kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Art Davis

Art Davis (født 5. december 1934 i Pennsylvanien, død 29 juli 2007 i Californien) var en amerikansk kontrabassist.

Davis spillede med Miles Davis,Dizzy Gillespie, John Coltrane, Thelonius Monk, Art Blakey, Freddie Hubbard, Lee Morgan, McCoy Tyner og Max Roach etc.

Han var uddannet klassisk, og spillede feks. også med Los Angeles Philharmonics.

Diskografi

Som leder 
 1980: Reemergence (Interplay) Med Hilton Ruiz, Greg Bandy
 1985: Life (Soul Note) Med John Hicks, Idris Muhammad, Pharoah Sanders
 1995: A Time Remembered (Jazz Planet) Med Ravi Coltrane, Herbie Hancock, Marvin Smith

Som medvirkende 
Med Joe Albany
 Bird Lives! (Interplay, 1979)
Med Gene Ammons
 Up Tight! (Prestige, 1961)
 Boss Soul! (Prestige, 1961)
Med Count Basie
 Back with Basie (Roulette, 1962)
Med Art Blakey
 A Jazz Message (Impulse!, 1963)
Med John Coltrane
 Africa/Brass (Impulse!, 1961)
 Olé Coltrane (Impulse!, 1961)
 Ascension (Impulse!, 1965)
 The John Coltrane Quartet Plays (Impulse!, 1965)
Med Buddy Emmons
 Steel Guitar Jazz (Mercury, 1964)
Med Curtis Fuller
 Cabin in the Sky (Impulse!, 1962)
Med Dizzy Gillespie
 Gillespiana (Verve, 1960)
 Carnegie Hall Concert (Verve, 1961)
Med Bunky Green
Healing the Pain (Delos, 1990)
Med Al Grey
The Al Grey - Billy Mitchell Sextet (Argo, 1961) Med Billy Mitchell
Med Eddie Harris
 Bossa Nova (Vee-Jay, 1962)
Med Freddie Hubbard
 The Artistry of Freddie Hubbard (Impulse!, 1960)
 Ready for Freddie (Blue Note, 1961)
Med Elvin Jones
 Elvin! (Riverside, 1961–62)
 And Then Again (Atlantic, 1965)
Med Etta Jones
 Lonely and Blue (Prestige, 1962)
Med Quincy Jones
 Golden Boy (Mercury, 1964)
Med Clifford Jordan
 A Story Tale (Jazzland, 1961)  Med Sonny Red
Med Roland Kirk
 We Free Kings (1961)
Med Abbey Lincoln
 Straight Ahead (Candid, 1961)
Med Booker Little
 Out Front (Candid, 1961)
Med Lee Morgan
 Expoobident (1960)
Med Tisziji Munoz
 Visiting This Planet (Anami Music, 1980's)
 Hearing Voices (Anami Music, 1980's)
Med Joe Newman
 Joe Newman Quintet at Count Basie's (Mercury, 1961)
Med Dizzy Reece
 Manhattan Project (1978)
Med Max Roach
 Max Roach + 4 at Newport (EmArcy, 1958)
 Deeds, Not Words (Riverside, 1958)
 Award-Winning Drummer (Time, 1958)
 The Many Sides of Max (Mercury, 1959)
 Percussion Bitter Sweet (Impulse!, 1961)
 It's Time (Impulse!, 1962)
 The Max Roach Trio featuring the Legendary Hasaan (Atlantic, 1964)
Med Hilton Ruiz
 The People's Music – Live at Jazz Unité, vol 1 (1981)
 Green Street – Live at Jazz Unité, vol 2 (1981)
Med Sal Salvador
 Juicy Lucy (Bee Hive, 1978)
Med Pharoah Sanders
 Rejoice (Theresa, 1981)
Med Lalo Schifrin
 Lalo = Brilliance (Roulette, 1962)
Med Shirley Scott
 For Members Only (Impulse!, 1963)
Med Jack Teagarden
Think Well of Me (Verve, 1962)
Med Clark Terry
 Clark Terry Plays the Jazz Version of All American (Moodsville, 1962)
Med McCoy Tyner
 Inception (1962)
Med Leo Wright
 Blues Shout (Atlantic, 1960)
Med Roberto Magris
 Kansas City Outbound (JMood, 2008)

Kilde 
 Diskografi af Art Davis

Jazzbassister fra USA
George Cables

George Cables (født 14. november 1944 i New York City) er en amerikansk Jazzpianist.

