kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Uvejrsøen Key Largo

Uvejrsøen Key Largo (Key Largo) er en amerikansk film fra 1948, instrueret af John Huston og baseret på Maxwell Andersons skuespil fra 1939.

Frank McCloud (spillet af Humphrey Bogart) besøger et nedslidt Florida Keys Hotel, som ejes af en handicappet mand og hans svigerdatter, der er enke efter Franks gode krigskammerat. Hotellet styres nu af den sadistiske gangster Johnny Rocco (spillet af Edward G. Robinson).

Frank beslutter sig for at gøre oprør mod den brutale Rocco, som svarer igen ved at holde alle gæsterne fanget, mens en orkan nærmer sig den lille ø.

Blandt de øvrige medvirkende kan nævnes Lauren Bacall, Lionel Barrymore og Claire Trevor. Sidstnævnte fik en Oscar for bedste kvindelige birolle.

Eksterne Henvisninger 

Dramafilm fra USA
Film noir
Amerikanske film fra 1948
Film instrueret af John Huston
Kriminalfilm fra USA
Husmandskost

Husmandskost var oprindeligt betegnelsen for en grov og enkel kost. Begrebet stammer formentlig fra tysk Hausmannskost. Husmandskosten omfatter typiske danske retter, baseret på billige danske råvarer som kartofler og andre rodfrugter, kornprodukter og flæskekød. Blandt de mest kendte retter er kartofler med frikadeller eller stegt flæsk, flæskeæggekage, pandekager og forskellige grødretter. Også typiske egnsretter som grønlangkål defineres som husmandskost. Det var i øvrigt karakteristisk at der ved denne type retter stort set ikke blev anvendt krydderier. Den genoplivning, der foregår af denne type traditionel madlavning – ofte under betegnelsen egnsretter – er i vid udstrækning præget af en moderniseret tilgang til husmands-køkkenet samtidig med at væsentlige elementer opretholdes.

Mad og drikke
Mad fra Tyskland
Mad fra Danmark
N.E.R.D

N.E.R.D er en gruppe fra USA, bestående af Pharrell Williams & Chad Hugo fra producer-teamet The Neptunes samt deres ven Shae Haley

Gruppens lyd er svær at kategorisere, men bliver ofte beskrevet som en blanding hiphop, soul og rock.

N.E.R.D er et akronym for No-one Ever Really Dies og udtales  'en ee are dee (på engelsk)

Diskografi

Album 
 In Search of... (2001/2002)
 Fly or Die (2004)
 "Seeing Sounds" (2008)
 Nothing (2010)
 No One Ever Really Dies (2017)

Se også 
 The Neptunes
 Pharrell Williams

Eksterne henvisninger 

 N-E-R-D's officielle hjemmeside
 Star Trak Music (N.E.R.D's pladeselskab, som ejes af Pharrell selv)
 Pharrell Williams officielle hjemmeside

Rockgrupper fra USA
Key Largo

Key Largo har flere betydninger:

 Key Largo (ø) – ø i Florida
 Uvejrsøen Key Largo – amerikansk film fra 1948 med Humphrey Bogart
Pæl

En pæl er en slags stolpe, som eksempelvis bruges i haver eller i vand til at markere noget eller holde noget fast, evt. udspændt.
Pælen er som regel spidset i den ende, som er beregnet til at stikke i jorden eller havbunden.

Forskellige typer 
 Milepæl (til afstandsmarkering langs en vej)
 Bundgarnspæl
 Grænsepæl
 Hegnspæl
 Lygtepæl
 Marterpæl
 Mærkepæl
 Skelpæl
 Telefonpæl

Se også 
 Søjle
 Pille (bygningsdel)
 Pægl (0,00024 m³)
 Pæleorm
 Pælevod
 Pælestik
 bundgarn

Bygningskonstruktion
Havekunst
Vade

Vade kaldes den ved ebben tørlagte jord i Vadehavet. Med slikvade og sandvade findes der to typer af vade. Vade er den karakteristiske landskabsform ved den sønderjyske vestkyst. Vaden er ubevokset (modsat marsken, der er bevokset), dog kan der dannes tueagtige formationer af kveller og vadegræs som partier på vaden.

