kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Flowerpower

Flowerpower er et slogan for en livsstil, der udviklede sig til en modestil. Det blev brugt i slutningen af 1960'erne og begyndelsen af 1970'erne som et symbol på  og . Den har rødder i den amerikanske . Udtrykket blev opfundet af den amerikanske Beat poet Allen Ginsberg i 1965 som et middel til at omdanne krigsprotester til fredelige, bekræftende begivenheder.

Hippierne tog symbolikken til sig ved at klæde sig i tøj med broderede blomster og levende farver, bære blomster i håret og dele blomster ud til offentligheden og blev kendt som blomsterbørn. Udtrykket blev senere generaliseret som en moderne reference til hippiebevægelsen og den såkaldte modkultur med stoffer, psykedelisk musik, psykedelisk kunst og social frisind.

Oprindelse 

Udtrykket "Flower Power" opstod i Berkeley, Californien som en symbolsk handling i protest mod Vietnamkrigen. I et essay fra november 1965 med titlen How to Make a March/Spectacle, slog beatpoeten Allen Ginsberg til lyd for, at demonstranterne skulle forsynes med "masser af blomster", som de kunne dele ud til politifolk, presse, politikere og tilskuere. Brugen af rekvisitter som blomster, legetøj, flag, slik og musik skulle gøre antikrigsmøder til en form for gadeteater og dermed mindske den frygt, vrede og trussel, der er indbygget i protesterne. Ginsberg ønskede især at imødegå "spøgelset" fra motorcykelbanden Hells Angels , der støttede krigen, sidestillede krigsdemonstranter med kommunister og havde truet med at forstyrre planlagte antikrigsdemonstrationer ved University of California, Berkeley med vold. Ved hjælp af Ginsbergs metoder fik protesten positiv opmærksomhed, og brugen af "flower power" blev et integreret symbol i modkulturbevægelsen.

Eksperimentel indtagelse af euforiserende stoffer blev affødt af bevægelsen. Også udpræget modstand mod kernevåben, atomkraft, forurening, oprør mod traditionelle samfundnormer, ægteskab, seksualitet og børneopdragelse.

Se også 
 Woodstock (festival)
 Ungdomsoprøret i Danmark
 Kampagnen mod Atomvåben
 WISP
 Russell-Einstein-manifestet
 Vietnambevægelsen

Eksterne henvisninger 

 1960erne 

Dresscode
Samfund
Olofströms kommun

Olofströms kommun er en kommune i Blekinge län i Sverige.

Kommunen er Blekinges eneste indlandskommune.  Den grænser op til Osby kommun, Kristianstads kommun og Bromölla kommun i Skåne län, Sölvesborgs kommun og Karlshamns kommun i Blekinge län, samt Tingsryds kommun og Älmhults kommun i Kronobergs län.

Byområder 
Der er fem byområder i Olofströms kommun.

I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005. Hovedbyen er markeret med fed skrift.

Kommuner i Blekinge län
Ronneby kommun

Ronneby kommun er en kommune i Blekinge län i Sverige.

Kommunen grænser op til Tingsryds kommun i Kronobergs län, Emmaboda kommun i Kalmar län, samt Karlskrona kommun og Karlshamns kommun i Blekinge län.

Ronneby kommun har en lille eksklave i Karlskrona kommun, omfattende landsbyerne Skillingsboda, Lönnemåla og Stora Lönnemåla samt hovedparten af indsøerne Stora Skälen og Långasjön.

Byområder 
Der er ni byområder i Ronneby kommun.

I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005. Hovedbyen er markeret med fed skrift.

Venskabsbyer

 Bornholm, Danmark
 Mänttä, Finland
 Steglitz-Zehlendorf, Tyskland

 Schopfheim, Tyskland
 Høyanger, Norge
 Elbląg, Polen

 Slavsk, Rusland
 Enfield, USA
 Tennessee, USA

Kommuner i Blekinge län
Kommun
Sölvesborgs kommun

Sölvesborgs kommun er en kommune i Blekinge län i Sverige.

