kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svingning

En svingning er inden for fysik en ujævn bevægelse, der bevæger sig tilnærmet i en sinus- eller cosinus-kurve. En svingning har en svingningstid, frekvens, amplitude og andre egenskaber fra bølgen.

Svingninger oplever vi i hverdagen. Der er nemlig flere forskellige måder, svingninger bliver foretaget på, og det er ikke alle, der kan iagttages direkte. Dem der kan ses, er typisk et lod (eller andet) i en snor – pendul, som føres ud til siden og slippes, så det automatisk vil svinge over til den anden side og frem og tilbage. Tiden det tager for loddet at bevæge sig fra en yderstilling til den modsatte yderstilling og tilbage til den første yderstilling, kaldes svingningstiden, så har loddet udført én svingning. Yderstilling er der, hvor pendulet har svunget så langt ud til den ene side som muligt, og hvilestilling, eller grundstilling, er hvor pendulet står lodret for pendullængden. Længden fra hvilestilling til yderstilling kaldes amplituden.

Den letteste måde tilnærmelsesvist at måle svingningstiden, måles tiden på 10 svingninger og dividerer med 10 for at finde gennemsnitstiden for 10 svingninger. Selvom amplituden bliver mindre og mindre, vil svingningstiden forblive den samme. Men hvis pendullængden ændres, vil svingningstiden også ændres. Jo kortere pendulsnoren er, jo kortere er svingningstiden. 

I et iagttagende forsøg på et svingende pendul kan vi observere, at amplituden bliver mindre og mindre. Vi kalder det, at pendulet foretager en dæmpet svingning.

Resonans 
To svingende systemer kan overføre energi mellem hinanden. Dette kaldes resonans. Overladt til sig selv bliver et svingende system mindre og mindre, fordi det efterhånden mister den kinetiske energi på grund af gnidningsmodstand. Men pendulet går ikke i stå, og det skyldes, at det svingende system hele tiden får tilført energi. Denne energitilførsel er nøje afpasset til systemets egenfrekvens, sådan at amplituden netop opretholdes.

Længdesvingninger og tværsvingninger 
Hvis vi skal beskrive en tværsvingning, kan vi f.eks. bruge en spiralfjeder. Vi lægger den ned på gulvet og svinger den hurtigt ud til siden og tilbage igen. Vi kan se, at bølgens amplitude er på tværs af bølgens bevægelsesretning. Så kaldes det en tværbølge. 

Bevæger vi fjederen fra side til side, fremkommer der bølgetoppe og bølgedale(bølgetop er en frembragt bølge, som opnås ved at stikke en finger ned i vandet, og bølgedale er ringbølgerne, der efterfølgende bliver dannet). En længdebølges amplitude er langs bevægelsesretningen.

Én hertz er én svingning i sekundet. Dertil kan der komme præfix på, eksempelvis: 
 1 Megahertz ( MHz) = 1.000.000 svingninger i sekundet
 1 Gigahertz ( GHz) = 1.000.000.000 svingninger i sekundet
 1 Terahertz ( THz)  = 1.000.000.000.000 svingninger i sekundet

Se også 
 Pendul
 Sinusbølge

Oscillation
Signalbehandling
Hørelse
Fysikkens historie

Fysikken har eksisteret på forskellige måder igennem tiden og er i dag et fuldt etableret forskningsområde, hvor fysikere arbejder med forskere fra andre fagområder og på tværs af landegrænser. Historiske landvindinger, der kan betragtes som fysik, har givetvist uafhængigt fundet sted flere steder i verden, men denne artikel fokusere på den vestlige udvikling af emnet.

Fra antikken til renæssancen 
Fysikken anses normalt for at være grundlagt som akademisk disciplin i Antikken i form af Aristoteles' værker om naturen, hvor han forsøgte systematisk at forklare fysikkens love. Aristoteles' fysik var ikke naturvidenskab i den moderne forstand, da han ikke fulgte den videnskabelig metode, og det kaldes i stedet for naturfilosofi. Aristoteles' teorier er i dag forældede, men i over tusind år var hans værker accepterede fakta.

