kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ottestrup

Ottestrup er en gammel landsbyhovedgård, som nævnes første gang i 1421 og var en avlsgård under Giesegård Gods fra 1725 til 1929. Gården ligger i Ørslev Sogn i Ringsted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1840.

Ottestrup Gods er på 188 hektar.

Ejere af Ottestrup 
 (1421-1451) Jacob Nielsen
 (1451-1455) Lasse Jepsen
 (1455-1480) Laurens Saxesen Basse
 (1480-1620) Forskellige Ejere
 (1620-1640) Verner Parsberg
 (1640-1647) Berte Vind
 (1647-1657) Børge Rosenkrantz
 (1657-1668) Ove Juul
 (1668-1700) Ida Skeel gift Rantzau
 (1700-1725) Niels Trolle
 (1725-1736) Christian Carl Gabel
 (1736-1760) Anne Sophie Rantzau gift Schack
 (1760-1790) Frederik Christian greve Schack
 (1790-1821) Knud Bille greve Schack
 (1821-1847) Henrik Adolph greve Brockenhuus-Schack
 (1847-1892) Knud Bille Ludvig Adolph greve Brockenhuus-Schack
 (1892-1924) Adolph Ludvig greve Brockenhuus-Schack
 (1924-1929) Frederik greve Brockenhuus-Schack
 (1929-1940) H.M. Steengaard
 (1940-1970) Thors Kemiske Fabrikker
 (1970-1993) Forskellige Ejere
 (1993-2006) Anders Christian Wibholm
 (2006-) Ottestrupgård A/S

Jernbanen 
Gården havde fra 1929 sit eget trinbræt på Køge-Ringsted Banen (1917-63), der passerede lige nord for gården. Brugerne opsatte et faldefærdigt læskur, men senere bekostede gårdens ejer et solidt betonskur. Et sidespor, der havde været der fra banens start, blev fjernet i 1940'erne.

Kilder

Eksterne kilder/henvisninger 
 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Ringsted Kommune
Herregårde i Sorø Amt
Universitetsparken (Aarhus)

Universitetsparken er navnet på en park i Aarhus, der omkranses af Aarhus Universitets bygninger og kollegier samt Naturhistorisk Museum. Området er en del af campus tilhørende Aarhus Universitet.

Parken er udformet i et bakket terræn omkring to kunstige søer og er ca. 15 ha stor. Den blev anlagt i 1933 på foranledning af landskabsarkitekt C.Th. Sørensen. I 1949 blev der syd for universitetets hovedbygning anlagt et friluftauditorium som en arena med ca. 3.000 siddepladser. Parken har desuden et stisystem og er med dens egetræer Danmarks største egepark.

Universitetsparken danner årligt rammen om kapsejladsen mellem de forskellige festforeninger på universitetet; et arrangement, som tiltrækker op imod 30.000 mennesker.

Galleri

Se også 

 Vennelystparken

Referencer 

Aarhus Universitet
Haveanlæg i Aarhus
Universitetsparken

Universitetsparken har flere betydninger:

Danmark 

 Universitetsparken (København) – et vejnavn på Københavns Universitets Nørre Campus på Østerbro
 Universitetsparken (Roskilde) – et vejnavn ved Roskilde Universitet
 Universitetsparken (Aarhus) – et vejnavn og grønt område ved Aarhus Universitet
 Universitetsparken (Aalborg) – bolig- og erhvervsområde i Aalborg Universitetskvarter

Sverige 

 Universitetsparken (Uppsala) – et grønt område ved Uppsala Universitet

Andet 
 Universitetsparken Station – letbanestation i Aarhus
Ørnsø

Ørnsø er en sø i den vestlige ende af Silkeborg. Den er på cirka 45 hektar og er 10,5 meter dyb på det dybeste sted. Den får det meste af sit vand fra Funder Å i vest og Arnakkekilden i syd ved Silkeborg Bad, men også fra nogle kilder neden for Funder Krat. Her har der bl.a. været et ørreddambrug. I sydenden af søen ligger nogle moser og småsøer, som hedder Tranevig. I nordsiden kommer et lille tilløb fra Pøtsø og Lyngsø.  Ørnsø har sit afløb via Lyså til Silkeborg Langsø og derigennem til Gudenåen. Det er en næringsrig sø med et rigt fugleliv og godt fiskeri.

