kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ole Bjørn Kraft

Ole Bjørn Kraft (17. december 1893 i København – 2. december 1980 på Frederiksberg) var en dansk konservativ politiker og minister. Ole Bjørn Kraft var født i København som søn af viceinspektør ved fængselsvæsenet, dr. phil. Alexander Kraft og hustru Karen Margrethe Christiansen.

Politisk karriere 
Ole Bjørn Kraft var medlem af Folketinget 1926-64 og forsvarsminister i befrielsesregeringen 1945. Han efterfulgte Christmas Møller som formand for Det Konservative Folkepartis folketingsgruppe i 1947 i et tæt parløb med Aksel Møller, som var politisk ordfører og partiets førende profil på den økonomiske politik. Kraft var udenrigsminister i Regeringen Erik Eriksen 1950-53. 1955 overtog Aksel Møller gruppeformandsposten.

Kraft var tilhænger af bevægelsen Moralsk Oprustning.

Ole Bjørn Kraft skrev en række bøger bl.a. en omstridt bog fra 1932 – Fascismen : Historie – Lære – Lov , hvori han beskriver de fascistiske ideer i tiden uden at tage afstand fra dem. I 1971-1975 udkom selvbiografien En konservativ politikers erindringer i 3 bind.

Under besættelsen blev Ole Bjørn Kraft udsat for et nazistisk attentat 30. december 1944, hvor han blev ramt af skud. Under den kolde krig var Kraft aktiv i antikommunistisk arbejde, ligesom han aktivt støttede baltiske eksilorganisationer, der arbejdede for at udbrede kendskabet til den sovjetiske undertrykkelse af de baltiske folk.

Ole Bjørn Kraft var med i stiftelsen af organisationen Bilderberg. Han var en af de 12 mænd Dr. Joseph Retinger konsulterede angående opstarten og han var vært da Bilderberg holdt det første møde i Danmark i 1956.

Noter

Kilder 
 Gunnar Fog-Pedersen, Vor Regering og Rigsdag, Nordisk Forlag, København 1938.
 Ole Bjørn Kraft, Fascismen : Historie – Lære – Lov , Gyldendal, København 1932
 Ole Bjørn Kraft, En konservativ politikers erindringer, 3 bind, Gyldendal, 1971-75. .
 http://file.wikileaks.org/file/bilderberg-history-1956.pdf
 http://videnskab.dk/kultur-samfund/bilderberg-er-ren-indpakning
 Carsten Due-Nielsen, Rasmus Mariager og Regin Scmidt, Nye Fronter i Den Kolde Krig, Gyldendal, 2010

Eksterne henvisninger 
 
 Ole Bjørn Kraft taler i FN, Politikens filmjournal nr. 119, 1951

Personer fra København
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Udenrigsministre fra Danmark
Forsvarsministre fra Danmark
Danske ministre fra Det Konservative Folkeparti
Faglitterære forfattere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Riddere af Æreslegionen
Riddere af Vasaordenen
Riddere af Sankt Olavs Orden
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Antikommunister fra Danmark
Ofre for nazismen fra Danmark
Hans Rasmussen (politiker)

Hans Rasmussen (født 23. juni 1873 i Gamtofte Sogn, død 18. marts 1949 i København) var en dansk politiker (Socialdemokraterne) og formand for Folketinget.

Hans Rasmussen var født i Gamtofte Sogn på Fyn. Søn af skrædder Erik Rasmussen og hustru. 

Hans Rasmussen var formand for Folketinget i perioden fra 9. maj 1933 til 30. oktober 1945.

Bibliografi 
Gunnar Fog-Pedersen, Vor Regering og Rigsdag, Nordisk Forlag, København 1938.

Eksterne henvisninger 
 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsformænd
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Personer fra Fyn
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
VM i håndbold 1982 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for damer i 1982 var den ottende indendørs VM-slutrunde for kvinder, og den blev afholdt i Ungarn i perioden 2. – 12. december 1982. For anden gang blev VM afviklet uden dansk deltagelse. Til gengæld deltog Bulgarien og Republikken Congo for første gang.

De 12 deltagende lande spillede først en indledende runde med 3 grupper á 4 hold. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til placeringsrunden om placeringerne 1-6 og de øvrige hold spillede om placeringerne 7-12.