Cables har spillet med bl.a. Art Blakey, Sonny Rollins, Dexter Gordon, Billy Higgins, Joe Farrell, Peter Erskine, Bennie Maupin og Freddie Hubbard, men har nok fået mest opmærksomhed som Art Pepper´s Pianist. 

Cables der er en eminent pianist, har lavet et hav af plader i eget navn, og som sideman.

Kilde
George Cables Webside
På Allmusic

Eksterne henvisninger 

Jazzpianister fra USA
Sædding (Esbjerg)

Sædding er en bydel tilhørende Esbjerg i Sydvestjylland. Bydelen er beliggende ud til Vadehavet i den nordvestlige del af Esbjerg fem kilometer nordvest for Esbjerg centrum og fire kilometer sydøst for Hjerting. Bydelen tilhører Esbjerg Kommune og er beliggende i Sædden Sogn. I Sædding findes bl.a. Sædden Kirke, Sædding Centret, Sædding-Guldager Idrætsforening og Viking Life Saving Equipment.

Kendte personer fra Sædding 
 Jørn Astrup Hansen (født 1942), bankdirektør

Bydele i Esbjerg
Audna

Audna (Audnedalselva) løber gennem Audnedalen i Agder fylke i Norge, gennem de tidligere kommuner Audnedal og Lindesnes kommune. Audna har sit udspring i Grindheimsvatnet, går gennem Øvre Øydnavatnet og Ytre Øydnavatnet og munder ud i Sniksfjorden. Undervejs passerer Audne vandfaldet Melhusfossen ud for det lille sted Buhølen i Lindesnes kommune.

Navnets første led kommer formentlig af norrønt auðn (= ødelæggelse, dvs. "elven, der raserer"), idet Audna har gjort skade både ved oversvømmelser og isgang. Audna var den første elv i Norge, der blev fuldkalket til eliminering af skader forårsaget af sur nedbør.

Audna er 55 km. lang. Der er laks og ørred på en 30 km. lang strækning fra Bustad og op til udløbet af Ytre Øydnavatnet. 

Afvandingsområdet er på 450 km² og middelvandføringen er 20 m³/s.

Den stedegne laksestamme i Audna gik til grunde tidlig i 1970'erne. Et kalkningsprojekt blev startet i 1985. Målet var at opbygge en ny laksestamme. Dette mål er nået og laksestammen opretholdes nu ved naturlig reproduktion.

I 2004 blev der fisket 2,4 ton laks og 219 kg ørred i Audna.

Noter 

Vandløb i Agder
Dennis Mackrel

Dennis Mackrel (3 april 1962 i Omaha Nebraska) er en amerikansk jazztrommeslager, komponist og arrangør.

Mackrel er nok mest kendt for sit virke med Count Basie´s bigband.

Han var også fast afløser for Mel Lewis i The Vanguard Jazz Orchestra, en post han overtog efter dennes død i 1990.

Han har skrevet og arrangeret musik til forskellige orkestre og musikere bl.a. McCoy Tyner.