Vade er en Natura 2000-naturtype med betegnelsen 1140 Mudder- og sandflader der er blottet ved ebbe.
Det største område i Danmark med naturtypen er Vadehavet, men den findes også syd for Læsø, i Mariager Fjord og langs sydkysten af Lolland.<ref>Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 Netværk , udg. af Skov- og Naturstyrelsen i 2000 p.12</ref>
 Terrænformer 
 
Vade kan dannes på steder, hvor forskellen på ebbe (lavvande) og flod (højvande) er meget stor, således er vandstandsforskellen i det danske vadehav mellem 1,5 og 2 m. Efter som hældningen på vaderne er meget lille, kan vader omfatte betydelige strækninger og arealer, hvor de fremtræder som næsten plane (så plane at man for at vise højdeforskelle må måle dem i decimeter). I det danske vadehav udgør vaderne omkring 60% af Vadehavets samlede flade.

Vaderne udviser en tendens til at være lidt højere nærmest de render og priler, der som lavninger fører tidevandet ind. Det skyldes, at når tidevandets strømhastighed aftager, aflejres det materiale, det har medført, hvorved terrænet bliver en anelse højere end fjernere fra renderne, der ofte kan fremstå som mere eller mindre vanddækkede lavninger under ebbetider.

 Dyrelivet 

På vaderne findes en rig dyreverden i form af orme, muslinger, krebsdyr, strandsnegle og lignende. Dyrene kan enten leve nedgravet i vadens slik eller - for strandsneglens vedkommende - på denne. Dyrelivet medvirker til at kitte vadens slik sammen og bidrager med næringsstoffer i form af ekskrementer og organisk materiale.
Blandt de dyr, der lever nede i vaden, kan nævnes hjertemusling, sandmusling, østersømusling, dyndsnegl, slikkrebs, sandorm og børsteorme (fx Nereis diversicolor, Scoloplos armiger og Pygospio elegans). Arterne er ujævnt og uens fordelt efter bundens tilstand og vandets dækningstidslængde: nærmest højvandslinjen (nærmest land) findes dyndsneglen og slikkrebsen (i karakteristiske U-formede rør) samt børsteormen Pygospio elegans (i Y-formede rør), længere ude med længere vanddækningstid findes hjertemusling, sandmusling, østersømusling, sandorm og børsteormen Scoloplos armiger, og længst ude børsteormen Nepthys hombergi.

Visse arter stiller især krav til bundens beskaffenhed: pebermuslingen Scrobicularia plane findes kun på slikvade, aldrig på sandvade, mens børsteormen Scoloplos armiger og tangloppen Bathyporeia pilosa er karakteristiske for sandvader.

 Litteratur 

 Arne Nørrevang og Torben J. Meyer (red.): Danmarks natur, bind 4: Kyst, Klit og Marsk''; Politikens Forlag 1969
 Børge Jakobsen: "Vaderne" (i: Nørrevang og Meyer, s. 96-101)
 Erik Smidt: "Vadehavets dyreliv" (i: Nørrevang og Meyer, s. 400-414)

Kilder og henvisninger 

 Erik Buchwald og Steen Søgaard (red): Danske naturtyper i det europæiske NATURA 2000 netværk  Miljø- og Energiministeriet, Skov- og Naturstyrelsen, 2000; 

Kyst- og havlandskabsformer
Vadehavet
Forsamlingshus

Et forsamlingshus  er en bys kulturhus og mødested. I Danmark er der omtrent 1.000 forsamlingshuse. Også i Sydslesvig findes danske forsamlingshuse. De første forsamlingshuse blev oprettet i 1800-tallet som led i en folkelig samling.

Forsamlingshusene i landsbyerne bliver brugt som samlingssted for de lokale. I husene afholdes fester, konfirmationsfest, bryllupsfest, mindesammenkomst, evt. gravøl. Derudover er det også stedet for dilettant, bankospil, gymnastik og lignende.

Ejerformen er typisk via en forening eller selvejende institution. Tidligere var en del forsamlingshuse private interessentskaber.

Mange forsamlingshuse har en anstrengt økonomi og er afhængige af hyppig udlejning til udefra kommende, private fester.

