kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kritik

Kritik (af græsk kritikē (κριτική) bedømmelse, egentlig kritiké techne, kunsten at bedømme) er bedømmelse eller undersøgelse af nogen eller noget. Kritik ses i alle livets områder, og alle bruger hverdagens form for kritik.

Definitioner

Positivistisk 
I positivistisk videnskabsteori skelner man mellem objektiv og subjektiv kritik, hvor det første er en kritik, der søger at gennemføre strengt saglige synspunkter og støtter sig til en systematisk opfattelse af hele det emne, som det kritiserede tilhører. Tendentiøs og subjektiv er den kritik, som fremfører en forudfattet mening som fra f.eks. et konfessionelt eller politisk synspunkt. Negativ kritik opholder sig udelukkende ved det fejlagtige og forkastelige, mens den positive kritik søger at belyse sit emne alsidigt eller opholder sig ved det rigtige og prisværdige. Oftest er kritik ofte  negativ kritik.

Kritisk teori 
I den kritiske teori skelnes der ikke umiddelbart mellem objektiv/subjektivt, da enhver kritik altid anses som politisk. I feministisk perspektiv anses enhver kritik som farvet af sit standpunkt (hvorfor kritikeren altid bør erkende sit eget standpunkt – såkaldt "standpunktsfeminisme"). En kritik, der betegner sig selv som neutral, skjuler derved sit standpunkt, for at hæve sig over det kritiserede, og analyserer med et "gudeblik"

Retfærdiggørelse 
Flere målestokke afgør, om kritikken kan retfærdiggøres. En målestok kan i flere videnskaber (f.eks. matematik) være faste og ubestridelige principper, mens andre som æstetisk kritik, litteratur- og kunstkritik, drejer sig om vurderinger, der kan anfægtes og måles for en modkritik. I videnskabelige fremstillinger er en kritisk behandling af årsager, hypoteser og metoder sædvanligvis grundlaget for opstillingen af hver ny teori, indtagelsen af hvert nyt standpunkt. Den almindeligvis negative betydning af ordet stammer fra den tid, hvor den filologiske kritik frem for alt gik ud på at undersøge de litterære antikke sprogmindesmærker. Denne kritik gik ikke bare på selve skrifternes ægthed eller uægthed, men også hvert udtryk og forms rigtighed (tekstkritik).

Kritiske genrer 
Den æstetiske kritik kan inddeles i teater-, litteratur-, kunst-, film- og musikkritik. Bibelkritikken undersøges gennem kildekritik værdien af de forskellige historiske kilder. Derudover findes der forbrugerkritik, m.m.

Noter 

Erkendelsesteori
Filosofiske grundbegreber
Græske ord og vendinger

ca:Crític
ja:批判
Arbejdspsykologi

Arbejdspsykologi er en gren af psykologien, der beskæftiger sig med optimale arbejdsforhold og det at skabe en tilfredsstillende balance mellem administration, behov og produktivitet.

Samlebåndsprincippet 
I starten af det 20. århundrede indførte man samlebåndsprincippet. Hver enkelt medarbejder påtog sig en bestemt opgave gennem en hel arbejdsdag. Man mente, at man fik det største udbytte på denne måde, fordi hver enkelt medarbejder blev utroligt god til at udføre den opgave, han skulle. Men med den moderne psykologi og arbejdspsykologien kom man på bedre tanker. Man havde aldrig tænkt over, hvordan medarbejderen egentlig blev psykisk påvirket af at udføre den samme opgave hele dagen.

Nye principper 
I dag gøres der meget for at forbedre arbejdsforholdene, således at den ansatte har det godt både fysisk og psykisk, men at man stadig som arbejdsgiver har mulighed for at organisere arbejdet for de ansatte. Nogle af de tiltag, man bl.a. har gjort, er at forbedre de fysiske rammer, således at de har en positiv indvirkning på psyken. Eksempelvis:

 Hvidt lys
 Regelmæssig udluftning
 Jævn temperatur
 Ergonomiske redskaber
 Lavt støjniveau

Disse fysiske forbedringer har en positiv indvirkning på den ansattes psyke, og på den måde bliver han/hun automatisk mere motiveret til den givende opgave. Andre tiltag kunne fx være implementering af selvledelse.