Sort sol 
Om efteråret, især i midten af oktober, kan man se Sort sol, altså det fænomen, at fuglene flyver i meget store formationer før de lander og hviler for natten.

Ørnsø trinbræt 
1. november 1954 blev Ørnsø trinbræt anlagt på Horsens-Bryrup-Silkeborg Jernbane. Banen blev nedlagt 30. marts 1968. Nu går Bryrupbanestien på banens tracé. Fra jernbanebroen over Kroghsvej er der udsigt til Ørnsø. Fra krydset Kroghsvej-Vesterled var der anlagt en sti 100 m mod syd til trinbrættet. Stien er nu asfalteret.

Noter 

Søer i Silkeborg Kommune
Silkeborgs geografi
Sørup (Ringsted Kommune)

Sørup er en gammel hovedgård, som første gang i 1348. Gården ligger i Vetterslev Sogn, Ringsted Kommune. Hovedbygningen er opført i nybarok stil 1909 ved Gotfred Tvede efter en brand, og der er i dag et hotel under navnet Sørup Herregaard.

Sørup Gods er på 350 hektar

Ejere af Sørup 

(1348-1381) Kronen
(1381-1398) Jacob Nielsen
(1398) Peder Jensen Sparre
(1398-1419) Torben Pedersen Sparre
(1419-1425) Karl Nielsen Gris
(1425-1456) Jacob Jep Jensen
(1456-1485) Christoffer Jensen Basse
(1485-1510) Basse Christoffersen Basse
(1510-1530) Christoffer Basse
(1530-1582) Erik Basse
(1582-1639) Peder Eriksen Basse
(1639-1642) Slægten Basse
(1642-1650) Elisabeth Gyldenløve
(1650-1667) Jochum Grabow
(1667-1672) Anne Hansdatter Steensen
(1672-1713) Bolle Luxdorph
(1713-1736) Adam Christopher von Knuth
(1736-1747) Ida Margrethe Reventlow gift Knuth
(1747-1797) Conrad Ditlev von Knuth
(1797-1813) Jens Dahl
(1813-1828) Heinrich Callisen
(1828-1881) Thor Muus
(1881-1907) W.H. Muus
(1907-1918) Frederik greve Brockenhuus-Schack
(1918) P. Madelung
(1918-1923) Justus Ulrich
(1923-1949) W. Harrsen
(1949-1981) Sørup A/S v/a Højgård
(1981-2000) Sørup Avlsgård A/S V/A Ole Christiansen
(2000-) Sørup Avlsgård A/S v/a Enke Fru Lene Christiansen

Kilder 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Eksterne henvisninger 

Sørup Herregård

Herregårde i Ringsted Kommune
Hoteller i Danmark
Herregårde i Sorø Amt
Allindemaglegård

Allindemaglegaard er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1317. Gården ligger i Allindemagle Sogn, Ringsted Kommune.

Allindemaglegaard Gods er på 201 hektar

Ejere af Allindemaglegaard 

(1310-1317) Bent Bille
(1317-1345) Bent Jonsen Bille
(1345-1380) Niels Jonsen Bille
(1380-1420) Peder Jonsen Lykke Bille
(1420-1480) Torben Bentsen Bille
(1480-1507) Slægten Bille
(1507-1525) Steen Basse Bille
(1525-1539) Claus Steensen Basse Bille
(1539-1575) Jens Clausen Basse Bille
(1575-1588) Frederik 2.
(1588-1648) Christian 4.
(1648-1664) Frederik 3.
(1664-1680) Henrik Müller
(1680-1721) Slægten Müller
(1721-1760) Slægten Dannekiold-Samsøe
(1760-1794) Anna J. A. Danneskiold-Laurvig
(1794-1795) Anne Marie Møller gift Bruun de Neergaard
(1795-1846) Johan Andreas Bruun de Neergaard
(1846-1891) Andreas Theodor Bruun de Neergaard
(1891-1914) Paul Johan Carl Bruun de Neergaard
(1914-1935) Henri Bruun de Neergaard
(1935-1942) Ejler Bruun de Neergaard
(1942-1970) Heinrich C. greve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow
(1970-1998) Carlsberg A/S
(1998-2006) Allindemaglegård A/S v/a Anders Piper
(2006-2008) Peter Kjær Knudsen
(2008-) Kim Lyng Kjær Knudsen

Kilder 
J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Ringsted Kommune
Herregårde i Sorø Amt
Robert Adler

Robert Adler (født 4. december 1913, død 15. februar 2007) var en østrigsfødt amerikansk opfinder. Robert Adler tog en ph.d. i fysik ved Wiens Universitet i 1937. Herefter emigrerede han til USA.