Kommunen grænser op til Bromölla kommun i Skåne län, Olofströms kommun og Karlshamns kommun i Blekinge län.

Byområder 
Det er ti byområder i Sölvesborgs kommun. En mindre del af byområdet Valje ligger også i kommunen, men dette byområde ligger for størstedelens vedkommende i Bromölla kommun, Skåne län.

I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005. Hovedbyen er markeret med fed skrift.

En mindre del af Pukavik ligger i Karlshamns kommun.

Kommuner i Blekinge län
Kommun
Eskimonæs

Der er flere steder i Grønland, der er navngivet Eskimonæs:

 Eskimonæs (Clavering ø) Et næs på sydkysten af Clavering ø
 Eskimonæs (Holm Land) Det vestligste næs på Holm Land
Shenandoah

Shenandoah-dalen er en region i det vestlige Virginia og West Virginia som omkranses af Blue Ridge Mountains mod øst og Appalacherne og Allegheny-plateauerne mod vest.

Geografi 
I Shenandoah-dalen finder man Harrisonburg, Waynesboro, Winchester, Staunton, Front Royal og en række mindre byer. Regionen ligger i den nordlige og nordvestlige del af Virginia, men omfatter også en mindre østlig udløber af West Virginia, hvor man finder byerne Martinsburg og Harpers Ferry. Ned gennem dalen løber Massanutten-bjergkæden, som omfatter Powell's Fort Valley i Shenandoah County. Nord- og sydgrenene af Shenandoahfloden mødes i dalen nord for Front Royal ved Riverton efter at have løbet på øst og vestsiden af Massanutten bjegkæden. Dalen ender ved Potomacfloden. 

Geologisk rækker Shenandoah-dalen helt til Roanoke, men både Roanoke og Lexington hører ikke til Shenandoahflodens afvandingsområde, som når til et sted syd for Staunton. Fra nord til syd 
omfatter Shenandoah-dalen 2 counties i West Virginia (Berkeley og Jefferson), og 7 counties i Virginia (Frederick, Clarke, Warren, Shenandoah, Page, Rockingham og Augusta County).

Historie 
Ordet Shenandoah er afledt af et indiansk udtryk, der betyder "Stjernernes smukke døtre".
Hovedvejen gennem dalen (Valley Turnpike) var oprindelig en sti, som indianerne (Delaware og Catawba) fulgte når de migrerede. Senere blev den en væsentlig rute for vogne og efterhånden biler. I det 20. århundrede blev vejen en betalingsvej, men blev opkøbt af staten Virginia og blev til U.S. Highway 11. På et langt stykke følger Interstate 81 den gamle vej. 

Shenandoah-dalen er et produktivt landbrugsområde. Trods løfter om frugtbar jord i dalen var Blue Ridge Mountains en alvorlig forhindring for indvandring fra øst. I stedet blev dalen først befolket af tyske og skotsk-irske immigranter fra Pennsylvania i 1730-erne. Begge grupper kom sydpå ind i dalen fra Potomac i modsætning til de fortrinsvis engelske kolonister i resten af Virginia. 

Immigranternes kolonisering af den hidtil irokesisk-dominerede Shenandoahdal førte til vrede blandt Irokeserføderationen, hvilket resulterede i Lancaster-traktaten fra 1744 mellem Irokeserføderationen og de britiske kolonier Virginia og Maryland.

Shenandoah dalen var en vigtig slagmark under den amerikanske borgerkrig.

Eksterne links 
 Shenandoah Valley – Officiel Turist hjemmeside 
 Shenandoah Valley Magazine
 Shenandoah Valley Technology Council
 Shenandoah i krig, Shenandoah Dalens slagsmarker 
 CivilWarTraveler.com – Virginia's bjerge og dale
 Valley Conservation Council

West Virginia
Dale i USA
Virginia
The Razors Edge

The Razors Edge er et album af det australske hårde rock-band AC/DC som blev udgivet i september 1990. Det er det eneste album med trommeslageren Chris Slade og indeholder numre som "Thunderstruck" og "Moneytalks," to af gruppens mest velkendte sange. Albummet var nr. 2 på Billboard 200 hitlisten og nr. 4 i Storbritannien. Albummet har solgt over 5 millioner eksemplarer i USA. 
I 2003 blev The Razors Edge genudgivet som en del af AC/DCs kvalitetsforbedrede serier.