Roller 
Det har vist sig, at den rolle man spiller på arbejdet, som regel også bliver den rolle, man spiller hjemme. En leder har typisk tendens til også at bestemme derhjemme, og en undertrykt er typisk også undertrykt hjemme. Det er bl.a. en af grundene til, man også har indført mere frie rammer for de ansatte på arbejdspladsen, så alle er med til at bestemme i et vist omfang.

Fremtidig udvikling 
Der er ingen tvivl om, at arbejdspsykologien fortsat vil finde nye metoder og principper, der vil forbedre arbejdspladsen for både den ansatte, arbejdsgiverne og produktionen. Men det hele er et spørgsmål om balance og grænser.

Litteratur på dansk 

 Stegeager, Nikolaj og Søren Willert og Thor Molly-Søholm (red)(2020): “Systemisk ledelse”. Samfundslitteratur
 Willert, Søren (2018). “Proceskonsulentens Ti Bud”. Forlaget Granhof & Juhl.

Se også
Psykoteknik
Psykologi
Anvendt psykologi
Ergonomi

Ergonomi er læren om samspil mellem mennesker og andre elementer i et system. Det drejer sig derfor om teori, principper, data og metoder til at til optimering af præstationsevne samt til forebyggelse/behandling af arbejdsrelateret lidelser. Derfra kan man se mekanismerne bag mekanisk inducerede akutte og kroniske bevægeapparatsskader/lidelser der måtte opstå hvis de ergonomiske forbehold ikke bliver taget i betragtning. 

Etymologisk set er ergonomi en neologisme, som blev skabt i det engelske sprogområde omkring 1960 af græsk ergon = "arbejde" + nomia = "tildele", altså "arbejdsindretning".

Ordet bruges om noget, der er fysisk bekvemt for kroppen. Eksempelvis er det ergonomisk at have skrivebordet i den korrekte højde, når man sidder ned. Man kan ligeledes få redskaber, der er ergonomiske. Højden af skærmens placering og dens niveau i forhold til øjet, den siddestilling, etc. definerer ergonomi i at bruge en computer. Eksempelvis har der været fokus på såkaldte museskader ved intensivt arbejde med pc'er. En løsning på dette var ergonomiske mus, der gjorde, at håndleddet ikke var tvunget til at arbejde i en forkert stilling. Flere ergonomiske tastaturer er også tilgængelige, både typer der er udformet anderledes, og typer der har et andet layout for tasterne, for eksempel dvorak-tastaturer.

Ergonomi på arbejdspladsen vedrører i Danmark 2,7 mio mennesker, som er på arbejdsmarkedet Heraf vurderes det at 1 mio. har ondt i ryggen i større eller mindre grad.

Eksterne henvisninger 
 Videncenter for Arbejdsmiljøs side om smerter i muskler og led

Referencer 

Lægevidenskab
Ergoterapeut
Nydannelser
Musikvideo

En musikvideo er en film til et stykke musik. Handlingen er som regel baseret på den sang videoen er lavet til, og bandet eller kunstneren bag denne medvirker ofte selv.

Videoen er lavet efter musikken og kan have flere hensigter som eksempelvis at underbygge et budskab, fortælle en særlig historie eller underholde – men i særlig grad handler det ofte for kunstneren om at sælge et stykke musik.

Musikvideoen er samtidig en af de mest effektive og vigtige måder at bygge et image op som musiker. Her kan musikeren eller bandet fuldstændig iscenesætte sig selv, sådan som musikeren eller bandet allerhelst vil opfattes af publikum og omverdenen i det hele taget. Iscenesættelsen er naturligvis også tydelig i musikken, på cd-covers, i billeder, ved koncerter, interview og medieoptrædener osv.

