kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Allerød Kommune

Allerød Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 fortsatte den som selvstændig kommune efter at 70% af borgerne ved en folkeafstemning havde stemt for at den ikke skulle lægges sammen med andre kommuner. Kommunen hører nu til Region Hovedstaden.

Tidligere kommuner 
Allerød Kommune blev dannet ved sammenlægning af 2 sognekommuner:

Hertil kom størstedelen af Blovstrød Sogn med byen Blovstrød. Sognet havde 3.268 indbyggere, og en mindre del kom til Hørsholm Kommune. Desuden afgav Hillerød Kommune 19 matrikler i Børstingerød (Nørre Herlev Sogn) til Allerød Kommune.

Sogne 
Allerød Kommune består af sognene Lillerød Sogn, Lynge Sogn, Uggeløse Sogn og en del af Blovstrød Sogn samt Engholm Sogn, der er udskilt i 1995. I kommunen er der også en menighed af Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige.

Navnet 
Man valgte at kalde den nye kommune Allerød Kommune for at være neutral i forhold til de gamle navne. Allerød station i byen Lillerød hed oprindeligt Lillerød Station, men navnet blev ændret 18. maj 1952 for at undgå forveksling med den nærliggende Hillerød Station.

Navnet Allerød betyder "Rydningen mellem elletræerne", idet forleddet "al-" er betegnelsen for elletræ og efterleddet "-rød" betyder rydning.

Allerød har lagt navn til Allerødtiden, og verdens største lurfund, Brudevæltelurerne, er fundet i kommunen.

Borgmestre

Valgresultater

Nuværende byråd

Byråd 2018-2022

Transport 
Kommunen gennemskæres af Hillerødmotorvejen og Kongevejen samt af S-tog-strækningen Køge-Hillerød. Allerød Station og Høvelte trinbræt ligger i kommunen.

Faciliteter 
I Allerød Kommune er der seks folkeskoler (Lillevangskolen, Kratbjergskolen, Lynge Skole, Maglebjergskolen, Kratbjergskolen (afdelinger: Ravnsholtskolen og Engholmskolen), Blovstrød Skole og Kongevejsskolen), Allerød Gymnasium, 50 daginstitutioner, biograf (Allerød Bio) og teater (Mungo Park) – også Dr. Dante startede i Allerød.

Lokalt erhvervsklima 
I Dansk Industris undersøgelse af "lokalt erhvervsklima" kom Allerød Kommune i 2013 ind som nummer 60 (af 96). Kommunens bedste kategori var "Kommunale rammevilkår", hvor den var nummer 8, mens den værste kategori var "Kommunens velfærdsservice", hvor den var nummer 83.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Danmarks Statistik – statistikbanken.dk

Kommuner i Region Hovedstaden
Magma

Magma (); smeltet eller delvis smeltet klippemateriale i jordens indre. Hvis det kommer op til jordoverfladen, bliver det til lava. Magma kan indeholde klippestykker fra omgivelserne, xenolitter, og krystaller dannet i magmaet, phenochryster.

Dannelse 
Tre mekanismer kan danne magma:
 Trykfald: I midtoceanryggen vil den overliggende oceanbundskorpe flyttes fra midten. Det underliggende kappemateriale vil opleve et trykfald, og da smeltepunktet er lavere ved lavt tryk, vil den smelte. Den lette del af magmaet vil stige op og 'lukke' hullet.
 Solidus (smeltepunkt) falder: Ved destruktive pladegrænser vil den tungere oceanbundsplade trækkes ned i kappen. Oceanbundspladen er mange 100.000 år om at nå den omliggende temperatur, mens trykket udlignes med det samme. Mineraler som amfibol bliver ustabile ved 22 kilobar og dehydreres. Det producerede vand er let og stiger op i kappen. Termodynamiske forhold gør, at vandet får smeltepunktet til at falde betragteligt. Hvis det nye smeltepunkt er lavere end kappematerialets temperatur, vil det smelte. De lettere komponenter af magmaet vil stige op og skaber vulkanisme ved pladegrænserne (Japan, Chile osv.).
 Kontakt: Når magma stiger, skyldes det udelukkende, at dets massefylde er lavere end de omgivende bjergarters. Hvis det når en dybde med samme massefylde, vil opstigningen gå i stå (density trap). Det ovenliggende materiale vil så udsættes for en massiv opvarmning og selv danne magma. Massefylden for magma er lavere end for moderbjergarten, og derfor vil den nye magma stige. Når trykket falder tæt ved jordoverfladen, vil gasser i magmaet 'sprøjte' ud som lava eller aske (Hawaii, Island osv.). 

