kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Listepunkt

Et listepunkttegn ( • ) er et typografisk symbol, der bruges til at angive elementer i listepunktform.

Punktform 

Et sædvanlig liste af punkter på punktform kan se ud som:

 Dette er et element i en liste. Se punkttegnet forrest.
 Dette er et nyt element – derfor et nyt punkt.Dette er anden linje af det andet element. Der er ikke noget nyt punkt hertil.
 Dette er det tredje og sidste element.

Indholdet ud for de enkelte punkter (indholdet kaldes ofte også for punkter) kan være enkelte ord eller længere sætninger. Hvis det er sætninger vil man som regel afslutte hvert enkelt punkt med punktum. Dog, hvis det er enkelt-ord eller tilsvarende (for eksempel en opskrift) kan afsluttende tegnsætning udelades eller forblive som var det en komma-separeret liste:

Til maden skal bruges:
2 spsk. olie
1 valnød

Eller som var det en liste, der ikke var på punktform:

For et nå målet skal vi benytte:
gå-på-mod,
opfindsomhed samt
samarbejde

I datalogi 

Det sædvanlige typografiske punkttegn er at finde som Unicode-tegnet U+2022: •. Der findes også et triangulært punkt som U+2023: ‣.

I HTML 

I HTML kan det angives som &bull; eller &#x2022;, der bliver til • henholdsvist •. Dog vil man som oftest lave lister på punktform ved at lave liste-elementer – eng.: list item: <li> – inden i en ikkeordnet liste – eng.: unordered list: <ul>.

Det triangulære punkt laves som &#x2023;: ‣.

I typografi 

Ovenstående sædvanlige punkt fra Unicode (som det ser ud i denne font) er højst sandsynligt en lille rund udfyldt prik, der kaldes punkttegn. Men punkttegnet behøver ikke bestå af runde prikker, men kan være en vilkårlig geometrisk figur (firkanter, trekanter, streger, pile) eller helt andre figurer (diverse små piktogrammer).

Tegnsætning
Typografi
Skråstreg

Skråstreg ( / ) bruges i grammatisk tegnsætning til at angive alternative ord. Det bruges desuden i stor stil i matematisk notation.

Skråstregen benævnes ofte retvendt skråstreg for at tydeliggøre, at der ikke er tale om en omvendt skråstreg.

På engelsk kaldes skråstregen for slash eller forward slash.

I grammatik 

I grammatik bruges skråstregen primært til at angive alternativer eller kombinationer. Følgende lister tre forskellige sammenhænge, hvori skråstregen bruges:

 Og dette er en glimrende cd/dvd-afspiller.
 Klovn er en Frank Hvam/Casper Christensen-produktion.
 D. 15. november kan man stemme til kommunalvalg og/eller regionsvalg.

Skråstregen bruges ligeledes i poesi til at angive linjeskift:

 Der er et yndigt land / det står med brede bøge / nær salten østerstrand /nær salten østerstrand

I Fiktion 
Julekalenderen Canal Wild Card havde Viggo Sommer fra De Nattergale i rollen som tv-værten Finn Nissen, der på meget akavet vis udtalte skråstregerne (som var lige lovligt rigelige) i hans manuskripter. Brugen af skråstreger i talesprog bredte sig meget i december 2001, hvor denne julekalender blev sendt på TV 2.

I matematik 

I matematik bruges skråstregen ofte til brøker og division:

 3 ⁄ 4 (tre fjerdedele)
 x = a ∕ b (x er lig a divideret med b)

Her er dog ikke brugt den sædvanlige skråstreg men derimod henholdsvis fraktions- og divisionstregen som forklaret herunder.

I datalogi 

I ASCII-tegnsættet findes skråstregen som tegn nummer 47 og repræsenteres tilsvarende i Unicode som U+002F. Dette er den almindelige skråstreg, der på engelsk kaldes en virgule.

Der findes også fraktionsstregen, som bruges i matematik. Det er mindre lodret end den sædvanlige skråstreg, og denne bruges til brøker i stedet for den sædvanlige skråstreg. Den findes i Unicode som U+2044 og ser ud som: ( ⁄ ). Dette tegn kaldes på engelsk for en solidus.

Som en tredje tegn findes også divisionsstregen, der findes i Unicode som U+2215: ( ∕ ).