Historie

1981–1991: Musikvideo går mainstream 
I 1981, begyndte den amerikanske tv-kanal MTV at sende, og første sang var den sigende sang "Video Killed the Radio Star",
der begyndte en ære med 24-timer-om-dagen musik på tv. Men denne nye måde at komme frem med sin musik, blev musikvideoen i midten af 1980'erne, en central rolle i musikmarketing. Mange store kunstnere fra denne periode, herunder Adam and the Ants, Duran Duran og Madonna, kan give en stor del af skylden for deres succes, på velkonsturerede og fængende appeallerende videoer.

To vigtige innovationer i udviklingen af den moderne musikvideo, var udviklingen af relativt billige og nem-at-bruge optagelses- og klippe-udstyr, samt udviklingen af visuelle effekter lavet med teknikker såsom "image compositing".

Lyrikvideo 
En lyrikvideo, er en musikvideo, hvis hovedformål er at vise teksten til den pågældende sang. De udgives normalt separat fra den officielle musikvideo, og oftest gerne før. Det hænder at artister kun laver en lyrikvideo.

Se også 
 Anime music video

Referencer

Eksterne henvisninger 
 dansk.gyldendal.dk | Musikvideo 
 Musikvideo+9.+kl.pdf 

Video
Video
Film
Underviser

En underviser eller en lærer er en person, som underviser. Typisk undervises elever eller studerende på f.eks. skoler eller universiteter. 

En kvindelig lærer kan benævnes lærerinde. En lærer, som underviser elever i deres private hjem, kan benævnes som huslærer(inde), privatlærer(inde), hjemmelærer(inde), informator(inde) eller guvernante.

Der findes i visse lande en såkaldt lærerdag, hvor lærerne fejres. Det varierer, hvor vidt det er en fridag eller blot en almindelig arbejdsdag.

Informator 
Informator (kvindelig: informatorinde) er en ældre betegnelse for lærer(inde) eller privatlærer(inde). Titlen blev blandt andet anvendt om lærere ved Det Kongelige Danske Kunstakademi. Modsat professorerne var disse afskåret fra at blive medlemmer af Akademiet.

Se også 

 Adjunkt
 Faglærer
 Folkeskolelærer
 Lektor
 Undervisning
 Seminarium

Referencer 

Pædagogik
Stillingsbetegnelser inden for uddannelse
Dødsstjernen

Dødsstjernen er en type rumstation, der optræder i Star Wars-universet af George Lucas. Den er designet og bygget af Det Galaktiske Imperium. Allerede i filmen Klonernes angreb (2002) ser man Grev Dooku stå med designet til Dødsstjernen, og Imperiet begynder at bygge den i Sith-fyrsternes hævn (2005). Man ser den dog først fuldt færdig i A New Hope (1977).

Den første dødsstjerne havde en diameter på 120 km og havde en kraftig laser, der kunne ødelægge en hel planet.

Den første dødsstjerne ødelagde planeterne Despayre og Alderaan, men blev selv sprængt i stykker af oprørsalliancen i A New Hope under slaget om Yavin. Fire år efter konstruerede Imperiet en større dødsstjerne med en diameter på 160 km i kredsløb om Endors måne. Den blev også sprængt i stykker af oprørsalliancen i Jediridderen vender tilbage (1983) med kejser Palpatine ombord.

Litteratur 
 Ryder Windham: Imperial DS-1 Orbital Battle Station Owner's Technical Manual, 2013, Haynes Publishing, 

Star Wars-steder
Star Wars-våben
Pebermynte

 
Pebermynte (Mentha x piperita), er en staude, som er en krydsning mellem vandmynte og grøn mynte. Som nytteplante er den mest kendt for duften, men blomsterne er også værd at lægge mærke til.

