kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Almindelig merian

 
Almindelig merian (Origanum vulgare) – også kaldt oregano eller blot merian – er en urteagtig plante med en busket vækst. Blomsterne er lyserøde eller hvide og sidder i små stande. Hele planten bærer kirtler med duftende, æteriske olier. Blomsternes nektar søges ivrigt af bier, humlebier og sommerfugle. De tørrede blade bruges under navnet oregano som krydderurt og er det klassiske 'pizzakrydderi'. Krydderiet merian stammer derimod ikke fra almindelig merian, men fra den nært beslægtede havemerian.

Kendetegn 

Merian er en flerårig, urteagtig plante med en opret, busket vækstform. Stænglerne er rødlige, firkantede og spredt behårede. Bladene er modsatte og næsten glatte med groft tandet rand. Oversiden er mørkt grågrøn, mens undersiden er lysegrøn med tydelige prikker. Blomstringen sker i juli-september, hvor skuddene afsluttes med halvskærme af små, lyserøde blomster. Frøene modner godt og spirer villigt på egnede, tørre steder.

Rodsystemet er kraftigt og meget dybtgående.

Merian bliver cirka 50 centimeter i både højden og bredden.

Udbredelse 

Merianet er en typisk steppeplante, som vokser overalt på lysåbne steder med veldrænet, gerne kalkrig jord.

Den er udbredt i Makaronesien, Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Rusland, Centralasien, det Indiske subkontinent, Sibirien og Kina. I Danmark er den almindelig på Øerne, mens den er mere sjælden i Jylland.

På nordsiden af Lille Langbjerg på Møn vokser arten i græsningsarealer på kalkbund sammen med bakketidsel, almindelig brunelle, hjertegræs, hundegræs, almindelig mælkeurt, almindelig pimpinelle, blågrøn star, dueskabiose, dunet havre, fåresvingel, hulkravet kodriver, humlesneglebælg, håret høgeurt, knoldranunkel, lav tidsel, liden klokke, smalbladet timian, stivhåret borst og vild hør.

Anvendelse 
Planten er velegnet i en anlagt blomstereng, hvor den, sammen med sine naturlige naboer, bidrager til den ret sene blomstring.

De tørrede blade bruges som krydderurt og i visse former for naturmedicin.

Underarter 
 Græsk oregano (Origanum vulgare ssp. hirtum)

Kilder/Eksterne henvisninger 

 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Litteratur 
 Lars Porskjær Christensen og Kai Grevsen: Oregano (Vild Merian), Grøn Viden nr. 162, .

Nytteplanter
Flerårige urter
Krydderurter
Lægeplanter
Merian
Merian (slægt)

Merian (Origanum) er en planteslægt, der er udbredt i Europa og Asien, og nogle af arterne er naturaliseret i Nordamerika. Her omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes og har økonomisk betydning her.

 Almindelig merian (Origanum vulgare) – Vild oregano
 Havemerian (Origanum majorana)
 Tyrkisk merian (Origanum onites)
James Boswell

James Boswell (født 29. oktober 1740, død 19. maj 1795) var advokat, dagbogsskribent, forfatter og fra 1782 Laird af Auchinleck. Han blev født i Edinburgh som ældste søn af dommer Alexander Boswell, Lord Auchinleck og 8. Laird af Auchinleck. James Boswell er bedst kendt som Samuel Johnsons biograf og ven. I England er selve navnet Boswell blevet et begreb med betydningen trofast følgesvend eller iagttager.

Boswell er i øvrigt kendt for sine meget omfattende dagbogsskriverier, som han påbegyndte, da han som ung mand var i London i ni måneder i 1762-63, og fortsatte resten af livet. Han nedskrev også sine erindringer om møder og samtaler med nogle af datidens kendte kulturpersonligheder som skuespilleren David Garrick, filosoffen og politikeren Edmund Burke, maleren Joshua Reynolds og forfatteren Oliver Goldsmith. Boswell er ligeledes kendt for sin brevveksling med den jævnaldrende hollandsk-schweiziske forfatter Isabelle de Charrière (Belle van Zuylen), som desværre afslog hans frieri.