Spor 
 Alle numrene er skrevet af Angus Young og Malcolm Young.

 "Thunderstruck" – 4:52
 "Fire Your Guns" – 2:53
 "Moneytalks" – 3:45
 "The Razors Edge" – 4:22
 "Mistress for Christmas" – 3:59
 "Rock Your Heart Out" – 4:06
 "Are You Ready" – 4:10
 "Got You by the Balls" – 4:30
 "Shot of Love" – 3:56
 "Lets Make It" – 3:32
 "Goodbye & Good Riddance to Bad Luck" – 3:13
 "If You Dare" – 3:08

Musikere 
 Brian Johnson – Vokal
 Angus Young – Lead guitar, bagvokal
 Malcolm Young – Rytme guitar, bagvokal
 Cliff Williams – Bass guitar, bagvokal
 Chris Slade – Trommer, bagvokal

Placering på hilister

Singler

Fodnoter 

AC/DC-album
Album fra 1990
Hardrock-album
Erik Knudsen

Erik Knudsen (27. marts 1922 i Slagelse – 12. november 2007) var en dansk forfatter. 

Erik Knudsen var født i Slagelse, og hans forældre var lærere, hvilket også Erik Knudsen uddannede sig til. Efter nogle år inden for folkeskolen blev han lærer på Krogerup Højskole 1954-82.

I Erik Knudsens forfatterskab fyldte lyrikken meget. Fra en oprindelig verseform bevægede digtene sig mod talesprogsdigte. Temaer i digtningen var ofte samfundsbestemte vilkår sat overfor det enkelte menneskelivs vilkår, herunder ofte kritik af massekultur og kommercialisering. Han var også kendt for politiske skuespil i 1960'erne og 1970'erne. Erik Knudsen modtog i 1965 Det Danske Akademis Store Pris og fra 1967 fik han livsvarig ydelse fra Statens Kunstfond.

Udvalgte værker 

Dobbelte dage, 1945
Til en ukendt Gud, 1947
 Blomsten og sværdet, 1949
Brændepunkt, 1953
Minotauros, 1955
Markedsanalyser, 1957
 Sensation og stilhed, 1958
 Frihed- det bedste guld, 1961
Journal, 1963
Nik, Nik, Nikolaj, 1966 (dramatik)
Menneskebomben, 1968
Werner Holgersen, 1971 (TV-dramatik)
Vietnam, 1973
Snart dages det brødre, 1974
Håb og handling, 1980
Fred og socialisme, 1983
Digte siden sidst, 1985
Ord fra Humlebæk, 1986
Hjemme i labyrinten, 1988
Sand, 1990
 På gensyn med Tafo, 1990 (film-manus)
Udvalgte digte, 2008

Eksterne henvisninger 
 

Kunstnere på finansloven (afdøde)
Det Danske Akademis Store Pris
Personer fra Slagelse
Politikere fra DKP
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Holbergmedaljen
Sten Kaalø

Sten Kaalø Andersen (født 12. august 1945 på Frederiksberg) er en dansk forfatter, skuespiller og præst.

Kaalø er opvokset i Valby, hvor hans forældre drev en frugtforretning. Han gik på kunsthøjskole i Holbæk i 1963 og blev i 1965 optaget på lærerseminariet og senere teologistudiet, men færdiggjorde ingen af delene. Han havde fra 1966 diverse jobs, bl.a. som skuespiller, statist og forfatter, mejerielev, boghandlerlærling og tallerkenvasker. I 1969 debuterede han med digtsamlingen Med hud og hår og har siden skrevet adskillige bøger og skuespil. Han blev tilknyttet Studenterscenen og optrådte fra 1970'erne på Jomfru Ane Teatret, Gladsaxe Teater og Boldhus Teatret. Fra 1992 har han arbejdet som præst ved Bovlund Frimenighed i Sønderjylland. 