Eksterne henvisninger 
Forsamlingshus.dk 
www.forsamlingshus.net - Landsforeningen af Danske Forsamlingshuse
Tzatziki

Tzatziki (græsk: τζατζίκι, tyrkisk: cacık) er en spise, som i Danmark mest er kendt under sit græske navn. Navnet går igen i tyrkisk i en anden stavemåde. Hverken rettens eller navnets oprindelse kan bestemmes med sikkerhed. Retten er vidt udbredt på Balkan, i Lilleasien og i Mellemøsten omkring den østlige del af Middelhavet.
Tzatziki består af reven eller fintskåren agurk, drænet ("græsk") yoghurt, knust eller finthakket hvidløg samt olivenolie og salt.  Der tilsættes undertiden dild eller mynte. I det græske køkken anvendes retten altid som et tilbehør til kød. I Nordeuropa bruges Tzatziki bredere. 

Ordet tzatziki er brugt på dansk siden 1989  og kaldes på dansk også græsk agurkesalat.

Se også 
Tarator

Kilder

Citerede værker 
 

Mad fra Grækenland
Paw Henriksen

Paw Henriksen (født 3. april 1975), er en dansk skuespiller, der siden 1994 har medvirket i en række film og tv-serier. Han har blandt andet medvirket i tv-serierne Hotellet, Krøniken & Anna Pihl.

Han er uddannet på Statens Teaterskole.

Udvalgt filmografi 
 1994 – Vildbassen
 1996 – Tøsepiger
 2003 – Bagland
 2003 – Møgunger
 2003 – Regel nr. 1
 2004 – Brødre
 2004 – Lad de små børn
 2005 – Nordkraft
 2005 – Kinamand
 2005 – Ambulancen
 2005 – Anklaget
 2005 – Far til fire - gi'r aldrig op
 2006 – 1:1
 2007 – En mand kommer hjem
 2007 – Karlas kabale
 2008 – Gaven
 2009 – Monsterjægerne
 2010 – Hævnen
 2014 − Familien Jul
 2016 - Familen Jul 2
 2016 - Der kommer en dag
 2016 - Kærlighed og andre katestrofer
 2017 - Mens vi lever
 2017 - Så længe jeg lever

Tv-serier 
 2000–2002 – Hotellet (i rollen som Nikolaj Faber)
 2004 – Krøniken (i rollen som lægen Morten, afsnit 14, 16, 21)
 2006–2007 – Anna Pihl (i rollen som Kim G. Blomberg, afsnit 1-30)
 2014 – Tidsrejsen (tv-julekalender, i rollen som Sofies unge bedstefar i 1984)
 2017 - Mercur (i rollen som trommeslager Mogens Lundvig)
 2017 - Tinkas juleeventyr (tv-julekalender, i rollen som Bjergi)
 2017 - Broen IIII (et afsnit)
 2019 - Tinka og Kongespillet (tv-julekalender, i rollen som Bjergi)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Skuespillere uddannet på Statens Teaterskole
Studenterhus

Et studenterhus er studenternes kultur- og forsamlingshuse i universitetsbyerne og de større uddannelsesbyer.

Begrebet "Studenterhus" spænder meget bredt, men nogle ting går igen blandt de mange studenterhuse. F.eks. er de alle bemandet med frivillig arbejdskraft, mestendels studerende. De fleste studenterhuse byder på faglige, kulturelle og sociale arrangementer i form af livemusik, foredrag, temaaftner eller kunstudstillinger.

I de fleste byer kaldes de enkelte studenterhuse i folkemunde "Studenterhuset" eller blot "Huset" hvis man har en stærkere tilknytning, f.eks. et medlemskab.

Studenterhuse i Danmark
Studenterhuset (Københavns Universitet)
Studenterhus Odense
Studenterhuset i Aalborg
Studenterhus Aarhus
S-huset (DTU)
Forstrand

Forstranden kaldes den del af stranden, som falder tør ved ebbe og overskylles ved flod. For søers og floders vedkommende bruger man ordet bredden.

Historisk har forstranden været defineret som det område, der ligger mellem havstokken (der hvor havet møder landet) og det sted, hvor skib eller gods er "let", dvs. kan flyde uden at gå på grund - en definition med baggrund i, at alt gods, som er "let" pr. definition ikke er strandet, mens gods, der har taget bunden er strandet og dermed tilhører den, der har strandretten.

