kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Loxia

Loxia (korsnæbslægten) er en slægt af spurvefugle, der er udbredt med fem arter i Europa og Asien. Den største udbredelse har arten lille korsnæb (Loxia curvirostra), der også yngler i Danmark.

Arterne har et ejendommeligt næb, hvor overnæb og undernæb er forlængede i en spids, der krydser hinanden. Det er undernæbbet, der er asymmetrisk, og man kalder derfor et næb højredrejet, hvis undernæbbets spids går op på højre side af overnæbbet. Der findes både individer med højre- og venstredrejede næb. 

Næbbet er tilspasset åbning af koglerne hos gran, for at tilgå frøene. Arternes udbredelse stemmer overens med granskovenes. Vingerne er spidse og halen kløftet. Kønnene er forskellige i deres fjerdragt, og ungfuglene er længdestribede. Loxia betyder "bøjet til siden" og kommer af græsk.

Arter 
De fem arter i slægten Loxia:
 Lille korsnæb, Loxia curvirostra
 Stor korsnæb, L. pytyopsittacus
 Hvidvinget korsnæb, L. leucoptera
 Skotsk korsnæb, L. scotica
 Hispaniolakorsnæb, L. megaplaga

Kilder og eksterne henvisninger 
 Finn Salomonsen og Gustaf Rudebeck (red.), Danmarks Fugle, bind 2. Branner og Korch, København, 1960'erne.
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). . Arkiveret

Finker
Henrik von Stöcken

Henrik von Stöcken (født 8. maj 1631 i Rendsborg, død 11. juli 1681 i Kolding) var en dansk rentemester, far til Christopher Ernst, Hans Henrik og Gerhard Christian von Stöcken.

Han var søn af Henrik von Stöcken, først håndskriver hos Gert Rantzau, senere rådmand og toldopkræver i Rendsborg. Moderen var Abel Gude. Han opdroges hos sin slægtning, landkansler Heinrich von Hatten, var 1651-57 håndskriver hos Cai Ahlefeldt og derefter inspektør over grev Burchard Ahlefeldts godser. 1658 blev han kommissær i Hertugdømmerne og fik stadfæstelse på denne charge efter enevældens indførelse, 1663 blev han kæmmerér for de slesvig-holstenske intrader og 1668 tillige assessor i Tyske Kancelli og senest fra sommeren 1670 også i Kammerkollegiet. Han var generalkrigskommissær i Holsten, da han i september 1677 deltog i ekspeditionen til Rügen.

1679 udnævntes han til rentemester og året efter til gehejmeråd. Stöcken styrede finanserne med anerkendt dygtighed, men uden at tage tilstrækkeligt hensyn til de udpinte undersåtters nød. Han gav Rentekammeret den form, det i det store og hele havde indtil 1841. Han siges at have haft væsentlig del i Griffenfelds fald, formentlig i bevisførelsen for dennes bestikkelighed. Han havde stor indflydelse på kongen, der især i hans allersidste leveår rådførte sig med ham om de vigtigste sager. Det vides, at han var en erklæret modstander af storkansler Frederik Ahlefeldt og søgte at undergrave dennes anseelse hos kongen. Stöcken optoges 1681 i adelstanden, men døde få måneder senere, 11. juli, i Kolding. Han var ejer af Pederstrup på Lolland, som han 1680 havde erhvervet af hofmester Ditlev Rumohr.

Han blev gift 14. november 1660 i Övelgonne med Anna Catharina von Felden (død 10. juni 1673 i København), datter af dr.jur. Ernst von Felden i Colmar og Anna Catharina von Stöcken.

Han er begravet i Trinitatis Kirke.

Kilder 
  Biografi af Louis Bobé
 Universitetets Ligprogram 1681.
 Danske Samlinger, 2. række III og IV.
 Herman Trier, Gaarden Nr. 8 Amagertorv, s. 12 ff.

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Henrik
Gehejmeråder fra Danmark
Personer fra Rendsborg
Danskere i 1600-tallet
Rentemestre fra Danmark
Krigskommissærer fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Karla og Jonas

Karla og Jonas er en dansk børne-/ungdomsfilm fra 2010 instrueret af Charlotte Sachs Bostrup.

Handling 
Karla er forelsket i Jonas, der bor på et børnehjem. Sammen drager de to af sted for at finde Jonas' biologiske mor.