Nogle brøker har endda deres egne tegn med "indbygget" skråstreg:

 ¼ – Unicode U+00BC
 ½ – Unicode U+00BD
 ¾ – Unicode U+00BE

Brug i programmering 

Skråstregen bruges i forskellige programmeringssprog i forskellig kontekst:

 1 skråstreg, /, bruges oftest til division.
 1 skråstreg i kombination med 1 asterisk, /* og */, bruges til kommentarer.
 2 skråstreger, //, bruges til kommentarer fra de to skråstreger og linjen ud.
 I XML (og herunder HTML) bruges skråstreger til afsluttende entiteter. For eksempel sættes tekst i kursiv ved at sætte det mellem <em> og </em>.

Brug i filsystemer 

I Unix-baserede operativsystemer og mange tilsvarende bruges skråstregen til at angive en fils sti i en biblioteksstruktur:

 /usr/home/wiki/.profile

Dette bruges også til en URL:

 http://da.wikipedia.org/wiki/Skråstreg

På Windows- og DOS-baserede operativsystemer bruges ofte en omvendt skråstreg ( \ ) i stedet til filers stier.

Brug i chat 

I mange internetbaserede chat-systemer (for eksempel IRC) bruges skråstregen til at indikere særlige beskeder til systemet:

 /connect irc.wikipedia.org
 /join #wikipedia-da
 /me bruger også IRC

Referencer 

Tegnsætning
Typografi
Matematiske symboler
Ferhadija

Ferhadija er en moske i Banja Luka, Bosnien-Hercegovina, der er optaget på UNESCOs verdensarvsliste. Mosken blev jævnet med jorden af serbiske nationalister i 1993, men er siden blevet genopført og blev genåbnet i 2016.

Ødelæggelse og genopbygning 
Under  Krigen i Bosnien-Hercegovina sprængte den serbiske milits sprængte Ferhadija moskeen i luften natten mellem den 6. og 7. maj 1993. Minareten overlevede den første eksplosion, men blev derefter jævnet med jorden.

Murbrokkerne blev deponeret på byens losseplads; nogle sten og dekorative detaljer blev knust af serberne til brug som vejfyld. Den jævnede byggetomt blev benyttet som parkeringsplads. Nogle uger efter ødelæggelsen af Ferhadija blev "Sahat Kula", et af de ældste osmanniske klokketårne i Europa, også ødelagt.

Sarajevos arkitektskole anslog omkostningerne ved genopbygningen til omkring 12 mio KM (omkring $ 8 mio). En lokal dommer fastslog, at myndighederne i Banja Luka, som er bosnisk-serbiske-kontrolleret, skal betale 42 mio $ til det islamiske samfund for de 16 moskeer (herunder Ferhadija moskeen), der blev ødelagt under den bosniske krig 1992-1995. Denne afgørelse blev efterfølgende omstødt af højesteret i Sarajevo, da Republika Srpska protesterede mod at betale for skader, som enkeltpersoner havde forvoldt under krigen.

Mosken genåbnede i 2016.

Referencer 

Bosnien-Hercegovinas historie
Skast Herred

Skast Herred, også stavet Skads, var et herred i Ribe Amt. Tidligt i middelalderen hørte det under Vardesyssel. Senere kom det først under Varde Len, og så under Riberhus Len, og fra 1660 Riberhus Amt. I 1796 kom det med i det da dannede Ribe Amt.

I herredet ligger købstaden Esbjerg følgende sogne:
 Agerbæk Sogn (Ej vist på kort)
 Alslev Sogn
 Bryndum Sogn
 Fåborg Sogn
 Gjesing Sogn (Ej vist på kort)
 Grimstrup Sogn
 Grundtvigs Sogn (Ej vist på kort)
 Guldager Sogn
 Hjerting Sogn (Ej vist på kort)
 Hostrup Sogn
 Jerne Sogn (Ej vist på kort)
 Kvaglund Sogn (Ej vist på kort)
 Nordby Sogn
 Næsbjerg Sogn
 Skads Sogn (Skast)
 Sneum Sogn
 Sædden Sogn (Ej vist på kort)
 Sønderho Sogn
 Tjæreborg Sogn
 Treenigheds Sogn (Ej vist på kort)
 Vester Nebel Sogn
 Vester Nykirke Sogn
 Vester Starup Sogn
 Vor Frelsers Sogn (Ej vist på kort)
 Årre Sogn
 Øse Sogn
 Zions Sogn (Ej vist på kort)

