

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1957
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Tre må man være

3 må man være er en spillefilm fra 1959 instrueret af Sven Methling efter manuskript af Fleming Lynge. Blandt de medvirkende kan nævnes:

Poul Reichhardt
Helle Virkner
Ghita Nørby
Preben Mahrt
Ellen Gottschalch
Ole Wisborg
Lily Weiding

Handling 
Dette er historien om "stakkels" Peter. Han er en dygtig advokat, der ordner mange menneskers problemer, men han har lidt vanskeligheder ved sin egen livsførelse, dog mener han selv at have indrettet sig på en såre praktisk måde. Peter elsker sin kone, den smukke og dygtige Elisabeth.. men Peter elsker også Kate, der er sød, charmerende, rodet og erotisk. Elisabeth og Kate udgør for Peter den ideelle hustru, og når han nu kan have dem begge på denne måde, finder Peter, at alt er godt...

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1959
Film instrueret af Sven Methling
Eventyrrejsen

Eventyrrejsen er en dansk film fra 1960.
Manuskript Grete Frische og Ole Berggreen.
Instruktion Ole Berggreen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Asbjørn Andersen
Else Marie Hansen
Preben Mahrt
Vera Stricker
Elith Pio
Knud Hallest
Bodil Udsen
Jørn Jeppesen
Hannah Bjarnhof
Henry Nielsen
Ebba Amfeldt
Frits Helmuth
Annie Birgit Garde
Grete Frische
Karen Lykkehus
Jessie Rindom
Palle Huld

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1960
Komediefilm fra Danmark
Elara (måne)

Elara er en af planeten Jupiters måner. Den blev opdaget 2. januar 1905 af Charles Dillon Perrine som observerede den fra Lick-observatoriets Crossley reflekterende teleskop, som han for nylig havde forbedret. Elara er den ottende-største måne der kredser om Jupiter.

I mange år blev den officielt kaldt Jupiter VII, om end nogen uofficielt brugte navnet "Hera" om den. Først i 1975 vedtog den Internationale Astronomiske Union at opkalde den efter Elara; en af Zeus' elskerinder og mor til giganten Tityos ifølge den græske mytologi.

Den har en gennemsnitlig radius på kun 43 kilometer , hvilket svarer til ca. 2% af Europas størrelse. Den er dog halvt så stort som Himalia, så det er den næststørste måne i Himalia-gruppen.

Elara hører til den såkaldte Himalia-gruppe, som i alt omfatter fem måner, alle med omløbsbaner omkring Jupiter der ligner Himalias omløbsbane.

Jupiters måner
TV 2 Film

TV 2 Film var TV 2s 24-timers filmkanal. Kanalen gik i luften 1. november 2005 kl. 21:00. Kanalen var fra lancering til 2007 delvis reklamefinansieret, men kanalen stoppede reklamevisningen i 2007, idet indtjeningen fra reklamer var beskeden. Kanalen stoppede 9. januar 2015, hvor den blev erstattet af TV 2 Sport.
De grønne slagtere var den første film der blev sendt på TV 2 Film.

Lancering i HD 
Den 1. januar 2009 blev TV 2 Film lanceret i HD. Kanalen fungerede som et spejl af den eksisterende SD-kanal. Når film vistes i HD vistes det officielle TV 2 Film HD logo, mens HD stod i parentes ved film, der vistes i opskaleret HD.

Eksterne kilder og henvisninger 
 TV 2 Film's historie på Mediefonen.dk 

Film
Etableret i 2005
Ophørt i 2015
S/2000 J 11

S/2000 J 11 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 5. december 2000, af Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Yanga R. Fernández og Eugene A. Magnier. Månen hører til den såkaldte Himalia-gruppe, som i alt omfatter fem måner, alle med omløbsbaner omkring Jupiter der ligner Himalias omløbsbane.

Jupiters måner
Carpo (måne)

Carpo er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 9. februar 2003, af Scott S. Sheppard, Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Lynne Allen, David C. Jewitt og Jan Kleyna, og kendes også under betegnelsen Jupiter XLVII. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2003 J 20, men i starten af 2005 vedtog den Internationale Astronomiske Union at opkalde den efter Zeus' datter Carpo fra den græske mytologi.

Carpo falder uden for de seks grupper som de fleste andre Jupiter-måner inddeles i. Dataene på dens omløbsdata varierer over længere tid, så i visse perioder kommer Carpo faretruende tæt på de galileiske måner: Man må formode at Carpo på et tidspunkt kollidere med en af disse måner, eller bliver slynget udenfor Jupiter-tyngdefeltets indflydelse.

Jupiters måner
S/2003 J 12

S/2003 J 12 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 8. februar 2003, af Scott S. Sheppard, Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Lynne Allen, David C. Jewitt og Jan Kleyna. Den har en omløbsbane om Jupiter som placerer den uden for de seks grupper som de fleste andre Jupiter-måner inddeles i.

Jupiters måner
Euporie (måne)

Euporie er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 11. december 2001 af Scott S. Sheppard, David C. Jewitt og Jan Kleyna, og kendes også under betegnelsen Jupiter XXXIV. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2001 J 10, men i starten af 2005 vedtog den Internationale Astronomiske Union at opkalde den efter Zeus' datter Euporie fra den græske mytologi.

Euporie er en af i alt 16 Jupiter-måner i den såkaldte Ananke-gruppe; 16 måner med omtrent samme omløbsbane som månen Ananke.

Jupiters måner
Eupheme (måne)

Eupheme (tidligere S/2003 J 3) er en af planeten Jupiters måner. Den blev opdaget 5. februar 2003, af Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna, Yanga R. Fernández og Henry H. Hsieh. Månen har retrograd omløb om Jupiter.

Eupheme er en af i alt 16 Jupiter-måner i den såkaldte Ananke-gruppe; 16 måner med omtrent samme omløbsbane som månen Ananke.

Månen er opkaldt efter den græske gratie Eupheme. 

Jupiters måner
S/2003 J 18

S/2003 J 18 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Lynne Allen, Scott S. Sheppard, David C. Jewitt og Jan Kleyna. Den har i skrivende stund (august 2005) ikke officielt fået tildelt et egentligt navn af den Internationale Astronomiske Union, men når det sker, vil det blive et navn der følger en konvention om at give Jupitermåner med retrograd omløb et navn der ender på bogstavet e.

S/2003 J 18 er en af i alt 16 Jupiter-måner i den såkaldte Ananke-gruppe; 16 måner med omtrent samme omløbsbane som månen Ananke.

Jupiters måner
Orthosie (måne)

Orthosie er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 11. december 2001, af Scott S. Sheppard, David C. Jewitt og Jan Kleyna, og kendes også under betegnelsen Jupiter XXXV. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2001 J 9, men siden har den Internationale Astronomiske Union formelt opkaldt den efter Orthosie, en af Zeus' døtre fra den græske mytologi.

Orthosie er en af i alt 16 Jupiter-måner i den såkaldte Ananke-gruppe; 16 måner med omtrent samme omløbsbane som månen Ananke.

Jupiters måner