Indledende runde

Placeringsrunder

Slutstilling 
1. Sovjetunionen,
2. Ungarn,
3. Jugoslavien,
4. DDR,
5. Tjekkoslovakiet,
6. Sydkorea,
7. Norge,
8. Rumænien,
9. Vesttyskland,
10. Bulgarien,
11. USA,
12. Congo.

1982 (kvinder)
Håndbold i 1982
Kvindehåndbold
Frederiksberg Svømmehal

Frederiksberg Svømmehal ligger på Helgesvej på Frederiksberg. Funkisbygningen er tegnet af arkitekten A.S. Lauritzen og opført 1931-1934. 

Vilhelm Lundstrøm udførte 1933-1937 store mosaikudsmykninger til svømmehallen (med forarbejder i Viborghallen). Mosaikkerne, som blev skænket af Ny Carlsbergfondet, er et hovedværk i dansk monumentalkunst. De er placeret med et i hvert hjørne af den store hal og et på endevæggen i den lille hal. 

I 1934 skabte Aage Sikker Hansen en kendt badeplakat til Frederiksberg Svømmehal. 

En vandrutschebane, med elektronisk tidstagning, på 105 meter er Danmarks længste indendørs vandrutschebane. 
Svømmehallen har årligt 5-600.000 besøgende

Svømmehallen ligger i Svømmehalskvarteret ved Aksel Møllers Have. Her lå tidligere De Classenske Boliger.
Aksel Møllers Have Station og Metronomen kommer til at ligge ved siden af hinanden.

Kilder/Eksterne henvisninger 
Frederiksberg Svømmehal 

Svømmehaller i Danmark
Svømmehal
Etableret i 1934
Max Méreaux

Max Méreaux (født 13. oktober 1946), fransk komponist. Han var en tid elev i komposition hos Jacques Castèréde.

Værkliste 

 Sonatinen für Gitarre und Klavier.
 Sonate für Klarinette, Violoncello und Klavier.
 Suite für zehn Soloinstrumente.
 Pentacle für Orchester.
 Alturas de Macchu Picchu für Bariton und Orchester.
 Das "Konzert für Violine und elf Saiteninstrumente" wurde 1981 bei dem renommierten "Concours International de Composition VALENTINO BUCCHI de Rome" ausgezeichnet.
 Das "Konzert für Violone und zwölf Saiteninstrumente" ist Tibor Varga und seinem Kammerorchester in Detmold gewidmet.

Kilder/henvisninger 

 Biografi om Max Méreaux

Komponister fra Frankrig
Gigantium

Gigantium er et Idræts- og Kulturcenter i Aalborg bestående af storhal, idrætshal, to skøjtehaller, en svømmehal og en atletikhal.

Gigantium Arena 
Gigantium Arena eller Gigantium storhal er en næsten 11.000 m² stor sportshal. Gigantium storhal benyttes især til sportsarrangementer, men også til markeder og musikarrangementer. I 2006, 2010, 2012, 2015 og i 2018 blev arenaen benyttet til Dansk Melodi Grand Prix. I forbindelse med koncerter er der plads til op mod 8.500. Gigantium Arena benyttedes ved EM i håndbold 2010 for kvinder, hvor der blev afholdt gruppekampe med en midlertidig tilskuerkapacitet på 6.500. Hallen blev også benyttet ved EM i håndbold 2014 for mænd.

Gigantium Idrætshal 
Gigantium Idrætshal er, som Storhallen, en opvarmet limtræbuehal, dog er gulvbelægningen et massiv bøgeparketgulv med en DIN-godkendt konstruktion, som giver optimal affjedring til sport.

Gigantium Idrætshal har et gulvareal på knap 1.400 kvadratmeter, med opstregning til bl.a. håndbold-, badminton-, volleyball- og basket- baner. Gigantium Idrætshal er godkendt til 1.200 mennesker.