Vulkaner dannes, når magmaet når overfladen – eller havbunden. Ved store opbygninger af gastryk, kan halvstørknet magma sprøjtes ud som lava. Rhombeporfyr er et eksempel på en "prøve" af magmaet. Større feldspatkorn i en matrix ("lyn"kølet magma).

Se også 

Vulkaner
Vulkanisme
Magmatisk petrologi
Væsker
Birkerød Kommune

Birkerød Kommune var indtil 2007 en kommune i Frederiksborg Amt.

Kommunalreformen 
Kommunen havde 1. januar 1970 20.926 indbyggere og var stor nok til ikke at blive lagt sammen med andre kommuner ved kommunalreformen i 1970. Derimod afgav Birkerød 73 matrikler i Isterød og 5 matrikler i Høsterkøb til Hørsholm Kommune.

Byen Birkerød var kommunesæde. Af dens 18.986 indbyggere i 2004 boede 18.947 i Birkerød Kommune, mens 30 boede i tilstødende bebyggelse i Allerød Kommune og 9 i tilstødende bebyggelse i Farum Kommune.

Strukturreformen 
Ved strukturreformen i 2007 blev Birkerød Kommune lagt sammen med Søllerød Kommune til Rudersdal Kommune, men forløbet blev af mange borgere betragtet mere som en indlemmelse end som en sammenlægning på lige vilkår. Der blev undervejs holdt to folkeafstemninger, som begge viste et meget spinkelt flertal for sammenlægningen.

Borgmestre

Sogne 
Birkerød Kommune består af Birkerød Sogn og Bistrup Sogn, som begge havde hørt til Lynge-Kronborg Herred.

Transport 
Kommunen gennemskæres af Helsingør-motorvejen, to strækninger af Kongevejen og S-tog-strækningen af Nordbanen med Birkerød Station.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Rudersdal Kommune
Kommuner med Gentofte-status
Fredensborg-Humlebæk Kommune

Fredensborg-Humlebæk Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970 med navnet Asminderød-Grønholt Kommune efter den sognekommune, der var kommunens hovedbestanddel. Efter megen diskussion blev kommunens navn fra 19. maj 1971 ændret til Fredensborg-Humlebæk Kommune efter kommunens to største byer.

Ved strukturreformen i 2007 indgik kommunen i Fredensborg Kommune sammen med Karlebo Kommune.

Tidligere kommuner 
Asminderød-Grønholt sognekommune med byerne Fredensborg, Sørup og Humlebæk havde 1. januar 1970 12.954 indbyggere.

Desuden bestod kommunen af Nødebo overdrev (1 ejerlav og 9 andre matrikler) fra Esbønderup-Nødebo sognekommune, der havde 3.907 indbyggere og blev delt i 3 dele: hovedparten af Nødebo Sogn kom til Hillerød Kommune, og Esbønderup Sogn kom til Græsted-Gilleleje Kommune.

Sogne 
Kommunen bestod af følgende sogne, alle fra Lynge-Kronborg Herred:
 Asminderød Sogn
 Grønholt Sogn
 Humlebæk Sogn

Valgresultater

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Fredensborg Kommune
Frederikssund Kommune (1970-2006)

Frederikssund Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Frederikssund Kommune ved indlemmelse af Jægerspris Kommune og Skibby Kommune samt Slangerup Kommune, hvor en afstemning dog medførte at Uvelse kom til Hillerød Kommune.

Tidligere kommuner 
I 1867 blev størstedelen af Udesundby sognekommune lagt under Frederikssund Købstad. Resten af sognet (Ude Sundby landdistrikt) blev i starten af 1950'erne også lagt under købstaden.

Frederikssund havde været købstad siden 1810, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. Frederikssund Kommune blev dannet ved sammenlægning af Frederikssund købstad med 2 sognekommuner:

Sogne 
Frederikssund Kommune bestod af følgende sogne, alle i Lynge-Frederiksborg Herred undtagen Snostrup, der hørte til Ølstykke Herred:
 Frederikssund Sogn
 Græse Sogn
 Islebjerg Sogn
 Oppe Sundby Sogn
 Sigerslevvester Sogn
 Snostrup Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Frederikssund Kommune
Frederiksværk Kommune

Frederiksværk Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den  lagt sammen med Hundested Kommune. Administrationen kaldte i første omgang den nye kommune Frederiksværk-Hundested Kommune, men efter en afstemning i 2008 fik den navnet Halsnæs Kommune.