I 1920'erne blev en stor del af hans personlige papirer, man troede var gået tabt, fundet på Malahide Castle nord for Dublin i Irland. De blev solgt til samleren Ralph Isham, som i 1940'erne overlod dem til Yale Universitetet. Universitet har udgivet størstedelen af hans dagbøger og hans meget omfattende brevveksling i bogform, begyndende med hans londondagbog 1762-63 (udgivet 1950), som også er oversat til dansk.

Boswell vil dog altid først og fremmest huskes som forfatteren bag Life of Samuel Johnson (1791), biografien over den kendte litterat og kulturpersonlighed dr. Samuel Johnson. Bogen betragtes stadig som en af de fineste biografier på engelsk.

Han er også kendt for at have støttet Mary Bryant (født 1765), som var en engelsk straffefange, der blev deporteret til Australien. Hun blev en af de første, som havde held til at flygte fra straffekolonien. Da Mary Bryant kom tilbage til Storbritannien, kunne hun forvente at blive hængt. Takket være støtten fra James Boswell fik hun opinionens sympati, og i maj 1793 blev hun benådet. 

Boswell besøgte aldrig Danmark, man har alligevel en perifer tilknytning til landet. En af hans tip-tip-tip-tip-tip-tip-tip-oldemødre på fædrene side var prinsesse Margrete (1456-1486), datter af Christian 1. og gift med Jakob 3. af Skotland.

Eksterne henvisninger 
 
 Journal of a Tour to the Hebrides with Samuel Johnson, LL. D. hos Project Gutenberg
 James Boswell – a Guide

Biografiforfattere fra Storbritannien
Personer i oplysningstiden
Briter i 1700-tallet
Personer fra Edinburgh
William Labov

William Labov (født 4. december 1927), er en amerikansk lingvist. Fra midten af 1960'erne har han været hovedkraften bag sociolingvistikkens gennembrud.

Referencer 

Lingvister fra USA
Malign

Malign eller ondartet, anvendes om svulster eller kræft. En ondartet  svulst spreder sig efter nogen tid via udsæd (metastaser) enten direkte eller indirekte via blodet eller lymfekarrene.

Modsætningen til en malign svulst er en benign (godartet) svulst. Denne udbreder sig kun ved vækst i størrelse, men ikke med udsæd.

Ordet kan også (f.eks. i lægekredse) anvendes om tumor.

Kræft
Tumor
Måneillusionen

Måneillusionen er det påfaldende fænomen at (fuld)månen synes langt større når den står tæt ved horisonten end når den står højt på himlen. Mange forklaringer på fænomenet er fremsat.

Bogen Bad Astronomy fremfører, at det skyldes, at øjet opfatter månen i horisonten som værende tættere end månen i zenit.

Når man betragter himmelhvælvingen, synes den at være formet som en dyb tallerken, og ikke som en halv kugle. Står man under en dyb tallerken, er der kortere til tallerkenen lodret end til kanten af den. Betragter man et objekt, som øjet fornemmer er langt væk, og derefter et objekt på nøjagtig samme størrelse, som øjet fornemmer er tættere på, vil hjernen opfatte det fjerne objekt som større.

Eksterne henvisninger 
 Måneillusionen  – nyhed fra Tycho Brahe Planetarium om fænomenet.
 The Straight Dope: Why does the Moon appear bigger near the horizon?  Citat: "...Believe it or not, Frank, they've been arguing about this for two thousand years..."

Optik
Michael Halliday

Michael Alexander Kirkwood Halliday (født 13. april 1925, død 15. april 2018) var en britisk lingvist, hvis karriere primært udspillede sig i Australien. 

Halliday var ophavsmand til Systemisk Funktionel Grammatik.

Referencer 

Sprogvidenskabsfolk
Personer fra England
Briter i 1900-tallet
Briter i 2000-tallet
Anna Wierzbicka

Anna Wierzbicka (f. 1938) er professor i lingvistik på Australian National University. Hun er grundlægger af den semantiske sprogteori Naturligt Semantisk Metasprog og er særligt kendt for sin forskning inden for områderne semantik og pragmatik, samt sammenhængen mellem sprog og kultur. 
Wierzbicka er født og uddannet i Polen, men har siden 1972 været bosiddende i Canberra, Australien.

