kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bamako

Bamako er hovedstaden i Mali. Byen har 1.809.106 indbyggere (2009). Den ligger ved bredden af Nigerfloden i den sydvestlige del af landet. I 2006, var byen beregnet som den hurtigst voksende by i Afrika, og den sjette hurtigst voksende i verden.

Omkring halvdelen af landets bybefolkning bor i Bamako. Byen blev grundlagt, da franske kolonister i 1880 besatte det halvtørre område ved Nigerflodens bred, hvor der allerede var en gruppe af landsbyer.

Klima

Noter 

Byer i Mali
Ballarat

Ballarat er en by i staten Victoria, Australien omkring 120 km nordvest for Melbourne. Byen har en befolkning på 84.000 indbyggere. Byen blev grundlagt i 1838.

Byer i Victoria
Rapid City

Rapid City er en amerikansk by og administrativt centrum for det amerikanske county Pennington County i staten South Dakota. I 2000 havde byen et indbyggertal på .

Ekstern henvisning 
Rapid Citys hjemmeside (engelsk)

Byer i South Dakota
Grand Forks

Grand Forks er en amerikansk by i staten North Dakota. Byen er administrativt centrum i det amerikanske county Grand Forks County. Der bor 49.321 (2000) personer i byen, hvilket gør den til statens tredje største. Byen var i 1997 udsat for en alvorlig oversvømmelse, men er siden blevet genopbygget. University of North Dakota hører hjemme i byen, og ingeniøren Harry Nyquist fik sin uddannelse her.

Byer i North Dakota
Duluth

Duluth er en amerikansk by i staten Minnesota. Byen er administrativt centrum i det amerikanske county St. Louis County. I 2000 havde byen 86.918 indbyggere. Sammen med byen Superior, Wisconsin danner Duluth en metropol kaldet Twin Ports. De to byer deler en havn, som er en af de vigtigste havne ved the Great Lakes.

Bob Dylan blev født i byen i 1941, og han har efterfølgende fået en vej i byen opkaldt efter sig. I mange år har der også været en restaurant i byen, hvis tema er Bob Dylan, og denne har tiltrukket mange turister i årenes løb.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Minnesota
Fort Worth (Texas)

Fort Worth er den sjettestørste by i den amerikanske stat Texas.

Byen ligger vest for Dallas. I 2010 havde byen 741.206 indbyggere. Fort Worth er administrativt centrum i det amerikanske county Tarrant County. Byen blev grundlagt som militærlejr i 1849.

Byen er hjemsted for det private universitet, Texas Christian University, som er beliggende sydvest for centrum.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Texas
Forstæder til Dallas
Halmahera

Halmahera er den største ø i øgruppen Molukkerne i Indonesien. Halmahera dækker et areal på 17.780 km² og havde i 1995 en befolkning på 162.728. Omkring 80 % af befolkningen er muslimer og 20 % er kristne.

Eksterne henvisninger 

Øer i Indonesien
Seram

Seram (tidligere Ceram) er en ø i øgruppen Molukkerne i Indonesien. Øen ligger lige nord for Ambon. Hovedbyen er Masohi. Seram dækker et areal på 17.100 km². Den er 340 km lang og 60 km bred. Det højeste punkt på øen er Mt. Binaiyi på 3.019 m. En bjergkæde går på langs af øen. Det indre af Seram består af tæt regnskov og er hovedsagelig uudforsket.

Øer i Indonesien
Buru

Buru er en ø i øgruppen Molukkerne i Indonesien. Den ligger vest for øerne Seram og Ambon. Øens hovedby er Namlea på den nordlige kyst. Buru har et areal på 9.505 km². Den er 145 km lang og 80 km bred. Det højeste punkt er Gunung Kaplamada med en højde på ca. 2729 m.

Buru består hovedsageligt af bjerge dækket af skov med en flad kystslette, hvor hovedparten af øens 100.000 indbyggere bor.

Buru blev besat af hollænderne i 1683 og blev en del af Indonesien i 1950.

Eksterne henvisninger 

Øer i Indonesien
Ambon

Ambon er en indonesisk ø i øgruppen Molukkerne. Den har et areal på 775 km² og er bjergrig.