Gigantium Isarena 
Der blev i perioden 2005-2008 bygget to skøjtehaller med forbindelse til Gigantium. Skøjtehallerne har fået navnet Gigantium Isarena og Gigantium Istræningshal. Gigantium Isarena bruges af Aalborg Pirates til kamp og træning og har en kapacitet på 5000 tilskuere, fordelt på stå- og siddepladser

Gigantium Isarena som håndboldarena 
Ved store håndboldkampe, såsom internationale turneringer eller slutspil i den hjemlige liga, kan isarenaen omdannes til håndboldbane med tilskuerkapacitet på 5.600.

Gigantium Istræningshal 
Gigantium Istræningshal bruges til træning af andre hold og offentligt skøjteløb.

Gigantium Svømmehal 
NCC har opført en svømmehal i tilslutning til idrætskomplekset. Byggeriet blev påbegyndt sidst i oktober 2009 og indviet den 28. november 2011. Prisen blev ca. 85 mio. kr. Arkitektfirmaet Kjaer & Richter tegnede svømmehallen.

Gigantium Atletikhal 
I marts 2013 blev det besluttet at opføre en atletikhal i tilknytning til Gigantium. Hallen blev indviet i 2014. Atletikhallen er opført som en træningshal på 1800 m². Der er 6 ligeløbsbaner på 60 meter, en sandgrav til længde og tre-spring, en stangspringsmadras, 2 højdespringsmadrasser, en kuglestødsring og et kastbur. Hallen anvendes til træning og til mindre stævner uden rundbaneløb.

Øvrige lokaler 
Af øvrige lokaler i Gigantium er Foyer, mødelokaler og kontor.

Historie

Brand 
Den 5. juli gik der brand i den sydlige ende af den store håndboldhal i Gigantium, hvorefter de begynde opbygningen igen.  Branden har været mistænkt startet af en ukrudtsbrænder. .

Noter

Eksterne henvisninger 
 Gigantiums hjemmeside
 Gigantium i arkitekturbilleder.dk 
 http://aalborghaandbold.dk/jutlander-bank-arena 

Idrætshaller i Danmark
Ishaller i Danmark
Svømmehaller i Danmark
Idrætsanlæg i Aalborg
Etableret i 1999
Multiarenaer i Danmark
Skøjtehaller i Danmark
Lynge (Allerød Kommune)

Lynge med bydelen Uggeløse – også kaldt Lynge-Uggeløse – er en by i Nordsjælland med , beliggende 9 km øst for Slangerup, 11 km syd for Hillerød, 9 km vest for Farum og 6 km sydvest for kommunesædet Lillerød. Byen hører til Allerød Kommune og ligger i Region Hovedstaden.

Byen hører til Lynge Sogn mod nordøst og Uggeløse Sogn mod sydvest. Byen består af et parcelhuskvarter, der forbinder de gamle landsbyer omkring Lynge Kirke og Uggeløse Kirke.

Faciliteter 
 Lynge Skole har 590 elever i 27 klasser, fordelt på 0.-9. klassetrin, samt 77 ansatte.
 Lynge Børnehus er en integreret institution (vuggestue og børnehave) med plads til 63 børn.
 Lynge Idrætsanlæg fra 1971 benyttes af Lynge Uggeløse Idrætsforening, der er stiftet i 1910 og har afdelinger for badminton, E-sport, fitness, floorball, fodbold, gymnastik, handicap, håndbold, løb, petanque, skytter, tennis/padel og volleybold.
 Lynge Kro har plads til selskaber fra 15 til 120 gæster samt overnatningsmuligheder til 22 gæster i 8 dobbeltværelser, 1 enkeltværelse og en stor lejlighed. Kroens historie startede i 1663, og kroen blev kongeligt privilegeret landevejskro i 1721.
 Plejecenter Lyngehus har 42 boliger, 44 beboere og 57 faste ansatte.
 Maglebjergskolen er en specialskole. Den har 75 børn fra 6 til 18 år og en SFO med 65 elever. Elevtallet har været stigende.
 Byen har 2 supermarkeder, 2 fastfood-restauranter og bibliotek.

Historie 
I mosen Brudevælte ved gården Fuglerup 2 km nord for Lynge blev Lurerne fra Brudevælte fundet under tørvegravning i 1797. De 6 bronzelurer er Verdens største lurfund.  

Lynge blev første gang omtalt i 1085 i et brev fra Knud den Hellige til Lund Domkirke.