Bøger 
 Wierzbicka, Anna. In press. Evidence, Experience, Sense: The hidden cultural legacy of English. New York: Oxford University Press.
 Wierzbicka, Anna. 2006. English: Meaning and Culture. New York: Oxford University Press
 Wierzbicka, Anna. 2003 (1991). Cross-cultural Pragmatics: The Semantics of Human Interaction. 2nd edition. Berlin: Mouton de Gruyter
 Wierzbicka, Anna. 2001. What did Jesus mean? Explaining the Sermon on the Mount and the parables in simple and universal human concepts. New York: Oxford University Press
 Wierzbicka, Anna. 1999. Emotions across Languages and Cultures. Cambrigde: Cambridge University Press.
 Wierzbicka, Anna. 1996. Semantics, Primes and Universals. Oxford: Oxford University Press.
 Wierzbicka, Anna. 1997. Understanding Cultures through their Key Words: English, Russian, Polish, German, and Japanese. New York: Oxford University Press.
 Wierzbicka, Anna. 1992. Semantics, Culture and Cognition: Universal human concepts in culture-specific configurations. New York: Oxford University Press.
 Wierzbicka, Anna. 1988. The Semantics of Grammar. Amsterdam: John Benjamins
 Wierzbicka, Anna. 1987. English Speech Act Verbs: A Semantic Dictionary. Sydney: Academic Press.
 Wierzbicka, Anna. 1985. Lexicography and Conceptual Analysis. Ann Arbor: Karoma.
 Wierzbicka, Anna. 1980. Lingua Mentalis: The Semantics of Natural Language: Sydney: Academic Press.
 Wierzbicka, Anna. 1980. The Case for Surface Case. Ann Arbor: Karoma.
 Wierzbicka, Anna. 1972. Semantic Primitives. Frankfurt am Main: Athenäum.

Lingvister
Personer fra Polen
Personer fra Australien
Integrationsmønster

Et integrationsmønster er et mønster for hvordan man integrerer systemer. Begrebet er en måde at beskrive fælles designmæssige træk ved integrationsløsninger.

Se også
Enterprise Application Integration

Datalogi
Morten Stig Christensen

Morten Stig Christensen (født 27. december 1958 i Hjørring) er tidligere håndboldspiller, studievært og chef for TV 2/Sporten og nuværende formand i Dansk Håndbold.

Håndboldkarriere 
Han blev kendt i 1970'erne som håndboldspiller. Udover en række Y- og U-landskampe spillede han på A-landsholdet, hvor han fik 190 kampe og scorede 445 mål. Han debuterede på A-landsholdet i 1976 i en alder af blot 17 år, 6 måneder og 7 dage og er fortsat den yngste debutant på herrelandsholdet. Han blev en af Leif Mikkelsens stamspillere og optrådte i tre OL-slutrunder for Danmark.

Barndomsklubben var MK 31, men han spillede også for SAGA, Gladsaxe HG, Stavanger og Tarup-Paarup IF.

Efter håndboldkarrieren 
Efter håndboldkarrierens afslutning har Morten Stig Christensen haft en enkelt optræden som skuespiller i filmen Venner for altid, men han har specielt arbejdet med tv, først som studievært og senere sideløbende som chef frem til marts 2007. 12. juni samme år blev Morten Stig Christensen udnævnt til generalsekretær og direktør i Dansk Håndbold Forbund.

Privat 
Morten Stig Christensen har læst fysik og matematik på universitetet og er uddannet folkeskolelærer fra N. Zahles Seminarium. Han blev i 2005 udnævnt til ridder af Dannebrogordenen. Han er gift med Anne Engdal Stig Christensen. Parret er bosiddende i Hunderup-kvarteret i Odense. Han har to børn fra et tidligere ægteskab samt tre med sin nuværende hustru.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Håndboldspillere fra Danmark
Tv-værter fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Personer fra Hjørring
Ansatte ved TV 2
Olympiske håndboldspillere fra Danmark
Håndboldspillere ved sommer-OL 1980
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1980
Håndboldspillere ved sommer-OL 1984
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1984
Sportsjournalister fra Danmark
Lærere fra Danmark
Studenter fra Metropolitanskolen
Peter Kuhlman

Peter Chr. Kuhlman (født 22. marts 1948 i Hellerup) var rektor på Frederiksborg Gymnasium i Hillerød 1990-2018, men bosat i Charlottenlund.

