kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nazarethkirken

Nazarethkirken i Ryslinge (Ryslinge Sogn, Ringe Provsti, Fyens Stift) blev indviet 8. august 1866, efter at den populære præst Vilhelm Birkedal var blevet afskediget som sognepræst i byen på grund af en kritik af kong Christian 9., hvem han i frustration over nederlaget til Tyskland i 1864 havde bedt Gud give "et dansk hjerte". Kirkens dåbsfad er skænket af N.F.S. Grundtvig, der bifaldt dannelsen af det, der blev Danmarks første valgmenighed. Komponisten Thorvald Aagaard fungerede i en periode som organist ved kirken.

Under præsten Torkild Skat Rørdam dannede en del af menigheden i 1921 Ryslinge grundtvigske Valgmenighed, der i dag hedder Ryslinge Valgmenighed, på grund af uenighed om præstens liberal-teologiske linje. Rørdams menighed overgik i 1925 til frimenighed, hvilket skyldtes en strid angående dåbsritualet. I dag eksisterer både Ryslinge Frimenighed og Ryslinge Valgmenighed, der deles om kirken.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Frimenighedens hjemmeside
 Valgmenighedens hjemmeside
 Nazarethkirken hos KortTilKirken.dk

Kirker i Faaborg-Midtfyn Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
James Cameron

James Francis Cameron (født 16. august 1954) er en canadisk filminstruktør og er manden bag film som Terminator, Titanic og Avatar .

Biografi 
James Cameron blev født i Ontario i Canada, men flyttede i 1971 til Californien. Han debuterede som instruktør på filmen Piranha II, men fik først sit store gennembrud med Terminator, som han både skrev og instruerede. Efter Terminator lavede han Aliens, som er opfølgeren til Ridley Scotts Alien-film. Også den blev et stort hit. Hans næste film, The Abyss, fik ikke samme succes, men med Terminator 2 havde han igen et kæmpehit. Terminator 2 var den første film, der havde et budget på mere end $100 millioner, og havde da også nogen for den tid fantastiske computereffekter.

I hans næste film, Livsfarlig Løgn, arbejdede han igen sammen med Arnold Schwarzenegger. Hans foreløbigt sidste normale spillefilm kom i 1997 med megahittet Titanic.

Siden da har han dels produceret tv-serien Dark Angel og lavet flere undervandsfilm, hvor han har gjort brug af 3D-teknologi.

Den 18. december 2009 fik Camerons første film i 12 år premiere i de danske biografer. Den hedder Avatar og er en science fiction-film med banebrydende effekter. Til filmen har Cameron og kameramanden Vince Pace, sammen udviklet et banebrydende kamerasystem kaldet "Fusion Camera System". Cameron har tidligere arbejdet sammen med Pace på filmen The Abyss.

James Cameron dykkede i 2012 ned til Marianergraven, hvilket er verdens dybeste sted. Marianergraven er næsten 11 km dyb. Han foretog dykningen i marts 2012, og har senere tænkt sig at udgive en 3-D-film med sine optagelser og opdagelser af nye arter m.m. Denne dykning er den første siden Piccard og Walshs dyk i 1960.

Filmografi

Se også 

 Priser og nomineringer modtaget af James Cameron
 James Cameron's filmografi

Eksterne henvisninger 

 

Oscar for bedste instruktør
Golden Globe for bedste instruktør

Canadiere i 1900-tallet
Canadiere i 2000-tallet
Krybskytterne paa Næsbygaard

Krybskytterne paa Næsbygaard er en dansk film fra 1966 og den sidste film instrueret af Alice O'Fredericks.
 Manuskript Alice O'Fredericks og Ib Mossin.
 Instruktion Alice O'Fredericks.