Eksterne henvisninger 
 Dennis Mackrel Webside 

Trommeslagere fra USA
Jazzmusikere fra USA
Fovrfeld

Fovrfeld er et kvarter i Esbjerg i Sydvestjylland. Fovrfeld er beliggende umiddelbart øst for Sædding, som området i nogle tilfælde betragtes som en del af. Området ligger fire kilometer nord for Esbjergs centrale del og er adskilt derfra af Fovrfeld Gravlund. Fovrfeld tilhører Esbjerg Kommune og er beliggende i Sædden Sogn. I Fovrfeld findes bl.a. Fourfeldtskolen.

Bydele i Esbjerg
Jack Sperling

Jack Sperling (17. august 1922 i New Jersey – 26. februar 2004 i Los Angeles, Californien) var en amerikansk trommeslager. 

Sperling huskes nok bedst som klarinetisten Pete Fountain´s trommeslager, men han har også spillet med feks. Henry Mancini, Frank Sinatra, Glenn Miller bigband, Ella Fitzgerald, Dean Martin, Benny Goodman, Chet Atkins, Harry Belafonte. etc. 

Han har også været sideman på film indspilninger og tv. serier såsom Bonanza, Peter Gunn etc. 

Sperling var meget alsidig stillistisk, men må huskes nok mest for sit egagement i bigband´s.

Kilde 
 Om Jack Sperling

Trommeslagere fra USA
Jazzmusikere fra USA
Sniksfjorden

Snigsfjorden eller Sniksfjorden er en lille fjord i Lindesnes kommune i Agder fylke i Norge. Den har indløb mellem de to små holme Fløyholmen og Tolleknivane. Det meste af  fjordens vestside går langs Unnerøy, mens Tjaumsfjellet (109 moh.) ligger på østsiden. Mellem Unnerøy og Syrdalsfjorden i vest går det smalle Navarsundet. Helt inderst i Sniksfjorden ligger byen Snik og her har floden  Audna sit udløb i fjorden. Fjorden er lidt  over tre kilometer lang.

Kilder og henvisninger

Fjorde i Agder
Lindesnes kommune
Vigeland

Vigeland er en by der er administrationscenter i Lindesnes kommune i Agder fylke i Norge. Byen har et areal på 1,48 km2, og en befolkning på 1.413 mennesker pr. 1. januar 2011. Stedet bestod i sin tid af gårdene Øvre og Nedre Vigeland.

Valle kirke, som blev bygget i 1792, ligger i Vigeland. En statue af præsten Peder Claussøn Friis lavet af billedhuggeren Gustav Vigeland står ved Valle præstegård.

I Vigeland ligger en af kommunens tre børneskoler, Nyplass skole, samt kommunens eneste ungdomsskole, Lindesnes ungdomsskole. Elever i den videregående skole må rejse til Mandal.

Gustav og broderen Emanuel Vigeland, boede begge i Vigeland en periode, nærmere bestemt på gården Mjunebrokka. Arbejder af brødrene finnes på Lindesnes Bygdemuseum.

Kendte personer 
 Gustav Vigeland, skulptør og billedhugger
 Emanuel Vigeland, kunstner (bror til Gustav Vigeland)
 Marie Vigeland, kunstner (datter af Emanuel Vigeland)
 Arne N. Vigeland, skulptør og billedhugger.

Eksterne kilder/henvisninger 

 home.no/vigeland

Agders geografi
Byer i Norge
Jonstrup (ved Værløse)

Jonstrup er en forstad med  beliggende nord for Ballerup og Måløv, syd for Værløse. Forstaden er beliggende i Furesø Kommune og Ballerup Kommune. Jonstrup ligger umiddelbart vest for Hareskoven og fra Københavns centrum er der 20 kilometer til Jonstrup. Forstaden er beliggende i sognene Værløse Sogn og Måløv Sogn.

I Jonstrup ligger Jonstruplejren og det tidligere seminarium, Jonstrup Seminarium. Desuden findes erhvervsområdet Walgerholm, hvor Sommerkorpset havde til huse under 2. verdenskrig.

Historie 
Oprindeligt bestod Jonstrup kun af en mølle med 7,8 tønder land dyrket areal skyldsat til 3,15 tønder hartkorn.

