kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Świnoujście

Świnoujście () er en by i voivodskabet Vestpommern i Polen med 39.834(30.12.2021) indbyggere. Świnoujście ligger på øerne Wollin, Uznam og Karsibór, hvor sundet Świna munder ud i Østersøen. De sydlige bydele ligger ud mod Stettin-noret (, ).

Byen er kendt som kur- og badeby.

12. marts 1945 bliver byen sønderbombet af amerikanske bombefly. Man gætter på, at omkring 23.000 af byens indbyggere omkom denne dag

Transport 

Świnoujście ligger ved Europavej E65 og har færgeforbindelser til Ystad, Trelleborg, Rønne og København.

Flådestation 

Med sin lette adgang til Østersøen er det naturligt, at Świnoujście har flådestation og er hjemmehavn for en del af den polske flåde. Samtidig er der en del militære landinstallationer, bl.a. marinekaserne, på flådestationen.

Ekstern henvisning 

 Świnoujście-Swinemünde

Noter 

Tidligere tyske byer
Havnebyer i Polen
Færgehavne
Flådebaser
Wrapballe

En wrapballe er en balle af græs eller andre grønne afgrøder, der umiddelbart efter høst presses i bigballer eller rundballer og pakkes ind i flere lag tætsluttende plastic med en ballewrapper.

Formålet er en erstatning af ensilagebunker og plansiloer, hvor det afklippede (og eventuelt snittede) materiale pakkes og lagres for gæring inden det anvendes som foder i staldene. Ensilagen tåler ikke luft, da den så rådner og mugner, og derfor er wrapballer ideelle til mindre besætninger, hvor forbruget er lavt, og man ikke kan nå at bruge det yderste lag af en større bunke før det bliver dårligt.

Samtidig er der mulighed for at ballerne kan stables hvor de står mindst i vejen, i stedet for at man skal "spilde" en permanent plads på en støbt plansilo. Desuden kan næste års afgrøde stables ved siden af, hvis man ikke når at tømme foregående års lager.

Eksterne henvisninger 

Foder
Landbrugsredskaber
Bølling Herred

Bølling Herred var et herred i Ringkøbing Amt. Det hed i Kong Valdemars Jordebog Bylænghæreth, og hørte i middelalderen under Hardsyssel. Fra senest omkring 1500 var det under Lundenæs Len, og fra 1660 Lundenæs Amt, indtil det i 1794 kom under det da oprettede Ringkøbing Amt.

Bølling Herred omgives mod nordvest og nord af Hind Herred, mod nordøst og øst af Hammerum Herred, mod syd af Nørre Horne Herred og mod sydvest af Ringkøbing Fjord. Den vestlige og sydvestllige del, der hører til Vesterhavsfladen og er lavtliggende og jævn, medens det øvrige, der består af den sydvestlige side af Skovbjerg Bakkeø, er mere højtliggende og noget bakket; højeste punkt er Store Momhøj på 95 moh. I den sydlige ende af herredet løber den nedre del af Skjern Å, som den og fra nord kommende Vorgod Å løber ud i.

I herredet ligger købstaden Skjern og følgende sogne:

 Brejning Sogn
 Bølling Sogn
 Dejbjerg Sogn
 Faster Sogn
 Fjelstervang Kirkedistrikt (Ej vist på kort)
 Hanning Sogn
 Herborg Sogn
 Nørre Vium Sogn
 Skjern Sogn
 Stavning Sogn
 Sædding Sogn
 Sønder Borris Sogn
 Sønder Lem Sogn
 Troldhede Sogn (Ej vist på kort)
 Videbæk Sogn
 Vorgod Sogn
 Ølstrup Sogn

Referencer

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Ringkøbing Amt
Ginding Herred

Ginding Herred er herred i Ringkøbing Amt.  Det hed i Kong Valdemars Jordebog Getinghæreth, 1340: Gedingh, 1349 og 78: Gedyngh  og 1498: Gydinge. Det hørte i  middelalderen  under Hardsyssel; Senere kom det under Lundenæs Len, og fra 1662 Bøvling Amt, som i 1671 blev forenet med Lundenæs Amt, indtil det i 1794 kom under det da oprettede Ringkøbing Amt.

