kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ema

er små trætavler malet på den ene side med fortrykte billeder, som man kan købe ved næsten alle japanske shinto-skrin og buddistiske templer og skrive sine ønsker til guderne på. Den tomme side benyttes til at skrive sine ønsker på, og efterfølgende bliver tavlen hængt op et dertil beregnet sted. Man kan for eksempel ønske sig, at man består en prøve. Man håber altså på genze riyaku, velgerninger i denne verden. Andre ting der sælges i de religiøse institutioner i Japan, og som hænger sammen med genze-riyaku-systemet og landets religion i almindelighed, tæller for eksempel omikuji (papirsedler med spådomme), omamori, ofuda, daruma (lykkebringende figurer) og engimono.

Oprindelig var der tale om en buddistisk tradition, hvor man købte fangne vilddyr og frigav dem for derved at opnå god karma. Traditionen så senere blev overtaget af shinto-skrinene, hvor folk ofrede dyr. Dyrene blev dog ikke dræbt men i stedet holdt på skrinets område. Et særligt offer var hvide heste. Senere gik man over til at ofre billeder (, e) af heste (, ma) i stedet for levende heste. I mange skrin og templer findes der i dag "hestebilledernes hal" (ema-dou hhv. ema-den) med malerier. Men selvom navnet hestebillede er bibeholdt, bruges der også helt andre motiver end heste.

Eksterne henvisninger 

 Ema  af Iwai Hiroshi i Encyclopedia of Shinto, 6. august 2005.

Shinto
Omikuji

er papirsedler med påskrevne spådomme, der kan findes i buddistiske templer og shinto-skrin i Japan.

Omikuji får man normalt ved at ryste en tilfældigt udvalgt æske blandt mange og håbe på en bestemt skæbne eller bare held. Omikujien falder så sammenrullet ud af et lille hul i æsken. Der findes dog også andre metoder at få en omikuji på, visse steder endda fra en automat.

Ruller man omikujien ud, kan man læse spådommen. Den kan f.eks. være en af følgende: stort held (dai-kichi, ), middel held (chuu-kichi, ), lille held (shou-kichi, ), held (kichi, ), halvt held (han-kichi, ), næsten held (sue-kichi, ), næsten lille held (sue-shou-kichi, ), uheld (kyou, ), lille uheld (shou-kyou, ), halvt uheld (han-kyou, ), næsten uheld (sue-kyou, ), stort uheld (dai-kyou, ).

Spådomme fra omikuji kan passe på og bruges til at tolke om forskellige dele af livet som fysisk sundhed, succes med arbejdet eller spørgsmål om parforhold. Skulle spådommen være dårlig, er det skik og brug at folde omikujien sammen og hænge den fast på et fyrretræ eller stativ, der befinder sig umiddelbart ved det tempel eller skrin, hvor man har fået omikujien. En mulig forklaring på denne skik er, at de japanske ord  og  er homofoner og derved giver udtryk for den ide, at uheldet venter ved træet i stedet for at klæbe til personen. Giver omkikujien derimod en god spådom, beholder man den normalt.

Eksterne henvisninger 

 Omikuji af Suzuki Kentarō på Encyclopedia of Shinto, 2. juni 2005.
 Religion in Japan - Glücksbringer und diesseitiges Wohlergehen
 Omikuji - Fortune Paper  - Western Japan Guidebook.

Shinto
Spådom
Ny Ryomgård

Ny Ryomgård ligger i Marie Magdalene Sogn, Sønderhald Herred nu Syddjurs Kommune, og er på 152 hektar land. Ny Ryomgård er udskilt fra Gl. Ryomgård omkring 1804 af landsdommer Henrik Mule Hoff.