Den Islamiske Guldalder 

Efter Antikken oplevede fysik endnu en opblomstring under Den Islamiske Guldalder fra det 8. til 13. århundrede, hvor der blev bygget videre på klassiske værker af Aristoteles, Ptolemæus og Euklid etc.
Under denne periode lagde islamisk teologi vægt på at opsøge viden. Tænkere fra denne tid tæller bl.a. Al-Farabi, Abu Bishr Matta, Ibn Sina, al-Hassan Ibn al-Haytham and Ibn Bajjah.

Islamiske lærde havde arvet Aristoteles' fysik fra Antikkens Grækenland, men lagde samtidig vægt på vigtigheden af empiriske observationer og troen på, at Universet følger ét sæt love. Dette ledte til en tidlig version af den naturvidenskabelige metode. Studiet af fysik startede i Irak and Egypten
med fokus på optik, mekanik (statik, dynamik, kinematik og bevægelse) og astronomi.

Renæssancen 
Det var først med grundlæggelse af eksperimentalfysikken, at Aristoteles' teorier blev endeligt testet og forkastet. Et kendt eksempel er, at Aristoteles mente, at tunge objekter falder hurtigere end lette objekte, når de påvirkes af gravitation. I Renæssancen kunne Galileo Galilei derimod vise, alle objekter falder lige hurtigt, og at observerede forskelle skyldes luftmodstand. Derved blev Aristoteles' forklaring erstattet af Galileis faldlov.

Newtonsk fysik 

Efter at Isaac Newton havde været med til at opfinde differentialregningen, opdagede han tyngdekraften. De fleste har hørt historien om, at han sad og sov under en træ og fik et æble i hovedet, men nogle af hans egne papirer tyder, på at det var noget, der gik op for ham over længere tid. Det grundlæggende spørgsmål var, om den kraft, der holdt ham stående på Jorden og den kraft, der holdt Månen i kredsløb om Jorden var én og samme kraft. Det skulle vise sig at være tilfældet. Herefter formulerede Newton sine tre love, der blev grundlæggende for den fysiske mekanik frem til den dag i dag.

Moderne fysik 
Den moderne fysik blev grundlagt med atomfysikernes og Albert Einsteins arbejde omkring det 20. århundredes begyndelse. I 1905 publicerede Einstein sin specielle relativitetsteori og i 1916 den generelle. Dette revolutionerede vores opfattelse af universet.

Kildehenvisninger
Fordom

En fordom (at dømme nogen på forhånd, uden at kende dem) er en negativ, ubevist og generaliserende påstand eller folkelig konvention, hvis rigtighed der ikke argumenteres for. Med fordomme menes sædvanligvis noget nedsættende, men der kan også være fordomme, der har karakter af beundring. Generelt kan fordomme forekommer overalt, hvor man foretrækker at tro på noget uden at have 
syn for sagen.

Forskellige slags fordomme 
Som hovedregel er fordomme rettet mod  køn, race, religion, eller en kulturelt bestemt gruppe, som man ikke selv tilhører.

Man kan dog også nære fordomme mod en bestemt, der har udtalt sig kritisk om en selv, og som man derfor ikke bryder sig om. 

Fordomme kan enten være udtalte og have form af mere eller mindre spøgefulde vandrehistorier, eller være hemmelige fordomme, som man ikke åbent vil vedkende sig.

Hvis fordomme er gensidige, kan de resultere i hadefulde og voldelige konfrontationer. 

Fordomme indgår hyppigt i en gruppes bestræbelser på at skabe sammenhold, ved at man i gruppen luner sig ved i fællesskab at håne og foragte dem, som fordommene er vendt mod.
Fordomme bliver et problem, når de har indflydelse på hvordan vi opfatter og opfører os over for det enkelte menneske.

Se også 
 Stereotyp
 Dogme

Stereotyp
Socialvidenskabelige begreber
Colin McPhee

Colin Cahart McPhee (født 15. marts 1900 i Montreal, død 7. januar 1964 i Los Angeles) var en canadisk komponist. Var fra 1934 til 1936 bosat på Bali, og etablerede sig som en førende forsker inden for indonesisk musik. I sine kompositioner søgte han at skabe en forbindelse mellem den indonesiske musik og den vestlige tradition. Han har ligeledes skrevet bøger om Bali. 

Han har komponeret 3 symfonier og diverse orkesterværker i balinesisk stil. Hans mest kendte værk er nok Tabuh Tabuhan for 2 klaverer og orkester.