Peter Kuhlman er student fra Efterslægtselskabets Skole i 1967 og cand.mag. med hovedfag i samfundsfag (1972) og bifag i historie (1977). Ansat som adjunkt 1973-77 ved Akademisk Studenterkursus og ved Gentofte Statsskole 1977-88 samt ved Øregård Gymnasium 1988-90. Fra 1990 var han rektor for Frederiksborg Gymnasium og HF og gik på pension 31. december 2018.

Ved siden af hovedansættelsen var Kuhlman ekstern lektor ved Institut for Statskundskab på Københavns Universitet i perioden 1973-78. Fra 1982-88 var han fagkonsulent i samfundsfag i Undervisningsministeriet og 1988-90 undervisningsinspektør. Siden 1989 har han været censor i statskundskab og samfundsfag ved universiteterne.

Han har siddet i styrelsen for Gymnasieskolernes Rektorforening fra 2001 og var formand 2002-2009. Han er medlem af Det Humanistiske Fakultets rådgivende arbejdsmarkedspanel. 1975-82 formand for Foreningen af Lærere i samfundsfag i Gymnasiet og HF og for fondsbestyrelsen for Forlaget Columbus 1994-99. Desuden medlem af bestyrelsen for Banker og Sparekassers Ungdomskontakt 1991-99, af Nationalkomiteen for United World Colleges 1991-2003.

Som formand for Rektorforeningen har han fremsat forslag til, hvordan gymnasieelevers fravær kunne nedsættes. Grænsen for lovligt fravær på 10% samlet og 15% i enkelte fag ville han helt have fjernet. Kuhlmans alternativ var, at eleverne skulle have speciel tilladelse fra skolens ledelse til at blive væk. Kuhlman så sygdomsforløb som acceptabel årsag til fravær, men ville slå hårdt ned på fravær, der skyldtes skiferie o. lign.

Han blev slået til ridder af Dannebrogordenen den 18. september 1998.

Peter Kuhlman har ud over en række fagbøger skrevet adskillige artikler i aviser og tidsskrifter.

Bøger af Peter Kuhlman 
 Introduktion til samfundsvidenskabelig teori og metode. (Sammen m. Peter Ferdinand). 1976.
 Politiske partier. Kompendium. Københavns Universitet 1977.
 Samfundsfag. (Sammen m. Lars Scheibel). 1978.
 Arbejdsløshed – Nu eller altid? (Sammen m. Hans-Erik Lystrup Nielsen). 1979.
 Vold og velfærd. (Sammen m. Hans-Erik Lystrup Nielsen). 1980.
 Politisk tværsnit. Grundbog i dansk politik. 1981.

Referencer 

Riddere af Dannebrog
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Skolefolk fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Faglitterære forfattere fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Personer fra Hellerup
Garvesumak

 
Garvesumak (Rhus coriaria), også skrevet Garve-Sumak, er en vintergrøn busk eller et lille træ. Væksten er opret og uregelmæssigt forgrenet. Hele planten indeholder talrige stoffer, som giver en kraftig duft.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn, men næsten dækket af rødlige hår. Senere bliver den gråbrun, og meget gamle grene og stammer kan få en opsprækkende bark. Knopperne er spredtstillede og små. 

Bladene er uligefinnede med ægformede småblade, der har groft takket rand. Oversiden er grågrøn og spredt håret, mens undersiden er lidt lysere og mere tæt behåret. Blomstringen sker i maj-juli, hvor man kan se de små, gullligt-hvide blomster sidde samlet i tætte aks, der tilsammen danner endestillede klaser. Frugterne er mørkt rødbrune og tæt dækket af hår.

Rodnettet er dybtgående og vidt udbredt. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3,0 x 2,5 m (30 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Garvesumak findes i gruset, veldrænet maki på Sicilien, i Grækenland og Tyrkiet, i andre dele af Mellemøsten og i Centralasien. 

