kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Teleologi

Teleologi er læren (græsk λόγος (logos)) om processers hensigt eller formål (græsk τέλος (telos)). Teleologi betyder kort sagt formålsrettethed eller formålsårsag.

I skolastikken antog man, at alle ting har en iboende tendens til at virkeliggøre sit eksistensgrundlag. Enhver hændelse kunne dermed tolkes som meningsfuld, fordi den havde som mål at opnå hensigten bag den pågældende tings eksistens. Den ontologiske position: at alle processer er teleologiske, dvs. har et dybere formål, kaldes finalisme.

I biologien er teleologiske forklaringer blevet erstattet af teleonomiske forklaringer, fordi biologiske processer og tilpasninger ser ud som om de har et mål i fremtiden, mens de egentlig har en årsag i fortiden.

Formålsårsagen er en del af den platonske forestillingsverden, og dermed en del af dialektikken.

Se også
 Formål
Metafysik
Filosofi
Business intelligence

Business Intelligence (BI) er et udtryk inden for softwareløsninger. Ordet dækker et bredt spektrum af softwareløsninger, som typisk trækker data ud af et eller flere kildesystemer, transformerer dem til noget enklere, og indsætter dem i en ny database (data warehouse) eller datastruktur som er lettere for slutbrugere at anvende til rapportering og statistik. Et fællestræk er, at BI bruges til at skabe overblik over virksomhedens myriader af data. Værdien i business intelligence opstår således ved inddragelse af virksomhedens væsentlige data indenfor f.eks. økonomi, produktion, kundedatabaser, timeregistrering og løn.

Der benyttes værktøjer som softwareapplikationer og analysemetoder til indsamling og omdannelse af data til oplysninger, som muliggør fremtidige forretningsstrategier og beslutninger.

Komponenter 
 Indsamling af data, ofte automatiseret, på tværs af forskellige datakilder
 Dataintegration og -kvalitet
 Behandling, udvælgelse, gruppering og statistisk behandling af data
 Præsentation og afrapportering af data
 Fremskrivning af data ved hjælp af analyse og forecasts.

Se også 
 Målstyring
 Performance management

 
Information management
Dataforvaltning
Byer i Rusland

Byer i Rusland, liste over større byer i Rusland.

Størrelsesmæssig oversigt

Noter

Referencer

Eksterne henvisninger
Jordaan

Jordaan er et distrikt i byen Amsterdam i Holland.

Historie til anden verdenskrig 
Bygningen af Jordaan begyndte i 1612 for at huse arbejderklassen. Gaderne og kanalerne blev bygget ifølge gamle grøfter og stier. I det 19. århundrede blev seks af Jordaans kanaler fyldt inklusiv Rozengracht, der nu er den primære færdselsåre i området. Sporvognslinierne 13, 14 og 17 løber på denne gade.

Den mest almindelige teori om navnets oprindelse er at det er udledt af det franske ord jardin, der betyder have. De fleste gader og kanaler i Jordaan er opkaldt efter træer og blomster. En anden teori er at Prinsengrachtkanalen engang havde tilnavnet Jordaan (det hollandske navn for floden Jordan), og at området på den anden side af kanalen ligeledes kom til at hedde dette.

Området var traditionelt en bastion for venstrefløjssympatisører. Der var store uroligheder i 1835, 1886, 1917 og 1934. Februarstrejken i 1941 startede med møder på Noordermarkt pladsen.

Nu 
Jordaan er nu et af de dyreste områder i Holland. Området er blevet "yuppieficeret" og mange af de oprindelige indbyggere er flyttet ud af byen til billigere områder, primært til Almere og Purmerend.

Jordaan er hjemsted for mange kunstgallerier, især med moderne kunst. Spredt over hele området er der ligeledes mange specialitetsforretninger og restauranter og der holdes markedes jøvnligt på Noordermarkt, Westerstraat (Lapjesmarkt tøjmarkedet) og Lindengracht.

Jordaan havde en livlig musikscene i et 20. århundrede. Flere af de mest populære musikere har mindestatuer, inklusiv sangeren Johnny Jordaan, der har en mindestatue på hjørnet Prinsengracht og Elandsgracht. Jordaanfestival, der fejrer områdets musiske tradition holdes årligt.

Jordaan har en høj koncentration af hofjes (baggårde), mange af dem med restaurerede huse og fredfyldte haver. Disse baggårde blev bygget af rige mennesker til ældre kvinder som en form for velgørenhed. I 1970'erne var de fleste, som resten af området, i en meget dårlig forfatning. Efter de er blevet restaureret blev de beboet af primært kunstnere, studerende og enkelte ældre mennesker.