Tidligere kommuner 
Frederiksværk havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. Frederiksværk Kommune blev dannet ved sammenlægning af Frederiksværk købstad med 3 sognekommuner:

Sogne 
Frederiksværk Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Strø Herred:
 Frederiksværk Sogn
 Kregme Sogn
 Melby Sogn
 Vinderød Sogn
 Ølsted Sogn

Valgresultater

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Kommune
Hundested Kommune

Hundested Kommune i Frederiksborg Amt var stor nok til ikke at blive lagt sammen med andre kommuner under kommunalreformen i 1970.

Torup 
Hundested Kommune bestod af ét sogn, Torup Sogn, som hørte til Strø Herred.

Sognekommunen skiftede navn fra Torup til Hundested i starten af 1960'erne. Den havde 6.278 indbyggere 1. januar 1970, da kommunalreformen trådte i kraft. Byerne Hundested og Torup ligger i kommunen.

Strukturreformen 
Ved strukturreformen i 2007 blev Hundested Kommune lagt sammen med Frederiksværk Kommune. Administrationen kaldte i første omgang den nye kommune Frederiksværk-Hundested Kommune, men efter en afstemning i 2008 fik den navnet Halsnæs Kommune.

Valgresultater

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Halsnæs Kommune
Hørsholm Kommune

Hørsholm Kommune er en nordsjællandsk kommune i Region Hovedstaden, indtil 2007 i Frederiksborg Amt.

Kommunalreformerne 
Kommunen har været stor nok til ikke at blive lagt sammen med andre kommuner ved kommunalreformen i 1970 og strukturreformen i 2007. Men i 1970, hvor Hørsholm Kommune havde 17.910 indbyggere, fik den overført små arealer fra to nabokommuner:
 En mindre del af Blovstrød Sogn, som havde 3.268 indbyggere – størstedelen af sognet med byen Blovstrød kom til Allerød Kommune.
 73 matrikler i Isterød og 5 matrikler i Høsterkøb fra Birkerød Sogn, der havde 20.926 indbyggere.

Geografi 
I kommunen findes Sjælsø, der deles med Rudersdal Kommune i syd og Allerød Kommune i vest. Søen afvandes af Usserød Å til Øresund.

Hørsholm er kommunesæde og byens centrum, der ligger mellem bydelene Rungsted mod øst og Usserød mod nord. Hørsholms byområde er vokset sammen med byområder i Rudersdal Kommune og Fredensborg Kommune, så knap halvdelen af indbyggerne i Hørsholm by bor udenfor Hørsholm Kommune:

København og Hørsholm er de eneste danske byområder, der ligger i mere end to kommuner.

Politik

Borgmestre

Valgresultater

Nuværende byråd

Byråd 2018-2022

Skat 
Kommunen havde i årene 1987-96 Danmarks laveste kommuneskat. Simon Spies boede i en længere årrække i Rungsted og betalte årligt mellem 50 og 60 mio. kr. i kommuneskat til Hørsholm Kommune.

Historie 
Fra 1739 var Hørsholm (ved Hirschholm Slot) kortvarigt en købstad. Der gik mindre end 100 år, inden købstaden reelt var nedlagt igen. Således fik byen ingen borgerrepræsentation i 1837, men der blev oprettet et sogneforstanderskab i 1842. I 1867 mistede Hørsholm de sidste af sine købstadsrettigheder. 

I 1842 blev Hørsholm en sognekommune. I 1868 blev sogneforstanderskabet afløst af et sogneråd. 

I 1952 fik Hørsholm "Gentofte-status". Dette betød, at sognerådet blev afløst af en kommunalbestyrelse, og at sognerådsformanden blev afløst af en borgmester.

Johannes Esbensen, der var farvemester på Den Kongelige Militære Klædefabrik i Usserød, blev kommunens første borgmester i 1952-1961. Han havde repræsenteret Det Konservative Folkeparti i sognerådet/kommunalbestyrelsen fra 1938 og været sognerådsformand fra 1946.

