kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lundby (Aalborg Kommune-Gunderup Sogn)

Lundby er en landsby i det nordlige Himmerland med 39 indbyggere (2008). Lundby er beliggende fire kilometer syd for Gistrup og 14 kilometer sydøst for Aalborg centrum. Landsbyen hører under Aalborg Kommune og er beliggende i Gunderup Sogn.
Lundby er en åben grøn landsbystruktur med en karakteristisk beliggenhed i en dalsænkning i bakkelandskabet. Lundby Bakker ligger mod nord og de fredede gravhøje Kobbelhøj/Kongehøj mod syd.
Landsbyen består af en række ældre gårde gennemskåret af Hadsund Landevej. I den sydlige del er der bygget lidt ældre parcelhuse, men der er primært en række ældre gårde i landsbyen.

På bakken syd for byen fandt Kampen ved Lundby sted den 3. juli 1864. Der findes mindesmærke ved landevejen og en mindre mindesamling i byen, som er åben på årsdagen.

Referencer 

Lokaliteter i Aalborg Kommune
John Michell

John Michell (1724 – 1793) er kendt som grundlæggeren af seismologi. 

Michells opdagelse var, at man kunne finde et jordskælvs epicenter (der hvor jordskælvet starter i overfladen) ved at måle tiden mellem jordskælvets bølger fra forskellige punkter.

Se også 
 Seismografi

Geologer fra England
Personer fra England
Medlemmer af Royal Society
Ansatte ved University of Cambridge
Tilde

Tilde ( ~ ) er et typografisk symbol. Tegnet stammer fra det latinske titulus, der betyder titel, og blev oprindeligt kun brugt i forbindelse med andre bogstaver som et accenttegn. Tegnet bruges dog i dag også som et selvstændigt tegn.

I sprog 
Tilde anvendes i spansk og portugisisk. I spansk skrives tilde over bogstavet n ( ñ ) for at vise en særlig udtale af bogstavet. Lyden minder om nj. Eksempelvis skal España udtales Espanja. I portugisisk skrives tilde over bogstaverne a ( ã ) og o ( õ ) for at markere at vokalen er nasal. Den bliver i praksis anvendt ved ãe, ão, õe.

I typografi 

En variant af tilden – nemlig den svungne tankestreg – bruges i typografi. Se tankestreg for info herom.

I matematik

Ækvivalens 

I matematikken bruges tilden til at udtrykke ækvivalens mellem to størrelser. For eksempel læses x ~ y som x er ækvivalent med y (hvilket er væsensforskelligt fra x er lig y).

Approksimation 

I matematikken har man også en dobbelt tilde, der faktisk er et bølget lighedstegn. Dette betyder approksimation. For eksempel kan man skrive π ≈ 3,14 i betydningen at pi er cirka lig 3,14. Der findes også et trippelt, bølget lighedstegn (≋), der betyder kongruens.

I almindeligt sprog bruges den almindelige tilde i nogle sammenhænge på samme måde, hvor det bruges som en approksimation. For eksempel kan man skrive, at det er ~10 grader i betydningen, at det er cirka 10 grader.

Negation 

I logik bruges tilden til at indikere negation. Således betyder ~p altså ikke p.

I datalogi 

Den enkeltstående tilde findes i ASCII-tegnsættet som tegn nummer 126 og repræsenteres i Unicode som U+007E.

Tilden har desuden er lang række betydninger indenfor forskellige programmeringssprog, computerteknologier (såsom regulære udtryk) og operativsystemer.

Kildehenvisning/Reference 

Typografi
Matematiske symboler
Pouel Kern

Pouel Christian Kern (9. juni 1908 i København – 17. februar 1993) var en dansk skuespiller.

Han blev student i 1928 og gik på Det kongelige Teaters elevskole 1929-1931, hvorefter han blev ansat på Det kongelige Teater, som han var trofast mod i mere end 50 år.

Gennem de mange år fik Pouel Kern en lang række roller, men fik også mulighed for fra 1960'erne at medvirke i en række tv-spil, hvor Ka' De li' østers nok hører til de mest kendte.

Udover arbejdet på teatret og i tv fik han også indspillet en række film, ligesom han var flittigt benyttet i radioen.

Han var gift, først med skuespillerinden Helen Rigmor Signe Skjørringe og i mange år med skuespillerinden Blanche Funch.