Anvendelse 
Pepermynte bruges som smags- og duftsætter til f.eks. slik, tandpasta, tyggegummi og tørret som te. Den kan bruges som nydelse eller medicinsk, da den er stimulerende, fordøjelsesfremmende og modvirker tarmluft, ligesom den skulle lindre hovedpine. Mynte fremmer dannelse af mavesyre.

Noter 

Flerårige urter
Nytteplanter fra Europa
Krydderurter
Lægeplanter
Blå blomster
Mynte
Krydsninger
Cassiopeia

Cassiopeia er et af de mest kendte stjernebilleder. Det er let at finde på nattehimlen, dels fordi det aldrig går ned under horisonten, dels fordi det ligner et W.

Tycho Brahe og Cassiopeia 
Cassiopeia har indskrevet sit navn i astronomiens historie, fordi det var i det, Tycho Brahe observerede en ny stjerne, en stella nova, SN 1572 (SN står for supernova, og 1572 er årstallet). Indtil da havde man troet, at stjernehimlen var uforanderlig. Supernovaen i Cassiopeia er blandt de få, man har kunnet se med det blotte øje. Brahe observerede supernovaen 11. november 1572, da den skinnede klarere end Venus. I marts 1574 var den ikke længere synlig med det blotte øje. Man mener nu, at stjernen længst til højre vil eksplodere i løbet af de næste 50-100 år. I kosmisk sammenhæng er dette ekstremt kort tid.

Mytologi 
I græsk mytologi var Cassiopeia Cepheus af Etiopiens dronning. Deres datter Andromeda var kendt for sin skønhed, og Cassiopeia mente om sig selv, at hun var smukkere end nereiderne, havguden Poseidons døtre. Som straf for hendes hovmod dømte han hendes datter Andromeda til at stå lænket til en klippe, hvor et søuhyre ventede på hende. Perseus, der lige havde dræbt gorgonen Medusa, aftalte med Andromedas forældre, at han kunne gifte sig med pigen, hvis han dræbte søuhyret, før det dræbte hende. Det lykkedes ham, og hendes forældre arrangerede brylluppet, da Phineus dukkede op og hævdede sin ret til bruden. Han fik støtte af Cassiopeia og Cepheus, men Perseus tog livet af dem ved at vise dem Medusas afhuggede hoved. Poseidon placerede de døde blandt stjernerne – Cassiopeia med hovedet nedad det halve af året, som straf for sin forfængelighed.

Særlige objekter 
 Sjæltågen
 Hjertetågen

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

Stjernebilleder
Softwarepatent

Et softwarepatent er en populærbetegnelse for et patent, der omhandler software, dvs. programmer m.m. til computere. Softwarepatenter er et specialtilfælde inden for industrielle fremgangsmåder, der som udgangspunkt er patenterbare. Eksempelvis har Microsoft allerede taget patent på dobbeltklik.

Der pågår en del diskussion om, hvorvidt patent er en egnet måde til beskyttelse af moderne innovationer inden for software og disses funktioner. Nogle frygter, at en sådan type patenter kan forhindre udvikling og blot bidrage til flere monopoler, mens andre argumenterer for, at patentering af software vil styrke udviklingen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Patent- og Varemærkestyrelsens redegørelse om patentering af software 
 SSLUG'ss samling over for og imod-argumenter

Immaterialret
Patent
Dobbeltklik

Dobbeltklik er det at klikke to gange hurtigt efter hinanden på en mus til en computer. Det anvendes fx til at åbne programmer i Windows.

Se også 

Datalogi
Ib Rehné

Ib Rehné Olsen (født 18. januar 1922 i Kongens Lyngby, død 7. marts 2005) var Danmarks Radios korrespondent i Cairo fra 1976 til 1980, i Rom fra 1980 til 1983 og for Radioavisen i Paris fra 1983 til 1993. Far til Pauline Rehné.