Hatila-dalens nationalpark er 24,4 km lang og når fra Çoruh-flodens leje (170 m.o.h.) til Mount Kurt (3224 m.o.h.). Den har en bredde på 14,3 km, regnet fra Alacadaĝ (2844 m) til Mount Keçi (2047 m). Det undersøgte område omfatter et afgrænset afvandingsområde, som har højdeforskelle på ca. 3.000 m inden for ca. 25.000 ha. Området har fastlandsklima med nedbør i form af vinterregn eller -sne. Her vokser arten sammen med bl.a. Acer divergens (en endemisk art af løn), almindelig figen, almindelig parykbusk, Capparis ovata (en art af kapers-slægten), Ephedra major (en art af ledris), granatæble, græsk jordbærtræ, orientalsk platan og Tamarix tetrandra (en art af tamarisk).

Anvendelse 
Den tørrede, formalede frugt af garvesumak anvendes som krydderi i alle de mellemøstlige lande. Det er et rødligt pulver, der smager syrligt, og som kan bruges i stedet for citron. Det er især retter som spidstegt kød, grydestegt fjerkræ og lignende, der krydres med dette pulver.

Bladene indeholder tannin og har været brugt til garvning, hvilket har givet planten dens danske navn.

Note 

Nytteplanter
Sumak
Grønirisk

Grønirisken (Chloris chloris) er en cirka 15 centimeter stor og kraftig finke, som er udbredt i Europa og dele af Mellemøsten og Nordafrika. I Danmark er grønirisken meget almindelig med en ynglebestand på omkring en halv million par. Fuglen ses ofte om vinteren i mindre flokke, f.eks. ved foderbrættet.

Udseende 
Grønirisken kendes på det kraftigt gule vingebånd. Hannen er olivengrønlig, mens hunnen er mere brunlig. Ungfuglene er stribede.

Stemme 

Sangen er sammensat af kanariefugleagtige triller og indimellem en dyb snorkelyd, dzyyei, der også kan minde om kvækerfinkens kaldestemme. Den udføres ofte under sangflugt, hvor fuglen flyver i zigzag på stive vinger, hvilket kan minde om flugten hos en flagermus eller en stor sommerfugl.

Ynglebiologi 
Grøniriskens foretrukne ynglested er parkagtige områder og skovbryn, gerne med indslag af nåletræer, men aldrig i ren, gammel løvskov. Den kan således være særlig almindelig i villakvarterer, sommerhusområder og på kirkegårde.

Den bygger sin rede skjult i buskads, gerne et par meter over jorden, hvor hunnen i slutningen af april lægger 4-6 æg, som udruges i løbet af 13-14 dage. Efter yderligere 13-16 dage forlader ungerne reden, selvom de knap er flyvefærdige. To kuld om året er almindeligt.

Føde 
Grønirisken lever hovedsageligt af frø fra vilde planter, eksempelvis hyben, men er desuden en almindelig gæst på foderbrættet, hvor jordnødder eller solsikkefrø foretrækkes.

Galleri

Noter

Kilder/Henvisninger 
 Tommy Dybbro og Henning Anthon: Politikens store fuglebog, 1995. Side 251.
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 

Finker
Europas fugle
Danmarks fugle
Pierre Bézier

Pierre Etienne Bézier (født 1. september 1910 i Paris, død 25. november 1999) var en fransk maskin- og elektroingeniør. 

Han tog diplomeksaminer 1930 og 1931 samt doktorgrad i matematik 1977.

Han arbejdede for Renault fra 1933 til 1975, hvor han i 1945 stod for udviklingen af samlebåndet til Renault 4CV og senere udviklede sit UNISURF CAD/CAM-system. 

Han var desuden professor i produktionsteknik ved Conservatoire national des arts et métiers 1968 – 1979.

Han blev verdenskendt for sin opdagelse  af Bézierkurverne , der nu anvendes meget i computergrafik og CAD/CAM.

Se også 
 Béziertrekant

Personer fra Paris
Programmører
Lever (flertydig)

Lever har flere betydninger:

 Lever – et organ.
 Lever (mad) – som nærigsmiddel.
 Audiens – foretræde hos en rangsperson.
Klunketiden

Klunketiden er en populær betegnelse for stilperioden historicisme fra ca. 1880 til 1900. Her var klunker, der er uldkugler med en kvast, et yndet possement på mange polstrede møbler. Tiden kaldes også Victoriatiden, som i England er 1837-1901, hvor Dronning Victoria regerede.