Det historiske kildemateriale fra 1600-tallet og 1700-tallet er relativt rigt for Skast Herred, hvorfor der også findes flere undersøgelser af det danske landbosamfund i perioden, der baserer sig på dette. De to største er:

 Hans Henrik Appel: Tinget, magten og æren. Studier i sociale processer og magtrelationer i et jysk bondesamfund i 1600-tallet (disputats), Odense Universitetsforlag 1999 
 Henrik Vensild: Bondegårde i Skast Herred 1636-1760. Deres byggemåde og indretning, Landbohistorisk Selskab 2004 

Dertil kommer en række tidsskriftsartikler og artikler i festskrifter, der tager udgangspunkt i den udgave af Skast Herreds Tingbog 1636-1640, der 1955-1969 blev udgivet i fem bind ved Poul Rasmussen af Udvalget for Udgivelse af Kilder til Landbefolkningens Historie.

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Noter

Kilder 
 Nielsen, Oluf 1862: Historiske Efterretninger om Skadst Herred (Ribe Amt) med et Tillæg af Fortegnelse over Ribe Stifts Kirker ved Aar 1340 (genoptryk 1985)
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 Dansk Biografisk Leksikon, Poul Rasmussen

Herreder i Ribe Amt
Slash (genre)

Slash er en slags fanfiktion, hvor et centralt plot-element er at en eller flere af de mandlige hovedpersoner indgår i et homoseksuelt forhold. Forholdet beskrives gerne ganske eksplicit. Navnet stammer fra brugen af skråstreg mellem navnene på de berørte personer (f.eks. Kirk/Spock (fra Star Trek)), modsat &, der bruges, hvor forholdet alene er venskabeligt.

Den japanske variant af slash, yaoi, involverer som regel anime- eller manga-personer. Slash forekommer ofte mellem nære mandlige venner i historierne, men som regel er de indblandede netop rivaler og slash-forholdet forklares delvis med den indbyrdes spænding.

Hovedmålgruppen for slash er heteroseksuelle kvinder. 

Subgenren femmeslash handler om homoseksuelle forhold mellem kvinder.

Fiktion
LGBT
Yaoi

er en genre indenfor manga, anime og fanfiktion, der omhandler intime og gerne erotiske homoseksuelle forhold mellem mænd. Yaoi adskiller sig i princippet fra den lignende genre shounen-ai, der fokuserer på det romantiske, men i praksis bruges begreberne til en vis grad synonymt, ligesom alternative betegnelser som Boys' Love kan ses brugt om begge dele. Yaoi bliver overvejende lavet og læst af kvinder. Det kvindelige modstykke til yaoi er yuri, der henvender sig til mænd.

Yaoi i Japan 
Begrebet yaoi er et akronym for det japanske udtryk "yamanashi ochinashi iminashi" (), der oversat betyder "uden [fortællermæssigt] højdepunkt, uden pointe, uden mening". Mange yaoi-forfattere gør da heller ikke det store ud af historien eller figurernes udvikling. I stedet lægges vægten på gengivelsen af genretypiske homoseksuelle forhold og åbenlyse seksuelle aktiviteter. Ordets baggrund gør dog, at begrebet i princippet også kan benyttes om uselvstændige historier, der kopierer kendte figurer og efterligner andre værker. Denne betydning er ikke knyttet til nogen bestemt genre.

Yaoi tegnes og læses overvejende af kvinder, der delvist betegner sig selvironisk som , et ordspil på . Romaner indenfor genren læses også af et ældre publikum. Her har udtrykket , et ordspil på .

I fanfiktion og doujinshi er figurerne typiske mandlige personer, som læserne allerede kender fra film, fjernsyn eller litteratur, og hvis forhold til hinanden forfatterne her gengiver på homoerotisk vis. Historien bliver for det meste kun antydet, da den i forvejen er kendt fra de originale værker.