Eksterne henvisninger 

 Ambon Information Website

Øer i Indonesien
Lombok

Lombok er en indonesisk ø i økæden de små Sundaøer. Den er adskilt fra Bali mod vest af Lombokstrædet, og fra Sumbawa mod øst af Alasstrædet. Den er næsten cirkulær med en diameter på ca. 70 km og et samlet areal på 4.725 km². Øens administrative hovedstad og vigtigste by er Mataram. I 1990 var der 2.403.025 indbyggere på øen. Øen præges af den store vulkan Rinjani som er 3.726 m høj og den er dermed den tredjehøjeste i Indonesien.

Øer i Indonesien
Timor

Timor er en ø, der er delt mellem den uafhængige stat Østtimor og Vesttimor, der er en del af Indonesien. 

Øen har i århundreder politisk været delt i to dele. Vesttimor var kendt som Hollandsk Timor fra 1800'erne indtil 1949, hvor det blev Indonesisk Timor og hørte under Indonesien. Østtimor var kendt som Portugisisk Timor fra 1596 til 1975. Indonesien annekterede Østtimor i 1976, hvorefter denne del blev kendt som Timor Timur. Fra Jakarta blev Østtimor anset som landet 27. provins, men dette blev aldrig anerkendt af FN. Efter en FN-overvåget folkeafstemning om øens fremtid, blev Østtimor selvstændigt i 2002.

Eksterne henvisninger 

Øer i Indonesien
Øer som er delt mellem to lande
Kugleleje

Et kugleleje er et leje, hvor et antal kugler ruller mellem en ydre og en indre ring. Derved bliver friktionen mindre end fx i et glideleje. Kuglerne løber i spor i ringene. Derved kan kuglelejet optage kræfter både i akslens retning og vinkelret på denne.

Kugler og ringe fremstilles sædvanligvis af hårde stållegeringer. Typisk anvendes kromstål (AISI 52100/100Cr6/DIN 5401) men såvel rustfaste ståltyper samt speciallegeringer anvendes. 

I særlige tilfælde kan keramiske, titanium eller andre eksotiske materialer anvendes. 

Stål af høj kvalitet er nødvendig for at lave lejer af høj kvalitet, det er ofte her forskellen mellem billige lejer og kvalitetslejer viser sig.

Kuglerne holdes normalt på plads af en kugleholder, typisk af stål, messing eller polyamid.

Hovedtyper
 Sporkugleleje
 Vinkelkontaktleje
 Dobbeltradet vinkelkontaktleje
 Sfærisk kugleleje

Fabrikanter
Af betydende lejefabrikanter kan nævnes svenske SKF, Timken (opfinder af det koniske rulleleje) og tyske INA og FAG. Derudover har blandt andre CeramicSpeed udviklet keramiske kuglelejer.

Se også
Rulleleje

Eksterne henvisninger og kilder

Henvisninger
NOMO TRANSMISSIONER - Eksempler på kuglelejer 
Tidslinje for udviklingen af kuglelejer  på americanbearings.org

Commons

Maskinlejer
Leje

Leje er et flertydigt begreb:
 leje (maskindel)
 leje (betaling) - At leje noget – mod betaling benytte noget, som tilhører andre. Leje benyttes også om betalingen, eksempelvis husleje.
 Et leje er et sted, hvor noget eller nogen ligger; flåden kan ligge i sit leje, man kan lejre sig på sofaen.

Se også 
 lejer
Sættekasse

En sættekasse var i gamle dage – da man til bogtryk benyttede håndsats med blytyper – typografens/sætterens vigtigste redskab. Her lagredes de forskellige typer i en bestemt orden.

En sættekasse er delt i to dele – én øvre del til håndtering af de store (majuskler) bogstaver (også kaldet versaler) og én nedre del til de små (minuskler) bogstaver.

På engelsk kaldes de store bogstaver for Upper Case og de små for Lower Case. Det skyldes, at engelske/amerikanske sættekasser bestod af to adskilte kasser. Majusklerne lå i den øverste sættekasse (case) og minusklerne i den nederste. Heraf de engelske betegnelser, som er videreført til tastaturer på skrivemaskiner og pc'er.

Den øvre kasse er inddelt i 67 rum. Rummene indeholder bogstaverne fra A til Å. Resten af tegnene er for møntfod, parenteser, diftonger, ligaturer og accenter.

Den nedre kasse er arrangeret således, at de mest benyttede bogstaver er nærmest sætterens hænder. Et hyppigt benyttet bogstav som "e" har det største rum. Blandt minusklerne findes også blindmateriale, spatier og kvadrater, i forskellig bredde til justering og spærring af linjen. I Lower Case findes også komma, punktum, kolon og lignende.