Udvalgte værker 

 3 Symfonier (kun nr. 2 er fuldendt : Symfoni "Pastorale" (1957) - for klaver og orkester
 Tabuh Tabuhan (1936) - for 2 klaverer og orkester
 Balinesisk ceremonial musik (1934) - for orkester
 Nocturne (1958) - for orkester
 Suite (I seks satser) (1958) - for slagtøj
 "Overgange" (1954) - for orkester

Kilde
  Om Colin Mcphee på musicweb-international.com 

Komponister fra Canada
Ernest John Moeran

Ernest John Moeran (31. december 1894 – 1. december 1950) var en engelsk komponist. Begyndte at studere i 1913, men blev afbrudt af 1. verdenskrig. Efter krigen genoptog han studierne under Ireland som sammen med Delius påvirkede hans tidlige værker stærkt, i det hele taget kan man høre påvirkning fra mange komponister i hans værker. Et karakteristisk værk og en god tilgang til hans musik er hans Sinfonietta fra 1944. Har også skrevet 2 symfonier, den anden er ufuldendt, men er blevet færdiggjort og indspillet i 2012.

Udvalgte værker  

 Symfoni I G-mol (nr. 1) "Dedikeret til Sir Hamilton Harty" (1937) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (i Eb-mol) (ufærdige skitser: c.1939-1950, realiseret og afsluttet af Martin Yates i 2011) - for orkester
 Sinfonietta "Dedikeret til Arthur Bliss" (1944) - for orkester
 Serenade i G-dur (1948) - for orkester
 Violinkoncert (1942) - for violin og orkester
 Cellokoncert (1945) - for cello og orkester
 "To stykker" (1931) - for kammerorkester
 Tre Rapsodier (1922, 1924, Rev. 1941, 1943) - (nr. 1 og 2 : for orkester, nr. 3: for klaver og orkester)

Ekstern henvisning 
 Worldwide Moeran Database  af Andrew Rose, indeholder en mere omfattende biografi og en komplet liste over Moerans værker (på engelsk)

Komponister fra England
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Gordon Mumma

Gordon Mumma (født 30. marts 1935) er en amerikansk komponist. Har komponeret orkester-, instrumental- og kammermusik, men var især banebrydende med interaktive elektroakustiske værker.

Komponister fra USA
Tristan Murail

Tristan Murail (født 11. marts 1947) er en fransk komponist.

Tristan Murail repræsenterer det som ofte kaldes "den franske spektralskole", hvor kompositionerne i stor grad udledes fra analyser af indspillede instrumentalklange. Analysedataene overføres til partitur, og instrumenternes harmoniske spektrum strækkes på den måde ud over orkesteret eller ensemblet.

Komponister fra Frankrig
Conlon Nancarrow

Conlon Nancarrow (27. oktober 1912 – 10. august 1997) var en amerikansk komponist og trompetist. Han kæmpede mod fascisterne i den spanske borgerkrig fra 1937 til 1939 og fik ved hjemkomsten konfiskeret sit pas. Han gik herefter i eksil i Mexico, hvor han i 1956 blev statsborger. Mange af hans værker er komponeret for mekanisk klaver. Der høres også indflydelse fra folkemusikken og jazz samt en stor påvirkning fra Johann Sebastian Bach. Hans musik begyndte først i 1970'erne at få bredere opmærksomhed, som siden har været stadig stigende.

Komponister fra USA
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Luigi Nono

Luigi Nono (født 29. januar 1924, død 8. maj 1990) var en italiensk komponist. Har skrevet store orkesterværker, hvor han også benytter tolvtoneteknik, har også skrevet balletter, strygekvartetter og en del vokalværker herunder operaer. Han skrev også politiske værker bl.a. kantaten Sul Ponte di Hiroshima fra 1962, et indlæg mod atomvåben.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Komponister fra Italien
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Gösta Nystroem

Gösta Nystroem (13. oktober 1890 – 9. august 1966) var en svensk komponist. Han studerede komposition i Stockholm (1913  - 1914), København (1916 - 1920) og i Paris, hvor han også var bosat fra 1920 til 1932. Tidligt interesserede han sig derudover for maleriet, og han var en af de første svenske malere, der påvirkedes af kubismen. I Paris giftede han sig med billedhuggerinden Gladys Herman (1891 - 1946). Tilbage i Sverige boede han mest i Gøteborg-området, også  under sit andet ægteskab, indgået i 1950 med malerinden Liliane Nystroem (1924 - 1987). 