Robert Adler tog patent på 180 forskellige elektroniske enheder, senest på en ny form for touch screen-teknologi, den 1. februar 2007, kun to uger før sin død.

Hans nok mest kendte og elskede opfindelse er fjernbetjeningen, som de fleste mennesker bruger dagligt.

Kildeangivelser 

Opfindere fra USA
Personer fra Boise
Personer fra Wien
Køge Bugt Privatskole

Køge Bugt Privatskole er en privatskole, der er beliggende i Solrød. Skolen blev grundlagt i 1979. 

Skolen har ti klasser fra 0. klasse til 9. klasse. Der er et spor på hvert klassetrin. Der går 24 elever i hver klasse og i alt 240 elever på skolen.

Man får tysk i 4. klasse og fransk i 6. klasse.

Ekstern henvisning 
 Køge Bugt Privatskole  – skolens hjemmeside

Privatskoler i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Solrød Kommune
Solrød Landsby
Shiba

Shiba (også kendt som Shiba inu) betyder "lille hund" på japansk og er en meget gammel race, der opstod i det bjergrige, japanske landskab. Shibalignende hundetyper har været kendt i over 3000 år, og rester af sådanne hunde er bl.a. fundet i ruiner fra omkring 500 år f. Kr. Shiba'en blev oprindeligt brugt som jagthund, men blev i forbindelse med importen af klassiske europæiske jagthunderacer krydset med disse for at skabe en ny type jagthund. Det blev over årene stadig sjældnere og sjældenere at støde på raceren shiba, og det fik en gruppe japanere til at påbegynde et seriøst redningsarbejde for at sikre racen fra at uddø. Racen fik sin standard i 1934 og blev i 1937 udnævnt til et såkaldt japansk "naturmonument", hvilket var med til at redde den nu så populære lille hund. 2. verdenskrig gjorde et stort indhug i racen, men den overlevede og er i dag én af Japans mest skattede hunderacer.

Shiba'en er den mindste af spidshundene.

Temperament og pleje 
Shiba'en er en kærlig, hengiven og fintfølende hund og en dejlig familiehund, hvis man respekterer dens selvsikre og uafhængige natur. Den er intelligent, livlig og kræver en del motion. Shiba'en er reserveret over for fremmede og er ikke altid lige let at træne.

Shiba'en har normalt stor personlighed, og den gør sjældent. Det er også en meget renlig hunderace - Ofte er den renlig, når man får den fra kennelen.

Kropsbygning 
En han Shiba vejer 10-15 kg mens en hun Shiba vejer 8-10 kg.
Shiba inus krop er bygget kompakt men fyldt med veltrænede muskler.

Internetfænomen 
Shibaen er også kendt fra internet-fænomenet "Doge"

Spidshunde
Hunderacer fra Japan
Gjeddesdal

Gjeddesdal er dannet i 1672, som hovedgård af Holger Vind. Gården ligger i Greve Sogn, Tune Herred, Roskilde Amt, Greve Kommune. Hovedbygningen er opført i en engelskinspireret nybarok stil 1916-1918 ved arkitekt Gerhardt Poulsen efter en brand. Både i J.P. Traps Danmark og Danske Slotte anføres det fejlagtigt, at Alex Poulsen (1910-1999) var arkitekt ved Gjeddesdals genopførelse.

Gjeddesdal Gods er på 607,4 hektar med Ventrupgaard, Barfredshøj og Maglehøjgaard.