Anne Franks hus, hvor Anne Frank skjulte sig under 2. verdenskrig, ligger på kanten af Jordaan på Prinsengrachtkanalen. Rembrandt tilbragte de sidste år af sit liv i Jordaan på Rozengrachtkanalen. Han blev begravet i Westerkerkkirken, på hjørnet af Rozengracht og Prinsengracht.

Eksterne links 

 Jordaan WEB (Baggårde og stentavler i Jordaan)
 start Amsterdam (virtuelt besøg i Jordaan)
 Jordaan information "gør" og "gør ikke"
 Jordaan INFO (Hollandsk)

Amsterdam
Bydele
Karakorum

For bjergkæden af næsten samme navn, se Karakoram.
Karakorum (eller Qaraqorum, K'a-la-k'un-lun, Khara-khorin, Kharakhorum, Khara Khorum på klassisk mongolsk) var tidligere et gammelt palads som også fungerede som hovedstad for Det mongolske rige for en periode på omkring tredive år i 1200-tallet. Ruinerne af paladset ligger i det nordøstlige hjørne af provinsen Övörhangay i Mongoliet, sydvest for den moderne hovedstad Ulaanbaatar, og tæt ved byen Harhorin og Erdene Zuu-klostret. 

Arkæologiske fund har vist at bebyggelsens økonomisk var baseret på udvinding af metal ved Orhonfloden. Fund på stedet omfattede pilespidser, jerngryder, hjulaksler, rester efter produktionen af keramiske fliser og skulpturer, glas- og bearbejdning af uld, samt silke og mønter fra Kina . Selve paladsets tag var dækket af grønne teglsten, og alle tag var sandsynligvis rigt ornamenterede. Det er også blevet gjort fund af husgeråd og af porcelæn- , bronze-, sølv- og gulddekorationer. 

Området omkring Karakorum har været landbrugsland og var en gang rigt på mineraler som kunne udvindes ved minedrift. Det er gjort fund viser at stedet måske var beboet allerede i 700-tallet.

Noter 

Mongoliets geografi
Jumpin' Jack Flash

"Jumpin' Jack Flash" er en sang fra det engelske rock ’n’ roll band The Rolling Stones, og den blev udgivet som single i 1968. Den bliver kaldt et ”overnaturlig Delta blues nummer på vegne af det swingende London"  af Rolling Stone. Sangen bliver betragtet som et tilbageblik på The Stones blues rødder efter at have prøvet at eksperimentere med andre genre på tidligere albummer som Between The Buttons og Their Satanic Majesties Request.  Den er en af The Stones mest populære og genkendelige sange, og "Jumpin' Jack Flash" findes på et utal af film, og opsamlingsalbummer som Through the Past, Darkly (Big Hits Vol. 2), Hot Rocks, Singles Collection, og Forty Licks.

Inspiration og indspilning 

Skrevet af Mick Jagger og Keith Richards begyndte indspilningerne til ”Jumpin' Jack Flash” under Beggars Banquet optagelserne i 1968 (selvom den ikke blev udgivet på dette album).
Om sangen sagde Jagger i et interview fra 1995 med Rolling Stone:” Den handler om at have en hård tid, og komme ud af det. Bare en metafor om at kom ud af alle de der syre ting .”

Keith Richards siges at spillede bass i stedet for Bill Wyman. I hans biografi, Stone Alone, fra 1990 hævder Wyman at han fandt på sangens guitar riff på et orgel uden at blive krediteret for det. 

En historie om sangen afslører Richards (under et interview i 2003 på The Rolling Stones DVD Four Flicks) at, han og Jagger skrev sangen efter de blev vækket en morgen, mens de var i Richards hus Redlands, af lyden af en mand der gik fordi vinduet. Da Jagger spurgte hvem manden var, svarede Richards:” Åh, det er Jack, det er Jumpin’ Jack,” (Richards gartner). Sangen stammede derfra . 

”Jumpin' Jack Flash” blev spillet live til The Rolling Stones Rock and Roll Circus . Sangen kan findes på live albummene Get Yer Ya-Ya's Out!, Love You Live, og Flashpoint.