I Japan bruges betegnelsen yaoi i almindelighed kun ved ting som fanfiktion og doujinshi. Udgivelser fra kommercielle forlag benytter den pseudo-engelske betegnelse , ofte forkortet som BL (udtales bi eru på japansk). I daglig tale kan både BL og yaoi dog bruges som overordnet betegnelse for hele genren, idet ældre personer er tilbøjelige til at bruge yaoi.

Yaoi i vesten 
I vesten benyttes yaoi stedvist som overordnet begreb for anime, manga, fanfiktion og fantegninger, der beskæftiger sig med romantisk, homoseksuel kærlighed mellem mænd. Mange forfattere trækker en grænse mellem yaoi, hvor åbenlys erotik er i forgrunden, og shounen-ai, hvor der er lagt vægt på det romantiske, mens det erotiske spiller en underordnet rolle. I praksis benyttes ingen af betegnelserne dog entydigt.

Litteratur 
 Nutzen und Gratifikation bei Boys’ Love Manga. Fujoshi oder verdorbene Mädchen in Japan und Deutschland af Björn-Ole Kamm. Verlag Dr. Kovac, juni 2010.

Eksterne henvisninger

Noter 

Anime- og mangabegreber
Brødrene af Fælleslivet

Brødrene af Fælleslivet (fratres communis vitæ) kaldtes et kristent samfund, der i 1384 stiftedes af klerken Florens Radewijnszoon (død 1400) i Deventer i Nederlandene, efter at hans lærer, mystikeren og bodsprædikanten Geert Groote (død 1384), allerede havde givet stødet dertil ved i Deventer at danne et søsterhus for kvinder, der uden at være nonner forpligtede sig til kyskhed og lydighed mod deres "mesterske". De skulle leve af deres hænders gerning.

Snart rejstes der rundt i Nederlandene og Tyskland lignende "broderhuse" (fraterhuse) for præster og lægfolk, der uden munkeregel rent frivillig ("Brødre af den gode Vilje") levede et "fællesliv" med fælleseje og fælles andagtstimer (collationes, hvorfor de også kaldtes kollatiebrødre) og især gav sig af med undervisning og afskrivning af bøger. Forgæves
søgte tiggermunkene at rejse en storm imod dem. Brødrene af Fælleslivet styrkede deres sag ved til dels at slutte sig til augustinerkorherrerne. 1387 grundlagde de i Windesheim mellem Deventer og Zwolle et kannikekloster, som snart blev midtpunkt for en del nederlandske og tyske klostre, der tilsammen dannede Windesheimkongregationen. De nordligste af disse klostre var Segeberg og Bordesholm i Holsten, det berømteste var klostret på Agnetebjerget ved Zwolle, hvor Thomas a Kempis udfoldede sin betydningsfulde forfattervirksomhed.

Brødrene af Fælleslivet var således dels regulære kanniker under klostertugt, dels friere samfund; men fælles for alle var deres virken for kristelig inderlighed med anstrøg af mystik (Henrik Mande og Thomas a Kempis), for læsning af Bibelen og andagtsbøger, i reglen på modersmålet, hvis betydning fremhævedes af Gerhard Zerboldt af Zutphen (død 1398), endvidere for prædiken, for skolevæsenet, for bogafskrivning, senere bogtrykning og bogindbinding.

I flere måder har Brødrene af Fælleslivet i al stilhed beredt jordbunden for reformationen; Johan Wessel Ganfort (død 1489) kritiserede endog den katolske lære om bod og aflad. Martin Luther og Philipp Melanchthon havde sympati for Brødrene af Fælleslivet, og mange af disse sluttede sig til reformationen. Delvis derfor tabte deres samfund imidlertid deres betydning, og i 1600-tallet ophævedes de sidste brødrehuse.

Se også 
 Devotio moderna, (latin for "moderne fromhed")

Eksterne henvisninger 

Kirkesamfund
Tidslinje for Romerriget

Tidslinie for Romerriget

•	753 f.Kr. – Ifølge de romerske legender grundlægges byen Rom i dette år af de ulve-opfostrede tvillingebrødre Romulus og Remus. Det var dengang et kongedømme.

•	509 f.Kr. – Republikkens indførelse i Rom, altså byen. Dette må ikke forveksles med det egentlige Romerrige som først dannes efter at Rom vinder de tre puniske krige.

•	264 f.Kr. – 1. Puniske krig (264-241 f.kr.). Rom i krig mod Karthago om Sicilien. Rom sejrer.