Venskabsbyer 
 Oulainen
 Qasigiannguit
 Lillehammer
 Leksand

Noter

Statistisk kilde 
 statistikbanken.dk Danmarks Statistik

Kommuner i Region Hovedstaden
 
Kommuner med Gentofte-status
Digital båndoptager

Digital båndoptager er en naturlig efterfølger til den klassiske, analoge båndoptager.

Grunden er den enkle, at lagring af et analogt lydsignal ikke er perfekt, men tilføjer støj i forbindelse med lagring på magnetbånd. Dette undgås ved anvendelse af de digitale teknikker, som blev introduceret på hjemmefronten med PC'en i midten af 1980'erne.

En DAT-optager – som den også kaldes – er en del af PC-miljøet, hvor man tilføjer digital-til-analog-konvertering (DTA) og omvendt analog-til-digital-konvertering (ATD).

Det kan også sammenlignes med CD-ROM og DVD, der dog i starten havde den klare begrænsning, at det var læsbare medier. Maskiner til kopiering af CD- og DVD-skiver var tidligere så kostbare, at ingen tænkte på følgeproblemet: Piratkopiering.

DAT var ikke den første digitale båndstandard inden for området – en tidlig form så dagens lys omkring 1980, men blev ikke nogen succes. Efterfølgeren var en hybrid – DCC, som bl.a. Philips-fabrikkerne forsøgte at gøre populær, men også den led skibbrud. Faktisk er DAT-båndoptagere måske kun kendt inden for professionelle studier, men risikoen for at de ville give anledning til udbredt piratkopiering fik bl.a. amerikanere til at lovgive i denne anledning (Audio Home Recording Act of 1992) – eller den såkaldt DAT-skat, som måske i Danmark kan sammenlignes med blankmedievederlag.

Desuden introducerede man SCMS (Serial Copy Management System) i DAT-båndoptagere for at hindre digital kopiering, men det er heller ikke særlig udbredt – eftersom udviklinger inden for IT-branchen gik helt andre veje, nemlig til CD- – og DVD-brændere på den ene side og DVD-optagere på den anden side. Udover en perfekt lydkopi er man her tæt på også at skabe mulighed for næsten perfekte billedsekvenskopier.

Båndoptagelse
Digitale media
Medieafspillere
Jægerspris Kommune

Jægerspris Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Frederikssund Kommune sammen med Skibby Kommune og det meste af Slangerup Kommune.

Tidligere kommuner 
Jægerspris Kommune blev dannet ved sammenlægning af 2 sognekommuner:

Den tidligere sognekommune Gerlev-Dråby, som ved folketællingen i september 1965 havde 4.029 indbyggere, havde allerede taget navnet Jægerspris.

Sogne 
Følgende sogne indgik dermed i Jægerspris Kommune, alle fra Horns Herred:
 Draaby Sogn
 Gerlev Sogn
 Krogstrup Sogn
 Kyndby Sogn

Befolkningsudvikling 
Efter kommunesammenlægningen i 1970 var der 5.982 indbyggere i den nye Jægerspris Kommune. Fra 1970 til 2006 er der kommet 3.498 nye indbyggere i kommunen, hvilket er en vækst på 58 pct.

I 1970 var der kun én by med mere end 500 indbyggere i kommunen. I 2006 var der fire - Jægerspris, Kulhuse, Gerlev og Over Dråby Strand.

Politik

Mandatfordeling ved kommunalvalg 1981-2001

Liste over borgmestre 
Herunder er en liste over borgmestre i Jægerspris Kommune fra 1970 - 2006.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Frederikssund Kommune
Kommune
Karlebo Kommune

Karlebo Kommune i Frederiksborg Amt var en gammel sognekommune, som var stor nok til ikke at blive lagt sammen med andre kommuner ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Fredensborg Kommune sammen med Fredensborg-Humlebæk Kommune.

Kommunen bestod af ét sogn, Karlebo Sogn, som hørte til Lynge-Kronborg Herred.

Sognekommunen havde 4.779 indbyggere 1. januar 1970, da kommunalreformen trådte i kraft. Byerne Karlebo, Kokkedal og Nivå ligger i kommunen.

Valgresultater

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Fredensborg Kommune
Skibby Kommune

Skibby Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Frederikssund Kommune sammen med Jægerspris Kommune og det meste af Slangerup Kommune.