Udvalgt filmografi

Eksterne henvisninger 
 Pouel Kern i Gyldendals Teaterleksikon
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Ishøj Kommune

Ishøj Kommune er en københavnsk forstadskommune under Region Hovedstaden.

Administrativ historik 
Kommunen har eksisteret i sin nuværende udstrækning siden kommunestyrets indførelse i 1842. Ved sin oprettelse bar den navnene på de to sogne, Torslunde og Ishøj, altså Torslunde-Ishøj Kommune. Dette navn bar den frem til 1975, fem år efter kommunalreformen i 1970. Før denne reform lå kommunen i Smørum Herred i Københavns Amt.

Der er sket enkelte små grænseændringer mod nabokommunerne, især mod Høje-Tåstrup Kommune i slut 1960'erne.

Ved strukturreformen i 2005 var Ishøj Kommune reelt for lille til at forblive selvstændig, men kommunen benyttede sig af den såkaldte kattelem, hvor Ishøj indgik et forpligtende samarbejde med Vallensbæk Kommune. Indtil strukturreformen lå kommunen i Københavns Amt, efterfølgende kom den til at ligge i Region Hovedstaden.

Geografi 
Kommunen har et areal på 26,15 km², og den grænser mod Høje-Taastrup Kommune mod vest, nordvest og nord, Greve Kommune mod sydvest og syd og Vallensbæk Kommune mod nordøst og øst. Mod sydøst findes Køge Bugt.

Sogne i Ishøj Kommune 
Kommunen er inddelt i to sogne, hvor der findes tre byområder:

Infrastruktur

Vejtransport 
Den østlige del af kommunen gennemskæres af Køge Bugt Motorvejen, der er Danmarks mest trafikerede motorvej. Derudover går sekundærrute 243 øst-vest.

Offentlig transport 
I Ishøj findes S-togstationen Ishøj Station, der betjenes af linjerne A og E. Stationen har 5.186 påstigninger dagligt. Resten af kommunen betjenes af en række buslinjer.

Demografi

Etnisk sammensætning 
Ishøj Kommune har en stor andel af indvandrere og efterkommere med bopæl i kommunen. Her er især en stor andel af tyrkiske immigranter, der kom hertil i 1960'erne som gæstearbejdere.

Politik 
Ishøj Kommune er en traditionel socialdemokratisk kommune, og partiet har da også haft absolut flertal gennem mange år.

Mandatfordeling

Nuværende byråd

Byråd 2018-2022

Partiernes stærkeste valgdistrikt, valget 2013 
Herunder findes en liste over byrådspartiernes stærkeste valgdistrikt ved kommunalvalget i 2013.

Borgmestre

Referencer

Eksterne henvisninger 

Kommuner i Region Hovedstaden
 
Kommuner etableret i 1842
Bar (enhed)

Bar er en fysisk enhed for tryk. Symbolet for bar er "bar". 1 bar er 100.000 pascal. Selvom bar ikke er en SI-enhed, bruges SI-præfikser sammen med bar.

Millibar er en tusindedel bar, eller det samme som 100 Pa eller 1 hPa, og det brugtes tidligere som mål for atmosfærisk lufttryk. I dag bruges hektopascal (hPa) af Danmarks Meteorologiske Institut i Danmark.

Trykenheder og konverteringsfaktorer

Referencer 

Trykenheder
Almindelig ildtorn

 
Almindelig Ildtorn (Pyracantha coccinea) er en løvfældende eller vintergrøn busk med en stiv og udbredt vækst. Grenene er kraftige og forsynet med svære grentorne.  Almindelig Ildtorn danner mange, smukt røde frugter. Planten kan fryse helt ned efter hård barfrost og dog komme igen næste forår. Frugterne er meget eftertragtet af fuglene.

Beskrivelse 
Barken er først olivenbrun og glat. Senere bliver den gråsort og lidt ru. Gammel bark kan sprække op. Knopperne sidder spredt, og de er kegleformede og ret små. Bladene er spatelformede med rundtakket rand. Oversiden er blankt friskgrøn, mens undersiden er lyst grågrøn. 

Blomstringen sker i juli, og blomsterne sidder i endestillede halvskærme (på grene, som er mere end 2 år gamle). Den enkelte blomst minder i størrelse, form og "duft" om tjørneblomster. Frugterne minder lidt om små rønnebær. De danner næppe spiredygtige frø her i landet.