Asbjørn Andersen spiller godsejeren af Næsbygaard, der har problemer med krypskytteri på godsets jorde.
Ib Mossin spiller en ansat på godset og har sat sig for at finde den ukendte krypskytte.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Asbjørn Andersen
 Ole Neumann
 Holger Juul Hansen
 Inger Stender
 Bertel Lauring
 Ib Mossin
 Jane Thomsen
 Baard Owe
 Helga Frier
 Gunnar Strømvad
 Ole Monty
 Christian Arhoff
 Karen Berg

Eksterne links 
 

Morten Korch-film
Danske film fra 1966
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Søskende (film)

Søskende er en dansk film fra 1966. Filmen kaldes også Dommeren.
Manuskript H.C. Branner efter eget skuespil.
Instruktion Johan Jacobsen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Gunnar Lauring
Bendt Rothe
Preben Lerdorff Rye
Birgitte Federspiel
Baard Owe
Vigga Bro
Ove Sprogøe
Asbjørn Andersen
Gyda Hansen
Ellen Margrethe Stein
Helge Scheuer
Jesper Langberg

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1966
Formel

Ordet formel har flere betydninger eller specialiseringer, men er overordnet en formél opskrift:
Matematisk formel (f.eks. Eulers formel, Herons formel...)
I kemi og biologi:
Kemisk formel
Empirisk formel
Strukturformel

Se også
Formelsamling
Formel 1
Søskende (flertydig)

Søskende kan være:

 Søskende – hovedbetydning; personer, der er fælles om en eller begge forældre.
 Søskende (film) – en dansk film
Simpelt fængsel

Simpelt fængsel (custodia honesta) er en tidligere dansk type fængselsstraf, der var hjemlet ved straffeloven af 1866. Simpelt fængsel efter straffeloven af 1866 var den mildeste form for fængselstraf, og var kendetegnet ved, at den indsatte ikke var undergivet sædvanlig fangekost. Simpelt fængsel var foreskrevet som straf for mindre alvorlige forbrydelser, og kunne idømmes fra 2 dage og op til 2 år. 

Simpelt fængsel blev med straffeloven af 5. april 1930 erstattet af hæftestraf.

Hæftestraffen blev i 2001 helt afskaffet. I dag findes kun bøde- og fængselsstraf.

Eksterne henvisninger 
 Straffeloven af 1866

Frihedsberøvelse
Edda

Edda har flere betydninger:

 Eddadigtene – digte om nordisk mytologi
 Ældre Edda – nedskrevet i det 13. århundrede (også kendt som den Poetiske Edda eller Sæmunds Edda (Codex regius)).
 Yngre Edda – nedskrevet omkring 1220 (også kendt som Snorres Edda, den anden Edda, og Prosa Edda).
 Gylfaginning – første sektion af den Yngre Edda.
 Skáldskaparmál – midterste sektion af den Yngre Edda.
 Háttatal – sidste sektion af den yngre Edda.

 Edda (tidsskrift) — norsk tidsskrift fra Universitetsforlaget
Se også
 Rigs vandring – hvor Edda er ophav til trællenes æt
Strandvejskvarteret

Strandvejskvarteret (også kaldet Komponistkvarteret og Komponistbyen) består af 393 byggeforeningshuse på et areal på cirka 70.000 m², umiddelbart vest for Svanemøllen Station på Ydre Østerbro i København.

Kvarteret blev opført i perioden 1893 til 1903 som trefamilieshuse og er bygget op omkring en central plads med mindesten fra 1916 for bebyggelsens fædre; Frederik Ferdinand Ulrich og Moses Melchior. Husene er tegnet af Frederik Bøttger for Arbejdernes Byggeforening. Den oprindelige pris for et af de 393 huse i Strandvejskvarteret lå på omtrent 8.200 kr., svarende til ca. 515.000 kr. i 2009-priser. I de fleste huse boede der en familie på hver af de tre etager, og selv om husene er større, end de ser ud udefra, var der ikke mere end 48 m² til hver familie. 