Note

Litteratur 

 Jørgen Nielsen & Niels Nielsen: Kystmorfologi (Geografforlaget, Brenderup 1978);

Eksterne henvisninger 

 K. Rørdam: "Strandlinjens Forskydning ved det nordøstlige Sjællands Kyster" (Geografisk Tidsskrift, Bind 11; 1891) 

Kyst- og havlandskabsformer
HIPO

HIPO var et dansk uniformeret korps, der fungerede som tysk hjælpepoliti i 1944-45. Betegnelsen er en forkortelse for Hilfspolizei (hjælpepoliti).

Korpsets medlemmer var primært rekrutteret fra Schalburgkorpsets efterretningstjeneste - benævnt ET.

Ledelse 
HIPO's to ledere var begge tidligere politifolk, først Erik Victor Petersen, der var tidligere leder af Schalburgkorpsets efterretningstjeneste, og som blev likvideret af modstandsgruppen Holger Danske 19. april 1945, og derefter Octavius Norreen.

Grupperinger 
Den under krigen berygtede Lorenzen-gruppe var en underafdeling af HIPO-korpset, med betegnelsen afdeling 9c.

Litteratur 
 Lundtofte, Henrik: Håndlangerne - Schalburgkorpsets efterretningstjeneste og HIPO-korpset 1943-1945, Politikens Forlag (2014), 
 Matthias Bath: Danebrog gegen Hakenkreuz. Wachholz, 2011, .
 Erik Haaest: Hipofolk Lorenzen-gruppen – Danske Terrorister i Nazitiden. Documentas 2007.

Danmark under 2. verdenskrig
Etableret i 1944
Ophørt i 1945
Skær

Et skær er en ø eller en småø (holm) bestående af sten. Ofte består øen af klippe. De fleste skær findes i Norge og Sverige. Flere skær betegnes også som en skærgård.

Kyst- og havlandskabsformer
Skærgård

Skærgård betegner en øgruppe bestående af flere skær, holme, øer og omgivende vandområde med tilknytning til en kyst.

Skærgården bryder bølgerne og beskytter kysten mod hårdt vejr og grov sø. Øhav og skærgård er karakteristisk for det meste af kysten i Norge, samt dele af kysten i Sverige, Finland og Skotland. Lignende landskabsformer findes også uden for Kroatien, det sydlige Chile, nordvestlige Canada og sydøstlige Alaska (Alexander Archipelago).

Fælles for områderne (undtagen Kroatien) er, at de er formet af gletsjere, som tidligere dækkede disse landområder.

Skærgård på engelsk 
Begrebet skærgård er ganske specielt for de nordiske sprog, og der findes ikke et lige så præcist begreb på engelsk. Ofte benyttes archipelago (arkipelag), men det er noget upræcist, eftersom det betyder en hvilken som helst øgruppe, og den kystnære relation er tabt. Oftest bruges begrebet skerries ("skærene"), konsekvent i flertal, for at henvise til skærgården.

Eksterne henvisninger

Se også 

Øgrupper
Norges geografi
Sveriges geografi
Essay

Essay kommer af det franske ord Essai, forsøge eller afprøve. Det er i høj grad kendetegnende for essayets form. "Essais de Michel de Montaigne", 1580, er det første forsøg i genren.

Et essay ligger tæt på den specielle danske avisgenre kronikken: et personligt udgangspunkt i en aktuel problematik. Genren indeholder gerne noget personligt, konkret, alment og abstrakt.
Essayet er en blandingsform, hvori synspunkter kan formidles ved hjælp af alle skønlitterære virkemidler; indholdet er hentet fra virkeligheden og dagligdagens oplevelser og erfaringer, men formen kan være højstemt. Formen er snarere søgende, og den kan være åben og har en grundstemning af fortrolighed og invitation til fælles undren.

Essayisten vil gerne dele tanker – og ikke først og fremmest oplyse eller overbevise. Denne kan stille spørgsmål, men formulerer dem ikke præcist.