Før udstationeringen i Mellemøsten var han korrespondent andre steder, bl.a. i Japan i 1970. Han har også været korrespondent for Berlingske Tidende, Weekendavisen og TV 2.

Ib Rehné var medlem af Radiorådet 1975-78.

Mange kan huske hans afmelding allersidst i reportagerne: »Ib Rehné, Cairo«. Disse tre ord er, formentlig ved en tilfældighed og uden intention om at latterliggøre Ib Rehné, kommet til at repræsentere en slags absurd humor, som i udtrykket »Goddag mand, økseskaft!«

I Sønderborg er der en kafe ved navn „Ib Rehne Cairo“, og i Aalborg ligger en kafe med navnet „Ib Rene, Cairo“. Navnet er uden „h“, da ejeren af kafeen i sin tid ikke fik spurgt Ib Rehné, hvorvidt hun måtte opkalde cafeen efter ham. 

Rockgruppen tv·2’s debutalbum Fantastiske Toyota indeholder en hyldestsang til journalisten, hvor hans navn dog også er stavet forkert i titlen: Ib René, Cairo.

Ib Rehné skrev bøgerne:
 Løvindens pote – et essay om myten og mennesket Asta Nielsen
 Væksthuset – en roman (1995)
 Cairo – Scener og samtaler fra Mellemøsten (1997)
 
Han tilbragte sine sidste år i Bourgogne i Frankrig.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Journalister fra Danmark
Ansatte i DR
Medlemmer af DRs bestyrelse (tidligere Radiorådet)
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Vorbasse Marked

Vorbasse Marked i Vorbasse er et af Danmarks største markeder. Det første marked fandt sted i 1730. Det bliver afholdt en gang årligt. Der kommer ca. 250.000 besøgende, og der plejer at være 4-500 heste, ca. 650 kræmmere, over 200 smådyrshandlende, omrejsende tivolier, underholdningsprogram og landevejens farende svende.

På markedspladsen er rejst en mindesten for Professor Labri, der tit optrådte på markedet og gjorde Vorbasse landskendt med udtrykket Vorbasse Krigshavn.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Om Vorbasse Marked

Markedspladser i Danmark
Marked
Etableret i 1731
Tank

Tank kan henvise til flere artikler:

 Beholder – som er synonymt med "tank", fx 'vandtank'
 Tank (kampvogn) – en militær kampvogn
 Tank (band) – et britisk heavy metalband
 Tank – kortform af tankstation

Se også 
 Cartier Tank – en urmodel fra Cartier
Gro Harlem Brundtland

Gro Harlem Brundtland (Norsk udtale: ɡruː hɑːɭɛm brʉntlɑnː; født 20. april 1939) er en norsk tidligere politiker og læge.

Baggrund 
Hun blev født i Bærum som datter af statsråd, professor dr. med. Gudmund Harlem. Medicinsk embedseksamen ved Universitetet i Oslo i 1963 og Master of Public Health fra Harvard-universitetet i USA i 1965.

Politisk karriere 
Hun var miljøminister 1974–79,  Norges første kvindelige statsminister februar–oktober 1981 og maj 1986 til oktober 1989 og fra 3. november 1990 til 25. oktober 1996, da hun blev efterfulgt af Thorbjørn Jagland. Hun trak sig som leder af Arbeiderpartiet i 1992.

I 1983 blev hun udpeget som leder af FN's Miljø- og Udviklingskommision. Det førte i 1987 til udgivelse af rapporten "Vor fælles fremtid" også kaldet Brundtlandrapporten.

I 1994 fik hun Karlsprisen.

I 1998 blev hun valgt til generaldirektør for Verdenssundhedsorganisationen (WHO), som hun stod i spidsen for til 2003. Brundtland modtog titlen som Policy Leader of the Year for koordineringen mod SARS-udbruddet i 2003. Hun fratrådte stillingen i sommeren 2003 og blev efterfulgt af Jong-Wook Lee. Hun bor nu i Frankrig med sin mand, Arne Olav Bruntland.