Ginding Herred er det nordøstligste i amtet, og grænser mod syd og vest til Hammerum Herred og Hjerm Herred,
mod nordvest til Limfjorden (Venø Bugt), mod nord til Viborg Amt (Rødding og Hindborg Herreder) og mod øst til Viborg Amt (Fjends Herred og Lysgård Herred),
hvor grænsen dannes af Karup Å. 

I herredet ligger følgende sogne:

 Ejsing Sogn
 Estvad Sogn
 Grove Sogn
 Haderup Sogn
 Hodsager Sogn
 Ryde Sogn
 Rønbjerg Sogn
 Sahl Sogn
 Sevel Sogn
 Trandum Sogn (Ej vist på kort)
 Vinderup Sogn (Ej vist på kort)

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 

 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 

Herreder i Ringkøbing Amt
Hammerum Herred

Hammerum Herred er det østligste og største herred i Ringkøbing Amt. Det hed i Kong Valdemars Jordebog Hamrum- og Hambrumhæreth, og hørte i middelalderen under Hardsyssel. Senest omkring år 1500 kom det under Lundenæs Len, og fra 1660 Lundenæs Amt, som i 1671 blev forenet med Bøvling Amt, indtil det i 1794 kom under det da oprettede Ringkøbing Amt.

Hammerum Herred grænser mod nord til Ginding og Hjerm Herreder, mod vest til Ulfborg Herred og Bølling Herred, mod syd til Nørre Horne Herred og mod sydøst og øst til Vejle Amt (Nørvang Herred), Aarhus Amt (Vrads Herred) og Viborg Amt (Hids og Lysgård Herreder). Herredet, der er det største i landet, er omtrent lige så stort som Lolland.

I herredet ligger købstaden Herning og følgende sogne:
 Arnborg Sogn
 Assing Sogn
 Avlum Sogn
 Bording Sogn
 Fredens Sogn (Ej vist på kort)
 Gjellerup Sogn
 Gullestrup Sogn (Ej vist på kort)
 Haunstrup Sogn
 Hedeager Sogn (Ej vist på kort)
 Herning Sogn
 Ikast Sogn
 Ilderhede Sogn (Ej vist på kort)
 Ilskov Sogn
 Isenvad Sogn (Ej vist på kort)
 Kollund Sogn (Ej vist på kort)
 Kølkær Sogn (Ej vist på kort)
 Mejdal Sogn
 Nøvling Sogn (Ej vist på kort)
 Rind Sogn
 Sankt Johannes Sogn (Ej vist på kort)
 Simmelkær Sogn
 Sinding Sogn
 Skarrild Sogn
 Snejbjerg Sogn
 Studsgård Sogn
 Sunds Sogn
 Sønder Felding Sogn
 Tjørring Sogn
 Tvis Sogn
 Vildbjerg Sogn
 Ørre Sogn

Referencer

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 

Herreder i Ringkøbing Amt
Rundballepresser

En rundballepresser er en ballepresser, der samler strået i en spiralform til der dannes en cylinder med en diameter mellem 1 og 2 meter. Den trækkes af en traktor og drives af dennes kraftudtag.

Ballepresseren opsamler strå fra samme bane som traktoren kører i, i modsætning til de ballepressere, der laver små baller (disse opsamler i banen ved siden af).

Landbrugsmaskiner
Martin Jol

Martin Jol (født 16. januar 1956 i Haag, Holland) er en hollandsk fodboldtræner. Jol har tidligere trænet AFC Ajax, Hamburger SV, Tottenham Hotspur, Roda JC og RKC Waalwijk. Han har senest trænet engelske Fulham F.C., hvor han blev fyret den 1. december 2013. Martin Jol er tidligere i sin karriere blevet valgt til "Årets træner i Holland" to gange, i 2001 og 2002.