Essayformen er velegnet til at beskrive bestemte personlige oplevelser eller følelser. Emnet behandles let og elegant – og med stort engagement. Forfatteren arbejder med sproget og "forsøger" sig med farverige ord, billedsprog, sammenligninger, modstillinger og ethvert virkemiddel, der kan oplyse emnet.
Forfatteren kan henvende sig direkte til læseren, samt at stille spørgsmål uden selv at besvare dem.
Forfatteren henvender sig til læseren der ved noget om emnet men ønsker at få udvidet sin viden - inklusive ved selv undervejs, samt efter endt læsning at tænke videre over emnet.

Nøgleord til essayformen er:
 personlige erfaringer
 at opleve – sanser
 at erindre – stemning
 billede – metaforer
 at tænke over

Reference

Litteratur 
 Thorkild Borup Jensen, At tænke uden styrthjelm og knæbeskyttere undertitel "Om essayet som genre og det danske essay i et 20. århundrede.", 

Litteratur
Tekster
Ægte rejer

Ægte rejer er tibenede krebsdyr. Ægte rejer adskiller sig fra Dendrobranchiata ved at have laminare gæller. Dendrobranchiata, som også er rejer, har grenede gæller.

 Infraorden Ægte rejer, Caridea (synonym Natantia) (fjordreje, roskildereje...)
 Overfamilie Procaridoidea
 Overfamilie Atyoidea ( (Minami numa ebi Neocaridina denticula), (ferskvandsreje med "vifter": Atyopsis moluccensis)...)
 Overfamilie Stylodactyloidea
 Overfamilie Pasiphaeoidea ( (Glasreje Phasiphaea tarda)...)
 Overfamilie Rhynchocinetoidea
 Overfamilie Palaemonoidea
 Familie Palaemonidae ( (ferskvandsglasreje Palaeomonetes kadakensis), (ferskvandsglasreje Palaeomonetes paludosus)...)
 Overfamilie Psalidopodoidea ( ()...)
 Overfamilie Alpheoidea ( (Knipsereje Alpheus heterochaelis), tiger knipsereje...)
 Overfamilie Pandaloidea ( (Grønlandsreje Dybvandsreje Nordsøreje Pandalus borealis), (glasreje Montaguis-reje Pandalus montagui)...)
 Overfamilie Physetocaridoidea
 Overfamilie Crangonoidea
 Familie Crangonidae (hestereje (Crangon crangon) ...)
 Familie Glyphocrangonidae

Se også
 Søknælere

Referencer/kilder 
 Fødevaredirektoratet: handelsbetegnelser  (kun navne)
 thekrib.com: Freshwater Shrimp in the Aquarium (kun navne – ikke taksonomi)

Eksterne henvisninger 
 Robyn's Shrimp (Prawn), Crayfish, and Crab Page. 
 (Southern Regional Aquaculture Center) SRAC 483 Freshwater Prawns: Biology and Life History (PDF) . 
 (Southern Regional Aquaculture Center) SRAC 484 Freshwater Prawns: Pond Production and Grow-out (PDF).
Jöns Bengtsson (Oxenstierna)

Jöns Bengtsson (Oxenstierna) (født ca. 1417, død 15. december 1467) var ærkebiskop 1448-1467, rigsforstander sammen med Erik Axelsen (Thott) 1457 og alene 1465-1466.

Ærkebiskop Jöns Bengtsson var leder af unionspartiet (Kalmarunionen) og i 1457 var han stærk nok til at rejse sig mod Karl Knutsson, der siden 1452 havde ført krig mod Christian 1.

Christian 1. mistede dog støtten fra Jöns Bengtson som gjorde modstand mod de høje skatter, og kongen fængslede sin tidligere forbundsfælle i 1463. Det førte til oprør, og i 1464 måtte Christian 1. løslade ærkebiskoppen i et forsøg på at dæmpe oprøret. Men det var for sent; Ved Harakers Kirke i Uppland slog en bondehær under ledelse af Sten Sture (den ældre) danskerne og svenskerne kaldte Karl Knutsson tilbage fra sit exil i Danzig.

Farfaren til rigsforstanderen hed også Jöns Bengtsson (Oxenstierna), han døde omkring 1399.