Nystroem foretog mange rejser, og et af de kendteste værker, orkesterværket Ishavet (1924 - 1925) var bl.a. inspireret af ekspeditioner til Spitsbergen og Grønland, sammen med polarforskerne Roald Amundsen og Knud Rasmussen. Værket udarbejdedes til dels under Maurice Ravels vejledning i Paris. Skildringer af livet ved og på havet er et af de gennemgående temaer i Nystroems musik.

Nystroem har skrevet syv symfonier - Sinfonia Breve (1929 - 1931), Sinfonia Espressiva (1935 - 1937), Sinfonia del Mare (1948 - 1949), Sinfonia Shakespereana ("Shakespere" her efter samtidig stavemåde; 1951 - 1952), Sinfonia Seria (1963), Sinfonia di Lontana (1963), samt Sinfonia Tramontana (1965).

Derudover bl.a. scenemusik til Shakespeares "Stormen", en opera ("Herr Arnes Penningar", 1958), samt koncerter for bratsch ("Hommage a la France", 1941), cello ("Sinfonia Concertante" 1944; revideret 1952), violin (1943 - 1954) og klaver (1959); to koncerter for strygeorkester, en strygekvartet; samt en række sange, heriblandt samlingerne "Sånger vid Havet" (1942) og "Själ och Landskap: Nya Sånger vid Havet" (1950). 

De fleste af Nystroems større værker er efterhånden blevet indspillet på LP og CD.

Udvalgte værker  

 Lille Symfoni (Sinfonia Breve) (1929-1931) - for orkester
 Symfoni "Espressiva" (1935-1937) - for orkester
 Symfoni "Del Mare" (1947-1948) - for orkester
 Symfoni "Shakespeariana" (1952) - for orkester
 Symfoni "Seria" (1963) - for orkester
 Symfoni "Di Lontana (1963) - for orkester
 Symfoni "Tramontana" (1965) - for orkester
 Symfoni Koncertante (1944) - for cello og orkester 
 Ishavet (1924-1925) - for stort orkester
 Rondo capriccioso (1927) - for orkester

Komponister fra Sverige
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Andrzej Panufnik

Sir Andrzej Panufnik (24. september 1914 i Warszawa, Polen – 27. oktober 1991 i London, England) var en polsk komponist og dirigent, bosat i London fra 1954. Hans klassiske musik var herefter bandlyst i Polen fra frem til 1976.

Blandt hovedværkerne er 10 symfonier, en violinkoncert og en hommage til Chopin. Han har bl.a. skrevet vuggevise for 29 strygere og to harper, nocturne for orkester og kvintcirkel for klaver.

Vigtigste værker 
 Symfoni Rustica (1948-1955) (nr. 1) - for orkester
 Symfoni Elegiaca (1957-1966) (nr. 2) - for orkester
 Symfoni Sacra (1963) (nr. 3) - for kor og orkester
 Symfoni Concertante  (1973) (nr. 4) - for fløjte, harpe og strygerorkester
 Symfoni di sfere (1974-1975) (nr. 5) - for orkester
 Symfoni Mistica (1977) (nr. 6) - for orkester
 Meta Symfoni (1978) (nr. 7) - for soloorgel, pauker, og strygerorkester 
 Symfoni Votiva (1981) (nr. 8) - for orkester
 Symfoni della Speranza (1986-1990), (nr. 9) - for orkester
 Symfoni nr. 10 (1990) - for orkester
 Polonia (1959) - for orkester
 Violinkoncert (1971) - for violin og orkester
 Hyldest til Chopin (1949-1966) - for soloinstrumenter og  kammerorkester
 Koncert (1980) - for pauker, slagtøj og strygerorkester
 Kosmisk Abor (1983) - for orkester
 Fagotkoncert (1985) - for fagot og orkester
 Klaverkoncert (1972-1982) - for klaver og orkester

Kilder 
   Andrzej Panufniks Webside 
 Om Andrzej Panufnik

Eksterne henvisninger 

Komponister fra Polen
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Harry Partch

Harry Partch (24. juni 1901 – 3. september 1974) var en amerikansk komponist og instrumentbygger. Han var stort set autodidakt. Han udviklede en skala med 43 trin pr. oktav. Han byggede talrige nye instrumenter i glas, metal og træ.
Hans musik er meget vanskelig at bevare, da den er knyttet til samlingen af skrøbelige og unikke instrumenter.