Martin Jol er blevet en populær figur hos fans og andet godtfolk i løbet af den tid han var i England hos Tottenham. Hans ligefremme og humoristiske facon gjorde sig godt i medierne, og i forhold til klubbens spillestil var hans måde at styre det taktiske hos "Spurs" fremragende.

Martin Jol havde i sæsonen 2005/06 et skænderi med rivalen, Arsenal FC's træner, Arsène Wenger under et lokalopgør, da han var træner for Tottenham. Wenger kaldte bagefter Jol en løgner, men de engelske medier tog parti for Martin Jols synspunkt.

Referencer

Fodboldtrænere fra Nederlandene
Fodboldspillere fra ADO Den Haag
Fodboldtrænere fra Tottenham Hotspur F.C.
Fodboldtrænere fra AFC Ajax
Hydraulikolie

Hydraulikolie er olie, der er designet til brug i hydraulik.

Oliens vigtigste egenskab er, at den er letflydende, så der kun skal bruges et minimum af kraft for at pumpe den gennem dyser, rør og slanger. Normalt har olien en begrænset smøreevne, da det ikke er det primære formål.

Olien baseres ofte på mineralolie, men efterhånden er der kommet en del syntetiske alternativer i handelen, ligesom især rapsolie-baserede produkter vinder indpas pga. det mere bæredygtige i produktion med plantebaserede produkter.

Fluidmekanik
Kulbrinter
Bygherre

Bygherren er først og fremmest den der betaler for opførelsen af et byggeri. Ud over dette dækker begrebet ofte over den person, instans, firma eller et land der bestiller en byggeopgave hos et entreprenør- eller arkitektfirma eller anden virksomhed til at udføre en bestemt opgave inden for byggeri, anlæg, planlægning, sanering eller anden form for ændring af fysisk eller funktionelt miljø.

Hvis bygherren er en privatperson der på egen hånd bestiller en byggeopgave hos en entreprenør/håndværkerfirma er han selv ansvarlig for at indhente fornøden byggetilladelse. Overdrager han derimod opgaven til et arkitekt- eller ingeniørfirma er det disse virksomheder der efter forudgående projektering indhenter byggetilladelser og efterfølgende påtager sig ansvar for byggeriets afvikling hvad angår kvalitetsmæssig arbejdsudførelse, byggepladssikkerhed, afleveringsfrister,  m.v. 

Begrebet bygherre kommer sandsynligvis fra det tyske ord "Bauherr". 

Byggebranche
Transportør

I landbruget er en transportør et redskab med samme funktion som et transportbånd. Forskellen ligger i, at det ikke er et sammenhængende bånd, hvor hele læsset hviler på, men derimod et kædetrækssystem, der enten har en kæde med pigge i midten, eller en kæde i hver side, hvor der sidder tværribber, oftest med pigge. Byrden hviler på bundpladerne på transportøren.

Førstnævnte kan stort set kun bruges til hø og halm, idet godset skal have en bredde, så det styres af siderne og føres frem af piggene på kæden.

Sidstnævnte er ofte noget tungere i konstruktionen, men kan til gengæld også bruges til roer, kartofler, brænde, sten og meget andet, som landmanden har behov for at samle i en bunke eller føre ind på et loft.

Normalt sættes transportøren til at føre hø og halm fra jorden og op på et høloft, hvorfra man så stabler med en høtyv eller med hænderne. På større lofter ses dog også halmbaner, hvor en eller flere transportører fører ballerne længere ind på loftet, typisk oppe i kip. Her kan eventuelt monteres et beslag midt på en bane, der drejer ballerne ud over kanten, hvis de ikke skal føres ud i banens fulde længde.

De fleste transportører drives af en elmotor.