Forfatterskabet er meget bredt og rummer prosa, lyrik, hørespil og salmer. Temaer er ofte kærligheden, livsglæden og hverdagslivet. Der kan i forfatterskabet ses en udvikling fra de tidlige besyngende digte over en krisestemt digtning ved nye livserfaringer. Herefter går forfatterskabet mod en kristen livsbesyngelse. Sten Kaalø har siden 1984 fået Statens Kunstfonds livsvarige ydelse og blandt flere priser kan nævnes Danske Dramatikeres Hæderspris i 1981.

Anerkendelser 
 Henri Nathansens Dramatikerpris (1974)
 Otto Benzons Forfatterlegat (1975)
 Otto Gelsted-prisen (1976)
 Otto Rungs Forfatterlegat (1977)
 Johannes Ewalds Legat (1980)
 Niels Matthiasen-prisen (1981)
 Danske Dramatikeres Hæderspris (1981)
 Statens Kunstfonds livsvarige ydelse (siden 1984)
Drachmannlegatet (2014)

Filmografi 
 Ang.: Lone (1970)
 Den forsvundne fuldmægtig (1971)
 Kære Irene (1971)
 Farlige kys (1972)
 Mor, jeg har patienter (1972)
 Hip Hip Hurra (1987)

Tv-serier 
 Huset på Christianshavn (1970-1977)
 Johansens sidste ugudelige dage (1988)

Udvalgt bibliografi 
 Med hud og hår – 24 digte (1969)
 Væk (noveller, 1973)
 Skønne dage (roman, 1974)
 Den flyvende baby (børnebog, 1976)
 Lemmensuru (1976)
 Sidste forår (1976)
 I al hemmelighed (roman, 1977)
 Du træder frem (1986)
 Det utroligste (1987)
 Kvinden, manden, barnet – bibelske menneskebilleder (1990)
 The Two dogs (1990)
 Barnet ovenpå (1991)
 Og silden sover med hovedet nedad (1991)
 Torden (1991)
 Den første gang (1992)
 Sally fra det grå hus (1992)
 Glæden ved kartoflen (1993)
 Om at gribe livets fart (1993)
 Pilgrim i Paz (roman, 1993)
 Luft – digte (1994)
 Udvalgte digte 1969-94 (1996)
 Noa og tudsen og arken (1998)
 Handel med jord – digte, (1999)
 Solslag – digte (2000)
 Sandet på stranden – digte (2003)
 Længere ind i rummet – digte (2004)
 Fluens bagben – digte (2005)
 Adrian Moccels papirer – digte (2007)
 Den sidste sne – digte (2009)
 Begyndelsen og slutningen (2011)
Bobler - digte (2016)
Slowfox - digte (2019)

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Kunstnere på finansloven
Præster fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Modtagere af Otto Gelsted-prisen
Personer fra Valby
Jess Ørnsbo

Jess Ørnsbo (født 26. august 1932 på Vesterbro i København, død 13. august 2019) var en dansk forfatter, digter og dramatiker. Han var søn af en stuepige og en kartoffelhandler og gift med forfatterinden Dorrit Willumsen, sammen havde de sønnen Tore Ørnsbo.

Ørnsbo blev i 1964 magister i slavisk filologi med speciale i polsk litteratur.

Forfatterskabet 
Det gennemgående tema i forfatterskabet er revsning af den moderne mentalitets klichéer og fortrængninger, hvilket sker i et vildtvoksende billedstil med barokke sammensætninger. En tendens mod forenkling ses efter 1970´erne, men den underliggende kontrastdigtning fastholdes.

I december 2018 udgav Jess Ørnsbo digtsamlingen "33 digte" og var derved sammen med forfatteren Knud Sørensen blandt de ældste udgivende digtere i Danmark.

Udvalgt bibliografi 

 Digte, 1960 
 14 spil for løst publikum, 1987 
 Hjertets søle, 1984
Se under ekstern henvisning for en komplet bibliografi.

Priser og Legater 
Jess Ørnsbo fik tildelt Statens Kunstfonds livsvarige ydelse og modtog bl.a. priser Danske Dramatikeres Hæderspris i 1989.