I 1898 beskrives Lynge og Uggeløse således: "Lynge (Liunge) med Kirke, Præstegd., Skole, Andelsmejeri (Bavnedal) og Mølle...Uggeløse, ved Farum-Frederikssundsvejen, med Kirke og Skole...Desuden Lynge Kro". Det lave målebordsblad fra 1900-tallet viser desuden et vandværk i Lynge samt jernbanestation, telefoncentral og lægebolig i Uggeløse.

Slangerupbanen 
Lynge fik station på København-Slangerup Banen, der blev åbnet i 1906. Stationen lukkede, da strækningen Farum-Slangerup blev nedlagt i 1954. Den inderste strækning København L (Lygten)-Farum blev senere integreret i S-togsnettet som Hareskovbanen.

Lynge Station lå i Uggeløse, og stationsbygningen er bevaret på Stationsvej 11. I forlængelse af vejen Langkæret mod øst er et stykke af banens tracé bevaret som grussti.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger
Aalborg Teater

Aalborg Teater er opført i 1878 nær datidens jernbanestation. Adressen er stadig Jernbanegade, selv om stationen og teatret begge er flyttet. Teateret råder over tre scener med plads til henholdsvis 460, 120 og 50 tilskuere, og er Aalborgs største. Senest ombygget i 2000.

Under besættelsen benyttede værnemagten teateret som biograf.

Teateret har status som landsdelsscene med 10-12 årlige produktioner med i alt 250-400 opførelser.

Teaterchefer 
Teaterets chefrække omfatter bl.a.:
 1869 Slagtermester Niels Grøntved bygger "Concerthallen" i Jernbanegade.
 1878 N. F. Svendsen sætter "Ikke over Stregen" op 24. februar.
 1878 Frederik Schmidt leder teatret i syv måneder som rent teater.
 1878, 6. dec: Annonce i Aalborg Stiftstidende med ordene "Aalborg nye Theater". Herefter hed det ikke andet end Aalborg Teater.
 1882-96 Julius Petersen køber teatret og ombygger det til nuværende facade og med plads til 1000 tilskuere.
 1896-1900 Oddgeir Stephensen forpagter teatret fra Julius Petersen.
 1900-1909 Axel Jacobsen
 1914 Julius Petersen skænker byen teatret mod at få visse goder
 1915-1920 Sv. Wedel
 1920-1921 Jacob Jacobsen
 1921-1922 Gerda Christophersen (i praksis)
 1922-1928 Peter Kjær
 1928-1932 Gerda Christophersen
 1932-34 ingen chef
 1934-1937 Otto Jacobsen
 1937-1940 Jakob Nielsen og Bjarne Forchhammer
 1940-1941 Jakob Nielsen – uden teaterhus, Teatret var overtaget af Tyskerne
 1941-1945 Reelt intet teater
 1945-1954 Poul Petersen
 1954-1960 Bjarne Forchhammer
 1960-1965 Karen Marie Løwert
 1965-1968 Poul Petersen
 1968-1973 Ebbe Langberg
 1973-1981 Leon Feder
 1981-1985 Daniel Bohr
 1985-1994 Mogens Pedersen
 1994-2001 Malene Schwartz
 2001-2011 Geir Sveaass
 2011-2015 Morten Kirkskov
 2015-2023 Hans Henriksen
 2023- Thomas Bjørnager

Eksterne henvisninger 
 Aalborg Teaters hjemmeside
 Transformators hjemmeside (Aalborg Teaters eksperimenterende scene) 

Teater
Teatre i Danmark
Teater
Etableret i 1878
Lynge-Kronborg Herred

Lynge-Kronborg Herred var et herred i Frederiksborg Amt beliggende i det nordøstlige hjørne af Sjælland. 
I middelalderen hørte herredet under Sjællands Østersyssel. Indtil 1862 hørte det sammen med Lynge-Frederiksborg Herred