Ejerliste 

 1804-1806 Henrik Mule Hoff

 1806-1820 P. M. Wodschou

 1820-1822 P. M. Gleerup
 1822-1869 Knud P. Monrad

 1869-1871 R. Østergaard

 1871-1902 C. M. Mourier-Petersen

 1902-1904 C. V. B. Castenskiold

 1904-1914 A. F. H. Castenskiold (søn)

 1914-1915 A. Glavind / A. Andersen

 1915-1916 Konsortium

 1916-19?? M. Foged
 1942-1989 Tage og Svend Hove Nielsen 

 1989-2009 Sven Nybo Rasmussen

 2009-nu Mikal Voigt Kjeldsen

Etableret i 1804
Proprietærgårde
Lokaliteter i Syddjurs Kommune
Kulturcenter

Et kulturcenter eller et kulturhus er et samlingssted eller en bygning, hvor det foregår forskellige aktiviteter relateret til kultur. Et kulturcenter kan for eksempel indeholde teater, koncertsal, bibliotek og udstillinger. Større kulturcentre har ofte adskilte rum til forskellige aktiviteter, mens mindre kulturcentre ofte har et eller to rum med en scene. Et Kulturcenter ejes og drives ofte af det offentlige, og er typisk beliggende centralt i en kommune eller by. Kulturcentre kan også være foreningsejede eller være drevet af private.

Eksterne henvisninger 
 Den Store Danske - Kulturcenter
Queer

Queer er et paraplybegreb, som dækker over kønsminoriteter og seksuelle minoriteter, altså folk, som ikke er heteroseksuelle. Den oprindelige betydning af ordet er "mærkelig" eller "sær" og i den betydning blev brugt nedsættende om homoseksuelle. 

Ordet bruges ofte i akademisk sammenhæng om det felt af post-strukturalistisk kritisk filosofi, der undersøger kønsroller og identitet med fokus på minoritetsseksualiteters vilkår. Således findes der på flere amerikanske universiteter i dag afdelinger for "queerstudier" – og "queerteori", som er et teoretisk felt inden for køns- og identitetsforskning.

Referencer 

Seksualitet
Engelske ord
Újpest FC

Újpest Football Club er en ungarsk fodboldklub fra Újpest-distriktet i landets hovedstad Budapest. Klubben spiller sine hjemmekampe på Szusza Ferenc Stadion med plads til 13.501 tilskuere. Újpest FC blev stiftet i 1885, og er med sine 20 nationale mesterskabs-titler og otte pokaltitler én af landets mest vindende og længst eksisterende. 

Klubben er en del af sportssammenslutningen Újpesti TE.

Historie 
Újpest blev grundlagt 16. juni 1885 af skolelærer János Goll under navnet Újpesti Torna Egylet. Klubfarverne blev lilla og hvid, og disse har præget klubbens trøjer siden.

Navneændringer 
 1885: Újpesti TE (Újpesti Torna Egylet)
 1926: Újpest FC (Újpest Football Club) (pga. introduktionen af professionel fodbold)
 1945: Újpesti TE
 1950: Bp. Dózsa SE (Budapesti Dózsa Sport Egyesület)
 1956: Újpesti TE (pga. opstanden i Ungarn)
 1957: Ú. Dózsa SC (Újpesti Dózsa Sport Club)
 1991: Újpesti TE
 1998: Újpest FC

Resultater

Nationalt 
 Nemzeti Bajnokság I: 
 Vinder (20): 1929–30, 1930–31, 1932–33, 1934–35, 1938–39, 1945 forår, 1945–46, 1946–47, 1959–60, 1969, 1970 forår, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1974–75, 1977–78, 1978–79, 1989–90, 1997–98
 2. plads (21): 1920–21, 1922–23, 1926–27, 1931–32, 1933–34, 1935–36, 1937–38, 1940–41, 1941–42, 1960–61, 1961–62, 1967, 1968, 1976–77, 1979–80, 1986–87, 1994–95, 1996–97, 2003–04, 2005–06, 2008–09
 3. plads (18): 1916–17, 1918–19, 1921–22, 1923–24, 1927–28, 1928–29, 1936–37, 1939–40, 1950 efterår, 1951, 1952, 1957 forår, 1962–63, 1965, 1975–76, 1987–88, 1995–96, 1998–99
 
 Nemzeti Bajnokság II:
 Vinder (2): 1904, 1911–12
 2. plads (1): 1903
 3. plads (1): 1901
 