Eksterne links 
 
 Omtale på Zagreb Filmfestival

Børne- og ungdomsfilm fra Danmark
Danske film fra 2010
Dramafilm fra Danmark
Dansksprogede film
Gerhard Christian von Stöcken

Gerhard Christian von Stöcken (født 13. januar 1671, død 13. august 1728 i København) var en dansk officer, bror til Cai Burchard, Christopher Ernst, Abigael Marie og Hans Henrik von Stöcken.

Han var søn af gehejmeråd Henrik von Stöcken. Som ung tumlede han sig i fremmed krigstjeneste, både venetiansk (ved Hannibal Løwenschilds regiment på Morea) og i fransk, og stod 1691-92 opført som kaptajn reformé ved Dronningens Livregiment, 1696 som oberstløjtnant ved Jyske Infanteriregiment; men først 1697 trådte han virkelig ind i den danske hær, som oberstløjtnant ved Prins Georgs Regiment. Han var 1700 med i felttoget i Hertugdømmerne, fulgte samme år med hjælpetropperne til Sachsen og siden til Italien, blev her 1701 karakteriseret oberst, men gik af ved reduktionen 1703. Året efter kom han tilbage til korpset som regimentschef, men blev om efteråret ansat ved det i Nederlandene kæmpende danske korps som chef for 1. bataljon af Prins Georgs Regiment, blev 1709 brigader, 1712 generalmajor. Efter korpsets hjemkomst til Danmark (1714) deltog Stöcken i Stralsunds belejring og blev, da fæstningen var taget, kommandant i samme indtil fredslutningen 1720. Året efter blev han kommandant i Glückstadt, 1724 i Citadellet Frederikshavn; 1723 havde han fået Det hvide Bånd. Han døde 13. august 1728 og var gift med Francisca Felicitas van der Veckenen (1689 - 24. december 1766), hvis fader var prokansler i Hertugdømmet Geldern. Hun blev 1752 Dame de l'union parfaite.

Kilder 
  Biografi af H.W. Harbou
 Personalhistorisk Tidsskrift, 3. række, I, 212.
 Adresseavisen, 29. december 1766.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Gerhard Christian
Generalmajorer fra Danmark
Personer i Den Store Nordiske Krig fra Danmark-Norge
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Francisca Felicitas van der Veckenen

Francisca Felicitas van der Veckenen, gift von Stöcken (1689 – 24. december 1766) var en nederlandsk-dansk adelsdame.

Hun var datter af prokansler i Hertugdømmet Geldern. Hun var gift med generalløjtnant Gerhard Christian von Stöcken og blev 1752 Dame de l'union parfaite.

Kilder 
 Ægtemandens biografi i Dansk Biografisk Leksikon.

Danskere i 1700-tallet
Slægten Stöcken
Modtagere af l'union parfaite
Abigael Marie von Stöcken

Abigael Marie von Stöcken, gift Brandt (ca. 1661 – 1714 i København (begravet 30. januar i Sankt Petri Kirke)) var en dansk adelsdame, gift med overrentemester Peter Brandt.

Hun var datter af rentemester Henrik von Stöcken og søster til Cai Burchard, Christopher Ernst, Gerhard Christian og Hans Henrik von Stöcken. Hun blev gift 30. december 1678 i København med Peter Brandt. Efter hans død (1701) blev hun overhofmesterinde for kronprins Christian (VI).

Kilder 
 Ægtemandens biografi i Dansk Biografisk Leksikon.

Abigael Marie
Hofmesterinder fra Danmark
Slægten Brandt (adelig)
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Hans Henrik von Stöcken

Hans Henrik von Stöcken (10. maj 1666 – 2. november 1709 i Holland) var en dansk diplomat, bror til Cai Burchard, Christopher Ernst, Abigael Marie og Gerhard Christian von Stöcken og far til Christian von Støcken.

Han var søn af rentemester Henrik von Stöcken. Efter at have foretaget flere rejser i udlandet blev han i 1691 ansat i det udenlandske departement og brugtes i de følgende år dels hjemme i Tyske Kancelli, dels ved forskellige legationer i udlandet. 1698 blev han envoyé extraordinaire i England og 1700 i Forenede Nederlande, hvor han forblev til sin død, 2. november 1709. Han roses som en meget klog og nidkær diplomat. 1699 var han blevet etatsråd og 1709, et par måneder før sin død, Ridder af Dannebrog. Han var gift med Marie Boefke, datter af rådmand i København Ditmar Boefke; hun døde først 1732.