Da typograferne "gik fra blyet" og over til elektronisk publicering eller Dtp, blev de fleste sættekasser overflødige, men mange er genanvendt som opbevaringsrum for miniaturer eller direkte hængt op på væggen til pynt.

Typografi
Fraktur (typografi)

Fraktur er den trykte renæssances skrift.

Den fremkom første gang som trykskrift i 1512 og blev benyttet uforandret til tiden efter rokokoen.
Karakteristisk for frakturen er dens påfaldende „elefantsnabelsving“, dens smalle form samt dens halvt runde, halvt brudte virkning.

Mange forveksler fraktur med den tidligere gotiske skrift, pga. den krøllede karakter. Efter og samtidig med frakturen, benyttedes antikvaen som trykskrift.

I Danmark konkurrerede fraktur og antikva i hele 1800-tallet – men mod 1900-tallet havde antikvaen overtaget i dansk bogproduktion. R. Paulli har i sit værk om antikva-skriften lavet en statistik for antikva- og frakturudgivelser i perioden. I 1843 er 5% udgivet litteratur i Danmark trykt med antikva, i 1883 er den 63%, mens den i 1902 beløber sig til 95%. Som et kuriosum kan nævnes at Gyldendal i 1955 udgav en bog trykt med fraktur, endda en Latinsk-Dansk ordbog hvor antikva ellers måtte forekomme oplagt. I Tyskland holdt frakturen sig til 1941, hvor den efter officielt dekret blev forbudt. Frakturen var ellers i det meste af den nazistiske periode i Tyskland fremhævet som en ægte ur-tysk skriftform, men fra 1941 blev den forbudt med den begrundelse, at den var af jødisk oprindelse. Angiveligt var årsagen, at frakturskriften besværliggjorde administrationen af de erobrede områder..

Frakturtryk kan på grund af sine bogstavformer give anledning til læsefejl og trykfejl. (F.eks. er det uklart om den stakkels Elisa i H.C. Andersens eventyr De vilde Svaner ude i skoven ernærer sig ved "et Bundt velsmagende Rødder" eller "Nødder", da R og N let forveksles. ).

Frakturen har indtil den nyeste tid bevaret både det lange og det korte 's' (som antikvaen også oprindeligt havde). Se illustrationen nedenfor.

Kilde 

Typografi
Gotisk (skrift)

Gotisk eller tekstur (textur, blackletter, gothic type, german hand) blev bogtrykkerkunstens første trykskrift.

Den gotiske skriveskrift var en videreudvikling af den karolingiske minuskelskrift. Den blev særlig anvendt i 13-1400-tallets håndskrevne, kirkelige skrifter.

De trykte gotiske skrifter deles normalt i tekstur- (stærkt inspireret af den samtidige gotiske skriveskrift; især brugt i perioden ca. 1455 til midten af 1500-tallet), Schwabacher- (fra 1470'erne) og frakturskrifter (fra 1518/19).

Gotisk håndskrift, oprindeligt benævnt gotisk kurrent, adskiller sig væsentligt fra den trykte gotiske skrift. Indtil 1875 blev danske skoleelever undervist i gotisk skrift.

Gotisk håndskrift er anvendt i mange bøger og protokoller helt frem til starten af 1900-tallet, f.eks. i kirkebøger, retsprotokoller og folketællinger.

Navngivning 
Navnet gotisk skrift er et offer for goternes dårlige rygte i eftertiden. I Italien syntes man, at denne skrift, udviklet i Nordfrankrig og Nederlandene i det 12. århundrede, så barbarisk ud, så man begyndte i det 15. århundrede at omtale den som gotisk skrift.

Litteratur 
 Skriftens historie i Danmark, fra reformationen til nutiden Viborg 1975 (4. oplag) af E. Kroman
 Skriftprøver fra Tiden efter Reformationen til Midten af 19. Aarh. København 1948 af Holger Hjelholt
 Gotisk - lær at læse og skrive gotisk Odense 2014 af DIS-Odense

Referencer 

Typografi
Lille japankvæde

 
Lille Japankvæde (Chaenomeles japonica) er en løvfældende busk med en vækstform, der først er tæt og riset, men som senere bliver overhængende og kroget.

Beskrivelse 
Gamle grene er udbredte, men unge skud er stift oprette. De unge grene bærer rette grentorne. Blomstrende skud er derimod tornløse. Barken er først gråbrun, men senere sortgrå og ru. Knopperne sidder spredt, og de er små, runde og rødlige. Blomsterknopper sidder i knipper på små kortskud. 