1968  Statens Kunstfond. Produktionspræmie
 1969  Otto Benzons Forfatterlegat
 1969  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1969  Statens Kunstfond. Produktionspræmie
 1971  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1972  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1972  Statens Kunstfond. Produktionspræmie
 1973  Adam Oehlenschläger Legatet
 1973  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1974  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1975  Statens Kunstfond. Rejselegat
 1976  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1976  Johannes Ewalds Legat
 1976  Kjeld Abell-prisen
 1977  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1977  Statens Kunstfond. Produktionspræmie
 1978  Morten Nielsens Mindelegat
 1978  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1979  Statens Kunstfond. Engangsydelse
 1980  Statens Kunstfond. Produktionspræmie
 1982  Jeanne og Henri Nathansens Fødselsdagslegat
 1982  Emil Aarestrup Medaillen
 1983  Jeppe-Prisen: bedste danske stykke: Fælden
 1983  Statens Kunstfond. Produktionspræmie
 1985  Statens Kunstfond. Produktionspræmie
 1989  Danske Dramatikeres Hæderspris
 1990  Statens Kunstfond. Arbejdslegat
 1991  Statens Kunstfond. Rejselegat
 1995  Preben Harris' Rejselegat
 1996  Statens Kunstfond. Arbejdslegat
 1998  Holberg-Medaillen
 1998  Statens Kunstfond. Produktionspræmie
 2001  Statens Kunstfond. Arbejdslegat
 2002  Statens Kunstfond. Produktionspræmie

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 Jess Ørnsbo på Litteratursiden.dk
 

Digtere fra Danmark
Det Danske Akademis Store Pris
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Personer fra Vesterbro
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Mandlige forfattere i det 21. århundrede
Personer med enkeltværker i Kulturkanonen
Danskere nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris
Modtagere af Kjeld Abell-prisen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Holbergmedaljen
Region Gotland

Region Gotland (tidligere Gotlands kommun) er den eneste kommune i Gotlands län i Sverige. Gotlands kommun omfatter øen Gotland samt omkringliggende øer, hvoraf de vigtigste er Fårö, Stora Karlsö, Lilla Karlsö og Gotska Sandön.

Byområder 
Der er seksten byområder i Gotlands kommun.

I tabellen vises byområderne i størrelsesorden pr. 31. december 2005. Hovedbyen er markeret med fed skrift.

Kommuner i Gotlands län
Sun-Hwa Kwon

Sun-Hwa Kwon er en fiktiv karakter i den amerikanske tv-serie Lost. Hun spilles af Yunjin Kim, og har haft en fast hovedrolle siden første sæson. Yunjin gik til sine auditions efter rollen som Kate Austen, men forfatterne bag serien mente at et koreansk islet ville være en værdifuld tilføjelse til serien og skrev derfor Sun og Jin-Soo Kwon ind.

Baggrund 
I seriens originale manuskript forefandtes intet koreansk par. Da Yunjin gik efter rollen som Kate, var Lost-holder begejstret for Yunjins kompetencer, men de fandt ikke, at de passede til Kate, hvorfor de implementerede det koreanske ægtepar.

Personlighed 
Sun udviser signaler på at være en gavet løgner. Hun skjuler bl.a. i måneder, at hun har en affære, og at hun har lært at tale engelsk. De første tegn viste sig allerede, da hun var barn, hvor hun er medvirkende til at få tjenestepigen afsat, fordi Sun konsekvent – og forkert – postulerer, at det var pigen, der ødelagde en værdifuld ballerinastatue.

Biografi

Før flystyrtet 
Sun er datter af den koreanske rigmand Mr. Paik. Da hun var barn ødelagde hun uden overlæg en værdifuld ballerinastatue, men fortalte sin autoritære far, at det var barnepigen der havde gjort det. Barnepigen blev fyret. Det lagde standarden for hvordan Sun gennem det meste af sit liv ville komme ud af ubehagelige situationer.