Kilder 
  Biografi af Laurs Laursen

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Hans Henrik
Gesandter fra Danmark
Etatsråder fra Danmark
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Jarl Russell

Jarl Russell (eng. Earl Russel) er en arvelig titel i familien Russell. Den blev givet til den liberale politiker og premierminister Lord John Russell d. 30. juli 1861 af dronning Victoria. Han fik også titlen Viscount Amberley. Viscount-titlen bæres af den ældste søn af en earl (). Nogle gange er den brugt til at henvise til den første earl-søn, der aldrig har arvet titlen earl. Den tredje earl var filosoffen Bertrand Russell.

Titelindehavere 
 John Russell, 1. jarl Russell (1792-1878)
 John Francis Stanley Russell, 2. jarl Russell (1865-1931)
 Bertrand Arthur William Russell, 3. jarl Russell (1872-1970)
 John Conrad Russell, 4. jarl Russell (1921-1987)
 Conrad Sebastian Robert Russell, 5. jarl Russell (1937-2004)
 Nicholas Lyulph Russell, 6. jarl Russell (1968-2014)
 John Francis Russell, 7. jarl Russell (født 1971)

Det er for tiden ingen arving til titlen. Den nuværende indehaver har kun døtre og ingen sønner.

Litteratur 
Charles Kidd, David Williamson, Debrett's peerage (editor): Debrett's Peerage and Baronetage. St Martin's Press, (New York 1990), .

Adelsslægter fra England
Tom-tom

Tom-tom har flere betydninger.

 Tom-tom (musik) - en type tromme
 TomTom - En hollandsk virksomhed, der producerer mobilt navigationsudstyr (GPS), software, mobiltelefoner m.v.
 Tom Tom Club, et New Wave band
 Tom Tom Club (album), et musikalbum af Tom Tom Club
 "Tom Tom" - en sang af Smashing Pumpkins udgivet på albummet Teargarden by Kaleidyscope
Banner 30

Banner 30 er en dansk bygget glasfiber-sejlbåd (kølbåd), som i 1978 blev skabt i et samarbejde mellem Niels Jeppesen (nuværende ejer af X-Yachts i Haderslev) og Ib Hauge Nielsen, som ejede Banner-værftet.

Historie
Banner 30 viste sig hurtigt som en uhyre hurtig kapsejladsbåd. Den var én af de absolut første både, som lancerede et meget let skrog, kombineret med en relativ flad og bred hæk. De første 25 både blev udrustet med en blykøl, monteret på et cirka 15 cm dybt kølsvin. Senere både er alle udrustet med en jernkøl, som med en stor flanche er boltet igennem bunden. Både bygget efter 1986 er MK-II udgave. Disse adskiller sig blandt andet ved en lidt højere overbygning, som sikrer bedre ståhøjde, og en let ændring af indretningen om læ. 
Bådtypen har status som national standardklasse under Dansk Sejlunion.

Udbredelse
Bådtypen er fremstillet i ca 100 eksemplarer. Ud over Danmark er den også udbredt i Norge, Sverige og Tyskland.

Hoveddata

Ekstern henvisning

Banner-30 klubben 
Kølbåde
Deas

DEAS er en ejendomsforvalter i Danmark med aktiviteter over hele landet. Virksomhedens hovedkontor ligger i Flintholm Company House i Frederiksberg Kommune, mens regionskontorer findes i Aalborg og Aarhus.

Virksomheden beskæftiger cirka 900 administrative medarbejdere og viceværter/ejendomsfunktionærer og har derudover arbejdsgiveransvar for cirka 300 øvrige viceværter/ejendomsfunktionærer. I 2019 udgjorde DEAS' omsætning knap 660 mio. kr. på baggrund af ejendomsadministration m.m. af ca. 2.300 ejendomme med ca. 77.000 bolig- og erhvervslejere.

DEAS opstod under navnet Dan-Ejendomme A/S i 1989, da pensionskassen PKA A/S købte H.P. Løvengreens Garveri’s Finansieringsselskab og outsourcede PKA-pensionskassernes ejendomsadministration til selskabet.

Forretningsområder 
DEAS beskæftiger sig med ejendomsadministration og forvaltning af bolig- og erhvervsejendomme, almene ejendomme, ejer- og andelsboligforeninger og butikscentre. Tillige tilbyder DEAS supplerende serviceydelser til administration, der alle knytter sig til at varetage en ejendom på vegne af ejeren, hvad enten der er tale om en ejendomsinvestor, pensionskasse, privat foreningsejendom, offentlig instans, dansk eller udenlandsk investeringsfond og lign.:
 ejendomsservice/facility service
 drift og vedligehold
 asset management
 development
 offentlig-privat partnerskab (OPP)
 bygherrerådgivning
 byggeteknisk rådgivning
 energi- og klimarådgivning
 bæredygtighed
 erhvervsudlejning og boligudlejning
 ventelisteadministration
 drift og udvikling af butikscentre.