•	218 f.Kr. – 2. Puniske krig (218-202 f.kr.). Rom i krig mod Hannibal. Rom sejrer igen.

•	149 f.Kr. – 3. Puniske krig (149-146 f.kr.). Rom mod Karthago og Nordafrika. Rom sejrer endnu en gang.

•	133 f.Kr.-121 f.Kr. – Gracchernes reformbevægelse. Magtkamp om plebejernes indflydelse og fordelingen af jord.

•	112 f.Kr.-105 f.Kr. – Jugurthakrigen mellem Romerriget og klientkongedømmet Numidien.

•	107 f.Kr. – Gaius Marius indfører den nye hær-reform, som bestod i brugen af elitesoldater frem for almindelige ukampdygtige bønder, pension efter soldatertiden i form af jord eller penge.

•	102/100 f.Kr. – Julius Cæsar bliver født.

•	91 f.Kr. – Forbundsfællekrigen – En borgerkrig mellem de romerske borgere og de italienske forbundsfæller.

•	69 f.Kr. – Ved sin tantes begravelse proklamerer Julius Cæsar at han er efterkommer af Æneas og dermed Venus.

•	63 f.Kr.- Marcus Tullius Cicero vælges som consul 

•	59 f.Kr. – Julius Cæsar bliver konsul. Det første triumvirat blev året før dannet af Cæsar, Crassus og Pompejus.

•	58-49 f.Kr. – Cæsars udstationering i Gallien.

•	49 f.Kr. – Cæsar tager til Rom og udkæmper en krig mod Pompejus. Pompejus flygter til Ægypten, men bliver dræbt der.

•	46 f.Kr. – Cæsar bliver gjort til diktator i foreløbig ti år.

•	44 f.Kr. – Cæsar bliver gjort til diktator for livstid og bliver kaldt ”Roms Landsfader”. Idus martius 15. marts bliver Cæsar dræbt af senatsmedlemmer. Cæsars nieces søn, Octavian, arver Cæsars formue. Octavian og Marcus Antonius fører nu krig mod hinanden om magten i Rom, men de to slår sig senere sammen for at hævne Julius Cæsar.

•	43 f.Kr. – Et nyt triumvirat dannes af Octavian og Marcus Antonius.

•	42 f.Kr. – Cæsars mordere bliver dræbt og nu starter Octavian og Antonius krig mod hinanden igen. Antonius og Cleopatra finder sammen.

•	31 f.Kr. – Slaget ved Actium. Antonius og Kleopatra begår begge selvmord. Octavian skifter navn til det mere kendte navn Augustus, ”Den Ophøjede”, og bliver den første rigtige romerske kejser.

•	27 f.Kr. – Det Julisk-Claudiske dynasti.

•	30 – Ægypten lægges under Rom.

•	64 – Roms brand. Jøder og kristne forfølges og gøres til martyrer.

•	66-73 – Første jødisk-romerske krig; den første af tre jødiske opstande i  Iudaea.

•	69 – Det Flaviske dynasti.

•	364 – Valentinians dynasti.

•	395 – Romerriget deles i Vest- og Østromerske rige. Mens Vestromerriget herfra begynder at svækkes og indskrænkes vokser Østromerriget. De to hovedstæder er fra nu af byen Rom i vest og Konstantinopel i øst efter Konstantin den Store.

•        476 – Det Vestromerske Rige opløses.

•        1453 – Det Byzantiske Rige går til grunde.

Romerriget
Romerriget
George Schnéevoigt

Frits Ernst Georg 'George' Schnéevoigt (født Fischer 23. december 1893 i København, død 5. februar 1961 i København) var en dansk filminstruktør og filmfotograf.

Baggrund 
Schnéevoigt var søn af den danske artist Hermann Friedrich Fischer og den finske kunstfotograf Siri Alina Schnéevoigt i København. Da forældrene blev skilt, flyttede han med moderen til Berlin og fik samtidig hendes efternavn. Han blev først uddannet fotograf, men han var meget teaterinteresseret og kastede sig derfor over skuespillerfaget. Som 19-årig fik han debut på det berlinske teater Neues Schauspielhaus, og her mødte han også sin kommende hustru, Tilly von Kaulbach.