Bladene er ovale eller omvendt ægformede med savtakket rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er grågrøn. Blomsterne har farve som røde mursten, de er ret store, og de springer ud kort før løvspring. Frugterne er gule og duftende, men også hårde og sure. Frøene spirer villigt i Danmark.

Rodnettet består af kraftige hovedrødder, som når langt ud og dybt ned. Siderødderne er fint forgrenede og højtliggende i jorden. Planten sætter mange rodskud.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 1,5 m (15 x 10 cm/år). Målene kan anvendes, når arten udplantes.

Hjemsted 
Skovbryn og krat nær skovgrænsen i Japans bjerge, hvor bunden er gruset og næringsrig, og hvor der er fuld sol.

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Røde blomster
Haveplanter
Blomster i april
Smukke frugter
Hækplanter
Skriftstørrelse

Skriftstørrelse, også benævnt som skriftgraden, måles i punkt (forkortet: pkt. på dansk og pt på engelsk) og var oprindelig højden, keglehøjden, på den blyklods (typelegemet), som bogstavet sad på for en blytype. Nu er det højden på den celle, som et tegn er tegnet inden for i de digitale fonte. 

Hvor stor et punkt har, historisk set, varieret lidt fra land til land. Det internationale enhedssystem (SI) har standardiseret punktstørrelsen til at svare til 0,0352777777778 cm.
Omvendt svarer 1 cm til 28,3464567 punkt.

Adskillige fastsatte punktstørrelser har et bestemt navn.

Engelske og danske navne 

Typografi
Banda Aceh

Banda Aceh er provinshovedstad og største by i Aceh-provinsen på øen Sumatra i Indonesien.  Byen har  indbyggere.

Ødelæggelser i byen den 26. december 2004  
Banda Aceh ligger tæt på epicentret for Jordskælvet i Det Indiske Ocean 2004, der udløste en ødelæggende tsunami, der ramte Banda Aceh den 26. december 2004 med stor styrke. 

Både jordskælvet og den efterfølgende tsunami resulterede i omfattende ødelæggelser af byen, der på tidspunktet havde ca. 260.000 indbyggere. Det er anslået, at omkring 160.000 Indonesere omkom ved katastrofen. langt de fleste i Banda Aceh, der var den største by beliggende tæt ved epicenteret.

Geografi

Klima

Pirateri i Malakkastrædet 
Banda Aceh har med sin beliggenhed ud til Malakkastrædet i perioder været base for pirateri. I begyndelsen af 2000'erne steg antallet af rapporterede angreb med handelsskibe i Malakkastrædet voldsomt. Umiddelbart efter den ødelæggende tsunami ophørte piratangrebene fuldstændig og er i dag på et markant lavere niveau end før tsunamien.

Noter

Eksterne links 

 Officiel hjemmeside 

Byer i Indonesien
Sulawesi

Sulawesi (eller Celebes) er en stor indonesisk ø. Det er verdens 11. største ø med et areal på 174.600 km². Den ligger øst for Borneo, syd for Filippinerne, nord for Flores, nordvest for Timor og vest for Molukkerne.

Der bor ca. 9 mill. mennesker på Sulawesi – sammensat af mange etniske grupper. Hovedgrupperne er de muslimske Makassar- og Bugis-folk på den sydvestlige halvø samt de kristne Minahasa- og Toraja-folk på henholdsvis den nordligste halvø og i det centrale højland.
TanaToraja er kendt for en meget speciel byggestil – de fleste huse er opført på pæle, og facaderne er udsmykket med flotte træudskæringer og bøffelhorn. Deres enorme fælleshuse, "tangkonan", har skrånende tage, som ligner for- og agterstavnen på et skib.

