kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Prins Sverre Magnus af Norge

Prins Sverre Magnus af Norge (født 3. december 2005) er en norsk prins, der er det andet barn af Kronprins Haakon og Kronprinsesse Mette-Marit af Norge.

Han er den tredje i den norske tronfølge efter sin fader og sin søster Ingrid Alexandra.

Biografi 
Prins Sverre Magnus blev født den 3. december 2005 på Rikshospitalet i Oslo som det andet barn af Kronprins Haakon og Kronprinsesse Mette-Marit af Norge. 

Den 5. december blev hans navn Sverre Magnus kundgjort. Samtidig sagde Harald 5., at prinsen ikke skal føre prædikatet Hans Kongelige Højhed, og at hans fødselsdag ikke vil blive flagdag i Norge.

Ved dåben den 4. marts 2006 havde han syv faddere: Sonja af Norge, Máxima af Nederlandene, Pavlos af Grækenland og Danmark, Rosario af Bulgarien, Espen Høiby, Bjørn Steinsland og Marianne Gjellestad.

Titler, prædikater og æresbevisninger

Titler og prædikater 
 3. december 2005 – nu: Hans Højhed Prins Sverre Magnus af Norge

Anetavle

Eksterne henvisninger 

 DR.dk – "Norges prins skal hedde Sverre Magnus"

Kongelige fra Norge
Prinser af Norge
Huset Glücksburg
Personer fra Oslo
Aktieselskab

Et aktieselskab (forkortet A/S, unicode ⅍) er et erhvervsdrivende kapitalselskab og en selvstændig juridisk enhed. Ejerne af et aktieselskab (også kaldet aktionærer) har begrænset hæftelse for selskabets gæld og forpligtelser. Aktionærernes tab ved konkurs er således begrænset til værdien af deres indskud i form af tegnede eller købte aktier.

Ved selskabets stiftelse udstedes der aktier. Disse aktier købes enten ved kontant indskud eller ved indskud af andre værdier (apportindskud). Værdien af disse indskud kaldes for selskabskapital eller aktiekapitalen. Ved etablering af et aktieselskab skal der være en selskabskapital på minimum 400.000 kr.

Aktieselskaber og anpartsselskaber kaldes under ét for kapitalselskaber. Den primære forskel på et aktieselskab og et anpartsselskab er de ekstra kapitalkrav og administrative krav der stilles overfor et aktieselskab.

Ledelse 
Den daglige ledelse varetages af en direktion som ved andre selskabsformer. Den overordnede ledelse varetages af en bestyrelse, der vælges af aktionærerne, som herigennem udøver deres indflydelse i kraft af deres medejerskab. Bestyrelsen bliver så valgt ved en generalforsamling.

Se også 

 Selskabsform
 Anpartsselskab
 Interessentskab
 Holdingselskab

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Erhvervsstyrelsen

Virksomhedsformer
Aktiemarked
Svend Thrugotsen

Svend Thrugotsen eller Thorgunnesen (død omkring 1086) var søn af Thorgaut Ulfsson (1032-) og Thorgunn (1036-). Formentlig oprindeligt kaldt Thorkild.

Svend og broderen Astrad var ifølge Knytlinga Saga Knud den Helliges hirdmænd. De ledsagede ham, da et oprør i Jylland brød ud og forsvarede ham under kampen i St. Albani Kirke i Odense. Senere blev Svend gennem sin søster Bodil svoger til kong Erik Ejegod.

Han var far til ærkebiskop Asser, Svend, biskop i
Viborg, Christiern og Agge og stamfar til slægten Thrugotsønnerne, som bl.a. også talte ærkebiskop Eskil (Svends sønnesøn) og historikeren Svend Aggesen (Svends oldebarn og Eskilds nevø).

Danskere i 1000-tallet
Svend
Tjek fødsels- og dødsår
Mandat

Mandat (af , befaling) betyder egentlig fuldmagt eller ordre til at udføre et hverv for en anden. Se også mandatsvig (straffelovens § 280) for i berigelseshensigt at misbruge sit mandat.