Efter indførelsen af folkeskolen oprettedes et lærerseminarium i Jonstrup.

Byudvikling og byplanlægning 
En egentlig byudvikling skete først efter 2. verdenskrig. Endnu i 1960 havde byen kun 268 indbyggere. Jonstrup lå uden for banelinjerne og området var derfor ikke omfattet af hverken Fingerplanen fra 1947 eller af "Betænkning vedrørende Partiel Byudviklingsplan nr. 2 for Københavns-egnens byudviklingsområde" fra 1951. Men i "Betænkning vedrørende Partiel Byudviklingsplan nr. 7 for Københavns-egnens byudviklingsområde" fra 1966 var udpeget nye områder for byudvikling også i Jonstrup, dog kun i mellemzone, det vil sige, at de kunne inddrages, hvis sognerådet fandt dette hensigtsmæssigt. Det skete, fordi man mente, at det ikke ville stride mod andre arealinteresser. Året forinden var der lige syd for kommunegrænsen i Ballerup-Måløv kommune tilsvarende udlagt byudviklingsområder nordøst for Måløv, og det var forudset, at Måløv ville vokse sammen med disse områder. Dette skete ud fra en betragtning om, at Måløv på grund af gode bane- og vejforbindelser (Frederikssundbanen og Frederikssundlandevejen) lå fordelagtigt for byudvikling, samt at man mente, at det ikke stred imod rekreative hensyn. Det var således forudsat, at det nye samlede byområde Måløv-Jonstrup ville være adskilt fra anden bebyggelse af en nord-sydgående grøn kile. Byudvikling i Jonstrup var hæmmet af, at Værløse Flyveplads lå nord for byen.

Se også 
 Ugerløse Sogn - Jonstrup (bebyggelse, ejerlav); Jonstrup Lynghuse (bebyggelse)

Noter

Litteratur 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Bydele og forstæder i Danmark
Ove Bennike

Ove Bennike (født 6. april 1898 på Frederiksberg, død 3. januar 1976) var en dansk officer og modstandsmand, bror til Helge, Holger og Vagn Bennike.

Han var søn af oberstløjtnant H.F. Bennike (død 1920) og hustru Estrid f. Høgsbro (død 1944), blev student 1915, premierløjtnant 1919, gjorde tjeneste i den franske hær 1921-22 og gennemførte Hærens Officersskoles generalstabskursus 1924-26. Bennike var dernæst ansat ved Generalstaben 1927-33, blev kaptajn ved 2. regiment 1933, var atter ved Generalstaben fra 1938 og kom via Den lille Generalstab til Den Danske Brigade, hvor han indgik i brigadestaben 1944-45.

Efter krigen blev han oberstløjtnant og chef for 3. bataljon 1945, chef for I bataljon af 2. regiment 1951, oberst af reserven og stedfortrædende regionschef ved region III 1952. Han var Kommandør af Dannebrog, Dannebrogsmand og bar en række udenlandske ordener.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1957
 Opslag i Modstandsdatabasen

Officerer fra Danmark
Den Danske Brigade
Kommandører af Dannebrog
Personer fra Frederiksberg
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1900-tallet
Ted Kaczynski

Theodore John Kaczynski (født 22. maj 1942, død 10. juni 2023), også kendt som "Unabomberen", var en dømt amerikansk terrorist. Han var bedst kendt for sine brevbomber, som han sendte til flere universiteter og flyselskaber fra slutningen af 1970-erne frem til begyndelsen af 1990-erne. Hans mål var at opponere mod industrialisering og menneskeskabt ødelæggelse af naturen. 

Kaczynski kom ind på Harvard som 16-årig og tog en doktorgrad i matematik ved Universitetet i Michigan. Han blev universitetsadjunkt i matematik og arbejdede på Berkeley.