Udgivelse og efterfølgende 

Udgivet den 24. marts 1968, fløj ”Jumpin' Jack Flash”
til tops i England, og blev nummer 3. i USA. B-siden på både den amerikanske og den engelske version var ”Child of the Moon”. Det første album som sangen optrådte på var deres 1969 opsamlingsalbum  Through the Past, Darkly (Big Hits Vol. 2),, et år efter singlen blev udgivet.

I marts 2005 placerede Q (magazine) ”Jumpin' Jack Flash”
Som nummer 2. på deres liste over de 100 bedste guitar nummer . I 2004 udnævnte Rolling Stone sangen på plads nummer 124 . på deres liste over de 500 bedste sange overhovedet. VH1 gav nummeret en 65. plads i deres show over de 100 bedste rock sange .

Eksterne henvisninger 
Officiel tekst
Hør The Rolling Stones ”Jumpin' Jack Flash” fra 1968

Fodnote 

Rolling Stones-sange
Singler fra 1968
Wormskonkordatet

Wormskonkordatet, også kaldet Pactum Calixtinum af historikere, var et konkordat mellem pave Calixtus 2. og den tysk-romerske kejser Henrik 5. den 23. september 1122 ved byen Worms. Konkordatet afsluttede den første periode med strid mellem kongemagt og paven.

Konkordatet blev et kompromis, som paven i det lange løb kom til at tabe mest på. I andre lande skulle biskopper vælges på sædvanlig vis, men i Tyskland fik kejseren vetoret. Dette kom særligt frem gennem den såkaldte investitur (konflikten blev kaldt investiturstriden), hvor biskoppen fik bispering og bispestav af kongen og ikke af den, som forrettede messen, normalt en anden biskop.

Wormskonkordatet blev bekræftet af Calixtus II under det første Laterankoncil i 1123.

Baggrunden for, at paven gik med til dette konkordat, kan være kejserens store magt på denne tid, da indholdet i konkordatet både politisk og kirkeretsligt er ganske tvivlsomt.

Eksterne henvisninger 
 Konkordatets tekst på engelsk
 Om Wormskonkordatet ved Jørgen Marcussen

Kirkehistorie
Romerskkatolske kirke
Romerskkatolske kirke i middelalderen
Tysklands historie
Europa i 1100-tallet
Vicksburg

Vicksburg er en by i Warren County, Mississippi 32°20′10″N, 90°52′31″W. Den ligger 377 km nordvest for New Orleans og 65 km vest for Jackson, hovedstaden i staten Mississippi, dér hvor Yazoo-floden løber ud i Mississippi-floden.

Vicksburg er en ret lille by. Ved folketællingen i år 2000 havde den 26.407 indbyggere. Byen er kendt for sin rolle under den amerikanske borgerkrig hvor byen var centrum for Vicksburg kampagnen. 
  
Byen blev grundlagt i 1826 og blev opkaldt efter ’’Newitt Vick’’, en metodistpræst, som var militærnægter under uafhængighedskrigen i 1776. 

Byen ligger på en lerbanke syd for et stort sumpområde. Det var derfor et oplagt sted at lægge en fæstning, som kunne kontrollere sejladsen på Mississippi floden. 

I foråret 1862 blev New Orleans indtaget af Unionens tropper, hvilket lukkede Mississippi for sejlads for Sydstaterne. Floden var imidlertid også lukket for Unionen, hvilket ikke mindst skyldtes fæstningen i og omkring Vicksburg.

I løbet af 1862 trængte Unionens tropper sydpå langs Mississippi til sumpene nord for byen, men kunne ikke bryde igennem. I løbet af vinteren forsøgte Unionens styrker alt muligt, men uden held. 
I løbet af godt to måneder frem til den 4. juli 1863 lykkedes det dog general Ulysses S. Grant og hans hær at afskære, omringe og belejre Vicksburg gennem Vicksburg kampagnen.

Byen overgav sig på uafhængighedsdagen den 4. juli, og indtil 1944 blev der ikke fejret noget på denne dag i Vicksburg.

Byer i Mississippi
Vanderup

Vanderup (dansk) eller Wanderup (tysk) er en landsby og kommune beliggende på gesten få kilometer sydvest for Flensborg i Sydslesvig. Administrativt hører kommunen under Slesvig-Flensborg kreds i den tyske delstat Slesvig-Holsten. Kommunen samarbejder på administrativt plan med andre kommuner i omegnen i Skovlund kommunefællesskab (Amt Schafflund). Landsbyen er sogneby i Vanderup Sogn. Sognet lå i Vis Herred og enkelte kolonistgårde i øst i Ugle Herred (Flensborg Amt, Sønderjylland), da området tilhørte Danmark.