Ejere af Gjeddesdal

 (1669-1672) Erik Krag
 (1672-1683) Holger Vind
 (1683-1706) Margrethe Gjedde gift Vind
 (1706-1714) Niels Benzon
 (1714-1735) Peder Benzon
 (1735-1761) Lars Benzon
 (1761-1770) Hermann Lengerken von Kløcker
 (1770-1774) Caroline von Hoppe gift von Kløcker
 (1774-1797) Michael Wulff Gjøe
 (1797-1822) Jens Laurits Barfred
 (1822-1831) Heinrich Christian Valentiner
 (1831-1866) Adolph Valentiner
 (1866-1905) Heinrich Nicolai Valentiner
 (1905-1927) Adolph Hermann Valentiner
 (1927-1956) Martin Nymann
 (1956-1983) Steen Nymann (søn)
 (1983-2002) Steen Nymann / Søren Nymann (søn)
 (2002-) Søren Nymann

Eksterne henvisninger

 Gjeddesdal Gods

Kilder
 J.P. Trap, Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Greve Kommune
Herregårde i Roskilde Amt
Fredede arealer i Danmark
Heksene fra Warren Manor-episoder

Dette er en fortegnelse over ''Heksene fra Warren Manor-episoder fordelt på sæsoner.

Sæson 1

Sæson 2  

Episoder
Lister over afsnit af tv-serier

it:Streghe#Episodi
vi:Phép Thuật (Phần 2)
Jurjef-Polskij

Jurjef-Polskij var en russisk fangelejr, ca. 200 km nordøst for Moskva, hvor tyske krigsfanger af dansk afstamming under 1. verdenskrig blev samlet. Kejserinde Dagmar, var meget virksom for at få oprettet en sådan lejr for sønderjyderne.

Arbejdet var besværliggjort ved, at Sønderjyderne var placeret i fangelejre spredt over hele det store land, nogle af dem lå således helt ovre ved den kinesiske grænse. Men her gjorde gymnastikdirektør N.H. Rasmussen  en stor indsats. Ved personlig henvendelse til den russiske gesandt i København, baron Ch. de Buxhoeved, lykkedes det for ham at opnå den russiske militærcencurs tilladelse til, at tyske krigsfanger af dansk afstamning i Rusland fik ret til at brevveksle på dansk med deres landsmænd i Danmark. 

Et par dage før jul i 1915 blev de 23 første sønderjyder samlet i en lejr i Pawlowo-Possadskij øst for Moskva. Fangernes leder blev den senere kendte læge m.m. Frits Clausen, Bovrup. Den l. oktober 1916 blev de 40 sønderjyder, der da var samlet i Pawlowo-Possadskij, flyttet til Jurjef-Polskij. Her blev de så resten af tiden i Rusland.

I Rusland var det pastor N.A. Jensen, senere Bovlund og Møgeltønder, der tog sig af de danske fanger, som i øvrigt havde det forholdsvis godt. Det var også N.A. Jensen, der i slutningen af 1918 sørgede for fangernes hjemtransport over Finland og Sverige. I alt omkring 250 danske sønderjyder kom i russisk fangenskab. Kejserinde Dagmar forsynede fangerne i Jurjef-Polskij med fåreskindspelse for at de ikke skulle fryse.
De sidste af de sønderjyske fanger i Rusland kom i øvrigt først hjem i begyndelsen af tyverne. 

Det første ansigt, de hjemvendte sønderjyske krigsfanger søgte, var gymnastikdirektør N.H. Rasmussens. Og han var der naturligvis ved modtagelsen. Utrætteligt havde han arbejdet for dem, skrevet ikke færre end 10.000 breve, deriblandt mange til fangernes pårørende i Nordslesvig. Derfor gav de ham navnet krigsfangernes far. Han gjorde ringe blæst af sit arbejde, men det bar rige frugter. Derfor var det også de sønderjyske krigsfanger, der ved hans død i 1924 satte stenen på hans grav.
Teksten lyder: De sønderjyske krigsfangers fader Gymnastikdirektør N.H. Rasmussen født 27.9. 1854, død l. august 1924. Matthæus 25: Jeg var hungrig, og du gav mig at spise. Jeg var tørstig, og du gav mig at drikke. Jeg var i fængsel, og du kom til mig. I taknemligt minde: De sønderjyske Krigsfanger.

Referencer 

1. verdenskrig
Sønderjyllands historie (på tværs af landegrænser)
Fængsler i Rusland
Hellenæs

Hellenæs (tidligere Helgenæs) er dannet i 1800 af Bøndergårde fra landsbyen Hellenæs. Gården ligger i Branderslev Sogn i Lolland Kommune.