Bomberne tog livet af tre personer og sårede 29. Kaczynski var genstand for den mest omfattende menneskejagt i FBIs historie. For at undgå at blive erklæret sindssyg valgte Kaczynski at tilstå og blev dømt til livsvarigt fængsel.

Kaldenavnet «Unabomberen» stammer fra FBIs kodenavn for ham. Før hans identitet blev kendt blev han kaldt «UNABOM» (UNiversity and Airline BOMber) af FBI og heraf «Unabomberen» af massemedierne.

Eksterne links 
 Unabomber Manifest (Engelsk)

Terrorister
Anarkister
Matematikere fra USA
Livstidsdømte fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Cubanske pesos

Cubanske pesos er den officielle valuta på Cuba. På grund af landets specielle situation som følge af den kommunistiske økonomi kombineret med USAs handelsblokade er der i praksis to forskellige valutaer på Cuba:

Cubansk peso (ISO 4217 kode CUP) er den oprindelige valuta. Den anvendes stort set alene af lokalbefolkningen til at købe nødvendige varer. 1 CUP er opdelt i 100 centavos. Valutaen kan ikke veksles andre steder i verden. 
Konvertibel peso (uofficiell kode CUC) er den officielle "turistvaluta" på Cuba, og skal benyttes af turister på øen. Der står "peso" på den ene side af valutaen og "$" på den anden side. Tidligere modsvarede den 1 US$. Den konvertible peso er inddelt i 100 konvertible centavos. Konvertibel peso har ikke en officiel ISO 4217 kode.

De fleste cubanere får det meste af deres løn udbetalt i pesos og en lille del i konvertible pesos. Systemet møder generelt stor kritik, da det er med til, at gøre ulighederne i det cubanske samfund større, da det primært er ansatte i turistrelaterede erhverv, der har adgang til konvertible pesos og da disse giver adgang til at købe ind i særlige butikker, hvor vareudbuddet er større.

Noter 

Møntenheder fra Amerika
Pesos
Bistrup (Birkerød)

Bistrup udgør den sydlige bydel i Birkerød. Bydelen er beliggende mellem Furesø og det centrale Birkerød. Fra Københavns centrum er der 20 kilometer til Bistrup. Bydelen ligger i Rudersdal Kommune, Bistrup Sogn. Bistrup Kirke ligger i Bistrup.

Etymologi 
Forleddet er afledt af "biskorp", efterleddet af "-torp" i betydningen udflytterbebyggelse.

Historie 
Bistrup landsby bestod i 1682 af 4 gårde og 3 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 137,7 tønder land skyldsat til 36,51 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

I 1864 anlagdes Nordbanen med stoppested ved Birkerød, hvor der hurtigt opstod en stationsby. Bistrup blev i første omgang ikke påvirket af jernbanen, men i takt med den fremadskridende forstadsudvikling i tilknytning til Storkøbenhavn blev også Bistrup inddraget og de gamle landsbyjorder blev udstykkede til villagrunde, og Bistrup og Birkerød voksede sammen til en sammenhængende bymæssig bebyggelse.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Kristian Hald: Vore Stednavne; Udgivet af Udvalget for Folkeoplysningens Fremme. C. E. Gads Forlag, København 1950.
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Birkerød
Bydele og forstæder i Danmark
Blonde (film fra 2001)

Blonde er en film/tv-serie  fra 2001 om Marilyn Monroes liv. Den er på 240 minutter.

I rollen som Marilyn Monroe ses Poppy Montgomery. Derudover ses Titus Welliver i rollen som Joe DeMaggio, og Griffin Dunne ses i rollen som Arthur Miller. Manuskriptet er skrevet af Joyce Carol Oates, og den er instrueret af  Joyce Chopra.

Eksterne kilder og henvisninger
 

Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Tv-programmer fra CBS
Willie Park, Sr.

William "Willie" Park, Sr. (30. juni 1833 i Wallyford, Skotland – 25. juli 1903) var en af pionererne inden for professionel golf.