Geografi 
Terrænet omkring Vanderup er en forholdsvis flad og tør hedeslette med sandede jorder. Landskabet domineres af landbruget med sparsomme skovarealer. Øst for landsbyen løber Jerrisbækken mod syd langs Jerrishøj Skov mod landsbyerne Sollerup og Hønning (Hynding), hvor åen udmunder i Trenen. Jerrisbækken har tilløb af den lille Ellebæk (Ellbek). På en strækning danner åen grænsen mod Jerrishøj Kommune og Eggebæk Sogn. Sydvest for Kragsted ligger Kragsted Mose. Flensborg-Husum Chausee (B 200) passerer kommunen og sognet.

Kommunen omfatter ved siden af selve Vanderup Birkvang (Birkwang), Frøsig (Friesik), Grønbjerg (Grünberg), Julianehøj (Julianenhöh), Kellerholm, Kærager eller på ældre dansk Kjærager (Kieracker), Kragsted (Kragstedt), Sønderby (Sünneby), Østerkær (Osterkjer) og Vesterkær (Westerkjer).

Historie 
Vanderup er første gang nævnt 1377 (Dipl. Flensb.). Forleddet er afledt af personavn *Wambi, en afledning til oldnordisk vǫmb (sml.  ældre dansk vom) i betydning mave. Det er samme stednavn som Vamdrup ved Kolding. Navnet kan også henføres til vand. Tidligere var der flere store moser i omegnen (f.eks. Kragsted Mose).

Stednavnet Birkvang er første gang dokumenteret 1854. Bebyggelsen Birkvang går tilbage til en halvgård udflyttet fra Vanderup. Stednavnets forled er afledt af trænavnet birk. Stednavnet betegner altså en mark eller indhegning (vang) bevokset med birketræer. Stednavnet Frøsig er første gag dokumenteret 1801. Forleddet er antagelig afledt af frøkorn. Kragsted er første gang nævnt 1472. Forleddet er enten afledt af mandsnavn glda. kraki (oldn. kraki) eller fuglenavnet gada. og old. krāka for krage.

Vanderup Kirke er fra 1200-tallet, opført af kampesten med tegtag uden tårn og med et klokkehus mod vest. Den var i den katolske tid et kapel hørende under Store Vi Sogn. Kirkesproget var før 1864 blandet dansk-tysk, skolesproget var dansk.

De østlige kolonistbyer hørte dels under Ugle Herred, enkelte gårde i Vanderup under Slevig Domkapital eller Flensborg hospital. En gård i Kærager  hørte til Lindeved, en i 1500-tallet under Satrupholm og senere under Langsted.

Våben 
Kommunenseglet viser en sort-hvid ko i øverste og en guldkæde i nederste felt i farverne guld og grøn.

Galleri

Eksterne henvisninger 

 Vanderup Kommune

Noter 

Byer i Kreis Slesvig-Flensborg
Byer i Slesvig-Holsten
Andersens julehemmelighed

Andersens julehemmelighed er en voksen-julekalender fra 1993, der blev sendt på TV 2 samme år og blev genudsendt i 1998 og 2016. Julekalenderen er skrevet af Lars Mering og Anne-Marie Olesen efter idé af Sten Hasager og er instrueret af Claus Bue. Det er den mest sete voksen-julekalender 1992-2010 med et seertal på 1.650.000 i gennemsnit.

Handling 
Julekalenderen handler om Julemand 39, som ikke har gjort sit job ordentligt. Derfor skal han op til julemandseksamen igen. Hvis han dumper, bliver han degraderet til julenisse. Hans eksamensopgave bliver at få en familie, der ikke længere holder jul, til at holde jul. Ved lodtrækning trækker han familien Andersen (far Tage, mor Åse og datter Putte). Den mest julefjendske familie nogensinde! De gemmer på en forfærdelig hemmelighed om, hvorfor de ikke holder jul.

Medvirkende 
Julemand 39 spilles af Claus Bue selv, mens hans assistent, Fritz, bliver spillet af Søren Østergaard. Andre roller bliver spillet af Torben Zeller, Niels Olsen og Søren Hauch-Fausbøll. De var improvisationsensemblet Så hatten passer og lavede Hatten Rundt og senere Hatten I Skyggen.