FNs generalsekretær Ban Ki-moon har udnævnt Gro Harlem Brundtland til en af FN's tre særlige udsendinge for klimaspørgsmål. Hun tiltrådte i New York 8. maj 2007.

Eksterne henvisninger 

Norges statsministre
Miljøministre fra Norge
Læger fra Norge
Kvindelige regeringschefer
Socialdemokrater fra Norge
Arbeiderpartiets ledere
Bæredygtighedsfortalere
Alumni fra Oslo Universitet
Personer fra Bærum
Svendeprøve

Svendeprøve er den afsluttende eksamen, hvor en lærling viser hvad han eller hun har lært ved at fremstille et for faget karakteristisk svendestykke.

Tømreren laver eksempelvis noget af en tagkonstruktion, snedkeren et møbel, grovsmeden en hestesko, blikkenslageren dele af et nedløbsrør i enten zink eller kobber.

Svendestykket bliver vurderet af skuemestre, og bedømmelserne "bestået", "veludført" og "særdeles veludført" udløser et svendebrev. Sidstnævnte bedømmelse kan udløse en bronze- eller sølvmedalje.

Eksterne henvisninger
Træsmedens Håndværktøj

Kilde 

Håndværksudtryk
Erhvervsuddannelse i Danmark
Eksamener
Tidevandskraft

En tidevandskraft beskriver den kraft, hvormed et objekt bliver strakt pga. en gradient i styrken af det gravitationelle felt fra et andet objekt. Tidevandskræfter er fx af betydning for Jorden og Månen, hvor de giver anledning til tidevand.

Tidevandskraften 
Tidevandskraften er en konsekvens af den almene newtonske kraftpåvirkning.

Newtons mekanik 
Isaac Newton opdagede tyngdekraften og formulerede de tre love om kræfter, der i dag kendes som Newtons love. En kraft kan enten skubbe eller trække i en bestemt retning og med en bestemt styrke (hvilket betyder, at en kraft er en vektor). Tyngdekraften er en trækkende kraft og kaldes også for massetiltrækning. Alle legemer og objekter har en tyndekraft, men det er objektets masse, der bestemmer, hvor stærk kraftpåvirkningen skal være. Endvidere er kraftens styrke afhængig af legemernes afstand

Tidevandskraften 
Hovedtrækkene for teorien om tidevandet kan forstås ved brug af tyngdeloven: 

Her angiver F størrelsen af kraften mellem de to legemer, der har masserne  og , i afstanden r, hvor G er tyngdeaccelerationen. Ved tyngdeaccelerationen fra et legeme med massen m i afstanden er r er derfor givet ved: . For Månens tilfælde er R Jordens radius, m er Månens masse og r er afstanden mellem Jordens og Månens centre. 

Tidevandskraften kan illustreres ved et eksempel. Når Månen kredser omkring Jorden, påvirkes hver klode af den anden klodes tyngdekraft, og tidevandskraften fremkommer, fordi legemerne har så stor diameter, at der er væsentlig stærkere tyngdepåvirkning i den side af legemet, som vender mod den anden klode end i den side, der er længst væk. Hvis en måne er tilstrækkeligt tæt på sin planet (eller en planet på sin stjerne) kan det resultere i, at månen (eller planeten) til sidst bliver revet fra hinanden. Dette er ved at ske for Mars' ene måne, Phobos.

Asteroidebæltet 
Ifølge en af teorierne om oprindelsen af det velkendte asteroidebælte mellem Mars og Jupiter er, at alle disse asteroider engang var samlet som én stor planet. Men planeten befandt sig for tæt på Jupiter og blev til sidst revet i stykker af tidevandskræfterne. Dette er endnu ikke en bekræftet teori, men den er blandt de mere populære.