Udtrykket er kendt fra Otto Rungs erindringsbog "Fra min Klunketid". Bogen "... giver et straalende, men ikke just noget elskværdigt Billede
af Klunketiden, Christian den Niendes København, med Standsforskel, Fyfinhed, mærkelige sociale Indretninger og mærkelige, men aldrig kedelige Mennesker." 

Efter Klunketiden fulgte den Edwardianske periode.

Noter

Se også 
 Nationalmuseets Klunkehjem

Eksterne henvisninger 

Stilperioder
Helge Refn

Helge Erik Lund Refn (5. november 1908 i København – 10. maj 1985) var en dansk kunstner og teatermaler.

Helge Refn tegnede kostumer og scenografi til en lang række forestillinger bl.a. på Det Kongelige Teater og Dramaten i Stockholm og mange plakater til forestillingerne.

Han var elev i Paris 1929-1931 hos maleren Fernand Léger og senere hos teatermaleren Louis Jouvet.

Helge Refn tegnede også plakater, som ikke var knyttet til teaterforestillinger: to til Tivoli; en til ugeprogrammet (1960) og årsplakaten (1985). Desuden seks årsplakater for DSB (1979 originaltegningen på Museum of Modern Art i New York) og plakat for kombinerede tog- og teaterbilletter (DSB/ARTE) 1985.

Udsmykning på Storebæltsfærgen Kronprins Frederik. I 1985 udgav det danske postvæsen et frimærke tegnet af Helge Refn med et motiv fra færgen.

Litteratur 
 Henrik Sten Møller: Helge Refn Forlaget Palle Fogtdal A/S, 1987.

Ekstern henvisning 
 

Modtagere af Eckersberg Medaillen
Danskere i 1900-tallet
Malere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra København
Scenografer fra Danmark
Zebrafinke

Zebrafinken (Taeniopygia guttata) er den mest almindelige pragtfinke i Australien, hvor den findes stort set overalt. Kun i det kolde syd og det tropiske nord finder man ikke Zebrafinker. 

Der findes to underarter. Taeniopygia guttata guattata, Timor-zebrafinken, lever i et område, der går fra Lombok eller Nusa Tanggara til Sermata. Den anden underart er Taeniopygia gutatta castanotis – den australske Zebrafinke. Denne findes, som navnet antyder, på det australske kontinent. Zebrafinken lever i flok og betegnes derfor som en flokfugl.

Fuglehold 

Zebrafinken er en populær burfugl, idet den er nem at passe og opdrætte. Zebrafinker er en social fugl, som bør holdes i par eller flok. Man skal ikke forvente, at Zebrafinker bliver tamme.

Dansk Zebrafinke Klub (DZK) er en specialforening oprettet for fugleholdere med special interesse for netop zebrafinker.

Kilder/referencer 
zebrafinke.info 

Pragtfinker
Siamang

Siamangen (Hylobates syndactylus) er et dyr i gibbonslægtet. Det er slægtets største medlem med en vægt på op til 23 kg og nå en højde på 1,5 m i oprejst stilling. Siamangen har ingen hale og er helt sort. 

Aben lever i det sydøstlige Asien og opdeles i to underarter afhængig af levested: Sumatra siamangen (S. s. syndactylus) og den malaysiske siamang (S. s. continentis).

Siamangen kan i fangenskab blive op til 20 år gammel.

Aber fra Sydøstasien
Gibboner
Hvidhåndet gibbon

Den hvidhåndede gibbon (Hylobates lar) er et dyr i gibbonfamilien. Den når en længde på 42-59 cm og vejer 4,5-7,5 kg. Hunnen føder en enkelt unge efter en drægtighedsperiode på 7-8 måneder. Ungen dier i 18 måneder, den bliver fuldvoksen i seksårsalderen og kønsmoden som niårig.

Aben lever 25-30 år i naturen.

Der findes to underarter.
 Hylobates lar lar
 Hylobates lar yunnanensis

Aber fra Sydøstasien
Gibboner