Rodsystemet består af mange kraftige og vidt forgrenede hoved- og siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 x 3 m (50 x 50 cm/år), størrelse og tilvækst kan dog være betydeligt anderledes efter hårde vintre!.

Hjemsted 
Almindelig Ildtorn gror på tør bund i solrige egne af Sydeuropa, hvor den danner krat, underskov og skovbryn på steder, hvor skoven ikke er helt tæt. 

På en bjergknold i nærheden af San Gimignano har den bl.a. følgende ledsageplanter: Humlebøg, Valnød, Engriflet Hvidtjørn, Manna-Ask, Oliven, Pinje, Slåen, Sten-Eg og Træ-Lyng.

Eksterne henvisninger 

Buske
Haveplanter
Hvide blomster
Smukke frugter
Rosen-familien
DBL (flertydig)

DBL har flere betydninger:
 Dansk Biografisk Leksikon
 Database Management Library – et C++ objekt-orienteret programmeringsbibliotek
 dBASE Language – et computer sprog implementeret i dBASE Plus, dB2K og Visual dBASE software
 Devizes Branch Line – en nedlagt jernbanelinje der løber fra Holt til Pewsey fra 1857 til 1966.
 Dominet Bank Ekstraliga – Polish Basketball League
 Drexel Burnham Lambert – en investeringsbank
 Dutch Basketball League – fra Holland
 Dyirbal language, ISO 639-3 sprogkode dbl
Fylla

Fylla eller Fulla har flere betydninger: 
 Fulla – er i nordisk mytologi en asynje
 Fylla (pigenavn) – et pigenavn
 Inspektionsskibet Fylla – et engelsk krigsskib fra 1915
 Orlogsskonnerten Fylla – et dansk skib fra 1862
 F351 Fylla – et dansk krigsskib fra starten af 1960'erne
Hjalte

Hjalte er et nordisk drengenavn, der betyder "sværdhæfte". Det var navnet på en af Rolf Krakes krigere. I perioden 1985-1996 fik 188 danske drenge navnet Hjalte. Den 1. januar 2006 var der ifølge Danmarks Statistik 755 personer i Danmark med navnet Hjalte, hvilket er en stigning på 144 i forhold til året før, hvor der var 611. Navnet Hjalte ses også i andre nordiske sprog som f.eks. svensk, hvor Hjälte betyder helt.

Kendte personer med navnet 
Hjalte Tin, dansk globetrotter.
Hjalte Bo Nørregaard, dansk fodboldspiller.

Eksterne henvisninger
Danmarks Statistik

Drengenavne
Omvendt skråstreg

Den omvendte skråstreg ( \ ) – også kendt som backslash fra engelsk – er et typografisk symbol.

Den er opstået som en direkte spejlvending af den almindelige skråstreg tilbage i 1960'erne.

I datalogi 

Den omvendte skåstreg findes i ASCII-tegnsættet som tegn nummer 92 og repræsenteres i Unicode som U+005C.

Skråstregen bruges på Windows som adskillelse mellem mapper – modsat den almindelige skråstreg, der bruges på Unix.

I nogle opmærkningssprog – såsom TeX og RTF – bruges den omvendte skråstreg til at starte et nyt markup-tag.

I programmering 

I mange programmeringssprog og -syntakser bruges den omvendte skråstreg som indkodningstegn – eller fra engelsk: escape character. Dette betyder, at det eller de efterfølgende tegn skal tolkes på en særlig vis. For eksempel kan man i JavaScript indkode Unicode-tegn som:

 var overskrift = "Gr\u00E6nse";

Hvor U+00E6 er Unicode-repræsentationen af et æ.

Kildehenvisning og reference 
 https://sproget.dk/lookup?SearchableText=backslash
 http://www.informationsordbogen.dk/concept.php?cid=3536
 http://www.informationsordbogen.dk/concept_comment.php?cid=3536

Typografi
Farlige kys

Farlige kys er en dansk film fra 1972 instrueret og skrevet af Henrik Stangerup. Lotte Tarp vandt en Bodil for bedste kvindelige hovedrolle i 1973 for sin rolle som Birthe Kold.