Helgenæs Gods er på 283 hektar

Ejere af Helgenæs 

 (1800-1815) F. Tølstrup
 (1815-1818) Vilhelm Licht
 (1818-1820) J. Soel
 (1820-1823) J. F. R. von Oppen
 (1823-1824) J. From / Rasmus Clausen
 (1824-1839) Rasmus Clausen
 (1839-1864) J. P. Schwensen
 (1864-1884) R. Svendsen
 (1884-1885) N. Chr. E. de Neergaard
 (1885-1888) P. R. Engholm
 (1888-1891) Enke Fru Selchau-Hansen
 (1891-1898) R. Michaelsen
 (1898-1910) Carl B. F. Lawaetz
 (1910-1918) Chr. P. Justesen
 (1918-1924) Svend Christian Fabritius Løppenthin
 (1924-) K. Kiær
 (1979-2001) Steen Nymann
 (2001-) Steen Nymann / Anne Marie Nymann

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Lolland Kommune
Herregårde i Maribo Amt
Sean Combs

Sean John Combs (født 4. november 1969 i Harlem,New York i USA) er en amerikansk rapper, der også er kendt under sine kunstnernavne Puff Daddy, P. Diddy eller hans nuværende navn Diddy. Sean John Combs voksede op i Mount Vernon, New York.

Diskografi 
 No Way Out (Puff Daddy & The Bad Boy Family) (1997)
 Forever (Som Puff Daddy) (1999)
 The Saga Continues... (P. Diddy & The Bad Boy Family) (2001)
 We Invented The Remix Vol. 1 (Som P. Diddy) (2002)
 Press Play (Som P. Diddy) (2006)
 Press Play Remix Album (Som P. Diddy) (2007)
 We Invented The Remix Vol. 2 (Som P. Diddy) (2008)

Se også 
 Bad Boy Records

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Rappere fra USA
Personer fra New York
Helgenæs

Helgenæs er en halvø på sydsiden af Djursland syd for Mols Bjerge i Østjylland. På vestsiden ligger Begtrup Vig og på østsiden Ebeltoft Vig. Halvøen er 8 km lang målt fra Dragsmur i nord til Sletterhage Fyr i syd og 4,5 km bred. Kystlinjen er ca. 25 km lang. På østsiden af halvøen ligger Ørby Klint, hvoraf et mindre område er fredet. Højeste punkt på Helgenæs er det 99 meter høje Ellemandsbjerg, der ligger midt på den sydlige del af halvøen.

På sydsiden af Helgenæs ved Sletterhage Fyr går dybvandsruten for skibsfarten til og fra Aarhus Havn tæt forbi kysten. Cirka 8000 skibe passerer fyret på vej til og fra Aarhus Havn. Ved begivenheder som f.eks. The Tall Ships' Races, kan der være opløb ved fyret, når sejlskibe passerer tæt forbi. Fyret er i dag indrettet som museum. Om sommeren kan man komme op i fyret, samt se moderne, og historisk, maritimt navigationsudstyr. Her er også en udstilling med den lille hval, marsvinet, og andet havliv i området. Foruden en geologisk udstilling, der viser hvordan området blev dannet ved gletsjer-bevægelser under istiderne. Udstillet er også en samling vandreblokke - karakteristiske strandsten - som man kan finde langs kysterne på Helgenæs, og som hver især stammer fra en specifik forhistorisk vulkan i Norge eller Sverige, bragt til området via gletchervandringer. Disse ledeblokke kan bruges til at kortlægge ismassernes bevægelser.

Helgenæs Naturefterskole ligger på halvøen, hvor der er fokus på natur- og udendørsaktiviteter. Herunder lystfiskeri langs kysterne på Helgenæs.  Kysten mod øst og syd er en del af Natura 2000- og Habitatområde nr. 51 Begtrup Vig og kystområder ved Helgenæs.