Eksterne henvisninger 

 Catholic Encyclopedia
 http://www.danskmiddelalder.dk/Christian_1..htm 

Regenter fra Sverige
Jøns Bengtsson (Oxenstierna)
Kalmarunionen
Ludfisk

Ludfisk eller ludefisk (norsk lutefisk, svensk lutfisk) er en traditionel ret af tørret fisk, som er udblødt i lud og derefter udvandet. Ludfisk spises i Norge, Sverige og dele af Finland. Den er en typisk juleret. I Danmark har retten muligvis været brugt i ældre tid.

I Norge blev der i 2004 solgt mere end 2600 ton ludfisk.
USA er det land i verden, hvor der spises mest ludfisk, da mange amerikanere af skandinavisk oprindelse holder traditionen i hævd. Madison, Minnesota kalder sig ligefrem verdens ludfiskehovedstad.

Fiskeretter
Mad fra Norge
Mad fra Sverige
Mad fra Finland
Julemad
Klipfisk

Klipfisk er saltet og tørret fisk, som for det meste fremstilles af torsk. Klipfisk må ikke forveksles med tørfisk. Fremstillingen af tørfisk foregår nemlig ved, at fisken hænges på en pind og tørres af sol og vind, mens man ved fremstilling af klipfisk må investere en del mere arbejde i processen.

Når fisken, der skal blive til klipfisk, modtages, flækkes den – dvs. den skæres, således at den kan lægges ud til tørre som en stor trekant. Den tykkeste del af rygsøjlen fjernes, hvorefter fisken saltes og lægges i salt til den er saltmoden – dvs. fast. Herefter vaskes den, blodrester og den sorte hinde i maven fjernes. Til slut skal fisken skiftevis tørres og presses.

Navnet klipfisk kommer af, at fisken tidligere blev lagt ud på klipperne for at tørre. På de store produktionssteder i Norge, som f.eks. byen Kristiansund, ryddede man tidligere store bjerge til tørring af klipfisk. I dag foregår al produktion af klipfisk indendørs og med kunstig tørring.

Norge, Island og Færøerne er de største producenter af klipfisk. De største forbrugere er Spanien og Portugal.

Klipfisk er hovedingrediens i den portugiske ret bacalhau.

Fiskeretter
Mad fra Norge
Ole Ritter

Ole Jørgen Phister Ritter (født 29. august 1941 i Slagelse) er en tidligere dansk cykelrytter med speciale i enkeltstart. Som amatør fik han sit gennembrud i 1962, hvor han vandt to sølvmedaljer ved VM i Italien i hhv. linjeløb og 100 km holdløb. Dette år blev han også dansk mester i landevejsløb.

Ole Ritter blev også dansk mester i landevejsløb i 1966, og dette år vandt han desuden det nordiske mesterskab i samme disciplin.

Ole Ritter deltog i de olympiske lege i Tokyo i 1964, og blev nr. 7 i 100 km holdløb, og nr. 74 i linjeløb.

Senere blev han sportskommentator på tv.

Biografi 

Ole Ritter blev professionel i 1967 for holdet Germanvox-Wega. Herfra tog hans karriere for alvor fart, og samme år vandt han den individuelle enkeltstart i Giro d’Italia foran Rudi Altig, Eddy Merckx og Jacques Anquetil.

Ritter har deltaget hele ni gange i Giro d'Italia, og har vundet tre etapesejre i alt, to på enkeltstart og en enkelt efter samlet start. Han er den dansker, der til dato har opnået den bedste samlede placering i løbet med en syvendeplads i 1973. Ritters bedrifter i Giro'en i 1973 er beskrevet i filmen Stjernerne og vandbærerne, der er instrueret af digteren og cykelkommentatoren Jørgen Leth. Ritter er den til dato mest succesrige danske cykelrytter, der har kørt Giro d'Italia, næst efter Jakob Fuglsang, der i 2020 opnåede en samlet 6.-plads. Ritter kørte desuden Tour de France en enkelt gang i 1975, hvor han formåede en andenplads på 18. etapes enkeltstart på sin vej til en placering som nr. 47 samlet.