Et mandat er også et andet ord for en plads i en folkevalgt politisk forsamling (fuldmagt fra folket). Det kan være Folketinget, Europaparlamentet, en kommunalbestyrelse eller et regionsråd. Mandatet tilhører den valgte politiker personligt og ikke hans eller hendes parti, hvorfor man fra tid til anden ser, at en politiker bliver siddende, selv om vedkommende ikke længere er medlem af det samme parti som ved valget.

Hvor mange mandater, de enkelte partier får ved et valg, udregnes ved hjælp af komplicerede regnemetoder, kaldet største brøks metode og den d'Hondtske metode. Sidstnævnte bruges ved kommunalvalg. D'Hondts metode er tillige indført ved folketingsvalg, hvor den første gang anvendes ved valget den 13. november 2007 som erstatning for den hidtidige modificerede Sainte-Laguës metode.

Se også 
 Bundet mandat

Politiske valg
Antenneforeningen

Antenneforeningen er en dansk film fra 1999, instrueret af Søren Fauli der også har skrevet manuskriptet med Bo hr. Hansen.

Medvirkende 
 Søren Fauli
 Birthe Neumann
 Kjeld Nørgaard
 Trine Michelsen
 William Kisum
 Farshad Kholgi
 Gerda Gilboe
 Nikolaj Coster Waldau
 Lars Brygmann
 Peter Schrøder
 Peter Frödin

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1999
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Søren Fauli
Falsters Nørre Herred

Falsters Nørre Herred blev nævnt allerede i Kong Valdemars Jordebog. Det hørte oprindeligt under Nykøbing Len, der i 1662 blev ændret til Nykøbing Amt. Herredet var en del af Lolland-Falster Rytterdistrikt. Nykøbing Amt indgik i Maribo Amt, da det blev samlet i 1803.

Foruden købstaden Stubbekøbing lå følgende sogne i herredet:
 Brarup Sogn
 Eskilstrup Sogn
 Gundslev Sogn
 Kippinge Sogn
 Lillebrænde Sogn
 Maglebrænde Sogn
 Nørre Alslev Sogn
 Nørre Kirkeby Sogn
 Nørre Vedby Sogn
 Stadager Sogn
 Tingsted Sogn
 Torkilstrup Sogn
 Vålse Sogn 
 Ønslev Sogn

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 Trap Danmark, 4. udgave 1924

Nørre Herred
Herreder i Maribo Amt
At klappe med een hånd

At klappe med een hånd er en dansk film fra 2001, instrueret af Gert Fredholm. Han har også skrevet manuskript med Gert Duve Skovlund og Mikael Olsen.

Medvirkende
Jens Okking
Peter Gantzler
Lone Lindorff
Susanne Juhasz
Michelle Bjørn-Andersen
Elsebeth Steentoft
Anders Hove
Jesper Christensen
Ann Eleonora Jørgensen
Henrik Trenskow
Bodil Jørgensen
Lasse Lunderskov
Torben Zeller
Mette Munk Plum

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 2001
Film instrueret af Gert Fredholm
Falsters Sønder Herred

Falsters Sønder Herred var et herred i Maribo Amt. Herredet var en del af Lolland-Falster Rytterdistrikt, og hørte oprindeligt under Nykøbing Len, der i 1662 blev ændret til Nykøbing Amt , indtil det i 1803 blev en del af Maribo Amt.

I herredet ligger købstaden Nykøbing og følgende sogne:
 Falkerslev Sogn
 Gedesby Sogn
 Horbelev Sogn
 Horreby Sogn
 Idestrup Sogn
 Karleby Sogn
 Nykøbing F Sogn
 Nørre Ørslev Sogn
 Skelby Sogn
 Systofte Sogn
 Sønder Alslev Sogn
 Sønder Kirkeby Sogn
 Væggerløse Sogn
 Aastrup Sogn

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Sønder Herred
Herreder i Maribo Amt
Grævling

Grævling (Meles meles) er et kraftig bygget rovdyr af mårfamilien, som er udbredt over hele Eurasien. Grævlingen var Danmarks største landrovdyr, til ulven gjorde sit indtog i 2012. Grævlingen lever i Danmark undtagen på Bornholm og enkelte mindre øer. Den er mest talrig i Østjylland. Der anslås at leve 30.000-40.000 grævlinger i Danmark (1995).