Øer i Indonesien
Dracula

Dracula kan hentyde til flere artikler:
 Grev Dracula – Vampyrgreven Dracula opfundet af Bram Stoker.
 Vlad Dracula – En berygtet krigsfører.
 Dracula (bog fra 1897) – bog fra 1897 af Bram Stoker.
 Dracula's Guest – en novelle af Bram Stoker.
 Dracula (plante) - en slægt af orkideer.
Film
 Dracula (film fra 1931) – To film fra 1931 med henholdsvis Bela Lugosi og Carlos Villarías som Dracula.
 Draculas datter – film fra 1936 instrueret af Lambert Hillyer.
 Dracula (film fra 1958) – med bl.a. Christopher Lee.
 Dracula får blod på tanden – film fra 1970 instrueret af Peter Sasdy.
 Dracula (film fra 1979) – med bl.a. Frank Langella.
 Dracula (film fra 1992) – med bl.a. Gary Oldman.
 Dracula Untold – med bl.a. Luke Evans
 Draculas ring – en tv-miniserie på syv afsnit.
 Blodsugeren Dracula – film fra 1968
 Blood for Dracula – film fra 1974
 Dracula (tv-serie fra 2020) – tv-serie fra 2020
Comino

Comino () er den tredjestørste maltesiske ø. Kun 4 personer bor permanent på øen.

Eksterne henvisninger 

Øer i Malta
Gustav 3. af Sverige

Gustav 3. (født 24. januar 1746, død 29. marts 1792) var konge af Sverige fra 1771 til 1792.

Han var søn af Adolf Frederik og Lovisa Ulrika af Preussen, far til Gustav 4. Adolf, bror til Karl 13. af Sverige og fætter til Katharina 2. af Rusland.

Ægteskab 
I 1766 blev han gift med Sophie Magdalene af Danmark (1746-1813) i et ulykkeligt ægteskab, der var kommet i stand af politiske hensyn. De fik to børn: Gustav Adolf (1778-1837), konge af Sverige 1792-1809 og Karl Gustav (1782-1783), hertug af Småland.

Regeringstid 

Da kong Adolf Frederik døde 12. februar 1771, befandt Gustav sig i Paris, hvor han fik råd af den franske konge Ludvig 15. og hans regering. I 1772 iværksatte han en omvæltning i Stockholm for at få ro efter mange års partistridigheder. Han fængslede partilederne og etablerede et nyt styre med udstrakt magt til kongen – en magt han brugte klogt og tolerant: Han indførte trykkefrihed og skred hårdt ind mod korruption i administrationen.

Udenrigspolitik 
I 1780'erne blev han optaget af udenrigspolitik: han nærede et voksende had til Danmark, et ønske om at erobre Norge og at genrejse Sveriges storhed. I 1788 begyndte han en krig mod Rusland, men måtte trække sig tilbage på grund af mytteri i hæren (Anjalaforbundet). I 1789 genoptog han krigen med skiftende held hovedsageligt til søs. Den sluttede i 1790 med Freden i Värälä.

Død 
Krigen havde ødelagt Sveriges økonomi, men alligevel tænkte Gustav på at angribe Frankrig, hvor revolutionen var brudt ud. Han blev efterhånden meget upopulær, og der dannedes en sammensværgelse mod ham: den 16. marts 1792 blev han skudt af kaptajn
Jacob Johan Anckarström under en maskerade i operaen, og den 29. marts døde han af sine sår. Begivenheden er emnet for Giuseppe Verdis opera Un ballo in maschera (på dansk Maskeballet) fra 1859.

Kong Gustav blev myrdet, og som andre af sin tids oplyste despoter var han principiel modstander af dødsstraf og sagde på sit dødsleje: "Låt ej straffa min attentator." Attentatets hovedmand, grev Anckarström, blev alligevel pisket i tre dage, før han blev halshugget, lemlæstet og parteret.

Fuld officiel titel 
Af Guds Nåde af Sverige, de Gothers og Venders Konge, Storfyrste til Finland, Arvtager til Norge, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn og Ditmarsken, Greve i Oldenburg og Delmenhorst.

Børn 
Gustav 3. og Sophie Magdalene fik to sønner, hvoraf kun den ældste nåede voksenalder:

 Gustav Adolf (1778-1837), konge af Sverige 1792-1809.
 Prins Karl Gustav (1782-1783), hertug af Småland.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Noter og henvisninger

Kilder 
 Hagerups Illustrerede Konversationsleksikon 1922
 Georg Mondwurf: Giuseppe Verdi und die Ästhetik der Befreiung. 351 Seiten – Lang, Peter, F/M. 2002.  .(tysk)
 Merete Wilckenshildt: Kongelige Bryllupper

Eksterne henvisninger 

 Gustav 3. på Historiesajten (på svensk)

Regenter fra Sverige
Personer i den gustavianske periode
Myrdede regenter
Huset Holsten-Gottorp
Protestantiske monarker
Frimurere fra Sverige
Personer fra Stockholm
Den russisk-svenske krig (1788-1790)
Riddere af Serafimerordenen
Ulighed