Partch Diamant 
          7/4
       3/2   7/5
    5/4   6/5   7/6
 1/1   1/1   1/1   1/1
    8/5   5/3   12/7
       4/3   10/7
          8/7

Bibliografi 
 Partch, Harry (1974). Genesis of a Music. New York: Da Capo Press. .
 Partch, Harry (1991). Bitter Music: Collected Journals, Essays, Introductions and Librettos, Champaign: University of Illinois Press.

Litteratur 
 Blackburn, Philip (1998). Harry Partch: Enclosure III. Saint Paul: Innova. .
 Gilmore, Bob (1998). Harry Partch, A Biography, New Haven: Yale University Press.

Eksterne kilder/henvisninger 

 officïele website
 Corporeal Meadows
 American Mavericks: Harry Partch's Instrumenten  Foto's, uitleg van Partch en zelf instrument bespelen via je toetsenbord
 Harry Partch Informatie Centrum en Newband Home Page
 Art of the States: Harry Partch drie werken van de componist 
 Enclosures Series: Harry Partch's archief 

Komponister fra USA
Astor Piazzolla

Astor Piazzolla (født 11. marts 1921 i Mar del Plata - død 4. juli 1992 i Buenos Aires, Argentina) var en argentinsk komponist og orkesterleder. 

Som leder af egne ensembler gjorde han tangoen til en koncertmusik, som vandt udbredt anerkendelse såvel i Argentina som internationalt. Har komponeret over 400 tangoer, balletter, en symfoni og kammermusik samt en strygekvartet. Desuden skrev han tangooperaen "Maria de Buenos Aires". Han spillede selv på bandoneón.

Eksterne henvisninger 

 Piazzolla.org 
 

Komponister fra Argentina
Walter Piston

Walter Hamor Piston Jr. (20. januar 1894 i Rockland, Maine – 12. november 1976 i Belmont, Massachusetts) var en amerikansk komponist og musikteoretiker af italiensk afstamning. Han var desuden en inflydelsesrig professor ved Harvard, der bl.a. har haft flg. prominente studerende Leroy Anderson, Leonard Bernstein og Elliott Carter.

Han har navnlig slået sit navn fast som forfatter til en række lærebøger. Som komponist næsten udelukkende med instrumentalmusik, syv koncerter, otte symfonier og adskillige kammermusikværker. Var dog mest kendt som symfoniker, hvor han fik Pulitzerprisen for sin tredje og syvende symfoni, fra hhv. 1947 og 1960. Hans mest kendte værk menes at være The Incredible Flutist fra 1938.

Udvalgte værker 

 Symfoni nr. 1 (1937) - for orkester
 Symfoni nr. 2 (1943) - for orkester
 Symfoni nr. 3 (1946–1947) - for orkester
 Symfoni nr. 4 (1950) - for orkester
 Symfoni nr. 5 (1954) - for orkester
 Symfoni nr. 6 (1955) - for orkester
 Symfoni nr. 7 (1960) - for orkester
 Symfoni nr. 8 (1965) - for orkester
 Sinfonietta (1941) - for orkester
 "Den utrolige fløjtenist"''' (1938) - ballet
 "Serenata" (1956) - for orkester
 Koncert (1934) - for orkester
 "Tre skitser af New England"'' (1959) - for orkester
 Harpekoncert (1963) - for harpe og orkester
 Fløjtekoncert (1971) - for fløjte og orkester

  om Walter Piston på www.musicweb-international.com 

Komponister fra USA
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Ansatte ved Harvard University
Pulitzerprismodtagere
Bach

Bach  kan henvise til flere artikler:
 Bach (navn) – et efternavn
 Bachelor – en universitets- eller professionshøjskolegrad

Johann Sebastian Bachs familie 

 Johann Sebastian Bach (1685-1750) komponist og organist. Han er det bedst kendte medlem af familien.