Landbrugsmaskiner
Enheder drevet af elektromotorer
Grøn gåsefod

 
Grøn Gåsefod (Chenopodium suecicum) er en 40-80 cm høj urt, der i Danmark vokser på dyrket jord og omkring bebyggelse. Arten ligner meget Hvidmelet Gåsefod, men kan blandt andet kendes på, at stænglerne ikke er rødligt anløbne ved bladfæsterne, bortset fra i sjældne tilfælde om efteråret.

Beskrivelse 
Grøn Gåsefod er en opret, enårig plante, der er hvidmelet, især som ung. Bladene er lysegrønne til blågrønne, spredte og ret tynde. Bladene midt på stænglen er bredt æg-rudeformede, mere eller mindre trekantede eller spatelformede, ofte svagt trelappede. De er ofte tæt tandede af tænder af varierende størrelse, sjældent med få eller ingen tænder. Stænglerne har sjældent røde pletter på bladfæsterne om efteråret.

Arten bomstrer fra juni til august, hvor blomsterstanden har talrige blade, som er bredt elliptiske til lancetformede og tandede eller i sjældne tilfælde helrandede. Blomsterstanden er oftest løst topformet. Enlige, langstilkede blomster forekommer ofte. Blomsterne har stærkt kølede til vingede blosterblade. Frugten er en nød, der er 1,2-1,6 mm i diameter og næsten cirkulær. Den falder for det meste af sammen med bægeret. Frøgemmet er tyndt og løst tilhæftet frøet, der er glinsende sort med runde fordybninger på overfladen, og med but kant.

Det er generelt en noget variabel art.

Voksested 
Grøn Gåsefod vokser på forstyrret, mest næringsrig bund, der kan være ler, sand eller grus. Den er ofte et talrigt ukrudt på marker og i haver omkring bebyggelse.

I Danmark er den ret almindelig, især på Øerne, men udbredelsen er ikke godt kendt.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Gåsefod
Id

Id har flere betydninger eller specialiseringer:
 Intelligent design – kreationistisk skabelsespostulat. Forkortes ID
 Id -  "underjeg'et" i Freuds personlighedsmodel (Id, jeg og overjeg)
 Identifikation – bruges ved adgangskontrol
 .id – et nationalt topdomæne der er reserveret til Indonesien
 Gruppen Identitet og Demokrati - en højreorienterede gruppe i Europa-Parlamentet. Forkortes ID

Se også
 Indonesisk (sprog) – der har ISO 639-1 koden id
 Indonesien – der har ISO 3166-1 alpha-2 landekoden ID
Thrugotsønnerne

Thrugotsønnerne var en magtfuld jysk stormandsslægt, som i det 12. århundrede kæmpede med Hvideslægten om kongemagten i Danmark.

Slægtens hovedmand Svend Thrugotsen kendes også som Truedsen, Thorgunnasen eller Trundsen.

Medlemmer af slægten 
 Ærkebiskop Asser af Lund (søn af Svend Thrugotsen)
 Ærkebiskop Eskil af Lund (nevø til bisp Asser)
 Asser, domprovst i Lund (nevø til Eskil)
 Svend Aggesen (nevø til Eskil)
 Dronning Bodil (søster til Svend Thrugotsen, g.m. Erik Ejegod)

Slægter fra Danmark
Datid

Præteritum eller datid (latin praeteritum tempus 'forgangen tid') er en bøjningsform af verberne. F.eks. han spiste et æble; han fik tusind kroner.

Kaldes også imperfektum efter forbillede fra latin, der har to datider, imperfektum og perfektum.

Imperfektum bruges på latin og tysk om en uafsluttet eller længerevarende handling i modsætning til perfektum (førnutid), der betegner en i fortiden afsluttet handling. Et tysk eksempel: Als sie in der Küche stand, ist plötzlich ihr Mann reingetreten. (Da hun stod i køkkenet, trådte hendes mand pludselig ind). Den længerevarende datid, stand i imperfektum, varer både før og efter den kortvarende datid, ist reingetreten, er trådt ind, trådte ind. 

Når vi på dansk siger imperfektum om datid, menes egentlig præteritum, idet vi ikke kender den uafsluttede datid fra dansk. Derimod bruges perfektum om førnutid.