 Pokalturnering (Magyar Kupa):
 Vinder (8): 1969, 1970, 1975, 1982, 1983, 1987, 1992, 2002
 Finalist (6): 1922, 1923, 1925, 1927, 1933, 1998
 
 Super Cup (Szuperkupa): 
 Vinder (2): 1992, 2002

Internationalt 
 Mitropa Cup:
 Vinder (2): 1929, 1939
 Finalist (1): 1967
 
 Coupe des Nations 1930: 
 Vinder (1): mod Slavia Prag 3–0
 
 Inter-Cities Fairs Cup:
 Finalist (1): 1968–69 mod Newcastle United 0–3 og 2–3
 
 European Cup of Champions:
 Semi-Finalist (1): 1973–74 mod Bayern München 1–1 og 0–3
 
 UEFA Cup Winners' Cup:
 Semi-Finalist (1): 1961–62 mod Fiorentina 0–1 og 0–2

Eksterne henvisninger 

 Újpest Football Clubs officielle hjemmeside  

 
Etableret i 1885
Hovedorganisation

En hovedorganisation eller faglig hovedorganisation er en sammenslutning af foreninger på arbejdsmarkedet. Såvel lønmodtager- som arbejdsgiversiden er inddelt i hovedorganisationer.

Arbejdstagere 

Oftest bruges begrebet på arbejdstagersiden, hvor de allerfleste fagforbund er sluttet sammen i en af de to hovedorganisationer FH og Akademikerne. Normalt regner man udover disse to også Lederne som en hovedorganisation, sådan at der er i alt tre hovedorganisationer på lønmodtagersiden. (Inden LO's og FTF's fusion til FH i 2018 regnede man med fire hovedorganisationer.) Baggrunden for, at Lederne regnes for en hovedorganisation, selvom den er betydelig mindre end de to øvrige og ikke på samme måde er opbygget af medlemmer, der selv er fagforbund, er blandt andet, at organisationen på linje med de to andre har selvstændigt sæde i Beskæftigelsesrådet og andre råd og udvalg, hvor hovedorganisationerne er repræsenterede. Lederne indtager dog naturligt en lidt anden rolle i forhold til arbejdsgiverne end de øvrige lønmodtagerorganisationer; deres medlemmer indgår således på arbejdsgiversiden i samarbejdsudvalgene. 

Hovedorganisationerne kan indgå hovedaftaler og andre aftaler om generelle spørgsmål som f.eks. arbejdstid, retningslinjer for forhandlinger mv., men har typisk ikke ansvar for de egentlige overenskomstforhandlinger, som de enkelte fagforbund eller evt. karteller står for.

Ordet hovedorganisation bør ikke forveksles med ordet centralorganisation, der – anvendt på arbejdsmarkedsforhold – oftest henviser til sammenslutninger af fagforbund eller dele heraf, der forhandler en fælles overenskomst indenfor en branche (f.eks. CO-Industri; en sådan sammenslutning benævnes også kartel). Et fagforbund som Danmarks Lærerforening er således på en gang medlem af Lærernes Centralorganisation, der forhandler overenskomster, og hovedorganisationen FH, der varetager medlemmernes interesser i forhold til det arbejdsmarkedspolitiske og politiske system, f.eks. i arbejdet i en række råd og udvalg, ved trepartsforhandlinger og høringer i forbindelse med lovforslag.

Hovedorganisationernes medlemstal 

Hovedorganisationernes medlemstal 31. december 2020 er opgjort af Danmarks Statistik.

Arbejdsgivere 

Blandt arbejdsgiverne findes to hovedorganisationer: Dansk Arbejdsgiverforening (DA), der er langt den største, og Finanssektorens Arbejdsgiverforening (FA). Indtil juli 2012 fandtes også  SALA (Sammenslutningen af Landbrugets Arbejdsgiverforeninger), som nu er integreret i DA. Derudover er der Kooperationen, der repræsenterer de kooperative virksomheder og bl.a. har egen hovedaftale med FH.

Andre anvendelser af begrebet 

Ordet hovedorganisation anvendes til tider også i andre sammenhænge, der ikke omhandler arbejdsmarkedets forhold, f.eks. i sætninger som "Dansk Atletik Forbund er hovedorganisation for atletik i Danmark" eller "skakkens hovedorganisation FIDE".