Hans sønner:
 Wilhelm Friedemann Bach (1710-1784) komponist og organist
 Carl Philipp Emanuel Bach (1714-1788) komponist, cembalist og pianist
 Johann Gottfried Bernhard Bach (1715-1739) organist
 Johann Christoph Friedrich Bach (1732-1795) komponist
 Johann Christian Bach (1735-1782) komponist

Andre medlemmer af Bach-familien:
 Johann Bernhard Bach (1676-1749) komponist, cembalist og organist
 Johann Ludwig Bach (1677-1731) komponist og violinist
 Johann Aegidus Bach (1645-1716) organist og dirigent
Nm

Nm, NM og nm har flere betydninger:
Newtonmeter – en SI-enhed 
Nanometer –  nm er en SI-enhed, der svarer til 10-9 meter
Nordisk Mesterskab – NM akronym for Nordisk Mesterskab
Nautical Mile – Sømil = 1.8520 m. Bruges inden for sejlads og flyvning.
Tidslinje for tidlig middelalder



Kronologi for Vesteuropas politiske historie 297-800

Middelalder
Grafiske tidslinjer
Mars Pathfinder

Mars Pathfinder, der blev afsendt den 4. december 1996 af den amerikanske rumfartsorganistation, NASA, var den første mission, der landede et køretøj på Mars. Undervejs til Mars blev rumfartøjets kurs justeret fire gange, nemlig den 10. januar, 3. februar, 6. maj og 25. juni. Efter en rejse på 7 måneder landede Mars Pathfinder vha. airbags den 4. juli 1997. Efter landingen kørte Sojourner rundt i nærheden af landeren og undersøgte klippeblokke med navne som Barnacle Bill, Yogi og Scooby-Doo. Sojourner kommunikerede med Jorden ved hjælp af landeren som relæstation. Landingsstedet blev retrospektivt døbt The Carl Sagan Memorial Station efter JPL's Carl Sagan. Erfaringerne med Mars Pathfinder og Sojourner er siden brugt ved designet af robotterne Spirit og Opportunity der landede i januar 2004.

Pathfinder
Rumsonder
Robotter
Opportunity

Opportunity eller; Mer-1, MER-B, Mars Exploration Rover – B, er en af to robotter i NASAs nu afsluttede Mars Exploration Rovers-program, den anden robot er kaldtes Spirit.  

Den 25. januar 2004 landede Opportunity i "Eagle"-krateret på Mars, tre uger efter Spirit, der var landet på den anden side af Mars. 

Opportunity er den tredje robot, der har landet på planeten Mars. På landingsdelen er der en LEGO-kvinde ved navn 'Sandy Moondust', der bloggede på Planetary Societys hjemmeside.

Hovedformål med missionen 
Opportunitys hovedformål var at undersøge kemiske og geologiske forhold på planeten Mars.

Missionen var planlagt til at vare 90 marsdøgn på Marsoverfladen. Missionen er blevet udvidet flere gange og havde den 17. november 2006 passeret 1000 marsdøgn. 

Den 17. februar 2018 rundede Opportunity 5000 marsdøgn.

Inden landingen på Mars var målet for hver af Mars-roverne at køre ca. 40 meter på en dag. Begge roverne passerede disse mål. Robotterne fortsatte med at fungere effektivt ti gange længere, end NASA havde forventet, og roverne kunne derved gennemføre vigtige geologiske undersøgelser af sten og overfladen på Mars.

Den 13. februar 2019 erklærede NASA missionen for afsluttet efter 5352 marsdøgn, da Opportunity ikke havde kommunikeret siden august 2018.

Videnskabelige instrumenter 
 Panoramic Camera (Pancam): Til at bestemme mineralogien, overfladen og struktur på det lokale terræn.
 Miniature Thermal Emission Spectrometer (Mini-TES): For at identificere mulige sten og steder der ønskes nærmere undersøgelse. Instrumentet kan også se mod himmelen for at undersørge temperaturprofiler på Mars-atmosfæren. 
 Mössbauer Spectrometer (MB) og Alpha Particle X-Ray Spectrometer (APXS): Til nærmere undersøgelser af mineralogien, sten og jordprøver.
 Magneter: Til at samle magnetisk støv-partikler. MB og APXS til analyse af prøvene.
 Microscopic Imager (MI): Til at få nærbilleder med høj resolution af sten og jord.
 Rock Abrasion Tool (RAT): Til at bore i sten.

Se også 
 Victoria (krater)

Eksterne henvisninger 
 Mars Exploration Rover NASA
 Opportunity NASA

Mars
Rumsonder
Robotter