I herredet ligger købstaden Helsingør samt følgende sogne:
 Asminderød Sogn
 Birkerød Sogn
 Bistrup Sogn
 Blovstrød Sogn
 Egebæksvang Sogn
 Grønholt Sogn
 Gurre Sogn
 Hellebæk Sogn
 Hornbæk Sogn
 Humlebæk Sogn
 Hørsholm Sogn
 Karlebo Sogn
 Kokkedal Sogn (Ej vist på kort)
 Mørdrup Sogn (Ej vist på kort)
 Rungsted Sogn (Ej vist på kort)
 Sankt Mariæ Sogn (Ej vist på kort)
 Sankt Olai Sogn (Ej vist på kort)
 Sthens Sogn (Ej vist på kort)
 Tikøb Sogn
 Vestervang Sogn (Ej vist på kort)

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1921
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Frederiksborg Amt
Makedonien (græsk region)

Makedonien (græsk Μακεδονία, Makedonia) er en geografisk region i Grækenland. Regionen omfatter områder i tre græske periferier (amter): hele Centralmakedonien, hele Vestmakedonien samt den vestlige del af Østmakedonien og Thrakien.

Geografi 
Græsk Makedonien udgør 34.174 km² og har ca. 2,5 mio. indbyggere.
Mod nord er der grænser til Bulgarien, den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Albanien.

Hovedstad 
Thessaloniki er hovedstad i Græsk Makedonien og Centralmakedonien.

Græsk Makedonien :
 Vestmakedonien består af:

1. Kastoria
2. Florina
3. Kozani
4. Grevena

 Centralmakedonien består af:

5. Pella
6. Imathia
7. Pieria
8. Kilkis
9. Thessaloniki
10. Chalkidike
11. Serres

 Østmakedonien og Thrakien består af:

12. Drama
13. Kavala

Historie 

Makedonien havde i oldtiden en illyrisk-thrakisk befolkning ledet af en lille græsk herskerklasse. Storhedstid i den 4. århundrede f.k. under Filip den 2. og hans søn Alexander den Store, som grundlagde det makedoniske verdensrige. Området kom derefter under Romerriget, det Byzantinske Rige og siden 1300-tallet under Osmannerriget. Balkankrigene i 1912 – 1913 resulterede i Makedoniens deling mellem tre lande, Grækenland (som fik den største del), Serbien og Bulgarien. Den tidligere serbiske del er i dag selvstændig som republikken Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

Note 
 Græsk Makedonien er en geografisk region i Grækenland.
 Makedonien er også en selvstændig republik, som benævnes FYROM, "Former Yugoslavian Republic of Macedonia" ~ Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.
 Pirinske Makedonien er en geografisk region i Bulgarien.

Græsk Makedoniens regionalsang 
[[Fil:Vergiasun.svg|thumb|Verginasolen – Symbol for græsk Makedonien og det makedoniske Verdensrige under Philip 2. af Makedonien og hans søn Alexander den Store www.wipo.int  ]]Audio Samples'''
 Makedonia ksakusti

Ekstern henvisning 
 Græsk Makedonien 
 Makedonien Historie

Subnationale enheder i Grækenland
Regioner
Yamuna

Yamuna (også Jamuna) er en stor flod i det nordlige Indien med en længde på ca. 1370 km. Floden er den største biflod til Ganges. 

Yamuna udspringer ved Yamunotri i Uttarakhand (tidligere benævnt Uttaranchal) nord for Haridwar i den indiske del af Himalaya. Den flyder gennem staterne Delhi, Haryana og Uttar Pradesh, før den flyder sammen med Ganges ved Allahabad. 

Byerne Delhi, Mathura og Agra ligger ved flodens bredder. Ved Agra passerer Yamuna tæt forbi det legendariske Taj Mahal og Agra Fort.

Der er geologiske indikationer på at Yamuna oprindelig flød mod sydvest og mundede ud i Ghaggar floden, der flyder gennem Thar-ørkenen vest for Jaisalmer. Tektoniske forandringer i Himalaya ændrede senere Yamunas øvre løb, hvorefter floden ændrede retning og derefter flød mod sydøst og tilsluttede sig Ganges.

Ved byen Prayag nær Allahabad hvor Yamuna flyder sammen med Ganges afholdes med omkring 12 års mellemrum hinduernes vigtigste valfartsfest Kumbh Mela, som tiltrækker millioner af deltagere.