Yderligere optræden 
Personerne Putte (Søren Hauch-Fausbøll) og Åse Andersen (Torben Zeller) optrådte udover julekalenderen i et afsnit af Michael Meyerheims talkshow. Putte optrådte med sin sang, der også er med i Andersens Julehemmelighed (med undtagelse af en enkelt improviseret sætning af sangen om medgæsten Mimi Jakobsen). Åse spurgte desuden Mimi Jakobsen om hun kunne overtale sin mand tv-værten Bengt Burg til at ændre navnet på sit tv-program – Lykkehjulet – til Lykke-skibet eller Lykkeringen, eftersom Åse får et alvorligt anfald hver gang ordet 'jul' bliver nævnt.

Claus Bue, Torben Zeller, Niels Olsen, Søren Østergaard og Søren Hauch-Fausbøll lavede i 1994 den humoristiske sang De tolv julegaver der er på CD'en "En julehilsen", som blev udgivet til støtte for AIDS-fondet. Den omhandler de 'tolv gaver', Åse Andersen fik af sin familie juleaften.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Komedieserier fra Danmark

Tv-julekalendere
Danske tv-serier fra 1990'erne
Hamarkameratene

Hamarkameraterne, ofte forkortet til HamKam, er en norsk fodboldklub fra Hamar, som spiller i den næstbedste norske liga, Adeccoligaen. Klubben spiller på Briskeby gressbane og dens bedste placering er en 3. plads i Tippeligaen fra 1970.

Klubbens førstehold trænes af Jakob Michelsen. Ståle Solbakken trænede HamKam før han kom til FC København i 2005.

Norske Mesterskaber 
Ingen

Danske spillere 
 Jan Michaelsen
 Morten Bertolt
 Jess Thorup
 Peter Sørensen
 Thobias Ndungu
 Marco Priis Jørgensen
 Jacob Egeris
 Ahmed Daghim

Links/Henvisninger 
 HamKams hjemmeside

Fodboldklubber i Norge
Etableret i 1918
Kameratene
Mary Kate & Ashley på farten

Mary Kate & Ashley på farten er en amerikansk tegnefilmsserie baseret på Mary-Kate og Ashley Olsen.

Handling 

Specialagenterne Misty og Amber (Mary-Kate og Ashley) bekæmper skurke verden over. Ved hjælp af high tech-dimser og deres egen stil udfører de redningsaktioner og beskytter planeten over fem afsnit.

I dette afsnit prøver de mentale kræfter med den berygtede kosmetikdronning Renee La Rouge. Uanset om det handler om frembringelse af tankekontrollerende makeup i Paris, sabotage af et katteshow i Cairo eller klovnerier i et cirkus i Quebec, sætter hun de to agenter på den ultimative prøve.

Danske stemmer 
 Amalie Dollerup – Mary Kate
 Julie Lund – Ashley

Animerede tv-serier
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Dahuk

Dahuk (, Duhok; ; staves også Duhok eller Dohuk) er en by, beliggende i det nordlige Irak og er hovedbyen i provinsen Dahuk.

Byen har  indbyggere, som hovedsageligt er kurdere og assyrere.

I følge kilder stammer navnet Dahuk fra kurmanji, hvor det betyder "Lille landsby".

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Irak
Kurdistan
Adventskirken

Adventskirken, også kendt som Ungdommens Kirke, er en kirke i den danske folkekirke, som ligger på hjørnet af Jyllingevej og Sallingvej i Vanløse.

Historie 
Kirken blev opført efter en arkitektkonkurrence udskrevet af Kirkefondet i 1940. Kirkens arkitekt var kongelig bygningsinspektør Erik Møller. Kirken blev rejst af Kirkefondet for midler indsamlet blandt kristne ungdomskorps og foreninger i Danmark. Bygningen stod færdig i 1944.

Kirkebygningen 
Kirken har mønstermurede facader bestående af røde mursten samt rudeformet mønstermuring på med lysere sten på de vinduesløse langsidder. På sydsiden er ligger indgangen, som er en bred fladbuet portal omgivet af små korsformede lysglugger. Tårnet er bygget i en H-form og fungerer som en åben klokkestol. Det er hvidkalket og anbragt asymmetrisk i forhold til kirkebygningen. Kirkerummet, der ligeledes er hvidkalket, har en åben tagstol med hvidmalede trædragere. Kirkens skib og kor er samlet i ét stort, næsten kvadratisk rum, hvor der er en tæt forbindelse mellem præsten og menigheden. I den vestlige side er der to store vinduer med glas. Den østlige side af rummet er en foldevæg, der giver forbindelse til den tilstødende menighedssal. Herved kan de 285 pladser øges til op mod 500. Alterbordet, placeret i nordenden, er af lys kalksten og er hævet to trin over klinkegulvet foran det. Over alteret hænger et kors af ubehandlet eg. Prædikestolen er ligeledes af ubehandlet eg, mens døbefonten er af Fakse-marmor. Orgelet, der har 22 stemmer, er fra 1957 og er bygget af Theodor Frobenius.