Fysik
Elektronegativitet

Elektronegativitet er et udtryk for grundstoffernes evne til at tiltrække og fastholde elektroner i kemiske bindinger. Bindingstypen afgøres af forskellen i elektronegativitet mellem de atomer, der er involveret. Atomer med ens elektronegativitet vil dele en elektron med hinanden og forme en kovalent binding (eller elektronparbinding). Men hvis forskellen i elektronegativitet er for stor, vil elektronen permanent binde sig til det ene atom, og der vil være tale om en ionbinding. Ydermere, hvis der i en kovalent binding er en lille forskel i elektronegativitet, så vil en kemisk polaritet opstå i bindingen.

Villighed til at afgive elektroner udtrykkes som elektropositivitet.

Begrebet blev først introduceret i 1932 af Linus Pauling, og han målte elektronegativitet i forhold til Pauling-skalaen.

Tendenser 

Det periodiske system med elektronegativitet målt efter Pauling-skalaen.

Kemisk binding
Kemiske egenskaber
Vandaks

Vandaks (Potamogeton) er en planteslægt, der har mange arter. Den er udbredt i alle verdensdele. Her nævnes dog kun de arter, som er vildtvoksende eller dyrket i Danmark.

 Aflangbladet vandaks (Potamogeton polygonifolius)
 Brodbladet vandaks (Potamogeton friesii)
 Butbladet vandaks (Potamogeton obtusifolius)
 Bændelvandaks (Potamogeton compressus)
 Børstebladet vandaks (Potamogeton pectinatus)
 Glinsende vandaks (Potamogeton lucens)
 Græsbladet vandaks (Potamogeton gramineus)
 Hjertebladet vandaks (Potamogeton perfoliatus)
 Hårfin vandaks (Potamogeton trichoides)
 Kortstilket vandaks (Potamogeton nitens)
 Kruset vandaks (Potamogeton crispus)
 Langbladet vandaks (Potamogeton praelongus)
 Langstilket vandaks (Potamogeton zizii)
 Rustvandaks (Potamogeton alpinus)
 Rødlig vandaks (Potamogeton rutilus)
 Spidsbladet vandaks (Potamogeton acutifolius)
 Spinkel vandaks (Potamogeton panormitanus)
 Svømmende vandaks (Potamogeton natans)
 Trådvandaks (Potamogeton filiformis)
 Vejbredvandaks (Potamogeton coloratus)

 Potamogeton x salicifolius

Planteslægter
Vandaks-familien
Aflangbladet vandaks

 
Aflangbladet Vandaks (Potamogeton polygonifolius) er en vandplante, som vokser rodfæstet i dynd- eller tørvebunden i lavvandede eller udtørrende vandhuller. Aflangbladet Vandaks har læderagtige, tykke blade med en 3-15 cm lang bladstilk.

Beskrivelse 
Aflangbladet Vandaks er en flerårig urt med lysegrønne stængler, som bærer spredte, 2-24 mm brede blade, der er ovale, elliptiske eller aflange med hel rand og en 3-15 cm lang bladstilk. Oversiden er lysegrøn og læderagtig, mens undersiden er rustbrun. Undervandsbladene er smalt lancetformede, lysegrønne, gennemskinnelige og stilkede.

Blomstringen sker i juni-august. Blomsterne er bittesmå og sidder i tætte, oprette aks, som hæves fri af vandet. Frøene modner godt og spirer villigt under de rette forhold.

Planten har en krybende jordstængel, som bærer de overjordiske dele, men også de forholdsvist få rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,40 × 2 m (40 × 40 cm/år).

Voksested 
Planten hører hjemme i lavvandede vandhuller eller grøfter med næringsfattigt vand. Den er temmelig almindelig i Nord-, Midt- og Vestjylland, men meget sjælden i resten af landet. Den er i øvrigt almindelig i Vesteuropa generelt, inklusive de Britiske Øer. Her optræder den i Pilledrager-samfundet (Pilularietum globuliferae) sammen med bl.a. Vandnavle, Liden Siv og Pilledrager.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Vandplanter