Vandløb i Indien
Alfeastrild

Alfeastrild (Estrilda erythronotos) er en fugl, der lever i det sydlige og centrale Afrika. Den er 11,5 cm lang, og hunnen er mere brunlig end hannen.

Panden er gråhvid, mens nakke, ryg, halssider, strube og bryst er rødligt med tværstriber på bryst og ryg.
Tøjle og kinder er sorte. Vingerne er gråbrune med hvide tværstriber. Gump, overhaledækfjer og kropsider er rødlige. Bugmidte, underhaledækfjer og hale er sorte. Næb, ben og øje er også sort.

:wikispecies:Estrilda erythronotos

Spurvefugle
VM i håndbold 1986 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for damer i 1986 var den niende indendørs VM-slutrunde for kvinder, og den blev afholdt i Holland i perioden 4. – 14. december 1986. For tredje gang i træk blev VM afviklet uden dansk deltagelse. Til gengæld deltog Frankrig og Kina for første gang.

Sovjetunionen blev verdensmester for anden gang i træk efter finalesejr over Tjekkoslovakiet, men for første gang siden VM 1965 lykkedes det for et vesteuropæisk land at vinde en medalje – Norge vandt nemlig bronze ved at slå DDR i bronzekampen.

Siden sidste VM var antallet af hold blevet udvidet fra 12 til 16. De 16 deltagende lande spillede først en indledende runde med 4 grupper á 4 hold. De tre bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-12, mens de øvrige hold spillede om placeringerne 13-16. I hovedrunden spillede de 12 hold i to grupper á 6 hold, efterfulgt af placeringskampe.

Indledende runde

Hovedrunde og placeringsrunde

Placeringskampe

Slutstilling 
1. Sovjetunionen,
2. Tjekkoslovakiet,
3. Norge,
4. DDR,
5. Rumænien,
6. Jugoslavien,
7. Vesttyskland,
8. Ungarn,
9. Kina,
10. Holland,
11. Sydkorea,
12. Østrig,
13. Polen,
14. Japan,
15. Frankrig,
16. USA.

1986 (kvinder)
Håndbold i 1986
Kvindehåndbold
7 UP

7 UP er en sodavand med smag af citron/lime, som i USA produceres af Dr Pepper Snapple Group, mens PepsiCo har licensen til resten af verden.

Historie
7 UP er skabt af Charles Leiper Grigg. Grigg gik i mere end to år, før han havde et produkt, der svarede til hans mål: forfriskende og tørstslukkende. Da 7up blev lanceret i efteråret 1929 var det første under navnet  Bib-Label Lithiated Lemon-Lime Soda, men kort tid efter lanceringen blev den omdøbt til 7up.  Da den blev lanceret, var der mere end 600   citron-lime drikke på markedet. I slutningen af 1940'erne var 7up den tredje bedst sælgende sodavand i verden.
Det er nævnt af den italienske singer-songwriter Francesco Guccini i begyndelsen af sangen  Autogrill  i 1983.

Ingredienser
Kulsyreholdigt vand, sukker, surhedsregulerende (citronsyre, natriumcitrat, æblesyre) og naturlige smagsstoffer af citron og lime.

Noter

Eksterne henvisninger

7UP.com  - den amerikanske 7 UP hjemmeside 

Sodavand
PepsiCo
Etableret i 1929
Drikke fra USA
Tritonus

Tritonus er en musikalsk term inden for harmonilære. Betegner en forstørret kvart eller formindsket kvint (fx C-F# eller C-G♭) Et meget dissonerende interval, der derfor også bliver kaldt “diabolus in musica" (djævlen i musik), eller på dansk djævleintervallet. I middelalderlig musikteori var djævleintervallet bandlyst i kirkemusik (men kunne dog forekomme i verdslig musik), da det ansås for at virke truende.    

Toneintervaller
Motortrafikvej

En motortrafikvej er en vejtype, som kan betragtes som en blanding mellem en landevej og en motorvej. Som på landeveje kan der være modkørende og tværgående trafik, men som på motorvejen er det forbudt at vende, bakke, standse eller parkere. Køretøjer på motortrafikveje skal ifølge færdselslovens §44 være i stand til at fremføre en hastighed på mindst 50 km/t, hvilket gør at traktorer, motorredskaber, knallerter, ellerter og cykler ikke må benytte en motortrafikvej. De nævnte køretøjer må dog gerne krydse den fra tværgående veje.