Kvarteret tager navn efter Strandvejen, selv om den begynder et stykke nord for bebyggelsen. Det skyldes, at da den nuværende Østerbrogade hed Strandvejen allerede fra Jagtvej og ikke som nu fra Svanemøllebroen, da husene blev opført (og frem til 1943). Størstedelen af vejene i kvarteret er navngivet efter komponister; derfor kaldes kvarteret også komponistkvarteret. Egentlig er det kun de nord-syd-gående gader, der har komponistnavne, idet de øst-vest-gående gader Landskronagade og Kildevældsgade tydeligvis har fået deres navne på anden måde.

Kvarteret afgrænses mod øst af Hornemansgade (mellem Edvard Griegs Gade og Kildevældsgade) og Østerbrogade (mellem Kildevældsgade og Hornemansgades udløb), mod vest af H.C. Lumbyes Gade (plus en husrække), mod nord af Berggreensgade (plus en husrække) og mod syd af Landskronagade.

Gaderne 
 H.C Lumbyes Gade – opkaldt efter komponisten  Hans Christian Lumbye
 Heisesgade – opkaldt efter komponisten Peter Arnold Heise 
 Kuhlausgade – opkaldt efter komponisten Friedrich Daniel Frederik Rudolph Kuhlau 
 Niels W. Gades Gade – opkaldt efter komponisten Niels Wilhelm Gade
 Weysesgade – opkaldt efter komponisten Christoph Ernst Friedrich Weyse 
 Hornemansgade – opkaldt efter komponisten Johan Ole Emil Horneman
 Berggreensgade – opkaldt efter komponisten Andreas Peter Berggreen
 Landskronagade  – opkaldt efter den svenske by Landskrona
 Kildevældsgade – opkaldt efter landstedet Kildevæld, der lå på hjørnet af Kildevældsgade og Østerbrogade. Det blev opført i 1743 og revet ned i 1930.

Kendte beboere
Helle Thorning-Schmidt boede i Kuhlausgade 40
Sophus "Krølben" Nielsen  boede i Weysesgade 39
Jens Henrik Højbjerg boede i Berggreensgade 29.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Strandvejskvarterets officielle hjemmeside
 Google Map med afgrænsning af kvarteret

Kvarterer i Østerbro
Beboelsesbygninger i København
Emeritus

Emeritus eller hunkønsformen  emerita (latin for "udtjent", flertal: emeriti eller emeritusser) er en betegnelse, der oprindelig blev brugt om en udtjent romersk soldat. Betegnelsen anvendes nu oftest som betegnelse for en præst, en lektor eller professor, der er pensioneret (henholdsvis pastor emeritus, lektor emeritus og professor emeritus).  Det er imidlertid ikke alle pensionerede, der automatisk har titlen; i universitetsverdenen forudsætter det en ledelsesbeslutning og en fortsat formel tilknytning til institutionen.

Kilder 

Titler
Salmonsens
Akademisk rang
Forladegevær

Forladegevær eller forlader er den udbredte betegnelse for et gevær, hvor der lades gennem løbet ved først at putte krudtladning i og efterfølgende projektilet, der blev slået i bund med en ladestok. 

Forladegeværer blev erstattet af bagladegeværer fra 1850'erne, da det tog væsentlig længere tid at genlade et forladegevær end et bagladegevær.

Skydevåben
Charlotte Ernst

Charlotte Motzfeldt Ernst Reichhardt (13. februar 1939 i København – 11. juni 1973 smst) var en dansk skuespillerinde.

Hun var gift med skuespilleren Poul Reichhardt og mor til Caroline, Frederikke, Henriette og Peter Reichhardt.

Indspillede kun tre film.

Hun døde i 1973 af leukæmi, 34 år gammel, og er begravet på Ordrup Kirkegård.

Udvalgt filmografi 
 Syd for Tana River – 1963
 Et døgn uden løgn – 1963
 Sikke'n familie – 1963

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Personer døde af kræft
Sikke'n familie

Sikke'n familie er en dansk film fra 1963, instrueret af Alice O'Fredericks og Jon Iversen efter manuskript af Jan Hay.

Medvirkende 
 Gunnar Lauring
 Jessie Rindom
 Baard Owe
 Charlotte Ernst
 Karl Stegger
 Lisbeth Movin
 Judy Gringer
 Ib Mossin
 Jørgen Beck
 Lone Hertz
 Bent Børgesen
 Poul Reichhardt

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1963
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Film instrueret af Jon Iversen
Jeg er sgu min egen

Jeg er sgu min egen er en dansk filmmusical fra 1967 med manuskript af Klaus Rifbjerg og instruktion af Erik Balling. Titlen henviser til sidste linje af Piet Heins kendte gruk Lille kat.

Handling 

Annie (spillet af Daimi) er en ung pige, der kommer ud fra en ungdomsinstitution og skal prøve at få et liv. Hun har masser af mod på livet og hader bånd, men ender i retten efter at have været indblandet i et slagsmål. Her idømmes hun optagelse i bagermester Hyldersens (Bundgaard) familie, hvilket Annie dog ikke bryder sig om. Hun smutter ud om aftenen for at opsøge beatmusikeren Anders (Cæsar), men værgen (Sprogøe) finder hende og truer hende med, at hun kommer på institution igen. Annie benytter sig af den rige beundrer Christian (Steen), der har inviteret hende til rævejagt på forældrenes gods. Da værgen opsøger Christian og fortæller ham om hendes fortid, siger denne, at han skal giftes med Annie. Anders og hans orkester spiller til bal på godset, og Anders og Christian kommer op at slås om Annie, der imens stikker af. De prøver at finde hende, og det ender med, at hun bliver gift med Christian, så hun kan få fred for værgen. I slutscenen synger Anders for Annie, mens hun ligger i ægtesengen, og både han og Christian spørger hende: "Hvis er du?", hvortil Annie svarer med et frejdigt: "Mjav!" med et spil på Piet Heins gruk.

Medvirkende 

 Daimi Gentle
 Peter Steen
 Bjarne "Cæsar" Rasmussen
 Poul Bundgaard
 Ove Sprogøe
 Poul Reichhardt
 Kirsten Walther
 Vigga Bro
 Christiane Rohde
 Gyda Hansen
 Bendt Rothe
 Karl Stegger
 Henrik Wiehe
 Ole Monty
 Else Marie Hansen
 Jørgen Beck
 Stig Hoffmeyer
 Bent Warburg
 Bjørn Spiro
 Gunnar Bigum

Sange 
Musikken i filmen er skrevet af Bent Fabricius-Bjerre, og Klaus Rifbjerg har skrevet teksterne. Blandt sangene kan nævnes:
 "Jeg sætter min hat som jeg vil" (sunget af Daimi)
 "Duerne flyver" (Cæsar)
 "Gå – gå!" (Daimi)
 "En sæk af gode øjeblikke" (Daimi)

Beatorkesteret i filmen spilles af The Defenders, der var meget populære på det tidspunkt. De spiller med på nogle af numrene.

I filmen medvirker endvidere den britiske supergruppe Cream i en scene, hvor orkesteret spiller sangene "World of Pain" og "We're Going Wrong".

Scenografi 
En stor del af filmen er indspillet "on location", navnlig i København, mens nogle scener er bevidst stiliseret og optaget i studie. Det gælder blandt andet en scene, hvor Annie fortæller en løgn om en engelsk kaptajn (Reichhart), hun skal giftes med, samt balscenen på godset, hvor gæsterne står stift rundt i dekorationen for at vise overklassens tomhed.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Musicalfilm fra Danmark
Danske film fra 1967
Film instrueret af Erik Balling
Asfaltskærer

En asfaltskærer er en enorm rundsav (typisk med klinge ml. 1 og 2 m i diameter) som er bygget til at skære i stenmaterialer. Maskinen er normalt udstyret med en vandtank, så man kan vande det område der skal skæres i. Dette er bl.a. for at holde på støvet, men mere vigtigt for at holde klingen afkølet, så den ikke bliver skæv eller knækker tænderne.