Hun ægteskabsmægles med Jae Lee – søn af en velhavende hotelejer – der vil bruge deres eventuelle ægteskab til at forlade Sydkorea og frisætte sig selv deres forældres jernnæve i USA, og gifte sig med en amerikansk kvinde han mødte på universitetet. Sun, der først havde troet var en romantisk flamme mellem dem, bliver dybt skuffet og stopper mæglingerne. Ikke lang tid efter møder hun Jin nær en vandkanal. Jin beder Mr. Paik om hans datters hånd, og siger eventuelt god for brylluppet – Det viser sig senere at der var under betingelse af at Jin ville arbejde for Paik.

Under forholdet til Jin genetablerer hun kontakten med Jae for at lære engelsk, og de indleder også en affære. Eskapaden afsløres af Mr. Paik, men han lader det være op til Sun at fortælle sandheden til sin ægtemand. Både hendes engelskkundskaber og hendes affære forbliver skjulte for Jin før flystyrtet.

Efter flystyrtet

Sæson 1

Sæson 2

Sæson 3 
Juliet Burke tilnærmer sig Sun med et tilbud om at få undersøgt barnet på The Staff.

Trivia

Fodnoter 

Kwon, Sun-Hwa
Lithocarpus edulis

 
Lithocarpus edulis (en garvebarkeg) er et stedsegrønt træ med en opret, tæt vækst. De hanlige blomster er samlet i endestillede aks som er meget tilsvarende dem, man ser hos ægte kastanje. Artens agern er spiselige (rå eller kogt).

Beskrivelse 
Barken er først furet, hårløs og lyst blågrøn, men senere bliver den gråbrun med lyse korkporer. Gammel bark er lysebrun og korkagtig. Knopperne sidder spredt, og de er forholdsvis store, ægformede og lysegrønne. Bladene er læderagtige og elliptiske med hel rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn med mørkere bladribber. 

Blomstringen sker i maj-juni, og de rent hanlige blomster er samlet i endestillede aks (meget tilsvarende dem, man ser hos ægte kastanje), mens de hunlige sidder få sammen i knopperne længere inde ad skuddet. Frugterne er nødder (agern).

Rodnettet består af en kraftig pælerod og nogle svære siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 15 x 4 m (15 x 4 cm/år). Disse tal gælder på plantens hjemsted, Japan.

Hjemsted 
Arten hører hjemme på de japanske hovedøer Honshu (vest for Kanto-distriktet), Shikoku og Kyushu, og den når over Ryu-kyo øerne til Taiwan. Alle disse steder findes arten i blandede løvskove i kystnære områder. 

På Fujibjerget findes arten sammen med bl.a. Castanea crenata, Dendropanax trifidus, djævletræ, Eurya japonica, japansk kryptomeria, japansk løn, japansk pieris, japansk stjerneanis, japansk vedbend, kurilermagnolia, Prunus jamasakura, Prunus zippeliana, Quercus acuta, Quercus glauca, Quercus myrsinaefolia, Quercus salicina, solcypres, stor stjernetop og ægte kamelia.

Træet er ikke hårdført i Danmark, og selv i England vil det kun kunne trives i beskyttede områder af Cornwall og Wales.

Note 

Træer
Garvebarkeg
Giovanni Lombardi

Giovanni Lombardi (født 20. juni 1969 i Pavia, Italien) er en tidligere italiensk cykelrytter.

I sine tidlige år deltog han i to omgange i OL. Første gang var OL 1988 i Seoul, hvor han stillede op i pointløb og blev nummer elleve. Ved legene fire år senere i Barcelona var han med på det italienske hold i holdforfølgelsesløb; italienerne blev her nummer fire. Han stillede også op i pointløbet og blev nummer fem i det indledende heat. Finalen blev kørt i et højt tempo, og alle 21 ryttere, der gennemførte, sluttede på omgangshøjde. Inden sidste spurt havde tre ryttere chancen for at vinde: Léon van Bon fra Holland med 41 point, Lombardi med 38 og Cédric Mathy fra Belgien med 31 point. Mathy vandt denne spurt og nåede på 41 point, mens Lombardi blev nummer tre og nåede 44 point, mens van Bon blev nummer fire og nåede 43 point. Dermed blev det Lombardi, der blev olympisk mester, men van Bon vandt sølv og Mathy bronze.