I 1968 tog Ritter til Mexico City for at sætte ny verdensrekorden i én times banekørsel. Rekorden blev sikret med 48,653 km, og det tog fire år, før Eddy Merckx slog rekorden med 49,431 km. I 1974 i en alder af 33 år tog Ritter atter til Mexico for at slå rekorden. Forsøget mislykkedes, men han slog sin personlige rekord med 48,879 km. Ritters forsøg på at generobre den eftertragtede rekord er skildret i Jørgen Leths dokumentarfilm Den umulige time.

I slutningen af sin karriere blev Ritter endnu engang Danmarks cykelhelt, da han deltog i de genindførte seksdagesløb. Han vandt tre gange: I 1974 og 1975 Seksdagesløbet i Herning i Messecenter Herning sammen med sin hollandske makker Leo Duyndam og 1977 i ved Københavns seksdagesløb i Forum med belgieren Patrick Sercu.

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Personer fra Slagelse
Medlemmer af dansk idræts Hall of Fame
Vindere af Københavns seksdagesløb
Assasinerne

Assasinerne var en yderligtgående shiitisk sekt i det gamle Persien, som blev stiftet i 1090 af Hassan-i Sabbah og endte i 1270 efter mongolernes hærgen. Levnet efter assasinerne er trosretningen nizari ismailisme inden for islam.

Etymologi 
Navnet "assassin" er en forvrængning af det arabiske ord for en hash-bruger, "hashshashin" eller "hashishi". Navnet er opstået som en nedgørende betegnelse blandt datidens arabere, da brug af hash var ilde set, men disse arabiske ord er dog beslægtede med begreberne "asasiyyun" og "asasiyyeen", som betyder "principfaste personer". Marco Polo hjalp med til at sprede navnet og begrebet til Europa i den tidlige middelalder.

Historie 
Sektens leder boede på bjergfæstningen Alamut (Ørnereden) (oprindeligt kaldet "khalaat ul mut" som betyder "dødsslottet") i Alborz bjergene i det nuværende Iran. 
Sekten fremmede sine religiøst-politiske mål ved brug af missionærer, og nogle gange snigmord (heraf assassin for morder på fransk og tilsvarende på andre sprog). De blev med tiden kendt som én af historiens dygtigste terroristgrupper, og de opererede i adskillige lande, dog hovedsageligt i datidens Persien og Syrien. 

Korsfarerne kaldte lederen i Syrien for Den Gamle på Bjerget. Sektens centrum lå dog i Persien med borgen Alamut som den væsentligste.

Mongolerne og mamelukkerne kuede sekten i løbet af 13. århundrede, men der findes endnu rester af den i en lang række lande. Nutidens sekt afviger dog stærkt fra datidens Assasinere.

Se også 
Assassinersketen har blandt andet givet inspiration til assassinere i fiktionen:
 Assisiner i fiktionen

Kilder

Referencer 

Religion
Klokkeren fra Notre Dame (musical)

Klokkeren fra Notre Dame er en dansk musical af Sebastian baseret på Victor Hugos roman fra 1831. Den blev oprindeligt skrevet til teatergruppen Mastodonterne, som opførte musicalen ved urpremieren i Cirkusbygningen i København i marts 2002. I 2004 fandt den vej til den professionelle scene på Folketeatret med efterfølgende Danmarksturné i samarbejde med Det Danske Teater.

Opførelser 
Fredericia Teater 2019 (genopsætning) NB! Disneys udgave - ikke Sebastians! Musik af Alan Menken

Fredericia Teater 2016 NB! Disneys udgave - ikke Sebastians! Musik af Alan Menken

Folketeatret og Det Danske Teater 2004 
 Instruktion: Ina-Miriam Rosenbaum
 Scenografi: Jan de Neergaard
 Koreografi: Ann Crosset
 Musikalsk arrangement: Bent Lundgaard
 Kapelmester: Morten Wedendahl
 Bearbejdelse: Ebbe Knudsen

Medvirkende:
 Quasimodo – Benjamin Boe Rasmussen
 Esmeralda -Rahel Yebio
 Frollo – Henrik Weel
 Phobus – Jesper Vigant
 Fleur de Lys – Christiane G. Koch
 Diane de Lys – Julie Lund
 Madame de Lys – Lotte Olsen
 Clopin – Donald Andersen

Musicals fra Danmark
Kultur i 2002