Hesselagergård

Hesselagergård  ligger ved landsbyen Hesselager (Hesselager Sogn, Gudme Herred) på Sydøstfyn. Den nævnes i 1200-tallet som krongods i Kong Valdemars Jordebog.
Johan Friis lod i årene 1538-1550 opføre den nuværende Hesselagergård, og gården blev i slægtens eje til 1682, hvor den blev frasolgt.

Johan Friis var kongens mand. Han er et glimrende eksempler på de herremænd, der gennem de næste 150 år stod i spidsen for den danske adel, der opførte en lang række gårde, hvoraf Hesselagergård er et fornemt eksempel. Ved reformationens indførelse i 1536 var det Johan Friis og Mogens Gøye, der stod i spidsen for det protestantiske parti. Som rigets kansler var Johan Friis Danmarks mægtigste mand i Christian 3. og Frederik 2.'s regeringstid.

I 1700-tallet skiftede Hesselagergård ofte ejer, til den i 1802 blev købt af den borgerlige Dons-familie, der ejede den til 1904. Medlemmer af familierne Friis og Dons ligger begravet i Hesselager kirke bag kirkens kor.

I 1904 blev Hesselagergård erhvervet af de friherrelige von Blixen-Finecker, og den drives i dag som et moderne landbrug. Såvel drift som bygninger er velpassede, og hovedbygningen har gennemgået grundige restaureringer i 1900-tallet.
Under 1. verdenskrig under ledelse af H. Bojsen-Møller og Ole Søndergaard, hvor hovedbygningen blev afrenset for 1700-tallets hvide puds. 
I 1950'erne gennemførte Nationalmuseet en gennemgående restaurering under ledelse af H.H. Engqvist og G.M. Lind. 
Igen i 1990'erne, hvor Engqvist medvirkede til den endelige restaurering af Hjortesalen.

Hesselagergård Gods med Strandgården er på 551 hektar. Ejer er Henrik baron von Blixen-Finecke.

Ejere af Hesselagergård 

 (1445-1475) Henrik Friis 
 (1475-1503) Otto Henriksen Friis
 (1503-1522) Jesper Henriksen Friis
 (1522-1570) Johan Jespersen Friis
 (1570) Henrik Jespersen Friis
 (1570-1610) Niels Henriksen Friis 
 (1610-1642) Tønne Nielsen Friis
 (1642-1658) Niels Tønnesen Friis 
 (1658-1679) Ingeborg Parsberg gift Friis
 (1679-1682) Ingeborg Parsbergs dødsbo
 (1682-1702) Poul Zachariassen Grønneval
 (1702) Inger Margrethe Poulsdatter Grønneval gift Buchholtz
 (1702-1726) Niels Rasmussen Buchholtz
 (1726) Øllegaard Nielsdatter Buchholtz gift Baggesen
 (1726-1750) Lorens Baggesen
 (1750-1764) Øllegaard Nielsdatter Buchholtz gift Baggesen
 (1764-1798) Niels Baggesen
 (1798-1802) Johan Frederik Friis
 (1802-1819) Simon Andersen Dons 
 (1819-1850) Andreas Simonsen Dons 
 (1850-1888) Simon Andreasen Dons 
 (1888-1895) H.H. Møller
 (1895-1904) Andreas Simonsen Dons 
 (1904) Carl Vilhelm Behagen Castenskiold
 (1904) Bertha Henriette Marie Castenskiold gift baronesse von Blixen-Finecke
 (1904-1942) Vilhelm Carl Anna Otto Gunnar Axel baron von Blixen-Finecke
 (1942-1944) Bertha Henriette Marie Castenskiold gift baronesse von Blixen-Finecke
 (1944-1955) Carl August baron von Blixen-Finecke
 (1955-1963) Gustav Frederik baron von Blixen-Finecke og Anna Elisabeth baronesse von Blixen-Finecke gift Møller
 (1963-1985) Gustav Frederik baron von Blixen-Finecke
 (1985-) Henrik baron von Blixen-Finecke

Litteratur 
 Otto Norn, Hesselagergaard og Jacob Binck – En tilskrivning, Arkitektens Forlag, 1961.

Eksterne henvisninger 
 www.hesselagergaard.dk

Herregårde i Svendborg Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Stamhuse i Danmark
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Svendborg Kommune