Draget 
Den smalle tange, Draget, der skiller Helgenæs fra Vistoft Sogn er kun ca. 220 meter bred, og det menes at vikingerne har benyttet den til at trække  deres både på flækkede, fedtsmurte pæle over land for at spare den lange tur rundt om halvøen. Et arkæologiske eksperiment blev udført i juni 1996 af Vikingeskibsmuseet og Ebeltoft Museum. Under forsøget tog det de involverede ca. 30 min at trække det lille krigsskib Helge Ask over land.

På Draget ligger Dragsmur, en ca. 1 meter høj, 3 meter bred vold bestående af kampesten og jord. Fra en skriftlig indberetning af Ole Worm i 1623, fremgår det at volden skulle være opført allerede i slutningen af 1200-tallet af Marsk Stig, som dengang ejede Helgenæs, men andre mener, det kan være et ældre vildtbanehegn. I hvert fald har der ligget en kongsgård under Kalø på Helgenæs.

Begivenheder 

Ud for Helgenæs slog Magnus den Gode Svend Estridsens flåde i 1044.

Under Treårskrigen blev en del af Dragsmur befæstet for at dække general Olaf Ryes udskibning af tropperne til Fyn som optakt til Slaget ved Fredericia.

På toppen af Ryes Skanser står en mindesten, der blev afsløret i 1924. Den bærer årstallene 1849-1920 og er altså til minde om både Olaf Rye og Genforeningen i 1920.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Om Helgenæs på naturstyrelsen.dk

Se også 
 Helgenæs Sogn
 Tyskertårnet

Halvøer i Danmark
Fredede arealer i Danmark
EU-habitatområder i Danmark
 
Margueritruten
Monumenter i Danmark
Syddjurs Kommunes geografi
Helgenæs (flertydig)

Navnet Helgenæs er brugt flere steder.
 Helgenæs er en halvø på sydsiden af Djursland
 Helgenæs Sogn
 Helgenæs er et tidligere brugt navn for herregården Hellenæs
Darkwing Duck

Darkwing Duck var en Disney-tegnefilmsserie, der kørte i Danmark i starten af 1990'erne i Disney Sjov. Serien kan på en måde anses som spin-off af Rip, Rap og Rup på eventyr, da en af bipersonerne, Max Motor, har en fremtrædende rolle.

Serien handler om Gunnar Gråand, der om natten lever som den Batman-agtige forbryderjæger Darkwing Duck. Han er enlig far, som sammen med sin skøre adoptivdatter Gåselyn (som er horror-movie-fan), bor i hus med Max Motor.

Faste replikker 
Darkwing Duck har flere kendte replikker, deriblandt Slug noget gas, misdæder!, en replik, der gentages i næsten hvert afsnit, når han retter sin gaspistol mod sine ærkefjender, ligesom sætningen Lad os så vove fjerene også bliver brugt ofte. Han bruger dog en bestemt replik hver gang han introducerer sig for sine fjender:

Jeg er truslen der hærger om natten
Jeg er [navneord] der [udsagnsord] din [navneord]
For jeg er DARKWING DUCK!

Her identificerer Darkwing Duck ofte sig selv med noget, som er irriterende for fjenderne:

Jeg er den plet du ikke kan få væk fra dit snavsetøj
Jeg er den sidste cornflake i pakken

og lignende.

Fjenderne 
Flere af skurkerne i serien, f.eks. Kakerlak (Quackerjack) eller Karotten (Bushroot) minder om Batmans fjender: Quackerjack/Jokeren og  Bushroot/Poison Ivy. 

Medlemmerne af det såkaldte FOWL minder om skurkene fra James Bond.

En tredje kategori, strøm-skurken MegaVolt kan sammenlignes med Marvels skurke.

Ikke mindst interessant er Negaduck, Darkwing Ducks "onde tvilling", der er direkte modbydelig indstillet. og stammer fra en anden dimension

Danske stemmer 

 Darkwing Duck/Gunnar Gråand – Peter Zhelder
 Gåselyn – Amalie Ihle Alstrup
 Max Motor – Esper Hagen
 Megavolt – Timm Mehrens
 Negaduck – Peter Zhelder
 Karotten – Lars Thiesgaard
 Kakerlak – Christian Clausen
 Stålnæb – Lars Thiesgaard
 Liquiadator – Peter Aude
Øvrige Stemmer
 Milas Lund
 Hans Henrik Bærentsen
 Vibeke Hastrup
 Jonathan Gøransson
 Finn Nielsen
Titelsang sunget af: Michael Elo

Eksterne henvisninger 

 Darkwing Duck 
 

Animerede tv-serier fra Disney
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Tv-serier for børn
Tv-programmer fra American Broadcasting Company
Tv-programmer fra Disney Channel
Mørkøv

Mørkøv er en stationsby på Nordvestsjælland med , beliggende i Skamstrup og Mørkøv sogne. Den har station på Nordvestbanen mellem Holbæk og Kalundborg. Byen ligger i Holbæk Kommune og tilhører Region Sjælland.