Tidligere kommuner 
Skibby Kommune blev dannet allerede i 1966 ved sammenlægning af 3 sognekommuner:

Sogne 
Skibby Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Horns Herred:
 Ferslev Sogn
 Selsø Sogn
 Skibby Sogn
 Skuldelev Sogn
 Vellerup Sogn

Valgresultater

Borgmestre

Rådhuset 
Efter at Skibby Kommune i 2007 indgik i Frederikssund Kommune, stod Skibby Rådhus på Røgerupvej 4 tomt i en årrække, men i 2015 blev det udlejet til et ejendomsadministrations-firma.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Frederikssund Kommune
Kommune
Skævinge Kommune

Skævinge Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Hillerød Kommune sammen med Uvelse fra Slangerup Kommune.

Tidligere kommuner 
Skævinge Kommune blev dannet ved sammenlægning af 3 sognekommuner:

Sogne 
Skævinge Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Strø Herred undtagen Gørløse, der hørte til Lynge-Frederiksborg Herred:
 Gørløse Sogn
 Lille Lyngby Sogn
 Skævinge Sogn
 Strø Sogn

Borgmestre

Rådhus 
I 2008 udarbejdede Hillerød Kommune en lokalplan for at Skævinge Kommunes tidligere rådhus på Harløsevej 18-20 kunne ombygges til boliger, kontorer, klinikker og kulturelle aktiviteter.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Hillerød Kommune
Kommune
Stenløse Kommune

Stenløse Kommune var en kommune i det forhenværende Frederiksborg Amt. Den blev dannet ved kommunalreformen i 1970 og blev ved strukturreformen i 2007 lagt ind i Egedal Kommune under Region Hovedstaden sammen med Ledøje-Smørum Kommune og Ølstykke Kommune.

Tidligere kommuner 
Stenløse Kommune blev dannet ved sammenlægning af 2 sognekommuner:

Politik

Sogne 
Stenløse Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Ølstykke Herred:
 Ganløse Sogn
 Slagslunde Sogn
 Stenløse Sogn (Egedal Kommune)
 Veksø Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Egedal Kommune
Ølstykke Kommune

Ølstykke Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Egedal Kommune i Region Hovedstaden sammen med Ledøje-Smørum Kommune og Stenløse Kommune.

Tidligere kommuner 
Ølstykke Kommune bestod hovedsageligt af Ølstykke sognekommune, som havde 5.407 indbyggere 1. januar 1970. I den lå byerne Ølstykke, der nu er vokset sammen med Stenløseog Tangbjerg, der er en forstad til Jyllinge. 

Kommunens anden bestanddel var den del af Jørlunde sognekommune, der ligger syd for Jørlunde Å. Jørlunde havde 1.559 indbyggere, og den nordlige del af sognekommunen med byen Jørlunde kom til Slangerup Kommune.

Valgresultater

Borgmestre

Rådhus 
Ølstykkes rådhus blev indviet i 1970. I 2018 blev det revet ned og erstattet af 88 lejeboliger i 3-etages blokke.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Egedal Kommune
Morits af Oranien

Morits, fyrste af Oranien og greve af Nassau-Dillenburg (hollandsk: Maurits) (14. november 1567 i Dillenburg – 23. april 1625 i Haag) var statholder i republikken Forenede Nederlande fra 1585 til sin død. Han var søn af Vilhelm den Tavse.

Morits organiserede oprøret mod spanierne og vandt flere slag. I 1609 blev der efter fransk mægling indgået en våbenstilstand, der varede i 12 år til 1621.

Han efterfulgtes af sin broder Frederik Henrik af Oranien

Politikere fra Nederlandene
Nederlandske statholdere
Huset Oranien-Nassau
Walhalla
Fyrster af Oranien
RPG

RPG er en forkortelse med flere betydninger:
 Role Playing Game, se Rollespil / Bordrollespil / Computerrollespil
 Rocket Propelled Grenade, et våben.
 Et programmeringssprog ved navn Report Program Generator.
Oranien

Oranien eller Oranje-Nassau var et fyrstehus, der har navn efter fyrstendømmet Orange i Sydfrankrig. Det gik ved giftermål i det 16. århundrede til Huset Nassau En række af statholdere i de Forenede Nederlande, begyndende med Vilhelm den tavse, stammer derfra og udgør den ældre linje af slægten.

I 1815, efter lang tid som republik, blev Nederlandene et monarki under styre af huset Oranje-Nassau.