Referencer  

Grammatik
Imperfektum

Imperfektum (latin imperfectum tempus 'ufuldendt tid') = datid, en bøjningsform af verberne.

På dansk er det mere korrekt at tale om præteritum, men på latin og i de romanske sprog er der to forskellige datider, imperfektum, der betegner en handling i dens vorden, og perfektum, der betegner en handling som overskuet og tilendebragt. F.eks. latin edebat panem 'han var ved at spise et brød, han sad og spiste et brød over for edit panem 'han spiste/har spist brødet'.

En lignende forskel findes på engelsk mellem omskrivninger med to be + -ing på den ene side og de enkle former på den anden side: he was eating the bread ~ he ate/has eaten the bread. Græsk og de slaviske sprog har særlige verbalstammer, der udtrykker disse aspektforskelle (imperfektiv over for aorist/perfektiv).

På tysk (især sydtysk) skelnes der ligeledes mellem to datider:

Als ich in der Küche stand, ist Peter plötzlich reingekommen. Da jeg stod i køkkenet, kom Peter pludselig ind.
 stand: imperfektum - længerevarende datidig handling: stod ist reingekommen: perfektum - kortvarig datidig handling: kom''
Her bruges perfektum til at betegne en datidig handling, der er kortvarig i forhold til den uafsluttede handling i imperfektum.

Grammatik
Perfektum

Perfektum (latin perfectum tempus 'fuldendt tid') = førnutid, en bøjningsform af verberne. F.eks. han har stjålet en bil, han er gået sin vej.

Perfektum er den tid af verber, der er før nutid, hvor præsens er nutid, og præteritum er datid. Perfektum er den tid der ligger mellem disse to.

Hvor datid eller præteritum kun placerer en handling i fortiden, placerer perfektum handlingen i fortiden i forhold til nutiden.

Perfektum og perfektiv bruges også til at betegne verbalformer, der ikke er egentlig fortidige, men beskriver en nutidig tilstand, der er resultatet af en fortidig handling (også kaldet "resultativ perfektum"). F.eks. græsk gégraptai (γέγραπται) 'det er skrevet, det står skrevet'.

På latin og i de romanske sprog betegner perfektum desuden en fuldendt og overskuet handling i modsætning til imperfektum (se denne).

Grammatik
Aorist

Aorist (græsk aóristos chrónos (ἀόριστος χρόνος) 'udefineret tid') er en bøjningsform af verberne i en række sprog, f.eks. græsk og sanskrit. I de slaviske sprog kaldes den tilsvarende form for perfektiv.

Aorist udtrykker en forskel i aspekt, dvs. en handling beskrives som overskuet og færdig i modsætning til imperfektiv, der beskriver handlingen i dens vorden. F.eks. oldgræsk égrapsa (ἔγραψα) ~ égraphon (ἔγραφον) og græsk égrapsa (έγραψα) ~ égrafa (έγραφα), hhv. 'jeg skrev' og 'jeg var ved at skrive'.

Grammatik
Indoeuropæiske sprog
Græsk sprog
Participium

Participium (latin: egtl. 'deltageform', fordi det er et verbum, der tager del i adjektivernes bøjning og brug, efter græsk metoché (μετοχή)) = tillægsmåde, en bøjningsform af verberne.

Dansk og de andre germanske sprog har to participier, en præsens participium aktiv (f.eks. syngende) og en perfektum participium passiv (PPP) (f.eks. sungen/-et). Det passive participium bruges især i forbindelse med verberne have og være til at omskrive perfektum (han har sunget) og med verbet blive til at udtrykke passiv (den bliver sunget), men det kan også bruges adjektivisk (en højt besungen dåd). Det aktive participium kan næsten kun bruges adjektivisk (en syngende mand) og har i det almindelige sprog aldrig objekt (han gik syngende en sang er dårligt dansk, *det den syvende salme syngende kor er umuligt dansk).