Grævlingen er let at kende med sin karakteristiske hvide stribe over hovedet og kraftige bygning. Grævlingen går ikke i hi, men kan sove flere dage i træk.
Grævlingen måler 60-70 centimeter, hvortil kommer den 15-20 centimeter lange hale. Grævlingen kan veje op til 20 kilo.

Grævlingen spiser både bær og mindre dyr, men foretrækker regnorme og muldvarpe

Levevis 
Grævlingerne lever i familiegrupper, klaner, som tæller fra tre til 10 dyr, men som kan rumme mere end 30 dyr. En klan har som regel højst fem unger. Klanen holder til på et territorium, som de forsvarer mod artsfæller. Territoriet bliver markeret med duftsekret fra kirtler, der munder ud ved endetarmsåbningen, og med urin og ekskrementer.

Boet er en underjordisk hule, grævlingegraven, der indeholder et eller flere redekamre og har et eller flere indgangshuller. Oftest ligger den på skråninger i løv- og blandingsskove, krat eller levende hegn. I nærheden er der lysninger, marker, overdrev og enge, hvor dyrene finder føden.

Grævlinger er overvejende nataktive. I sommerhalvåret begynder dyrenes aktivitet omkring solnedgang og slutter omkring solopgang. I vinterhalvåret er de som regel først aktive et par timer efter solnedgang og vender tilbage til graven et par timer før solopgang.

Hunnen bliver kønsmoden i treårsalderen, mens hannen allerede er kønsmoden som etårig. Fra tidspunktet, hvor hunnens æg er befrugtet, går der mellem to og otte måneder, før æggene sætter sig fast i livmoderen for at udvikles. Det kaldes forlænget drægtighed. Når æggene har sat sig fast, går der cirka to måneder, før to-tre unger fødes - normalt i januar-marts.

Grævlingejagt 
Grævlingen er fredet, men blev tidligere jagtet for sin pels.

Grævlingen har stærke kæber og tænder og forsvarer sig voldsomt, hvis den angribes. En gammel skrøne gik ud på, at grævlingen kunne angribe jægeren og bide sig fast i hans ben, som den først slap, når den hørte knoglerne knase. Derfor gik grævlingejægere med trækul eller koks i støvleskafterne.

Kilder 

Europas pattedyr
Mårfamilien
Danmarks pattedyr
Grævlinger

Grævlinger (Melinae) er en underfamilie i mårfamilien, men enkelte andre mårdyr kaldes også grævling.

Klassifikation 
Underfamilie: Melinae, (Grævlinger)
 Slægt: Meles
 Meles meles, (Grævling eller Eurasisk grævling)
 Slægt: Arctonyx
 Arctonyx collaris, (Svinegrævling)
 Slægt: Melogale, (Ildergrævlinger el. solgrævlinger)
 Melogale everetti, (Everett's ildergrævling)
 Melogale moschata, (Kinesisk ildergrævling)
 Melogale orientalis, (Javanesisk ildergrævling)
 Melogale personata, (Burmesisk ildergrævling)
 Slægt: Mydaus, (Stinkgrævlinger)
 Mydaus javanensis, (Indonesisk stinkgrævling)
 Mydaus marchei, (Palawansk stinkgrævling)

Andre grævlinger, ikke i Melinae 
Underfamilie: Taxidiinae
 Slægt: Taxidea,
 Taxidea taxus, (Amerikansk grævling)
Underfamilie: Mellivorinae
 Slægt: Mellivora
 Mellivora capensis, (Honninggrævling)

Noter

Kilder 
  ITIS Standard Report Page: Melinae
  Taxonomicon – Subfamily Melinae

Mårfamilien
Vittskövle kyrka

Vittskövle kyrka (dansk: Vidskøvle kirke) er en kirkebygning, som hører til Vittskövle sogn under Lunds stift og Kristianstads kommune. Den ligger i Vittskövle, omkring 5 km nordøst for forstaden Degeberga og 28 km syd for Kristianstad.