Den generelle hastighedsgrænse på danske motortrafikveje er 80 km/t, men kan være skiltet højere eller lavere, dog må hastigheden ikke overstige 100 km/t. Den køretøjsbestemte hastighedsgrænse for busser med tilladt totalvægt over 3,5 ton er 80 km/t. Den køretøjsbestemte hastighedsgrænse for vogntog og lastbiler er 80 km/t på motortrafikveje og landeveje. Symbolet for motortrafikveje er en hvid bil på blå eller grøn baggrund. En motortrafikvej er facadeløs, dvs. uden private af- og tilkørselsveje.

Motortrafikveje i Danmark

Motortrafikveje under anlæg og planlægning 

 Motortrafikvej der bliver eller ønskes opgraderet til en motorvej

  Skovvejen Dramstrup - Viskinge (2028)
  Hillerødmotorvejens forlængelse Allerød S - Hillerød N (2028)
  Sindingvej Herning N - Sinding (2031)
  Messemotorvejens forlængelse Herning V - Snejbjerg

 Foreslåede motortrafikveje 

  Motortrafikvej Herning - Ringkøbing
  Tværvej Holbækmotorvejen - Frederikssundmotorvejen
  Motortrafikvej Køge – Roskilde 
  Motortrafikvej Ringsted – Roskilde   
  Motortrafikvej Nykøbing F - Sydmotorvejen 
  Motortrafikvej Gundslevmagle - Marrebæk  
  Borgmestervejen Vejle S - Ødsted
  Koldingvej Hjarup - Vamdrup
  Farrevej Uhe - Billund Lufthavn (2 etape)
   Omfartsvej ved Ribe Ribe N - Ribe S
  Motortrafikvej Esbjerg - Tønder
  Motortrafikvej Nors - Hanstholm
  Hanstholmvej Thisted - Nors (2 etape) 
  Motortrafikvej Øster Jølby - Thisted
  Motortrafikvej Vium - Sallingsund
  Motortrafikvej Skive S - Øster Dølby
  Motortrafikvej Viborg - Skive (Stoholm-linje)  
  Motortrafikvej Rødkærsbro S - Søbyvad
  Motortrafikvej Tåstrup - Grenaa
  Fast forbindelse mellem Fyn og Als Fynshav - Bøjden
  Motortrafikvej Assens - Fynske Motorvej E20 
  Motortrafikvej Kokholm - Sønder Rind 
   Motortrafikvej Alssundbroen - Nordborg
  Motortrafikvej Feldballe - Ebeltoft 
  Motortrafikvej Næstved - Rønnede  
  Motortrafikvej Struer - Holstebro  
  Motortrafikvej Kregme - Hillerød  
 Motortrafikvej Vestmotorvejen - Sydmotorvejen 
 Motortrafikvej Sydmotorvejen - Egøje
 Motortrafikvej Sydmotorvejen - Rønnede 
 Motortrafikvej Ejbyvej - Assendrupvej

Se også 
 Motorvej
 Landevej
 Primærrute
 Sekundærrute
 Transport

Kilder 
 Færdselslovens bekendtgørelse
 Færdselsregler på motortrafikvej

Noter
Ejerafgift

Ejerafgift er en såkaldt grøn afgift på ejerskab af bil. Ejerafgiften betales halvårligt og afhænger af bilens brændstoføkonomi, således at biler, der kører langt på en liter benzin eller dieselolie, betaler en lavere afgift end biler, der kører knap så langt.

I 2018 er der gennemført en omlægning, som betyder, at der ikke er nogen direkte sammenhæng mellem en models oplyste forbrug efter WLTP-normen, og den skattetekniske indplacering på forbrugsskalaen. For eksempel er en VW Touran benzin oplyst til et forbrugstal på 14,5 km/l efter den nye norm, men ejerafgiften betales for intervallet 20-22,1 km/, og udgør i 2020 580 kr per halvår - og ikke 1820 kr per halvår, som er satsen for 14,5 km/l.

Referencer 

Afgifter