Ligesom andre af de første professionelle golfspillere startede Park som caddie. Senere bestyrede han et firma, der producerede golfudstyr. På golfbanen tjente han penge på udfordringsmatcher mod rivaler som Old Tom Morris, Willie Dunn og Allan Robertson, som var den mest populære form for golf for tilskuerne på den tid.

Willie Park var en høj, stærk mand. Han slog meget langt og var en fremragende putter, men nogle gange kom han i problemer på grund af for aggressivt spil. Som 20-årig havde han overgået den ældre Willie Dunn og rejste til St Andrews Links for at spille og lære den bane at kende. I 1853 udsendte han en offentlig udfordring af Allan Robertson, der blev anset for den bedste spiller, men udfordringen blev ikke taget op. Det var imidlertid normalt på den tid, at den bedste spiller kunne afslå en sådan udfordring uden at det skadede hans omdømme.

Park fik forøget interessen for rivaliseringen mellem golfspillerne på grund af sin aggressive selvpromovering. Det medførte øget pressedækning og flere arrangerede matcher og turneringer, hvilket udviklede den professionelle golf og førte til højere indtjening for spillere som Park, Morris og Robertson.

Park huskes primært for sine fire sejre i The Open Championship, herunder den allerførste turnering i 1860, hvor feltet blot bestod af otte spillere. De øvrige tre sejre kom i 1863, 1866 og 1875. Park var medindehaver af rekorden for flest sejre i the Open indtil James Braid opnåede sin femte sejr i 1910. Parks bror, Mungo, og hans søn Willie, Jr. vandt også begge The Open Championship.

I 2005 blev han valgt ind i World Golf Hall of Fame.

Kilder / eksterne henvisninger 

Golfspillere fra Skotland
Johannes Eduard Beissenherz

Johannes Eduard/Edvard (von) Beissenherz (18. september 1823 i Frederikssund – 6. september 1912) var en dansk officer.

Han var søn af major C.T. von Beissenherz og hustru f. Smith, blev sekondløjtnant 1845, deltog i Treårskrigen 1848-50, hvor han blev såret, blev premierløjtnant 1849, kaptajn 1860 og oberst 1875. Under den 2. Slesvigske Krig var han kompagnichef. Beissenherz blev chef for Den Kongelige Livgardes linjebataljon 1883, generalmajor i forstærkningen og chef for Københavns væbning 1888 og fik afsked 1892. Han var kammerherre og Kommandør af 1. grad af Dannebrog og Dannebrogsmand.

Han var gift med Henriette Augusta Jacobine f. Prahl.

Von Beissenherz blev såret 2 gange under krigen 1848-50 henholdsvis i højre skulder og arm samt i ryggen. Begge projektiler han blev ramt af var af typen Dum-Dum-kugler. Træfningen i ryggen begravede sig i hans rygsøjle og kunne aldrig  fjernes, mens den i skulderen blev fjernet.

Resten af sit liv havde Von Beissenherz svært ved at løfte højre arm helt op og han fik tilladelse af Kong Christian 9 til at hilse med venstre hånd fremover.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910

Eksterne henvisninger 
 

https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Dum-dum_kugle.jpg

Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Generalmajorer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Frederikssund
Danskere i 1800-tallet
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Personer i den 2. Slesvigske Krig fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Gabriel Gustafson

Gabriel Adolf Gustafson (8. august 1853 i Visby — 16. april 1915 i
Kristiania) var en norsk arkæolog. 