Karriere 

I 1914 rejste parret til København, hvor de etablerede et filmselskab, Kaulbach Kunstfilm. Sammen skabte de en række film, men fik dog ikke særlig succes. I en række af disse film havde Schnéevoigt flere funktioner, blandt andet i En gartnerdreng søges, hvor han både var instruktør, skuespiller og fotograf samt skrev manuskript. Senere blev Schnéevoigt ansat på Nordisk Film, hvor han kom til at arbejde sammen med Carl Th. Dreyer som fotograf på film som Blade af Satans Bog og Du skal ære din hustru. Han kom snart igen til selv at instruere film, og han havde held til at foretage springet til tonefilm. 

George Schnéevoigt kom til at instruere en række markante film som Præsten i Vejlby (1931), den første danske tonefilm, Hotel Paradis (1931), Skal vi vædde en million? (1932), Odds 777 (1932) og Nøddebo Præstegård (1934). Hans sidste film blev Alle mand på dæk (1942).

Filmografi 

 Dødsklokken - 1914
 Grubeejerens Død - 1916
 Præsteenken - 1921
 Blade af Satans bog - 1921
 Der var engang - 1922
 Du skal ære din hustru - 1925
 Baldevins bryllup – 1926
 Cafe X - 1928
 Eskimo – 1930
 Præsten i Vejlby – 1931
 Hotel Paradis – 1931
 Skal vi vædde en million? – 1932
 Kirke og orgel – 1932
 Tretten år – 1932
 Odds 777 – 1932
 Nyhavn 17 – 1933
 Tango – 1933
 De blaa drenge – 1933
 Kobberbryllup – 1933
 Lynet – 1934
 Nøddebo Præstegård – 1934
 Rasmines bryllup – 1935
 Fredløs - 1935
 Sjette trækning – 1936
 Lajla – 1937
 Champagnegaloppen – 1938
 Cirkus – 1939
 Jeg har elsket og levet – 1940
 Tordenskjold går i land – 1942
 Alle mand på dæk – 1942

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra København
Filminstruktører fra Danmark
Skuespillere fra Danmark
Filmfotografer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1900-tallet
Kobberbryllup (film)

Kobberbryllup er en dansk film fra 1933.
 Manuskript Svend Rindom.
 Instruktion George Schnéevoigt.

Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Henrik Malberg
 Lili Lani
 Charles Tharnæs
 Eva Heramb
 Martin Hansen
 Rasmus Christiansen
 Agis Winding

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1933
Groundskeeper Willie

Groundskeeper Willie er en gennemgående figur fra tegnefilmserien "The Simpsons". Han er født i Skotland og arbejder som pedel på Springfield Elementary School. Han er muligvis blevet ansat af rektor Seymour Skinner, da han har arbejdet på skolen omtrent lige så længe som Skinner. Man mener, at Willies nationalitet er årsagen til hans fjendtlige natur, som illustreret her:

Willie: "Brothers and sisters are natural enemies! Like Englishmen and Scots! Or Welshmen and Scots! Or Japanese and Scots! Or Scots and other Scots! Damn Scots! They ruined Scotland!" 

Skinner: "You Scots sure are a contentious people." 

Willie: "You just made an enemy for life!"

I et afsnit prøver Lisa Simpson at lære Willie bedre manerer. Det lykkes, og Willie forvandles til en velfriseret og fredselskende gentleman. Han siger derefter op som pedel og får arbejde som tjener på en restaurant. Til sidst bliver han dog træt af den måde, kunderne behandler ham på, og han bliver altter sit gamle vrede og krigeriske jeg. Han får sit gamle arbejde til tilbage og flytter ind i sit gamle skur igen. Lisa giver ham en gave i form af et "hjem, kære hjem"-skilt som hun hænger op på en væg. Willie lader, som om han er glad for skiltet, men da Lisa er gået, flår han skiltet ned og tramper på det, imens han råber: "Jeg kan bedre lide mit skur, som det var før!" 

Willie bliver kun omtalt som "Groundskeeper Willie", som betyder "Pedel Willie". Han efternavn er "MacMoran", men det navn høres aldrig i tv-serien. Det optræder dog i tegneseriebladet "Simpsons Comics" fra Februar 2005.

Eksterne henvisninger 

Figurer i The Simpsons