Medvirkende 
Lotte Tarp
Erik Wedersøe
Jens Østerholm
Anne-Lise Gabold
Lisbeth Movin
Hans Christian Ægidius
Steen Kaalø
Vera Gebuhr
Gerda Madsen
Manja Mourier
Elsebeth Reingaard
Peter Ronild
Lise Schrøder
Inger Stender

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1972
Film instrueret af Henrik Stangerup
I din fars lomme

I din fars lomme er en dansk film fra 1973, skrevet og instrueret af Anker Sørensen og Lise Roos.

Medvirkende
Stine Sylvestersen
Avi Sagild
Preben Kaas
Lone Lindorff
Asbjørn Andersen
Inger Stender
Claus Nissen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1973
Film instrueret af Lise Roos
European Currency Unit

European Currency Unit eller bare ECU var i mange henseender forløberen for Euroen selvom det dog ikke var en reel valuta. ECUen blev hovedsageligt brugt som et instrument til at mindske valutaudsvingningerne mellem de forskellige EU/EF lande samt som regnskabsvaluta i EU/EF. Derudover blev den brugt til visse internationale finansielle transaktioner. ECUen holdt op med at eksistere efter indførelsen af Euroen den 1. januar 1999.

Currency Unit
Piger i trøjen

Piger i trøjen er en dansk komediefilm fra 1975, skrevet og instrueret af Finn Henriksen. Det er den første film i en serie på tre film, der også inkluderer Piger i trøjen 2 (1976) og Piger til søs (1977). Fælles for de tre film er de fire veninder Marianne Valdorff, Vibsen, Magda Gammelgaard og Irmgard Martinsen.

Genre

De tre film "Piger i trøjen" (1975), "Piger i trøjen 2" (1976) og "Piger til søs" (1977) udgør en trilogi om kvinder i forsvaret, som minder om Soldaterkammerater-serien (1958-1968).

Medvirkende 
 Birte Tove - Marianne Valdorff
 Helle Merete Sørensen - Vibsen
 Ulla Jessen - Magda Gammelgaard
 Marianne Tønsberg - Irmgard Martinsen
 Dirch Passer - Oversergent Vasby
 Kirsten Walther - Seniorsergent Meldgård
 Karl Stegger - Major Basse
 Paul Hagen
 Per Pallesen
 Ole Monty
 Torben Jensen
 Lars Høy
 Pierre Miehe-Renard
 Søren Strømberg
 Tommy Kenter
 Finn Nielsen
 Otto Brandenburg
 Hardy Rafn
 Per Bentzon Goldschmidt
 Gotha Andersen
 Lilli Holmer
 Birger Jensen
 Dick Kaysø
 Gertie Jung

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske film fra 1975
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Finn Henriksen
Robert S. Kaplan

Robert S. Kaplan (født 2. maj 1940) er en amerikansk økonom der sammen med David Norton har stået bag udvikling af Balanced scorecard. Kaplan har siden 1984 været professor på Harvard Business School og været medforfatter på adskillige bøger indenfor "Management Accounting".

Kaplan er desuden, sammen med Robin Cooper, en af arkitekterne bag det aktivitetsbaserede omkostningsfordelingsprincip (Activity-based costing – ABC).

Eksterne henvisninger 
 Robert S. Kaplan, Harvard University

Økonomer fra USA
Ansatte ved Harvard University
Personer fra New York City
Alumni fra Massachusetts Institute of Technology
Strandby Kirke

Strandby Kirke, der findes flere kirker med samme navn:
 Strandby Kirke (Vesthimmerlands Kommune) – en kirke i Strandby Sogn
 Strandby Kirke (Frederikshavn Kommune) – en kirke i Elling Sogn
Prins Christian (flertydig)

Se også Christian (navn)
Ud over prins Christian (født 2005), kronprins Frederiks søn, har Prins Christian gennem tiden været navnet på flere danske og udenlandske prinser, nogle gange sammen med andre navne, andre gange alene:

Danske prinser 
 Christian 2. (1481-1559)
 Christian 3. (1503-1559)
 Christian 4. (1577-1648)
 Prins Christian (1603-1647), den udvalgte prins, ældste søn af Christian 4., som døde før sin fader.
 Valdemar Christian (født 1622), søn af Christian 4.
 Frederik Christian (født 1625), søn af Christian 4.
 Christian 5. (1646-1699)
 Prins Christian (søn af Christian 5.) (1675-1695)
 Prins Christian (søn af Frederik 4.) (1697-1698)
 Christian 6. (1699-1746)
 Prins Christian (søn af Frederik 5.) (1745-1747)
 Christian 7. (1749-1808)
 Christian 8. (1786-1848) kaldtes som prins Christian Frederik (og er kendt som norsk konge under dette navn)
 Christian 9. (1818-1906)
 Christian 10. (1870-1947)
 Christian af Rosenborg (1942-2013), søn af arveprins Knud og sønnesøn af Christian 10., var prins Christian inden sit ægteskab

Udenlandske prinser 
Nulevende personer:
 Christian, prins af Hannover (født 1985), søn af Ernst August 5., prins af Hannover og Chantal Hochuli, steddatter af Prinsesse Caroline af Monaco
 Prins Christian af Schaumburg-Lippe (født 1971), søn af Prins Wilhelm af Schaumburg-Lippe og tip-tip-oldebarn af Frederik 8.
Afdøde personer:
 Christian August 2. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg (1798–1869), regerende hertug af Augustenborg indtil 1850
 Christian af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg (1831–1917)
 Christian Victor af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg (1867–1900)
 Christian af Hannover og Cumberland (1885–1901)
 Christian 1., prins af Schaumburg-Lippe (1898–1974)
 Christian Oscar af Hannover (1919–1981)
 Christian August af Anhalt-Zerbst (1690–1747)
 Christian August af Slesvig-Holsten-Gottorp (1673–1726)

Skibe 
Navnet er desuden brugt til en række orlogsskibe:
 Prins Christian, søsat 1651, omdøbt til Prinsesse Charlotte Amalie i 1667, til Enigheden i 1675
 Prins Christian, søsat 1665, omdøbt til Christianus Quintus i 1674
 Prinds Christian Frederik, søsat 1804

Færger 
 D/F Prins Christian, søsat 1903.

Det skal bemærkes at Christian 1. (født 1426) ikke var prins, men greve af Oldenborg før han blev konge.
Skønheden og udyret

Skønheden og udyret er oprindeligt et fransk folkeeventyr (La belle et la bête), udgivet første gang af Madame Gabrielle-Suzanne Barbot de Villeneuve i La jeune ameriquaine, et les contes marins i 1740.

Handling 
Skønhedens far må i en storm søge ly i et tilsyneladende forladt slot. Da han rejser derfra plukker han en rose til sin datter. et frygteligt udyr, bliver rasende over dette og kaster faderen i fangehullet. Faderen beder om han må se sin familie igen, han får lov at rejse hvis en af hans døtre vil tage hans plads i stedet. Skønheden tager faderens plads og rejser til slottet, hvor hun i stedet for at blive kastet i fangehullet bliver behandlet godt. Da hun beder om at se sin far en sidste gang får hun lov til at rejse, hvis hun lover at vende tilbage efter en uge. Men skønheden vender tilbage for sent og finder udyret næsten død af længsel efter hende. Da hun fortvivlet beder udyret om at vågne og gifte sig med hende, forvandles udyret til en ung prins. Han var blevet forhekset til et udyr, og hans eneste håb om udfrielse af forbandelsen var hvis han kunne finde en pige, der elskede ham trods hans frygtindgydende udseende.

Moderne versioner 
Fortællingen er senere blevet filmatiseret og dramatiseret.

Film 
Den bedst kendte filmatisering af eventyret var i et halvt århundrede Jean Cocteaus Skønheden og udyret (La belle et la bête) fra 1946, med Josette Day som Belle og Jean Marais som Prinsen/Udyret. Filmen er berømt for sin poetiske, magiske stemning, især på det forheksede slot, hvor lysestager etc. er levende. Philip Glass har komponeret en opera beregnet til at blive hørt, mens man ser filmens billedside (altså uden dens lydspor).

Disneys succesrige tegnefilmsmusical Skønheden og udyret (Beauty and the Beast, 1991) er nærmest en genindspilning af Jean Cocteaus film, blot tilføjet en mængde Disney-humor, Broadway-sange og Hollywood-ramasjang.

Den 16. marts 2017 har en ny filmatisering af filmen premiere i Tyskland og Danmark - 17. marts 2017 i USA. Denne film er med Emma Watson som Belle og Dan Stevens som Udyret. Det er stadig Disney, som bag denne film Skønheden og udyret (film fra 2017).

Tv 
Beauty and the Beast (1987-1990) var en tv-serie skabt af Ron Koslow, med Linda Hamilton som Assistant District Attourney Catherine Chandler, og Ron Perlman som den poetiske løvemand Vincent, der leder et samfund af udstødte væsner skjult under New York. Det romantiske forhold mellem de to hovedpersoner tiltrak et stort publikum af unge teenagepiger.

Teater 
Disneys tegnefilmsudgave af fortællingen er også blevet opført som teatermusical, bl.a. i Danmark af Det Ny Teater og blev opført i 2008 i Herning Kongrescenter med Trine Jepsen som Belle.

Eksterne henvisninger 

 Skønheden Og Udyret – Det Ny Teater 
 Disneays Skønheden Og Udyret 

Folkeeventyr
Piger i trøjen 2

Piger i trøjen 2 er en dansk komediefilm fra 1976 instrueret og skrevet af Finn Henriksen (i samarbejde med Peer Guldbrandsen om manuskriptet). Filmen er ikke uventet en direkte fortsættelse af Piger i trøjen. Filmen Piger til Søs er lavet af det samme af skuespillerinder og skuespillere. Fælles for de tre film er de tre veninder Vibsen, Magda Gammelgaard og Irmgard Martinsen.

Genre

De tre film "Piger i trøjen" (1975), "Piger i trøjen 2" (1976) og "Piger til søs" (1977) udgør en trilogi om kvinder i forsvaret, som minder om Soldaterkammerater-serien (1958-1968).

Medvirkende 
Berrit Kvorning
Klaus Pagh
Dirch Passer
Karl Stegger
Helle Merete Sørensen
Ulla Jessen
Birger Jensen
Søren Strømberg
Finn Nielsen
Lotte Tarp
Lise Schrøder
Olaf Ussing
John Larsen
Jan Hertz
Lilli Holmer
 Marianne Tønsberg

Eksterne henvisninger

Noter 

Danske film fra 1976
Film instrueret af Finn Henriksen
Komediefilm fra Danmark
Gerda Madsen

Gerda Julie Karla Madsen (4. januar 1902 i København – 26. juli 1986) var en dansk skuespillerinde.

Hun læste hos Thorkild Roose og debuterede på Dagmarteatret i 1920. Efter fire år her fortsatte hun på andre københavnske scener som Casino, Folketeatret, Scala Revyen og Det Ny Teater.

I 1930 medvirkede hun hos Co-Optimisterne og gæsteoptrådte på Det kongelige Teater i de næste år.

Hendes nazistiske holdning under krigen medførte, at publikum  flere gange udeblev fra de forestillinger hun medvirkede i som Hornbæk Revyen 1941 og på Frederiksberg Teater 1942.

Hun var med i en række film.

Gerda Madsen var gift med skuespilleren Angelo Bruun.

Blandt hendes film i kan nævnes:

Den kloge mand – 1937
Niels Pind og hans dreng – 1941
Thummelumsen – 1941
En mand af betydning – 1941
En forbryder – 1941
Kispus – 1956
Ingen tid til kærtegn – 1957
Mig og min familie – 1957
Ung kærlighed – 1958
De sjove år – 1959
Skibet er ladet med – 1960
Mine tossede drenge – 1961
Don Olsen kommer til byen – 1964
En ven i bolignøden – 1965
Hold da helt ferie – 1965
Der var engang – 1966
Tjærehandleren – 1971
Farlige kys – 1972
Dværgen – 1974
Felix – 1982

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Strandby Kirke (Frederikshavn Kommune)

Strandby Kirke er opført i 1965-66, beliggende i Strandby, syv kilometer nordvest for Frederikshavn.

Kirken er arkitektonisk væsentlig forskellig fra sognets to andre kirker, Elling Kirke og Jerup Kirke.

Kirken er tegnet af arkitekt Jacob Blegvad, som har forsynet kirken med en tagkonstruktion, som er baseret på en hyperbolsk paraboloide.
Fiskerbyens befolkning siger meget passende at kirken minder lidt om en fiskekutter med sejl (taget) og styrehus (tårnet).

Grundformen i kirken er æggeformet, med den spidse del af ægget vendende mod øst. Alteret er placeret i denne ende.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Strandby Kirke  hos nordenskirker.dk
 Strandby Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Frederikshavn Kommune
Kirker i Aalborg Stift
Kirker i Hjørring Amt