En ulighed er når noget ikke er ensartet eller ikke er jævnbyrdigt fordelt:
 Ulighed (matematik) – et begreb analogt til ligninger. 
 Ulighed (økonomisk) – et begreb der relaterer til den absolutte eller relative forskel mellem de højeste og laveste indkomster.
 Ulighed (social) – et begreb, der handler om forskelle i menneskers adgang til samfundets resurser i bred forstand

Social ulighed
Morgenhyrderne

Morgenhyrderne var titlen på Radio 100FM’s morgenprogram alle hverdage fra 06.00 til 09.20 fra den 18. november 2003 til den 28. september 2007.

Værter 
Den oprindelige besætning var Lars Hjortshøj, Lasse Rimmer og Andrea Elisabeth Rudolph.

De tre værter modtog Årets Ærespris 2005 (også kaldet Dansk Radiopris) ved branchekonferencen Radio Days, en pris tidligere uddelt til Jørgen Mylius (2003) og folkene bag Radio Mercur (2004).

Andrea Elisabeth Rudolph afslørede i direkte radio, at hun var gravid, og i forbindelse med hendes barsel valgte hun at fratræde sin stilling per 31. marts 2006, da hun ikke var tilfreds med den barselsordning, Radio 100FM kunne tilbyde hende. 

1. maj 2006 startede i stedet Signe Muusmann, 28 år og med mere end syv års erfaring med radio og tv.

Lars Hjortshøj fratrådte som Morgenhyrde tirsdag den 31. oktober 2006 til fordel for ansættelse på TV 2 Radio. I hans sted begyndte Simon Jul Jørgensen tirsdag den 9. januar 2007.

De Nye Morgenhyrder 

Den 18.august 2008 gik Radio 100FM's nye morgenprogram De Nye Morgenhyrder i luften med værterne Lasse Rimmer, Charlotte Vigel (tidligere afvikler gennem flere år på Morgenhyrderne) og Jacob Wilson (tidligere tekstforfatter på Morgernhyrderne).

Eksterne henvisninger 
 Radio 100FM’s hjemmeside

Radioprogrammer fra Danmark
Almindelig buskpotentil

 
Almindelig buskpotentil (Dasiphora fruticosa) er en lille, løvfældende busk med en stift opret og tætgrenet vækstform. På grund af den lave vækst, den tætte, gule blomstring og hårdførheden bruges arten meget som pryd- og hækplante i haver og parker.

Beskrivelse 
Almindelig buskpotentil er en lille, løvfældende busk med en stift opret og tætgrenet vækstform. Barken er først lysegrøn med tæt hårklædning. Senere bliver den brun og stribet, og til sidst skaller den af i tynde strimler. Knopperne er spredte og spidse med et lidt pjaltet udseende og grågrøn farve. De springer ud lidt efter lidt i milde vintre. Bladene er uligefinnede med 3-7 småblade. Hvert småblad er elliptisk med hel rand og let behåring. Oversiden er grågrøn, mens undersiden er grålig. Blomsterne ligner jordbærblomster i bygningen, og de kan – alt efter sorten – være gule, orange, lyserøde eller hvide. Frugterne er små nødder, der modner og spirer villigt. "Rodskud" vil altså ofte være frøplanter, som er ringere i farve og blomstring end moderplanten!

Rodsystemet er fladt og vidt udbredt med mange fine siderødder. Gamle grene kan have svært ved at sætte nye skud efter nedklipning.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,5 x 1,5 m (15 x 15 cm/år).

Hjemsted 
Almindelig buskpotentil er cirkumpolar, dvs. at den vokser hele vejen rundt om Nordpolen: i Nordeuropa, Nordsibirien, Alaska, Nordcanada og i Grønland. 

På Alvaret på Öland findes arten sammen med bl.a. enghavre, kugleblomst, alpetjærenellike, Artemisia oelandica (en endemisk bynkeart  på Öland), fåresvingel, fjeldrapgræs, gotlandsfumana, hvid stenurt, løgkortlæbe, markbynke, melet kodriver, Oxytropis campestris (en art af spidsbælg), Ranunculus illyricus (en art af ranunkel), Sesleria uliginosa (en art af blåaks), storblomstret brunelle, våradonis og ølandsoløje

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Note

Eksterne henvisninger 

Buske
Gule blomster
Haveplanter
Hækplanter
Buskpotentil