Lombardi blev professionel i 1992 og indstillede sin aktive karriere efter 2006-sæsonen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Mandlige cykelryttere fra Italien
Deltagere for Italien ved sommer-OL 1988
Deltagere for Italien ved sommer-OL 1992
Olympiske mestre fra Italien
Ruslands autonome oblaster

Rusland er opdelt i 85 føderale enheder (субъе́кт(ы), subyekty), af hvilke 1 er kategoriseret som autonom oblast ("autonom provins"): Den jødiske autonome oblast
Kettinge Mølle

Kettinge Mølle er en hollandsk vindmølle, der ligger på Grønnegadevej 1.B i Kettinge på Lolland. Møllen er opført i 1891 og var i brug frem til 1947. 

I Kettinge Mølle kunne hestevogne køre ind i bygningen, så man kunne hejse sække op og ned gennem loftet ved hjælp af vindtrukne spil. Vingefang på 31 alen (19,5 m).

Historie 
Kettinge Mølles bygherre hed Chr. Erik Hansen og han drev møllen til sin død i 1924 hvorefter hans søn Christian Hansen overtog møllen. Han installerede en elektromotor og brugte derefter kun vingerne som supplement. I 1945 blev den overtaget af Kettinge-Bregninge Kommune. Siden er møllen blevet drevet via en fond. Produktionen ophørte i 1947. På nordsiden er opsat en mindetavle med et vers fra Grundtvigs sang om slaget ved Isted d. 25 juli 1850, formodentlig som et minde om trængslerne under 2. verdenskrig. Møllen blev renoveret i slutningen af 1970’erne, og har i 2012 fået genopsat sine vinger. Der er adgang for turister om sommeren.

Se også 
 Vindmøller på Lolland-Falster

Eksterne henvisninger

 Frank V. Nielsen: Møller på Lolland-Falster 1996 (med yderligere litteratur)
 Brochure om møllen fra Nysted Turistforening 1982
 Tegninger af det indre af en mølle i Tyskland

Hollandske vindmøller i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Guldborgsund Kommune
Amedeo Avogadro

Amedeo Avogadro (født 9. august 1776, død 9. juli 1856) var en italiensk kemiker.

Han er kendt for sine bidrag til molekyleteori, idet han i 1811 fremsatte antagelsen om, at lige store volumener af forskellige gasser (ved samme tryk og temperatur) indeholder lige mange molekyler. Den blev senere kendt som Avogadros lov. Denne antagelse gjorde, at han kunne bestemme korrekte formler for en række stoffer.

Betydningen af Avogadros arbejde blev først anerkendt i 1860, hvor det bidrog til at fjerne tvivlen om formlernes rigtighed.

I en anerkendelse af hans arbejde blev tallet af elementenheder (atomer, molekyleer, ion eller andre partikler) i 1 mol stof, , givet navnet Avogadros konstant, opkaldt efter ham. Det er en af de syv SI-enheder og skriver NA.

Se også 
 Idealgasligning

Kilder 
 Helge Mygind., KEMI 2000 C-niveau (1. oplag 1994, 7. oplag 1998) Hardcover

Eksterne henvisninger 

 

Kemikere fra Italien
Italienere i 1700-tallet
Italienere i 1800-tallet
Personer fra Torino
Tranholm (Horsens Sogn)

Tranholm er en bebyggelse i Vendsyssel, som ligger mellem Langholt, Hjallerup og Vester Hassing i Horsens Sogn. Området var en mindre landsby for sig, med tilknytning til Langholt by. Nogle af gårdene er blevet flyttet fra deres oprindelig plads. Tranholm ligger i Aalborg Kommune og hører til Region Nordjylland.

Lokaliteter i Aalborg Kommune
Revda (Murmansk oblast)

Revda (russisk: Ревда) er en mineby på 9.700 indbyggere (2006) beliggende ca. 149 km sydøst for Murmansk.

Eksterne henvisninger 
 Revda på Google maps

Byer i Murmansk oblast