Kirken 
Kirken blev oprindeligt bygget i det 12. eller 13. århundrede, men der kan ikke gives nogen præcis datering. De ældste dele er skibet, koret og apsis. Her har man ikke brugt tegl, hvad der ellers kunne have støttet en tidlig datering, men nogle forskere mener, at bygningen er for stor til at kunne tilhøre de tidlige kirker. Det er også et åbent spørgsmål, om dette er det første kirkehus i Vittskövle, eller om den havde en trækirke som forgænger.

I det 15. århundrede nedbrød man dele af nordmuren og fik opført en korsarm. Den tjente som kapel for godsejeren til Vittskövle gård, Axel Pedersen Brahe, og blev indviet til Sankt Anna, Jomfru Marias moder. Kapellet kan derfor kaldes Sankta Annas kapel.

I 1480'erne byggede man tagets hvælvinger og kalkmalerierne blev fremstillet. I midten af det 16. århundrede opførte man vesttårnet. Kalkmalerierne blev overkalket i det 18. århundrede, men i 1899-1900 blev der gennemført en restaurering, først og fremmest af inventaret. Kirken fik ny prædikestol, nyt alter og nye bænke, og de gamle kalkmalerier blev frilagt på ny.

Kalkmalerierne 
På indersiden af hvælvingerne over Vittskövle kirke udførte en kunstner i slutningen af det 15. århundrede nogle kalkmalerier. I skibets hvælvinger ses scener fra skabelsesberetningen og syndefaldet.

Over koret har der sandsynligvis været billeder fra Nicolauslegenden, men kun billedet af Sankt Nicolaus er bevaret.

I de to hvælvinger over Sankta Annas kapel er der også malerier. I den østlige hvælving ses de fire evangelister representeret ved deres respektive symboler. Den vestlige hvælving indeholder fire kvindelige helgener: Sankt Barbara, Sankt Ursula, Sankt Gertrud og Sankt Katarina.

Inventar 
Barnekowfamiliens sarkofager og epitafier er opstillet i gravkoret bag et jerngitter.

Litteratur 
Vittskövle kyrka – några anteckningar af Elvir Liedman, 3. udg., 1991, (1. opl. fra 1940'erne.

Eksterne henvisninger 

Vittskövle kirke (svensk)
Vittskövle by og kirke  (svensk)

Kirker i Skåne län
Sveriges historie
Nerve (flertydig)

Nerve kan henvise til flere artikler:
 Nerve – et bundt af aksoner fra mange neuroner
 Nerve er den danske betegnelse for et neuron – den type celler, der indgår i nervesystemet
 Nervevæv - hovedkomponenten i nervesystemet
 Nerve (band) – et dansk band

Se også 
 Nervesystemet
Kildegård Privatskole

Kildegård Privatskole er en privatskole i Gentofte, der blev grundlagt den 1. november 1870 af komtesse Thusnelda Moltke som et gymnasium med navnet Østersøgades Gymnasium. I 1964 flyttede skolen fra København til Gentofte, hvor den kom til at hedde Kildegård Gymnasium.

Efter årgang 2004/2005 blev gymnasiet nedlagt, hvorved skolen fik sit nuværende navn. Eleverne fra gymnasiet blev flyttet til forskellige andre gymnasier i Nordsjælland – og de overskydende lokaler bliver nu brugt af folkeskolens elever.

Den nuværende skoleinspektør er Hans Kristensen.

Eksterne henvisninger 
 Kildegård Privatskoles hjemmeside 

Privatskoler i Danmark
Etableret i 1870
Gentofte
Løsgængeri

Denne artikel handler om den tidligere strafbare handling. For det politiske begreb, se løsgænger.
Løsgængeri betegnede personer, der ikke ernærede sig ved et lovligt erhverv (og ej heller havde formue at leve af). I praksis omfattede det prostituerede, vagabonder og andre subsistensløse, men i de senere år gik begrebet ud af brug og blev ikke strafforfulgt.

Prostituerede blev tidligere sigtet efter Straffelovens § 199. Indtil 1999, hvor den blev ophævet, havde den denne ordlyd:

§ 199. Hengiver nogen sig til lediggang under sådanne forhold, at der er grund til at antage, at han ikke søger at ernære sig på lovlig vis, skal der af politiet gives ham pålæg om at søge lovligt erhverv inden en fastsat rimelig frist og så vidt muligt anvises ham sådant erhverv. Efterkommes pålægget ikke, straffes den pågældende med hæfte eller med fængsel indtil 1 år. Pålægget har gyldighed for 5 år.
Stk. 2. Som lovligt erhverv anses ikke spil, utugt eller understøttelse fra kvinder, der ernærer sig ved utugt.

Retsvidenskab
Golden Slam

Golden Slam er et udtryk, der betegner, at en tennisspiller vinder alle fire store Grand Slam-turneringer samt de Olympiske Lege inden for ét kalenderår.

Det kan naturligvis kun ske hvert fjerde år (de år, hvor der afholdes Olympiske Lege), og således har også kun én tennisspiller nogensinde lavet en Golden Slam, nemlig Steffi Graf i 1988.

Tennis
WTA

Women's Tennis Association (ofte forkortet WTA) er den organisation, der arrangerer tennisturneringer for professionelle kvindelige tennisspillere.

WTA-ranglisten 
WTA er ansvarlig for at rangere de professionelle kvindelige tennisspillere efter styrke. Styrken beregnes efter spillernes resultater i pointgivende turneringer, og rangeringen bruges til at seede de bedste spillere i hver enkelt turnering, så de tilmeldte spillere med højeste rangeringer sikres mod at møde hinanden for tidligt i turneringen.

Der vedligeholdes en rangliste for spillerne i single og i double. Disse lister opdateres hver mandag, idet stort set alle turneringer afsluttes på en søndag. Kun afsluttede turneringer medregnes ved opdateringen. En spiller får point efter, hvor langt hun er nået i de enkelte turneringer – jo længere i turneringen, jo flere point. De forskellige turneringer er på forhånd rangeret indbyrdes, så de mest prestigefyldte turneringer giver flere point end knap så prestigefyldte turneringer. Ved den ugentlige opdatering tillægges en spillers opnåede point i den forløbne uge, mens de point, hun opnåede i den tilsvarende måned et år tidligere, fratrækkes.

De mest prestigefyldte turneringer er Grand Slam-turneringerne, der dog ikke arrangeres af WTA, men tæller med i pointregnskabet. Som vinder optjener man 2000 point, mens sejr i de mindst prestigefyldte turneringer (med en præmiesum på op til 10.000 dollars) blot giver 12 point. Visse turneringer giver point blot for at stille op, og i kvalifikationsrunderne til de store turneringer er der også point at hente.

For at komme på listen kræves deltagelse i mindst tre pointgivende turneringer, og omvendt tæller højst 16 turneringer (11 i double).

Rangeringen blev indført 3. november 1975.

Følgende spillere har været i top 10 på WTA's verdensrangliste i single ved sæsonens afslutning:

Eksterne henvisninger 
 WTA’s officielle websted

Tennisorganisationer
Smegma

Smegma (fra , smegma "talg") er et stof, der dannes fra huden på penis, og som beskytter og smører glans så forhuden let kan trækkes tilbage. Smegma danner grobund for en naturlig bakterieflora, men kan (ved utilstrækkelig eller overdreven hygiejne) skabe irritation og uønsket lugt. Det kaldes bl.a. for nakkeost og er en blanding af smegma, afstødte hudceller, hudfedt og fugtighed (evt. også urin og sædrester), som kan samle sig under mænds forhud og i folderne omkring skamlæberne på kvinder. Smegma kan let fjernes med lunkent vand. Der gendannes hurtigt et nyt tyndt beskyttende lag.

Hos mænd hedder det, på lægelatin, smegma preputii og hos kvinder smegma clitoridis.

Smegma forekommer hos alle pattedyrsarter.

Link 
 The Circumcision Reference Library – How Smegma Serves the Penis

Mandens kønsorganer
Kvindens kønsorganer
Konfekt

Konfekt er slik eller bagværk, à la petits fours, sædvanligvis lavet af marcipan, chokolade, nødder, nougat og andet. Laves som regel i hånden, og fremstillingen er for mange danskere en tilbagevendende hyggelig og social begivenhed op til jul.

Typisk konfekt består af små marcipansnitter, der er lagt i lag.

Konfekt kan købes færdiglavet.

Eksempler på producenter 
af chokolade og andre konfektprodukter
Anthon Berg
Ferrero
Toms

Eksterne henvisninger
Stormen på Frederiksstad

Stormen på Frederiksstad var Treårskrigens sidste større slag. Efter Slaget på Isted Hede trak de slesvig-holstenske oprørere sig tilbage til Rendsborg i Holsten. Herfra angreb de danskerne med det formål at trække de danske tropper ind i Holsten (som var medlem af Det Tyske Forbund) og dermed inddrage de tyske stater i Treårskrigen igen. Det førte til to voldsomme slag ved først Mysunde, og herefter ved Frederiksstad.

Baggrund 
Efter slaget ved Isted den 25. juli 1850, blev der i august 1850 sendt en dansk brigade til Frederiksstad og kommandoen blev givet til Hans Helgesen på grund af hans kendskab til egnen. Hans stabschef, kaptajn Anton Hoffmann, var tilmed født i Frederiksstad, og var ligeledes nøje kendt med marskens ejendommeligheder og naturforhold. Slesvig-Holstenerne havde forskanset Frederiksstad og besat forsvarsværkerne, som dog blev taget ved et stormløb. For sin indsats blev Hans Helgesen belønnet med udnævnelse til kommandant i byen, som han også bosatte sig i og forberedte på den efterfølgende Slesvig-Holstenske belejring. Denne belejring indledtes den 29. september og varede herefter til den 4. oktober 1850.

Stormen 
Den 29. september 1850 klokken 08:30 indledte Slesvig-Holstenerne et større bombardement af Frederiksstad, der nu var befæstet af danske tropper. Efter fem dages beskydning af den 1600 mand store danske styrke gik slesvig-holstenerne, den 4. oktober 1850, til angreb med en styrke på 5000 mand. Kampen varede hele natten, men om morgenen måtte slesvig-holstenerne trække sig tilbage. Den danske hær mistede under kampene i alt 335 mand og den slesvig-holstenske mistede 720. Under bombardementet blev det meste af byen skudt i brand. Både rådhuset og Remonstrantkirken ødelagdes under bombardementet.

Ved den lutherske kirke i Frederiksstad er der rejst et granitmonument for de 53 danske soldater, der faldt under bombardementet af Frederiksstad i oktober 1850.

Fakta 
Frederiksstads danske skole er opkaldt efter Hans Helgesen.

Eksterne links 

 Danske Krigergrave og Mindesmærker i Sydslesvig 

Treårskrigen
Frederiksstad, Stormen på
Begivenheder i 1850
Membrafon

En membrafon er et musikinstrument, der frembringer lyd ved at en spændt overflade anslås og afgiver svingninger.

Musikinstrumenter
Lakeland-terrier

Lakeland Terrier er en hunderace af typen terrier. Den kommer oprindeligt fra Lake District i Nordengland. Hunderacen er anerkendt af FCI men den er ikke almindelig i Danmark.

Terriere
Hunderacer fra England
Kraneled

Kraneled er en lille landsby på den østlige del af Møn. Den ligger i Magleby Sogn. Tidligere var der både smedje, skole, brugs og hotel. Det tidligere Hotel Sølyst fra 1924 er i dag kursusejendom.

Vest for landsbyen ligger gårdene Lundhøjgård, Kongshøjgård, Båndhøjgård og mod øst ligger Kraneledgård, Elleskovgård og Skansegård. En langdysse, Kraneled Dysse, findes i den sydøstlige udkant af Kraneled ved Skansevej. 

Landsbyen ligger i Vordingborg Kommune og tilhører Region Sjælland.

Eksterne henvisninger
Sølyst Kursusejendom 

Lokaliteter på Møn
Holger Rørdam (præst)

Holger Frederik Rørdam (født 14. juni 1830 i Låstrup, død 12. maj 1913) var kirkehistoriker og desuden præst ved Taarbæk Kirke fra 1883 til 1906.

Hans fader var den kendte præst Hans Christian Rørdam. Rørdam blev student 1847 og cand.theol. 1853, hvorefter han kastede sig over historiske studier og udgav 1855 De danske og norske Studenters Deltagelse i Kjøbenhavns Forsvar mod Karl Gustaf. 1854 var han medstifter af Nordisk Universitetstidsskrift, 1857 blev han medlem af bestyrelsen for Selskabet for Danmarks Kirkehistorie og udgiver af dets tidsskrift Kirkehistoriske samlinger, som han har fyldt med sine flittige Arkiv- og biblioteksundersøgelser, især fra 16. og 17. århundrede. 

Fra nu af er Rørdams navn uadskillelig knyttet til dansk historieforskning, som han har søgt at tjene under alle forhold. 1860-64 var han sognepræst i Satrup i Angel, hvor det kirkelige og nationale liv optog ham stærkt, men alligevel fik han tid til at fuldende sit skrift om Kjøbenhavns Kirker og Klostre i Middelalderen (1859-63) og give værdifulde bidrag til Sønderjyllands kirkehistorie i Kirkekalender for Slesvig, I—II (1862-64), som han udgav sammen med Immanuel Barfod. 

Efter krigen levede han 1864-69 i København og hjalp som præst både her og der, samtidig med at han 1867 tog den filosofiske doktorgrad for en afhandling om Historieskrivningen og Historieskriverne i Danmark og Norge siden Reformationen og udgav en række betydelige historiske arbejder bl.a. Anders Arrebos og Claus Christoffersen Lyschanders levned og skrifter (hhv 1857 og 1868). 1871 blev Rørdam medlem af Videnskabernes Selskab, 1869-78 var han eksaminator i pædagogik og censor i praktisk færdighed ved skolelærereksamen, 1869-76 præst i Kornerup og Svogerslev på Sjælland, 1876-83 i Brændekilde og Bellinge på Fyn, og 1883 blev han præst i Lyngby ved København, hvor han virkede til sin død. 

Rørdam var tilige formand for Lyngby Kommunes Skolekommission, i bestyrelsen for Selskabet for Danmarks Kirkehistorie, for Samfundet for dansk-norsk Genealogi og Personalhistorie og for Grundtvigs Højskole samt medlem af Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie.

Nær ved de københavnske samlinger fik han rigere lejlighed til historiske studier, og ved møder landet over arbejdede han for at vække den kirkehistoriske sans. På sin 80-årige fødselsdag blev Rørdam udnævnt til æresdoktor i teologien. 

Han var Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand.

Kilder

Litteratur 
 Teologisk Tidsskrift [1913]
 Historisk Tidsskrift, VIII 4 [1913]).
 Kraks Blaa Bog 1910
 Bjørn Kornerup (red.), Til Minde om Holger Fr. Rørdam : 1830-1913, Gad, 1930.
 Bjørn Kornerup (red.), " Brevveksling mellem Otto Møller og H.F. Rørdam", i: Kirkehistoriske Samlinger 1942-1944. – 6.rk. bd.4, s. 228-269.

Eksterne henvisninger 
 

Præster fra Danmark
Kirkehistorikere fra Danmark
Æresdoktorer ved Københavns Universitet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Holger
Danskere i 1800-tallet
Teologer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Personer fra Kongens Lyngby
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Holger Rørdam

Holger Rørdam er navnet på flere personer:

 Holger Rørdam (præst) (1830-1913) – dansk præst og kirkehistoriker (Holger Frederik Rørdam)
 Holger Rørdam (læge) (1863-1941) – dansk læge og politiker, medlem af Folketinget, søn af foregående