Mørkøv har afkørselsramper til motortrafikvejen Skovvejen (primærrute 23) mod Jyderup, Kalundborg & mod Holbæk, Roskilde og København.

I Mørkøv ligger Skovvejens Skole, afdeling Kildebjerg, en skole med klassetrin 0.-9. klasse. Skovvejens Skole, afdeling Kildebjerg har ca. 500 elever (2011). I Mørkøv ligger også efterskolen Smededal.

Før 1. januar 2007 var byen en del af Tornved Kommune.

Historie 
Mørkøv landsby (nu Mørkøv kirkeby) bestod i 1682 af 12 gårde og 8 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 298,8 tønder land skyldsat til 63,93 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Omkring 1870 beskrives byen således: "Mørke med Kirken, Skole, Veirmølle".

Omkring 1900 blev forholdene beskrevet således: "Mørke (gml. Form Myrækow) med Kirke, Skole og Mølle; S. V. for Byen ved Ringsted Landevej Mørkøv Jærnbanestation med Telegrafstation og Postekspedition, Kro, flere Købmænd og mange næringsdrivende".

Mørkøv stationsby havde 298 indbyggere i 1906, 497 i 1911 og 714 i 1916.

Mørkøv fortsatte sin udvikling i mellemkrigstiden: i 1921 havde byen 625 indbyggere, i 1925 648, i 1930 736, i 1935 743 indbyggere og i 1940 797 indbyggere.

Mørkøv fortsatte sin udvikling efter 2. verdenskrig: i 1945 havde byen 954 indbyggere, i 1950 1.032, i 1955 1.020, i 1960 1.064 indbyggere og i 1965 1.200 indbyggere.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Byer i Holbæk Kommune
Regstrup

Regstrup er en lille stationsby på Nordvestsjælland med , beliggende i Nørre Jernløse Sogn. Byen ligger i Holbæk Kommune og tilhører Region Sjælland.

Regstrup er station på Nordvestbanen og passeres af Kalundborgmotorvejen.

Kilder 

Byer i Holbæk Kommune
Glumsø

Glumsø er en stationsby på den nordlige del af Sydsjælland med , beliggende i Glumsø Sogn. Byen ligger i Næstved Kommune og tilhører Region Sjælland. Byen er beliggende på jernbanestrækningen Roskilde-Næstved, og regionaltog på Sydbanen standser på Glumsø Station.

Glumsø Bio blev grundlagt i 1923, og bygningen blev tegnet af Johannes Tidemand-Dal. Derudover har byen skole, børnehaver, flere dagligvareforretninger, spejdercentret Næsbycentret og et medborgerhus. Byen er beliggende i et åbent naturområde mellem Næstved, Ringsted og Sorø.

Historie 
Omkring 1870 omtales byen således: "Glumsø med Kirken, Præstegaard og Skole".

Omkring århundredeskiftet blev byen beskrevet således: "Glumsø med Kirke, Præstegd., Skole, Missionshus (opf. 1897), „Glumsø Hospital" — hvortil Etatsraad Jens Andresen til Benzonsdal († 1772) og Hustru gav 4000 Rd.; det er indrettet til 8 Lemmer, af hvilke 3 af Legatstifterens Familie bo uden for Hospitalet (efterhaanden som de nuv. 3 Nydere bortdø, tilfalder Legatet helt Sognets fattige); Hospitalet har 12/4 1882 faaet en ny Fund., ligesom det s. Aar har faaet en ny Bygning —, Apotek, Gæstgiveri, Bagerier, Bryggeri, Andelsmejeri (Kjøle-bæk), Købmandshandel, 2 Møller, 2 Læger, flere Haandværkere og Telefonstation".

Noter