Se også 
 Morits af Nederlandene
 Frederik Hendrik af Nederlandene
 Vilhelm 3. af Oranien

Nederlandenes kongehuse
Huset Oranien-Nassau
Multimedia Messaging Service

Multimedia Messaging Service (MMS) er små tekst-beskeder med billeder og lyd som kan sendes fra en mobiltelefon til en anden mobiltelefon. Det fungerer på samme måde som SMS som er uden billeder og lyd.

Teknikken er dog en helt anden end ved SMS.

Digital mobiltelefoni
Birgit Nilsson

Birgit Nilsson; født 17. maj 1918 i Västra Karup, Båstad i Skåne, død 25. december 2005 i Bjärlöv, nordväst Kristianstad i Skåne, var en svensk sopran. Hun var en af sin tids betydeligste wagnersangerinder og var en af sin generations berømteste sopraner med engagementer i verdens førende operahuse og mange hovedroller i pladeindspilninger.

I en række år forsømte hun aldrig at gæste Tivolis koncertsal i København om sommeren, hvor hun havde et trofast og begejstret publikum. Birgit Nilsson modtog Léonie Sonnings Musikpris i 1966.

Hendes karriere strakte sig fra 1946 til 1982. Hun fortæller om den – og meget andet – i sine interessante og morsomme erindringer "la Nilsson".
 
Gitta-Maria Sjöberg blev i 2013 formand for Vänföreningen Birgit Nilsson Sällskapet.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Operasangere fra Sverige
Modtagere af Léonie Sonnings musikpris
Personer fra Skåne
Hovsångare
Modtagere af Ingenio et arti
Sopraner
Hydroxypropylmethylcellulose

Hydroxypropylmethylcellulose er en kemisk modificeret cellulose, der benyttes som stabilisator og fortykningsmiddel. Det fremstilles af cellulose, der findes som naturlig polymer i plantefibre.

Miljømæssige egenskaber: Langsomt nedbrydelig, men ugiftig. Det regnes som harmløst, eftersom stoffet er rimeligt velundersøgt og synes at være uskadeligt for alle. Ikke desto mindre kan enkelte individer blive allergiske over for stoffet.

Stoffet er genmodificeret (hvilket betyder, at stoffet kan bestå af – eller være fremstillet ved hjælp af – genmodificerede organismer, uden at det nødvendigvis skal mærkes)

Det forkortes hypromellose og er også kendt under E-nummeret E-464

Kulhydrater
Genteknologi
Emulgatorer
Spiselige fortykningsmidler
Artur Rubinstein

Artur Rubinstein (født 28. januar 1887 i Łódź, Polen, død 20. december 1982) var en polsk-amerikansk pianist. 

Rubinstein begyndte som vidunderbarn og gav koncerter i otte årtier i det 20. århundrede. Hans repertoire var bredt og omfattede samtidige komponister som Igor Stravinsky; men hans navn forbindes mest med Ludwig van Beethoven, Frédéric Chopin og Johannes Brahms.

Koncertpianisten 
I 1970 kom Rubinstein som 83-årig til Bergen, hvor koncerten havde været udsolgt i månedsvis. Folk spurgte, om de måtte sætte stole omkring ham på scenen. Det blev han glad for: "Jeg elsker at have publikum tæt på!" Han tilføjede: "Jeg har aldrig fået så megen jubel, som da jeg kom ind igjen efter første applaus og så en ældre dame på podiet mase med at få sin frakke på. Vi polakker er høflige, så jeg standsede og holdt frakken op for hende." Han forklarede også problemet med, at klaverstemmere polerer tangenterne så glatte, at fingrene smutter – og trak derpå en spraydåse frem. Var tangenterne for glatte, gav han dem bare en omgang hårlak.

Senere år 
På trods af sin høje alder og et skrantende helbred fortsatte Rubinstein at optræde, da han var i 80’erne. Selv efter at være blevet blind, rejste han omkring og underviste. Som 83-årig afsluttede han sin selvbiografi, My many years; og seks år senere forlod han sin kone for en anden kvinde. 

Rubinstein døde som 95-årig, og blev gravlagt i Jerusalem.  Han ønskede at få sin aske spredt ud over skoven, men Israels hovedrabbinere besluttede, at parken i så fald kom under regelværket for gravpladser. Omsider kom man frem til et kompromis, hvorved en stykke jord blev sat af til Rubinsteins grav.

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Pianister fra Polen
Modtagere af Léonie Sonnings musikpris
Hollywood Walk of Fame
Personer fra Łódź