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 
Adventskirken hos KortTilKirken.dk

Kirker i Københavns Kommune
Kirker i Københavns Amt
Kirker i Københavns Stift
Vanløse
Motorsavsmassakren 2

Motorsavsmassakren 2 er en amerikansk film fra 1986 med Dennis Hopper i hovedrollen. Filmen blev som sin forgænger instrueret af Tobe Hooper.

Handling 

Der er gået 14 år siden de grusomme mord der fandt sted i den første film. Mordende begynder nu igen – og det får Lt. Lefty (Dennis Hopper) til at tage sagen i egen hånd, da hans nevø var en af ofrene for 14 år siden. Med hjælp fra en lokal radio dj, der ved et tilfælde optog lyden fra et mord på live radio da de der ringede endte som ofre, finder Lefty frem til den kannibalistiske familie, der stadig lever i bedste velgående. De holder nu til under en gammel forladt forlystelsespark, og her begynder jagten på at ende familien én gang for alle.

Modtagelse 
2'eren var ikke ligeså populær som den første, men dette havde nok også noget at gøre med at folk efterhånden var spist af med horrorgenren i 1980'erne, med Fredag d. 13., Hellraiser, Nightmare on Elm Street, Halloween og mange andre på markedet. Filmen var dog langt mere blodig og voldelig end sin forgænger, og dette har den vundet en del fans på. Dog er filmen i modsætning til 1'eren humoristisk og overspillet. Hvor mange fik et godt gys ud af 1'eren fik de fleste et godt grin ud af 2'eren. Det var også første, og eneste gang, at publikum fik kendskab til Leatherfaces anden broder Chop Top der blev en populær figur.

Medvirkende 
 Dennis Hopper som Lt. Lefty
 Caroline Williams som Stretch
 Bill Johnson som Leatherface
 Jim Seadow som Drayton Sawyer
 Bill Moseley som Chop Top

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1986
Gyserfilm fra USA
Seriemorderfilm
Kannibalfilm
Motorsavsmassakren
Ottetalsknob med løkke

Et ottetalsknob med løkke (også dobbelt ottetalsknob eller flamsk løkke) er lavet ved at danne en løkke på en bugt på et reb. Det bruges bl.a. ved sejlads, bjergbestigning og rapelling. 

Løkken kan dannes hvor som helst på rebet, både i dets ende og midtpå, og den kan laves, så den går rundt om en genstand. Knobet er relativt let at binde og sikre, men kan være vanskeligt at løse, eftersom det kan gå hårdt i bekneb ved visse typer reb. Som klatreknob er det et af de få knob, man må binde på klatrereb, da det her er knobfast og nemt at løsne i forhold til andre knob.

Binding af knobet 
Det er let at lave løkken ved at lægge rebet dobbelt og slå et sædvanligt ottetalsknob med det. Denne metode kan bruges, når der først senere skal fastgøres noget i den dannede løkke.

Hvis løkken derimod skal gå gennem en ring eller over en genstand, som en løkke ikke kan gå over, eller når kun den ene ende af rebet er til rådighed, benyttes en anden metode: Der slås et løst ottetalsknob på rebet, idet man sørger for at tampen har den nødvendige længde. Tampen stikkes nu gennem ringen eller rundt om genstanden. Derefter føres den tilbage gennem ottetalsknobet parallelt med sig selv, så der dannes et dobbelt ottetalsknob og tampen ligger parallelt med den faste part.

Et dobbelt pælestik udfører samme funktion, kan bindes hurtigere og går ikke i bekneb. Det ligger imidlertid tæt på andre knob, som kan løsne sig, så mange foretrækker at bruge ottetalsknobet for at undgå fejltagelser. Desuden er et ottetalsknob med løkke meget let at inspicere visuelt, som det også gælder de øvrige ottetalsknob.

Se også

Eksterne henvisninger 
Animerede knob: Ottetalsknob med løkke 
Ottetalsknob med løkke 

Knob