Gustafson studerede i Upsala og blev 1881 Amanuensis ved det derværende
arkæol. Mus. 1877—88 foretog han en række undersøgelser i forskellige svenske landskaber, men gik
Aaret efter til Norge, hvor han blev »Konservator« ved Bergens Museum. Efter Oluf Ryghs død
blev G. 1900 Direktør for Univ.’s Oldsagsmus. i Kria og Prof. Hans Virksomhed er saaledes
halvt sv., halvt norsk. I Bergens Mus.’s Aarbog og i det af den norske Forening til
Fortidsmindernes Bevaring udgivne Tidsskrift har han meddelt forsk. Afh. Han foretog den
vanskelige Udgravning af Vikingeskibet fra Oseberg og udsendte 1906: »Norges Oldtid, Mindesmærker og Oldsager«.

Arkæologer fra Norge
Museumsfolk fra Norge
Personer fra Visby
Ansatte ved Universitet i Bergen
Ansatte ved Oslo Universitet
Vilhelm Gørtz

Jens Vilhelm Charles Gørtz (født 21. juni 1852 i Hytten Skovridergård ved Slesvig by, død 6. juni 1939) var en dansk officer og departementschef, far til Ebbe Gørtz.

Hans forældre var kaptajn, kgl. skovrider i Hytten Amt, senere branddirektør i Fredensborg Julius Christian Gørtz (1815-1901, gift 1. gang 1844 med Marie Sophie Elise Müller, 1820-1849) og Henriette Vilhelmine Emilie Møller (1827-1915).

Vilhelm Gørtz fik studentereksamen 1870 fra Schneekloths Skole, tog filosofikum året efter og blev optaget på Hærens Officersskole, hvor han avancerede igennem de forskellige yngre klasser. Han blev 1873 sekondløjtnant, 1875 premierløjtnant i fodfolket, 1876-78 gennemgik han ældste klasse (stabsafdelingen), var 1879-80 adjudant ved 1. Generalkommando, 1880-83 til tjeneste i Krigsministeriet, 1882-83 som adjudant hos krigsminister N.F. Ravn. 1883 blev han kaptajn, 1890 forsat til Generalstaben, 1891-96 som stabschef hos generalinspektøren for fodfolket og blev oberstløjtnant og bataljonschef 1896. 1897-1903 var han chef for Krigsministeriets 1. departement, 1903-05 som oberst i Generalstaben stabschef ved 2. Generalkommando. Efter en kort tid at have haft regiment udnævntes han 1905 til generalmajor, var chef for Generalstaben 1905-09 og fra sidstnævnte år til 1917 generalløjtnant og chef for 1. Generalkommando. Da Sikringsstyrken blev oprettet under 1. verdenskrig var Gørtz fungerende overgeneral for denne fra august 1914 til august 1917. Han afgik 1918 på grund af alder. 

Gørtz fik en alsidig karriere, var medlem af flere kommissioner og udvalg og var på flere rejser i udlandet. 1908-11 var han desuden formand for Det Krigsvidenskabelige Selskabs bestyrelse og 1891-95 chef for Akademisk Skyttekorps. Gørtz blev Ridder af Dannebrog 1893, Dannebrogsmand 1896, Kommandør af 2. grad 1901 og af 1. grad 1907, modtog Storkorset 1910 og Fortjenstmedaljen af guld 1908.

Gørtz blev gift 4. januar 1884 i Fredensborg med Amalie Vilhelmine Benthin (16. maj 1864 på Agnøgaard, Præstø Amt – ), datter af proprietær, senere branddirektør i Fredensborg Vilhelm Nicolaj Julius Benthin (1835-1898, gift 2. gang 1878 med Elisa Gørtz, 1851-1902) og Vilhelmine Andrea Dorothea Holm (1844-1875).

Gørtz er portrætteret på Erik Henningsens maleri af Kongerevuen 1. Juni 1912 (Amalienborg). Der findes portrætfotografier af bl.a. Mary Steen.

Kilder 
 K.C. Rockstroh, "Vilhelm Gørtz", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.

Generalløjtnanter fra Danmark
Storkors af Dannebrog
Modtagere af Fortjenstmedaljen i guld
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Departementschefer i Krigsministeriet
Foreningsformænd fra Danmark
Personer fra Slesvig by
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon