kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hulspil

Hulspil (også kaldet Match Play) er en grundtype af spil inden for golfsporten. Hver spiller i matchen tæller det antal slag, vedkommende har brugt på det enkelte hul, sammen. Den, der har brugt færrest på et hul, vinder hullet. Den, der har vundet flest huller, når spillet er slut, vinder matchen. 

Den største hulspilsturnering WGC–Accenture Match Play Championship, der blev spillet første gang i 1999. De 64 bedste professionelle spillere ifølge verdensranglisten mødes til denne turnering, der spilles i januar eller februar i USA, for at finde den bedste hulspilsspiller blandt dem.

Se også
Slagspil
Stableford
Fourball
Foursome

Golf

sv:Lista över golftermer#Matchspel
Stableford

Stableford er i  golfsporten en slagspilsform, hvor spilleren kan samle sin bold op når antal tildelte slag på det enkelte hul er opbrugt. Udregningen er spillerens tildelte slag på hullet + hullets par, f.eks. 4 +1 ekstra slag giver hullets par for spilleren, det giver 2 point, et bedre giver 3 og modsat, scores der dårligere gives 1 hvor spillerne har en talværdi,  Denne værdi bruges i stableford-matcher til at udligne forskellene mellem spillere på forskellige niveauer. Hver spiller får tildelt en række slag, vedkommende må bruge på hvert hul, fordelt efter spillerens handicap og banens handicap-nøgle. Ud fra denne tildeling scorer spilleren et antal point pr. hul. Den, der har scoret flest point til sidst, vinder matchen.
Pointsystemet blev opfundet af den engelske læge Frank Stableford (1870-1959), der syntes at golfspillet gik for langsomt (man spillede før dette, kun hul- eller slagspil), hvorfor han introducerede et pointsystem, der skulle fremme spillets hastighed.
Systemet blev brugt første gang den 16. maj 1932 på Wallasey Golf Clubs bane i Cheshire, England.

Point gives således:
Spilles hullet i par, gives 2 point.
Spilles hullet 1 over par (bogey), gives 1 point.
Spilles hullet 2 over par (dobbelt bogey), gives 0 point.
Spilles hullet 1 under par (birdie), gives 3 point.
Spilles hullet 2 under par (eagle), gives 4 point.
Spilles hullet 3 under par (albatros), gives 5 point.
Har man opnået 36 point på en 18-hullers runde, har man spillet til sit handicap.

Hullets par skal her forstås som den reelle par + de ekstra slag man er tildelt jf. sit handicap.
Kan der ikke mere opnås point på hullet, samles bolden op og man går videre til næste hul.
Det er reglerne for slagspil, der er gældende for denne spilform der er den spilform nybegyndere starter med at spille.

Se også
Hulspil
Slagspil
Fourball
Foursome

Golf
VISA

VISA er en international udbyder af en række kreditkort lanceret under navnet Visa. Visa er et rekursivt akronym for VISA International Service Association. 18. marts 2008 gik firmaet på børsen, hvilket rejste en kapital på 17,9 mia. $.

Typer af Visakort 
Der findes flere typer Visa kort.

Visa Electron 
Visa Electron er et Visakort, der normalt er tiltænkt unge mellem 13 og 18 år. Med dette kort kan ejeren købe varer hos en lang række fysiske og netbaserede butikker, der modtager korttypen. Med Visa Electron kan man ikke hæve beløb, der er større end det indestående beløb på kontoen, som kortet hører til.

Visa/Dankort 
Et Visa/Dankort er et Dankort og Visakort i ét, så man har fordelen af et Visa-kort i udlandet og Dankort i Danmark. Ulempen er, at det som regel er dyrere end et almindeligt Dankort.
Et dankort måler: 53 mm x 85 mm.

Visa/Dankort er nu opdelt således at man kan bruge Visa-funktionen og Dankort-funktionen som man ønsker. Fordelen ved dette er i overvejende grad for butiksejerne, der skal betale mindre gebyr ved betaling af Dankort. Dette er en regel bestemt af EU.

Økonomi

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Visa Danmark
 Visa Global
 Visa Electron (dansk) 

Finansielle servicevirksomheder fra USA
Virksomheder i San Francisco
Betalingskort
Hulvej

En hulvej (første led udtales: ˈhuːl) er en vejføring, som er skåret ned i terrænet for at mindske stigningsforholdet på vejen. Vejforløbet kan enten udnytte bestående, topografiske forhold (regnvandskløfter, forkastninger osv.), eller det kan være opstået gennem generationers slid på bakkeskråningen. I nyere tid er hulveje som regel kunstigt udgravede.

Før var hulveje risikable at passere. Dels kunne selve vejen være så opkørt, at det var umuligt at bruge den, dels måtte farten nedsættes så meget, at landevejsrøvere fik gode muligheder for at overmande kusk og passagerer. Det er muligvis derfor, at der står en aura af uhygge og dysterhed om de gammeldags, snævre hulveje.

I det fredede Alstrup Krat ved Mariager findes der hulveje, der blev brugt i oldtiden. På Alstrupvej løber en asfalteret hulvej med meget høje skråninger. 

Rebildvej i Rebild Bakker er et eksempel på en hulvej, der overvejende er skabt af naturen selv som en slugt udgravet af smeltevand ved slutningen af sidste istid.

I nyere tid er der gravet flere meget dybe hulveje i Danmark: på Sandskårsvej i Frederiksværk er der ca. 16 m forskel på vejoverfladen og de omgivende skråninger. I Næstved gennemgravede man i 1940'erne Mogenstrup Ås for at etablere Østre Ringvej. Her er højdeforskellen ca. 23 meter.

Forskellige hulveje i Holland og Tyskland:

Eksterne henvisninger 

 Landfærdselen i Jylland 950-1550 Danmarks Vej- og Bromuseum 

Vejtyper
Vejhistorie
Extensible Authentication Protocol

EAP står for Extensible Authentication Protocol og er defineret i IETF . Det er en sikkerhedsudvidelse til PPP (Point-to-Point Protocol).

Trådløse datanet
Kitræv

Kitræven (Vulpes macrotis) er et dyr i hundefamilien. Den når en længde på 38-53 cm med en hale på 18-26 cm og vejer 1,5-3 kg. Dyret lever i det vestlige Nordamerika. Den lever i ørken såvel som græssteppe. Kitræven er altædende. Hunnen føder 3-6 unger som begge forældre opfostrer.

Ræve
Nordamerikas fauna
Blanfords ræv

Blanfords ræven (Vulpes cana) er et dyr i hundefamilien. Den når en længde på 42 cm med en hale på 30 cm og vejer 0,9-1,5 kg. Dyret lever i det vestlige og sydlige Asien. Dyrene lever alene.

Dyr fra Vestasien
Ræve
Fennek

Fenneken eller ørkenræven (Vulpes zerda eller Fennecus zerda) er et dyr i hundefamilien. Den når en længde på blot 24-60 cm med en hale på 18-31 cm og vejer 1-1,5 kg. Den er dermed den mindste ræveart.

Levested 
Som det fremgår af navnet ørkenræv, lever denne ræveart i ørken, nærmere bestemt i Nordafrikas ørken, samt den arabiske ørken. Eksemplar er set så langt som ud til Kuwait. 

Hver af poterne på fenneken er dækket med lange og bløde hår, så den er beskyttet mod det meget varme sand i dagtimerne. Samtidig hjælper det fenneken til at gå og stå fast i det løse sand.

Føde 
Dens primære føde er græshopper og vandregræshopper, men den spiser også andre insekter, gnavere, fugle, firben og rødder. Den fanger sin føde ved hjælp af dens gode hørelse og dræber det med et bid i halsen.
Den er også utroligt svær at se i ørkenen, begrund af (den sandfarvede) pels.

Ynglebiologi 
Fenneken parrer sig i januar-februar, hvor så hunnerne føder ungerne i marts-april. Sædvanligvis bliver der født 2-4 hvalpe hvert år.
Der er set fenneker på helt op til 13 år.

Eksterne henvisninger 
 The Canid Specialist Group (CSG) 

Dyr fra Nordafrika
Dyr fra Vestasien
Ræve
Kartoffelkuren

Kartoffelkuren er den populære betegnelse for et finanspolitisk indgreb under Schlüters regering vedtaget den 13. oktober 1986, oprindelig navngivet af en journalist efter indførelsen i forbindelse med efterårsferien (kartoffelferien).
Kartoffelkuren bestod af en række tiltag, der skulle reducere privat forbrug og låntagning og dermed forøge samfundets netto-opsparing. To af de vigtigste elementer var en afgift på 20 % på renter af forbrugslån samt indførelsen af tvungne mixlån ved finansiering af boligkøb.

Baggrunden var den overophedning af dansk økonomi, der fandt sted i 1986, med store lønstigninger på arbejdsmarkedet, og hvor Danmark oplevede sit største underskud på betalingsbalancen nogensinde. Regeringen skiftede derfor kurs og slog bremserne i. Med kartoffelkurens indførelse i 1986 blev det dyrere at låne til forbrug og boligbyggeri for den danske befolkning.

Selve kartoffelkuren havde mest symbolsk og psykologisk betydning. Tiltagene varede kun i kort tid. Afgiften på forbrugslån blev således afskaffet igen i 1989 med tilbagevirkende kraft for 1988, og mixlånene blev fjernet i 1993. Begrebet bruges imidlertid som symbol på den samlede meget stramme økonomiske politik i årene 1986-93. 1987-skattereformen (vedtaget i 1986) reducerede rentefradraget for højindkomstgrupper fra 73 % til 50 %, og sammen med en generelt kontraktiv finanspolitik markerede disse tiltag starten på de såkaldte "syv magre år", en længere periode med lavvækst og stigende ledighed. I 1987 blev dyrtidsregulering også afskaffet. Den svage efterspørgsel, herunder også et lavt investeringsniveau bl.a. som følge af en kraftig nedgang i boligbyggeriet, og en stigning i opsparingen medførte, at Danmark i 1990 for første gang i mange år fik overskud på betalingsbalancen. Men prisen var, at ledigheden steg til et rekordhøjt niveau i efterkrigstiden: knap 14 % i januar 1994.

Der blev gennemført stram lønpolitik for offentligt ansatte, således at lønstigninger blev begrænset til 2% årligt. Da kontantlån til fast ejendom typisk var forrentet med omkring 24%, svarende til de foregående års inflationsniveau, medførte dette en del konkurser og mange tomme huse ejet af kreditforeningerne. Kreditforeningernes tab blev kompenseret ved at forhøje bidragene for de, der stadig betalte af på deres lån. Dertil indledtes en ny praksis med inddrivelse af gæld udover de pantsatte bygninger.

Fodnoter

Referencer 

Danmarks politik
Danmark i 1980'erne
Danmarks økonomiske historie
PPP (protokol)

Point-to-Point Protocol (forkortet PPP) er en udbredt WAN (Wide Area Network) protokol som er defineret i IETF  og .

Skabt i starten af 1990'erne som en afløser for SLIP (Serial Line Internet Protocol). PPP har afhjulpet mange af SLIP's svagheder og det kan nævnes at den blandt andet er langt hurtigere end SLIP, indeholder fejlkorrigering, kan håndtere automatisk forhandling af sessions, og understøtter brug af flere netværksprotokoller på én gang.

PPP opererer i data link laget i OSI modellen. Den kan håndtere overførsel af et væld af netværks protokoller som feks Internet Protocol (IP), NetBEUI, Internetwork Packet Exchange (IPX) og AppleTalk. Den muliggør transmission af data fra router til router eller fra vært til netværk. Dette gøres ved indkapsling af feks IP pakker til PPP frames, hvorefter de komprimeres og sendes over en seriel linje som eksempelvis V.90, ISDN eller X.25. Fordi PPP er så fleksibel tillader den udstyr fra forskellige fabrikanter af WAN enheder at kommunikere problemfrit og effektivt.

PPP danner basis for PPTP (Point-to-Point Tunneling Protocol) og L2TP (Layer 2 Tunneling Protocol).

Datatransmission
Regneark

Et regneark (engelsk: spreadsheet) er et computerprogram, som præsenterer en 2-dimensionel tabel, hvori der kan indtastes tal eller andre data, og ved hjælp af brugerdefinerede formler kan man lave automatiske beregninger med de indtastede data.

Regnearket kan opfattes som et stykke kvadreret papir (hvor tekstbehandling handler om linjeret papir). Her kan man så inddele sit problem i rækker og kolonner, inddatere især tal og måske datoer – og på baggrund heraf foretage enkle beregninger som f.eks. summen af en kolonne, gennemsnit osv.

Der vil ofte også være mulighed for mere avancerede funktioner og analyse af data, for eksempel tidsserier, som et regnearksprogram kan fremvise i forskellige grafiske repræsentationer, f.eks. søjle- og lagkagediagrammer.

Det mest afgørende er dog, at man kan ændre i sit regneark – hvorefter der dannes et nyt billede af situationen. Det er især populært ved konsekvensberegninger.

Regneark distribueres ofte som en del af en kontorautomationsprogrampakke.

Historie 
Det første regneark var VisiCalc som blev udviklet til Apple II i 1979. VisiCalc regnes for den første egentlige killerapplikation (dvs. et program som er så populært, at folk vil købe en bestemt type computer alene for at bruge programmet), og det var således med til at popularisere brugen af mikrocomputere i erhvervslivet. Senere kom VisiCalc også til adskillige andre maskintyper, deriblandt IBM-kompatible pc'er.

Regnearket Lotus 1-2-3 fra 1983 blev en killerapplikation for pc'en. Det overtog hurtigt markedet fra VisiCalc og blev det dominerende regneark til MS-DOS gennem en årrække. Lotus 1-2-3 var det første regneark med mulighed for grafiske præsentationer af dataene, men de skulle oprindeligt laves med et selvstændigt program, som ikke kunne udføres samtidigt med selve regnearksprogrammet.

Liste over regnearks-programmer 

 VisiCalc
 Microsoft Excel Det for tiden mest populære program til Microsoft Windows
 Quattro Pro
 Lotus 1-2-3 – Det mest populære program i MS-DOS-perioden
 LibreOffice Calc – Open source-program til de fleste operativsystemer
 Gnumeric – en del af GNOME
 KSpread – en del af KOffice til KDE
København (skoleskib)

Skoleskibet København var en femmastet bark (med en B&W dieselmotor 508 HK som hjælpemaskine) tilhørende ØK, søsat 1921, og var verdens største sejlskib. Fører på skibets første rejse (26. oktober 1921 – 7. november 1922) var kommandørkaptajn og teknisk direktør i A/S Det Østasiatiske Kompagni (EAC) baron Niels Juel-Brockdorff.

Skibet blev bestilt i 1913, og skroget stod færdigt i 1915, men grundet 1. verdenskrig blev skibet ikke færdigbygget. Skroget blev slæbt til Gibraltar, omdøbt til "Black Dragon" og blev brugt som kuldepot.

Efter 1. verdenskrig blev et nyt skrog bygget efter de oprindelige tegninger, og skibet blev endelig færdigbygget og søsat 24 marts 1921. Under kaptajn Hans Ferdinand Andersen forsvandt skibet sporløst i december 1928 eller i januar 1929 med 59 mand om bord efter at have forladt Buenos Aires med kurs mod Australien. Hvad der forårsagede Københavns forlis er aldrig blevet opklaret.

Noter

Litteratur 
 Med femmastet Bark "København" Jorden rundt, af Hother Scharling. (1923)
 Skoleskibet København: historie, forlis, tragedie, af Palle Bruus Jensen og Erik Jensen. (2005) . Anmeldelse: Det gådefulde forlis på Sydhavet - Jyllands-Posten

Eksterne henvisninger 

 Forliset  - Film produceret af Chroma Film for DR. (2010)  
 S/S København - snesejler.dk
 The København - louisenordestgaard.com
 Femmastet bark m/s »København« - mfs.dk
 Skoleskipet København's forlis -
 A Brief History of Henry Robb Shipyards  - leithshipyards.com
 København - Den Store Danske
 Kobenhavn (+1928) - wrecksite.eu
 København - bruzelius.info
 København (1921) - mariners-l.co.uk
 The Key to the Kobenhavn Mystery - seabreezes.co.im
 Last call at Buenos Aires - thefreelibrary.com
 'Log' in bottle says icebergs crushed missing training ship. Fate of the danish Kovenhavn - New York Times 16. september 1934. (kræver abonnement)
 Phantom ships - the ghosts that sail the seven sees - The Milwaukee Journal 30. maj 1973.
 Ghost Ships  - listal.com
 Scale model of the training barque København  - museums.norfolk.gov.uk

Skoleskibe
Skibsforlis uden overlevende
Skibsvrag i Atlanterhavet
Intergalaktisk rejse

En intergalaktisk rejse er hvor et objekt f.eks. en rumsonde foretager en rejse mellem galakserne. Dette er endnu sværere og langt mere tidskrævende end en interstellar rejse, og rejsen vil i bedste fald tage millioner af år på grund af de ufatteligt store afstande.

En sådan rejse er yderst spekulativ. Den vil sandsynligvis først blive aktuel når hele Mælkevejen er udforsket i en fjern fremtid (dette kunne tænkes at ske ved hjælp af nanomaskiner der kan opbygge kopier af sig selv og sende disse videre til hele Mælkevejen). 

Modsat stjernerne som ligger langt fra hinanden i forhold til stjernernes egen størrelse, så ligger galakserne tæt ved hinanden, i forhold til galaksernes egen størrelse.
De ligger f.eks. med en gennemsnitsafstand på ca. 20 galaksediametere (i forhold til en galakse af gennemsnitsstørrelse).

Skal en tænkt rumsonde forlade Mælkevejen med kurs mod en anden galakse, så skal rumsondens hastighed være større end Mælkevejens undvigelseshastighed, – dvs. den bestemte hastighed som energimæssigt modsvarer det træk Mælkevejens samlede tyngdekraft vil have.

Der skal også tages højde for at de fleste galakser har en hastighed bort fra Mælkevejen, da de er på vej bort fra os på grund universets udvidelse. Den store Andromedagalakse er dog på vej mod os og vil kollidere med Mælkevejen om ca. 3 miliarder år, grundet den indbyrdes gravitition mellem de to, så denne galakse ville være et oplagt rejsemål.

I science fiction beskriver man ofte rejser mellem stjernerne, og det fører ofte til at man i nogle af historierne på et tidspunkt har udforsket hele vores egen galakse (Mælkevejen), og man har måske endda til sidst etableret et galaktisk imperium. Det kan derfor synes tankevækkende at man ikke tager skridtet fuldt ud og rejser til andre galakser, og udbreder imperiet til dem også. Poul Andersons roman: "tau zero" handler om et rumskib, der ved et uheld ender med at tage på en rejse mellem galakserne.

Den hastighed en rumsonde skal have for at forlade Mælkevejen er svær at bestemme helt præcist, da man ikke kende den præcise masse af Mælkevejen, men flere mener at den krævede hastighed ligger et sted mellem 300 km/s og 1000 km/s.

Nogle, som f.eks. Frank Tipler, mener at man i en fjern fremtid kunne kolonisere mælkevejen med Von Neumann sonder over ca. 1 million år, vor lokale galaksehob over 10 millioner år, og den lokale superhob over en tidsperiode på 100 millioner år.

Litteratur 
 Frank Tipler: The physics of immortality, 1993
 Poul Anderson: Tau zero, 1970

Rumfart
IKEA Rail

IKEA Rail AB er en svensk-baseret jernbaneoperatør, der fra 11. juni 2002 frem til den 15. januar 2004 drev godstrafik transit gennem Danmark, bl.a. med egne lokomotiver T66.

Eksterne henvisninger
West Coast Railway Association 

Jernbaneselskaber i Sverige
Etableret i 2002
Ophørt i 2004
Flæskesteg

Flæskesteg er en traditionel dansk madret af svinekød.

Flæskesteg kan laves af forskellige udskæringer såsom ribbensteg, kamsteg og nakkekam (nakkesteg).

Flæskesteg er tradition juleaften og til julefrokoster. Den er ikke fedtfattig, så den hører til den køligere del af året. Retten tilberedes med sprød svær og serveres med lun rødkål, brunede- og hvide kogte kartofler, brun sovs samt sødt og surt. 

Sværen er en delikatesse og kan grilles for at blive ekstra sprød. Flæskesvær kan også nydes separat som en snack og er  ofte hjemmelavet hos slagteren eller i supermarkedet.

Flæskesteg serveres ikke alene ved højtider. Den kan varieres på talrige måder og kan krydres eller marineres forskelligt. Stegningen kan foregå i gryde, ovn eller på grill.

Sandwich 
Flæskesteg bruges også i sandwich. Den kan både findes hos diverse grillbarer og i stigende grad i gourmetvarianter som  hos Meyers Køkken.

Porchetta 
Porchetta er en røget, saltet, italiensk flæskesteg tilberedt som rullesteg med flæskesvær og ofte på grill.

Eksterne henvisninger 
 flæskesteg.dk – Flæskestegsklubbens website

Noter 

Mad fra Danmark
Svinekød
Kødretter
Nationalretter
Julemiddag
Julefrokost
Program

Program kommer fra græsk programma som betyder skriftlig meddelelse. Program har flere specialiseringer:
 Program (radiofoni) - fx tv-program, radioprogram.
 Programoversigt - fx EPG.
 Partiprogram
 Vaskeprogram - kan vælges på en vaskemaskine.
 Computerprogram
Swiftfox

Swiftfoxen eller prærieræven (Vulpes velox) er et dyr i hundefamilien. Den når en længde på 38-53 cm med en hale på 18-26 cm og vejer 1,5-3 kg. Swiftfoxen er nært beslægtet med kitræven. Dyrene lever i det centrale/vestlige Nordamerika.

Ræve
Nordamerikas fauna
Microsoft Excel

Microsoft Excel er et regneark udviklet af Microsoft til computere der bruger Microsoft Windows operativsystemet og til Apple Macintosh computere. Det er langt det mest udbredte regneark til disse platforme og har været det lige siden version 5 blev udgivet i 1993 da det blev udgivet som en pakkeløsning i Microsoft Office.

Funktion 
Microsoft Excel benyttes som regneark og for at analysere data samt for at skabe grundlag for at træffe beslutninger. I Excel kan der udføres beregninger, opstilles tabeller, skabes rapporter og analyseres datamængder.

Eksterne henvisninger 

Excel
Regneark
Mac OS X-software
Sandræv

Sandræven (Vulpes rueppellii) er et dyr i hundefamilien. Den når en længde på 40-52 cm med en hale på 25-39 cm og vejer 1-3,5 kg. Dyret lever i det nordlige Afrika og i det vestlige Asien. 

Det latinske navn er efter den tyske naturhistoriker og opdagelsesrejsende Eduard Rüppell (1794–1884).

Dyr fra Nordafrika
Dyr fra Vestasien
Ræve
Polarræv

Polarræven (Vulpes lagopus) eller fjeldræven et dyr i hundefamilien. Den når en længde på 50-60 cm med en hale på 30 cm og vejer 3-6 kg. Den findes i alle de nordligste egne i verden fra det nordlige Canada over Grønland til det nordlige Asien.

Polarræven skifter farve efter årstiden. Om sommeren er den brunlig og om vinteren hvid. Polarræven er altædende. I Grønland lever den af alt hvad vi mennesker smider ud. Når den ligger midt i en snestorm, ruller den sig sammen og benytter halen som en form for muffedisse. 

Arktis' fauna
Ræve
Grønlands pattedyr
Gråræv

Gråræven eller træræven (Urocyon cinereoargenteus) er et dyr i hundefamilien. Den når en længde på 52-81 cm med en hale på 27-44 cm og vejer 3-7 kg. Gråræven lever i skove i det sydlige Nordamerika, hvor den hopper rundt fra træ til træ og klatrer.

Hundefamilien
Nordamerikas fauna
Øreræv

Øreræven eller ørehunden (Otocyon megalotis) er et dyr i hundefamilien. Denne art er den eneste i slægten Otocyon. Den når en længde på 55 cm og ørerne bliver 13 cm lange.

Dyr fra det sydlige Afrika
Dyr fra Østafrika
Hundefamilien
Asymmetric Digital Subscriber Line

Asymmetric Digital Subscriber Line forkortet ADSL er en teknologi fra DSL familien som muliggør "højhastigheds" tovejstransmission af lyd og data over et enkelt snoet ledningspar.

Blev udviklet af Bellcore i 1989. Oprindeligt var standarden tiltænkt det den gang hastigt tiltagende Video-on-demand marked. Den ville tillade teleudbyderne at konkurrere med kabelselskaberne om at bringe digital multimedia ud i hjemmene. I dag bruges teknologien dog anderledes til bredbåndsadgang til Internet især for private brugere.

En stor fordel ved teknologien er at den kan benytte trådpar af den type som allerede findes nedgravet i telefonnettet. ADSL kan transmittere lyd, feks i form af stemmesamtaler med en telefon, og data med høj hastighed over en enkelt telefonlinje på samme tid. Selv hvis data linjen skulle svigte kan man stadig benytte telefonen med ADSL.

At ADSL er "Asymmetric" hentyder til at upstream og downstream hastighederne i ADSL ikke er de samme. Under de mest gunstige kår kan man nå hastigheder på op til 20 Mbps i download, og 5 Mbps i upload. At ADSL er asymmetrisk gør den ideel til hjemmebrug samt til virksomheder hvor download hastigheden generelt er vigtigere end upload hastigheden. ADSL er støjfølsomt, og i denne forbindelse spiller længden på kablet en stor rolle. Kort kabel, hvilket vil sige kort afstand til telefoncentralen, betyder generelt mindre støj og dermed mulighed for højere hastighed. En afstand på over 5500 meter til centralen umuliggør typisk ADSL.

ADSL benytter FDM (Frequency Division Multiplexing) til at opdele signalet i 3 kanaler: En baseband kanal til lyd, en downstream kanal og en upstream kanal til datatransmission. Hver kanal benytter sit eget frekvensområde, men lige præcist hvilke afhænger af den enkelte udbyders implementering.

Et ADSL modem, kaldet ADSL Transmission Unit Remote (ATU-R), placeres hos brugeren, og dette er ansvarligt for at signalet bliver splittet i omtalte 3 kanaler. På udbyderens central findes et andet ADSL modem, kaldet ADSL Transmission Unit Central (ATU-C), som modtager signalet på de 3 kanaler fra ATU-R enheden. ATU-C enheden sørger for at sende baseband signalet videre gennem det normale telefonnet, mens downstream og upstream kanalerne sendes videre til en Digital Subscriber Line Access Multiplexer (DSLAM) enhed. Denne kombinerer flere ADSL signaler og transmitterer dem over udbyderens fiberoptiske kabler via feks ATM (Asynchronous Transfer Mode).

Som det ses på den illustration, som sammenligner af ADSL, ADSL2, ADSL2+ og VDSL2, består alle ADSL varianter af flere delkanaler.

Bredbånd