Kilder 

 

Arbejdsmarkedet i Danmark
Inter-Cities Fairs Cup finalen 1969

Inter-Cities Fairs Cup finalen 1969 var to fodboldkampe som skulle finde vinderen af Inter-Cities Fairs Cup 1968-69. De blev spillet den 29. maj og 11. juni 1969 imellem engelske Newcastle United og ungarske Újpesti Dózsa.

Den var kulminationen på den 11. sæson af Inter-Cities Fairs Cup. Efter sæsonen 1970-71 blev turneringen overgivet til UEFA, som nedlagde den, og erstattede den med UEFA Cup.

Newcastle vandt samlet 6-2.

Kampene

1. kamp

Returkamp

Eksterne henvisninger 
 RSSSF 

1969
Newcastle United F.C.
Újpest FC
Fodbold i 1969
Félix Tisserand

François Félix Tisserand (født 13. januar 1845 i Nuits-Saint-Georges, Côte-d'Or, død 20. oktober 1896 i Paris) var en fransk astronom.

Tisserand studerede ved École Normale i Paris, ansattes 1866 som adjunkt ved observatoriet i Paris, blev 1873 direktør for observatoriet i Toulouse, som han omorganiserede, succederede 1878 Urbain Le Verrier i akademiet, blev medlem af Bureau des longitudes og kaldtes til Sorbonne, først som professor i rationel mekanik, fra 1883 i himmelmekanik. 1868 sendtes Tisserand til Malakka for at observere den totale solformørkelse og ledede 1874 og 1882 den franske ekspedition for at observere Venuspassage henholdsvis i Japan og Martinique. 1892 blev Tisserand direktør for observatoriet i Paris. Tisserand er en af 19. århundredes mest betydelige teoretiske astronomer, og hans arbejder, der fornemmelig beskæftiger sig med de forskelligste problemer i himmelmekanikken, udmærker sig ved en sjælden klarhed og eksakthed; specielt er dette tilfældet med hans klassiske Traité de mécanique céleste (I—IV, Paris 1888—96), som viser os den fysiske astronomi i slutningen af 19. århundrede. Foruden i dette hovedværk er hans talrige afhandlinger publicerede af akademierne i Paris, Toulouse, Montpellier og den af ham 1884 grundede og til hans død redigerede Bulletin astronomique, hvor han 1889 i bind VI offentliggjorde sin bekendte afhandling: Sur la théorie de la capture des comètes périodiques, som indeholder det for studiet af periodiske kometer fundamentale Tisserand kriterium, ɔ: relationen mellem kometbanens elementer, før og efter den blev perturberet. Sine mere populære astronomiske afhandlinger har Tisserand meddelt i forskellige årgange af Annuaire du Bureau des Longitudes. Som direktør for observatoriet i Paris har han udgivet Annales de l’Observatoire de Paris: Mémoires, bind XXI—XXII, Observations 1885—88. I den korte tid, Tisserand bestyrede dette institut, har han mere end nogen anden hævet det til den anseelse, det nu nyder, såvel ved at sætte ny foretagender i gang, f.eks. de store fotografiske månekort, som ved at fortsætte de af hans forgænger Amédée Mouchez påbegyndte arbejder: Fotografering af himmelen og udgivelsen af den store stjernekatalog, samt hvad der står i forbindelse hermed. Af Tisserands andre arbejder nævnes: Recueil d’exercices sur le calcul infinitesimal (Paris 1876). I 1899 afsløredes en buste af Tisserand i hans fødeby.

Kilde 

  bind 23, side 512 skrevet af observator (Kristiania) Jens Fredrik Schroeter

Astronomer fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Medlemmer af Académie des sciences
Medlemmer af Kungliga Vetenskapsakademien
Radio (sang af The Corrs)

"Radio" er en sang af det keltiske folkrockband The Corrs. Den blev udgivet i 1999 og var en single fra livealbummet The Corrs Unplugged og havde "Dreams" fra samme album som B-side.

Sangen var oprindeligt ment som en del af deres forrig album Talk on Corners men blev lagt på hylden, da de ikke kunne få udviklet et passende arrangement på dette tidspunkt. En "elektrisk" udgave af sangen var med på deres næste studiealbum In Blue. Singlen kom ind på flere hitlister, og nåede top 20 i både Storbritannien, Irland og New Zealand.

Spor 
 "Radio (Radio Edit)" - 4:15
 "Dreams (Unplugged)" - 3:43
 "Radio" - 5:00

Musikvideo 
Musikvideoen til "Radio" er sammensat af deres "unplugged" koncert i MTVs studier.

Hitlister

Referencer 

The Corrs-sange
Singler fra 1999
Trehage-familien

Trehage-familien har 5 slægter, der er udbredt i Nordamerika, Mellemøsten, Kaukasus, Centralasien, Russisk fjernøsten og Europa.

De fleste arter er flerårige urter, men enkelte er dog enårige. Alle arter vokser i sumpede eller oversvømmede områder, og de danner jordstængler. Bladene er ustilkede, grundstillede og skruestillede (enkelte har torækket stilling). Bladpladen er linjeformet med hel rand og parallelle bladribber. Blomsterne sidder endestillet på bladløse stængler. Ofte sidder de i aks eller klase, men enkelte arter har blomsterne siddende enkeltvis. De enkelte blomster er tvekønnede (men enkelte arter har hanlige og hunlige individer). Kronblade findes ikke, men hylsterbladene er grønlige, hvidlige eller purpurrøde. Frugterne er meget forskelligartede: nogle arter har bælge, andre nødder og atter andre spaltefrugter, men ofte er flere af disse frugter omdannet til samlefrugter.

 Cycnogeton
 Lilaea
 Maundia
 Tetroncium
 Trehage (Triglochin)

Noter
Brook

er en fiktiv figur i mangaen og animen One Piece. Han er besætningens musiker og har ofte den opgave at underholde besætningen med sin musik. Brook er med sine 88 år det ældste medlem af besætningen, men opføre sig tit ligeså tosset og barnlig som resten af besætningen. Brook er et skelet som er i live takket være den djævlefrugt han har spist, der tillod ham at vende tilbage fra de døde, desværre var hans krop blevet til et skelet da hans ånd endelig fandt den. Stråhat Piraterne mødte ham ombord på et spøgelsesskib der flød rundt i et område kaldet Florian-trekanten. Han er det niende medlem af besætningen, og den ottende som slutter sig til Luffys besætning. Han udfylder rollen som musiker, som Luffy had ønsket sig siden deres rejse begyndte.

Personlighed 
Brook er en excentrisk karakter med sin egen personlighed, ligesom de andre other Stråhat Pirater. Selvom han ligner og påstår at være en gentleman, besidder han nogle meget dårlige manerer så som at spørge om han må kvinders trudser, (og i havfruernes tilfælde om han må låne penge - dog har han stillet den samme spørgsmål til havfrue prinsessen) og venter utålmodigt på mad (et træk han deler med Luffy). På trods af denne opførsel, er han dog stadig meget vendelig og flink, og referer som regel til folk som "Sir". Han holder meget af de små ting: fra høfligehed, andres selskab, og gåture i solskindet efter han genvinder sin skygge.

Figurer fra One Piece
Old Town (sang)

"Old Town" er en sang udgivet af frontmanden fra Thin Lizzy; Philip Lynott på hans soloalbum The Philip Lynott Album fra 1982. Sangen blev skrevet om to elskende og deres brud, og indeholder klaver af Darren Wharton. I musikvideoen ses Lynott på Ha'penny Bridge i Dublin.

"Old Town" var den første sang der officielt blev spillet på en legal irsk Independent Radio. Det var den første sang, der blev spillet på Dublins Capital Radio 104.4 ved dens lancering 20. juli 1989.

Hitlister

Spor 
 Irland: Virgin / VIS 103 (uden talt intro)
 Holland: Vertigo / 6059 580
 UK: Vertigo / SOLO 5

The Corrs' version 

Det keltiske folkrockband The Corrs indspillede en coverversion af sangen på deres album The Corrs Unplugged fra 1999, som var en del af MTV Unplugged-serien. Der blev indspillet en studieversion til deres album Home fra 2005.

Liveversionen blev udgivet som single med navnet "Old Town (This Boy Is Cracking Up)" i 2000 i Singapore, Belgien og Holland. I 2005 blev studieudgaven udgivet som en A-side med "Heart Like a Wheel", og var med på deres opsamlingsalbum Dreams: The Ultimate Corrs Collection fra 2006. De har også optrådt med sangen på deres In Blue Tour.

Hitlister

Spor

Referencer 

The Corrs-sange
Singler fra 1982
Singler fra 2000
Skelund-Visborg Pastorat

Skelund-Visborg Pastorat er et himmerlandsk pastorat i Hadsund Provsti (Aalborg Stift), som består af følgende to sogne:
 Skelund Sogn
 Visborg Sogn

I pastoratet er der to kirker
 Skelund Kirke
 Visborg Kirke

Kilder 
Skelund-Visborg Pastorats hjemmeside

Pastorater i Aalborg Stift
Skelund
Als-Øster Hurup Pastorat

Als-Øster Hurup Pastorat er et himmerlandsk pastorat i Hadsund Provsti (Aalborg Stift), som består af følgende to sogne:
 Als Sogn
 Øster Hurup Sogn

I pastoratet er der to kirker
 Als Kirke
 Øster Hurup Kirke

Kilder 
Als-Øster Hurup Pastorats hjemmeside

Pastorater i Aalborg Stift
Vive Kirke

Vive Kirke er beliggende i landsbyen Vive, 4 km vest for Hadsund. Kirken er opført af granitkvadre omkring 1250.

Eksterne henvisninger 

  hos KortTilKirken.dk

Kirker i Mariagerfjord Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Aalborg Amt
Robertfesten 2012

Robertfesten 2012 blev afholdt i Cirkusbygningen i København, søndag den 5. februar 2012. 

Pernille Fischer Christensens film En familie har modtaget 16 nomineringer, men vandt ikke en eneste statuette. Lars von Triers film Melancholia vandt 10 statuetter, og var den film der vandt flest. Filmen Dirch modtog 5 statuetter.

Nominerede og vindere 
Nedenfor ses de nominerede i hver kategori. Vinderne ses med fed.

Andre priser 
 Årets Æres Robert: Henning Carlsen
 Yousee Publikumsprisen: Alle for en af Rasmus Heide

Referencer 

2012
Kultur i 2012
Leer

Leer (frisisk: Lier, hollandsk: Leer) er en by i det historiske landskab Ostfriesland i Landkreis Leer i den tyske delstat Niedersachsen. Den er administrationsby i landkreisen, og er med omkring 35.000 indbyggere den tredjestørste by i Ostfriesland, efter Emden og Aurich.

Geografi 

Leer ligger i det det sydlige Ostfriesland, på den Nordtyske Slette nær den hollandske grænse og har via floderne Ems og Leda (der munder ud i Ems i den sydlige ende af byen), forbindelse til Nordsøen.

Historie
Leer har en lang historie. År 791 missionerede frisernes apostel, Liudger, i Leer og grundlagde det første kristne Kapel i Ostfriesland. Leer blev en del av Karl den stores Frankerriget. I 1300- og 1400-tallet blev Leer sæde for   høvdingen Focko Ukena, som i periode var den mægtigste høvding i Ostfriesland. 1430 blev fæstningen Leerort bygget, hvilken senere blev udvidet af den den nye ostfriesiske greve Ulrik I.

I 1508 gav Edzard 1. af Østfrisland Leer markedsrettigheder. Edzard indførte også reformationen i Ostfriesland. I 1500-tallet oprettede de reformerede flere skoler i byen. I slutningen af 1500-tallet var Ubbo Emmius rektor for latinskolen. Samtidigt udvikledes håndværksindustrien og havnen.

Under Trediveårskrigen blev byen delvis ødelagt. 1744 døde den sidste østfrisiske fyrste fra huset Cirksena og Leer blev ligesom som det øvrige Ostfriesland en del af Preussen. Fredrik den store fremmede Leers fortsatte udvikling og en ny økonomisk blomstringsperiode begyndte. I 1700-tallet begyndte industrialiseringen.

Gennem Napoleonkrigen tilhørte Leer Kongeriget Holland fra 1806 til 1810 og derefter Frankrig. 1815 blev Leer og det øvrige Ostfriesland overdraget til Kongeriget Hannover. 1823 fik Leer sine byrettigheder af Englands konge Georg IV. I 1800-tallet blev havnen og byens infrastruktur udbygget. 1856 kom jernbanen til byen og 1861 fik byen sit første byvåben. I 1866 blev Leer og det øvrige Ostfriesland igen en del af Preussen. 1885 indviedes byens synagoge og det nye rådhus.

Kultur og seværdigheder 
Leer kendt for sit historiske bycentrum med bl.a. rådhuset, museumshavnen og storkirken. I byen er der flere museer, blandt andet Østfrislands te-museum.

I den vestlige del af byen ligger Leeraner Miniaturland, en 600 m² stor modeljernbaneudstilling, der åbnede i juni 2011.

Erhvervsliv 
Leer er efter Hamburg den vigtigste rederiby i Tyskland. Omkring 20 % af den tyske handelsflåde kommer fra Leer. Østfrislands teindustri har sit centrum her.

Trafik 
Motorvejene A28 og A31 går gennem byen. Leer ligger ved jernbanenettet med forbindelser til blandt andet Münster, Oldenburg og Groningen.

Eksterne links 
 Officielt websted
Knud Holst

Knud Holst Andersen (født 15. april 1936 i Skæve Sogn - 18. august 1995) var en dansk forfatter.

Knud Holst voksede op i Vendsyssel og blev student fra Hjørring Gymnasium 1955. Han debuterede med digtsamlingen Dementi i 1962. Han var 1958-79 gift med forfatteren Kirsten Holst. De fik døtrene Hanne-Vibeke Holst, Charlotte og Henriette Holst￼￼. 

Hanne Vibeke Holsts roman Knud, den store fra 2013 beskriver Knud Holsts livs og karrieres op- og nedture og forholdet til hustru og datter.

Biografi 
Knud Holst er født i Skæve Sogn i det østlige Vendsyssel. Hele sin barndom tilbragte han på landet, nærmere bestemt i Try ved Østervrå, hvor hans far var landmand. Han tog realeksamen fra Dybvad Realskole og derefter studentereksamen fra Hjørring Gymnasium i 1955. I 1958 indgik han ægteskab med Kirsten Holst, født Høybye. I perioden 1955-1961 var han ansat som sproglærer ved Løkken Realskole, men siden 1961 levede han af sin forfattervirksomhed. I 1964 blev han ansat som fast litteraturanmelder ved Dagbladet Aktuelt, og samme år medredaktør af tidsskriftet Hvedekorn, fra 1967 som litterær eneredaktør.

Bibliografi

Digte 
 1962 Dementi
 1964 Trans: digte
 1966 Samexistens
 1976 Udstedsdigte
 1979 Afstande, sammenstød: digte
 1983 Baglæns tid: digtkreds
 1983 Kragevending: landsbydigte
 1983 Sneglesange: lavprisdigte

Noveller 
 1963 fasanen
 1963 Dyret: Noveller
 1965 Asfaltballet: Noveller og billeder 
 1967 Har De været ved stranden? : Sentimentale noveller

Eksterne henvisninger 
 
 

Novelleforfattere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Digtere fra Danmark
Modtagere af Forfatter Martin Jensen og hustru Manja Jensen Legat
Sperry Rand

Sperry Rand var en amerikansk producent af bl.a. køleskabe. 

Sperry Rand revolutionerede køleskabsindustrien, bl.a. ved hjælp af den tidligere general Leslie Groves, at lave flere hylder i selve køleskabet, i stedet for bare et stort rum, som der tidligere var.

Elektronikvirksomheder fra USA

en:Sperry Corporation#Sperry Rand