Den engelske form, der historisk svarer til det danske participium på -ende, nemlig formen på -ing.: he is writing a letter. Det bruges som subjekt i en sætning, hvor de fleste sprog bruger infinitiv: writing a letter is not easy. Det bruges, når et verbum skal styres af en præposition, hvor dansk ligeledes bruges infinitiv: the book is about writing letters. Og det bruges til at danne adverbielle ledsætninger: having written the letter, he went home. Sidstnævnte anvendelse er ved at trænge ind i dansk, men regnes stadig ikke for god stil.
Den engelsk -ing-form kaldes 'the gerund', der dækker over gerundium (substantivisk brug) og gerundiv (adjektivisk brug). 

Grammatik
Klokkestabel

Klokkestabel er en fritstående, tårnlignende, ofte åben og tagdækket tømmerkonstruktion, som bærer en eller flere kirkeklokker. Den anvendes ved tårnløse kirker. Hvis klokkerne er ophængt i et lukket hus, kaldes det for et klokkehus. 

Der findes flere klokkestabler nord og syd for grænsen i Sønderjylland. Den ældste danske klokkestabel findes i Birket i Vestlolland. Den største klokkestabel findes i Broager i Sønderjylland.

Der er få bevarede klokkestabler, som stammer fra middelalderen. Stablerne fra denne tid havde ofte en monumental udformning.

Galleri

Se også 
 Kampanile
 Beffroi

Referencer

Eksterne henvisninger 

Kirkearkitektur
Tårntyper
Infinitiv

Infinitiv (lat. infinitivus modus 'ubestemt måde'), også kaldet navnemåde eller "at-form", er en bøjningsform af verberne.

Infinitiv kan fungere som et substantiveret verbum. Det kan stå som subjekt og objekt for andre verber (at slås er forkert, jeg ønsker at blive rig), og det kan på dansk (men ikke f.eks. engelsk og latin) styres af præpositioner (han er forhippet på at rejse af sted).

På dansk bliver infinitiv normalt udstyret med småordet at, undtagen efter de såkaldte modalverber (ville, kunne, skulle, burde, måtte). Der er historisk tale om præpositionen ad. Engelsk og tysk bruger på samme måde præpositionen to / zu foran infinitiv, og de romanske sprog bruger bl.a. præpositionen de.
Infinitiv er et latinsk ord.

På dansk og mange andre sprog optræder konstruktionen akkusativ med infinitiv. Den substantiverede brug modsvares på latin til dels af gerundium og supinum. På engelsk kan en infinitiv (fx at spise) modsvares af en ing-form (fx eating) (gerundium, the gerund): Eating is fun = At spise er sjovt. En substantivisk ing-form (gerund) er en gerundium, og en adjektivisk ing-form (gerund) er en gerundiv (fx the eating man, den spisende mand / manden der spiser).

Infinitiv er et af verbets infinitte former. Det vil sige verbalformer, der ikke kan stå som udsagnsled (verballed) i en sætning. 'Komme' og 'kommet' er infinitte, for de kan ikke stå som udsagnsled. Derimod er "kommer', 'kom', 'er' og 'var' finitte verbalformer, idet de kan stå som udsagnsled: Jeg kommer. Han kom. Jeg er kommet, efter at han var gået. - Når man taler om sammensat udsagnsled (komposit verballed), fx var gået, består det af en finit verbalform (var) og en infinit verbalform (gået).

Grammatik
Subjekt (grammatik)

Subjekt eller grundled (fra latin subjectum, perfektum participium af verbet subjicere, 'lægge under') = grundled i en sætning.

En sætning består normalt af to led, hvoraf det ene er et subjekt, og det andet er et verballed. En sætning kan også blot bestå af et verballed alene. Man finder subjektet ved at spørge "hvem + verbalet, fx hvem spiser?" I sætningsanalyse markeres et grundled med et kryds (×).

Hvis verbet er aktivt, er subjektet den, der udfører handlingen; hvis det er passivt, den, som handlingen "går ud over" (= objektet i en aktiv sætning). I de sprog, der har kasus, er det almindeligvis nominativ, der bruges som subjekt.

Eksempler 
Man kan kende subjektet ved at det kan udskiftes med et pronomen i nominativ, fx "Den lille dreng spiser = han spiser".

Andre gange oplever man foruden det reelle subjekt et formelt subjekt, fx "Der (formelt subjekt) er snavs (reelt subj.) på blusen."

Man kan også møde et foreløbigt subjekt, fx "Det (foreløbigt subj.) er usundt at spise (reelt subj.) mange lakridser."

Kilder 

Grammatik
Sprogforskning
Subjekt

Subjekt kan henvise til flere artikler:

Subjekt (filosofi) – et begreb inden for filosofi
Subjekt (grammatik) – et begreb inden for grammatik og sprogvidenskab
NASDAQ OMX

NASDAQ OMX er et tidligere navn for et børshandelsselskab, der var aktivt i Skandinavien og i Baltikum. NASDAQ OMX var ejet af den amerikanske virksomhed Nasdaq, Inc., der havde erhvervet det svensk-finsk-ejede selskab OMX AB, der drev virksomhed med børsdrift, værdipapirhandel og kapitalfremskaffelse i Skandinavien og Baltikum, herunder i Danmark, hvor selskabet drev Københavns Fondsbørs. OMX bestod af to divisioner: OMX Exchanges og OMX Technology. OMX Exchanges ejede og drev børserne i København, Stockholm, Helsinki, Tallinn, Riga og Vilnius samt værdipapircentralerne i Estland og Letland. OMX Technology leverede løsninger og tjenesteydelser (transaktionsteknologi, processing og outsourcing).

I 2005 blev Københavns Fondsbørs en del af OMX, da OMX købte aktierne i Københavns Fondsbørs A/S for 1,2 mia.kr. Tidligere havde de danske banker, fondsmæglerselskaber og udstedere af værdipapirer ejet Københavns Fondsbørs.

I maj 2007 fremsatte det store amerikanske børsselskab Nasdaq, Inc., som også ejer NASDAQ, et købstilbud på OMX på 3,7 mia. dollars. OMX indgik herefter i Nasdaq-gruppen, der skiftede navn til NASDAQ OMX Group, Inc. og OMX ændrede navn til NASDAQ OMX. I den 1. oktober 2014 udgik navnet OMX, og Nasdaq driver i dag aktiviteterne under Nasdaq-brandet.

Kilder / Eksterne henvisninger 
 Årsrapport 2017 fra Nasdaq, Inc. indeholdende historisk afsnit p. 2
 Københavns Fondsbørs
De alliancefrie landes bevægelse

De alliancefrie landes bevægelse (engelsk Non-Aligned Movement (NAM)) består af over 100 lande, som ikke er med i eller imod nogen anden magtblok. 
Bevægelsen arbejder for: nationernes uafhængighed, udryddelse af fattigdom, økonomisk udvikling og imod kolonialisme og neo-kolonialisme.

Bevægelsen opstod ved en konference holdt i Bandung i Indonesien i 1955. De nationer i verden, som ikke var deltagere i en alliance, udtrykte deres ønske om ikke at blive inddraget i den kolde krigs ideologiske øst-vest konflikt.
Det første topmøde blev holdt i Beograd i Jugoslavien i 1961 med deltagelse af 25 lande. Mødet kom i stand på initiativ af Josip Broz Tito, daværende præsident for Jugoslavien. Ligeledes var Nehru (fra Indien), Gamal Abdel Nasser (fra Egypten) og Sukarno (fra Indonesien) medvirkende til, at det første møde kom i stand.

Bevægelsen har haft svært ved at finde et ståsted efter afslutningen på den kolde krig.

Eksterne henvisninger 
 NAM's hjemmeside 
 IPS (Inter Press Service) rapporter fra mødet i Havana (11 – 16 September, 2006) 

Internationale organisationer
Etableret i 1955