Asfaltskærere er en fast del af udstyret hos mange entreprenører, der graver kloakker op, lægger fjernvarme eller i øvrigt arbejder med vejens udseende eller underlag.

Entreprenørmaskiner
Asfaltfræser

En asfaltfræser er en maskine der kan skrælle et lag af en belægning, enten for at sænke højden inden ny asfalt lægges på, eller for at fjerne toppe af asfalt, typisk på stoppesteder og inden lyskryds med meget tung trafik.

Maskinen er enten ophængt bag på en traktor og drevet af traktorens kraftudtag, elle den mere avancerede model er selvkørende med hjul eller larvebælter der kan højdejusteres individuelt for at få den rigtige hældning på fladen.

De fleste fræsere fungerer ved at en cylinder (valse) med takker på kører rundt og flår små stykker af belægningen. Det afrevne materiale kaldes asfaltfræs. Visse maskiner samler fræset op og kan med et transportbånd læsse det direkte på en lastbil.

Asfaltfræset recirkuleres som regel, enten i ny asfalt, som toplag på grusveje og -pladser eller som fyld i genbrugsstabil.

Entreprenørmaskiner
Stoppested

Et stoppested er et fastlagt sted på eller ved en vej, hvor busser og sporvogne stopper for at medtage eller afsætte passagerer.

Mange stoppesteder er blot markeret med et skilt eller et venteskur i vejkanten, mens andre er et indhak i rabat eller fortov (en buslomme). I visse områder er der ikke faste stoppesteder; her rækker man armen ud, når bussen kommer, for at stoppe den. Af og til kaldes sådanne strækninger vinkezoner. De helt store stoppesteder findes typisk ved stationer, lufthavne og store centrale pladser, og er egentlige parkeringsarealer, hvor der ofte kun er adgang for bybusser og fodgængere.

Indretning 

Busstoppesteder kan indrettes på flere måder:
 Stoppesteder langs kantsten anvendes på veje med begrænsede færdselsmængder (lokalveje) eller veje med prioritering for busdriften (busveje) samt hvor muligheden for buslomme ikke er til stede.
 Buslommer indrettes på veje med større færdselsmængder. Hvis der tillige er etableret cykelsti, følger denne lommen bagom selve venteperronen.

Busstoppesteder kan være forsynet med:
 Bænk
 Venteskur eller ly
 Køreplansoversigter for linjer, der stopper ved stoppestedet
 Affaldskurv
Vejen ud for stoppestedet, hvor bussen holder, kan være forsynet med en busplade, som er et ekstra slidstærkt område af asfalt, for at undgå at der dannes nedsænkede spor (sporkøring), når de tunge busser bremser og accelererer.

Litteratur 
 Byernes trafikarealer, hæfte 9: "Anlæg for parkering og standsning m.v."; Vejdirektoratet – Vejregeludvalget juni 1991;

Noter 

Kollektiv trafik
Vejens udstyr
Skilte
Søbygård Sø

Søbygård Sø ligger i Favrskov Kommune på grænsen mellem Hammel, Søby og Sall Sogne. Søen har navn efter hovedgården Søbygaard, der ligger ved søens vestlige ende. Vandet i søen kommer fra Møllebæk i øst og det løber ud mod vest gennem Gjern Å til Gudenåen. Søen er på alle sider omgive af skov, Sall skov mod nord og Søbygård skov mod syd.

Søens vandspejl ligger 34 meter over havets overflade.

På visse gamle kort ses søen opført med navnet Sall Sø.

Tæt ved den nordvestlige bred af Søbygård Sø og ved dennes udløb, har der førhen ligget en befæstet borg. Borgen antages at være meget gammel, men alderen er indtil videre ubestemt og kun fastsat til Middelalder (ca. år 1067 til 1535 e.Kr.). Voldstedet har været registreret i Nationalmuseets arkiver siden 1892 og det er fredet.

Miljøproblemer 
I 1970'erne opnåede søen en tvivlsom berømmelse som en af Danmarks mest forurenede søer. På et tidspunkt blev der i søen målt en pH-værdi på ikke mindre end 11,2. Baggrunden var en kraftig udledning af spildevand fra Hammel by, som bl.a. indeholdt store mængder af affald fra det lokale svineslagteri. Det ledte til et ekstremt højt eutrofi niveau med bundvendinger og iltsvind til følge og man brugte udtrykket "den rådne sø". I mellemtiden er der sket store forbedringer, idet slagteriet er nedlagt og der er bygget rensningsanlæg ved den østlige ende af søen.

Referencer

Kilder
 Fuglelokaliteterne i Århus Amt Bd. I ; DOF 1998, Søbygård Sø s.139-140

Eksterne links
 Søbygård Sø  Favrskov Naturportal, Favrskov Kommune

Søer i Favrskov Kommune
Sall Sogn
Granslev Å

Granslev Å er et mindre vandløb i Favrskov Kommune. 

Granslev Å udspringer ved Tulstrup i Sall Sogn, hvorfra den løber mod nordøst og danner grænse mellem Sall Sogn og Hammel Sogn. Ved Pøt Mølle drejer den mod nord. På denne del danner den grænse mellem Haurum Sogn og Skjød Sogn. Åen fortsætter mod nord, løber øst om Granslev, inden den munder ud i Lilleåen sydøst for Laurbjerg. Derigennem er Granslev Å en del af Gudenå-systemet.

Granslev Å løber i bunden af Granslev Ådal, som deler den nordlige del af Frijsenborgskovene i to.

Kilder
 Favrskov Kommune: Frijsenborg/Granslev Ådal , Favrskov Naturportal (hentet 3. marts 2015)

Sall Sogn
Vandløb i Favrskov Kommune
Gudenå
Gjern Å

Gjern Å er et vandløb i Midtjylland. Åen har sit udspring i den vestlige ende af Søbygård Sø ved hovedgården Søbygaard. Herfra løber den mod sydvest gennem Gjern by og Gjern bakker inden den munder ud i Sminge Sø og Gudenåen.

Gjern Ådal er et levn fra en vældig flod af smeltevand, der skar sig ned i landskabet i slutningen af sidste istid. Smeltevandet kom fra de gletsjer fremstød, der dengang dækkede store dele af Jylland og det skulle finde sin naturlige vej mod havet, som dengang var sydvest mod Gudenådalen. Åen er i dag kendt for sine markante meanderbuer.

Kilder 
 Gjern Bakker - Gudenådalen Silkeborg Kommune

Vandløb i Silkeborg Kommune
Vandløb i Favrskov Kommune
Gudenå
Terminator

Terminator (originaltitel: The Terminator) er en amerikansk science-fiction film fra 1984. Den blev instrueret af James Cameron og havde Arnold Schwarzenegger, Michael Biehn og Linda Hamilton i hovedrollerne.

Handling 

Den unge Sarah Connor finder sig selv blive jagtet af en morder uden at hun kan finde en årsag. Hun bliver dog i første omgang reddet af Kyle Reese, som tager hende med sig og forklarer hende at han og manden der er ude på at slå hende ihjel er kommet fra fremtiden. I fremtiden har maskinerne taget magten og de overlevende mennesker kæmper mod maskinerne med Sarah Connors fremtidige søn John Connor som leder.

Nu er Kyle blevet sendt tilbage for at redde hende fra den Terminator der er blevet sendt tilbage for at slå hende ihjel af maskinerne. En Terminator er en maskine der er beklædt med menneskehud og kan modstå alle normale våben. I løbet af filmen og deres flugt fra Terminatoren forelsker Sarah og Kyle sig og Kyle bliver da også far til den fremtidige oprørsleder John Connor. 

Det lykkedes selvfølgeligt at få ødelagt Terminatoren, Kyle dør dog også, og til sidst i filmen ser man en gravid Sarah Connor beslutte sig for en gang at fortælle sin søn at han selv vil sende sin far tilbage i tiden for at redde hende.

Robotter 
T-600 er en serie af cyborger fra Terminatorfilmene. Den betragtes som en prototype eller forgænger til den bedre kendte T-800-serie, som er med i de tre første film.

Medvirkende 
 Arnold Schwarzenegger som Terminatoren
 Michael Biehn som Kyle Reese 
 Linda Hamilton som Sarah Connor 
 Paul Winfield som politiassistent Ed Traxler 
 Lance Henriksen som kriminalbetjent Vukovich 
 Bess Motta som Ginger Ventura 
 Earl Boen som psykolog dr. Peter Silberman 
 Rick Rossovich som Matt Buchanan, Gingers kæreste

Citater 
Jeg vender tilbage – (I'll be back) - Terminator

Kom med mig hvis du vil leve – (Come with me if you want to live) - Kyle Reese

Lyt og forstå. Terminatoren er der ude. Man kan ikke forhandle med den. Man kan ikke tale den til fornuft. Den har ingen medlidenhed, ingen dårlig samvittighed, ingen frygt. Og den vil absolut aldrig stoppe, nogensinde, indtil du er død. – (Listen. And understand. That terminator is out there. It can't be bargained with. It can't be reasoned with. It doesn't feel pity, or remorse, or fear. And it absolutely will not stop, ever, until you are dead.) - Kyle Reese

Efterfølgere 
 Terminator 2: Dommedag
 Terminator 3: Rise of the Machines
 Terminator Salvation
 Terminator Genisys
 Terminator Dark Fate

Eksterne henvisninger 

 

Amerikanske film fra 1984
 
Science fiction-film fra USA
Engelsksprogede film
Film instrueret af James Cameron
Stop-motion animerede film
Sall-Thorsø Pastorat

Sall-Thorsø pastorat var et pastorat, som bestod af Sall Sogn som hovedsogn og Thorsø Sogn som annekssogn. Det er uvist, hvornår pastoratet er oprettet; men det er formentlig sket før reformationen.

Præstegården lå umiddelbart øst for Sall Kirke. Som præster i sognet kendes:

Jens Mikkelsen (1580)
Niels Christensen (1629)

Pastoratet blev opløst ved kongelig reskript af 12. juli 1673. Herefter blev Thorsø Sogn anneks til Vejerslev-Aidt Pastorat, mens Sall Sogn blev anneks til Hammel-Voldby Pastorat. Baggrunden for ændringen har formentlig været, at sognepræsten i Vejerslev-Aidt Mogens Grave ønskede et større pastorat og dermed bedre indtægter. Hans bror Erik Grave var biskop i Århus og kunne derfor opfylde dette ønske.

Pastorater i Århus Stift
Tulstrup

Stednavnet Tulstrup findes mange steder i landet, se under:
 Tulstrup (Græsted Sogn) bebyggelse, ejerlav i Græsted Sogn
 Tulstrup (Hillerød Kommune) bebyggelse, ejerlav i Alsønderup Sogn
 Tulstrup (Hvam Sogn) bebyggelse, ejerlav i Hvam Sogn
 Tulstrup (Ikast-Brande Kommune) bebyggelse, ejerlav i Ikast Sogn, Ikast-Brande Kommune
 Tulstrup (Sall Sogn) bebyggelse i Sall Sogn
 Tulstrup (Skanderborg Kommune) bebyggelse, ejerlav i Tulstrup Sogn (Skanderborg Kommune)
 Tulstrup (Århus Kommune) bebyggelse, ejerlav i Tulstrup Sogn (Århus Kommune)
 Tulstrup Enge (Bording Sogn) område i Bording Sogn
 Tulstrup Enge (Ikast Sogn) område i Ikast Sogn
 Tulstrup Hegn område i Grønholt Sogn
 Tulstrup Hede område i Ikast Sogn