DEAS er medlem af brancheforeningen Ejendomsforeningen Danmark, DI - Dansk Industri, Servicebranchens Arbejdsgiverforening, Green Building Council Denmark.

Historie 
 1989 Dan-Ejendomme etableres
 1993 fusioneres Dan-Ejendomme A/S med Herringløse Ejendomsadministration A/S og Donitek ApS.
 1995 foreningsadministrationsaktiviteterne i det tidligere Ejendomsselskabet Norden A/S opkøbes.
 1999 fusioneres Dan-Ejendomme A/S med Administrations & Service Centre A/S (ASC).
 2008 overtager Dan-Ejendomme A/S erhvervsmægleraktiviteterne i erhvervsmægleren JKE Estate Agents A/S.
 2010 opkøbes Kuben Ejendomsadministration A/S, herunder også Andelsboligmæglerne.
 2012 ændres navnet til DEAS og i samme forbindelse ændrer JKE Estate Agents og Andelsboligmæglerne navn til henholdsvis DEAS Erhverv og DEAS Bolig.
 2015 opkøbes DEAS af Montagu Private Equity.
 2016 certificeres DEAS efter ISO 9001:2015-standarden.
 2018 opkøber DEAS det tidligere Nordea Ejendomme.

Administrerende direktører 
 1989-2007 Margit Birk Andersen
 2007-2021 Henrik Dahl Jeppesen
 2021-          Rikke Lykke

Referencer

Eksterne henvisninger 
 DEAS' hjemmeside 
 Etiske normer for ejendomsadministration hos EjendomDanmark 

Ejendomsvirksomheder
Virksomheder på Frederiksberg
Lille korsnæb

Lille korsnæb (Loxia curvirostra) er en fugl i familien finker, der er udbredt i nåleskovene i Europa, Asien og Nordamerika. Arten kan med sit specielle næb åbne koglerne og derved komme til frøene. I Danmark findes den både som ynglefugl og trækgæst nordfra, men antallet veksler meget fra år til år.

Udseende og stemme 

Lille korsnæb er en 16,5 centimeter stor spurvefugl, der bedst kendes på sin stemme og det specielle næb, hvor spidserne af overnæb og undernæb krydser hinanden. Hannen er rød på kroppen med brune vinger. Hunner er grågrønne eller gulgrønne, og ungfuglene ligner hunnerne, men er stribede.

Arten kan være svær at skelne fra stor korsnæb, og kendes bedst på næbbets proportioner. Hoved og næb hos stor korsnæb er større og mere papegøjeagtigt, idet højden af næbbet svarer til undernæbbets længde. Næbbet hos lille korsnæb er derimod forholdsvist længere.

Stemmen kan ofte være et bedre kendetegn end fjerdragten. Fra både siddende og flyvende fugle af lille korsnæb høres et metallisk, vidtlydende kib-kib eller kyb-kyb. Fra især siddende fugle af stor korsnæb høres derimod et dybere, nasalt døb-døb. Fra flyvende fugle af stor korsnæb høres desuden et kyb-kyb, der minder om kaldet hos lille korsnæb.

Forekomst 
Lille korsnæb er den mest udbredte af korsnæbbene og findes over et stort område på den nordlige halvkugle. I Europa findes arten med spredte bestande i næsten alle lande, ligesom den findes i dele af Nordafrika og i store dele af Asien og Nordamerika.

I Danmark begyndte lille korsnæb første gang at yngle i midten af 1800-tallet, da hede og klitter blev beplantet med nåletræer. Nu ses den yngle over det meste af landet, men antallet er meget afhængig af frøsætningen hos gran. Den er kendt for i nogle år at optræde invasionsagtigt. I 2000 vurderedes antallet af ynglepar at være omkring 2000.

Det er også en almindelig trækgæst nordfra hele året, men især i oktober måned.

Underarter 
Arten deles i mange underarter. Nogle af de henved tyve underarter kan skelnes på deres stemmer eller har bestemte præferencer i deres fødevalg. Muligvis bør nogle af underarterne opfattes som selvstændige arter. I Danmark forekommer kun nominatformen Loxia curvirostra curvirostra.

Føde 
Lille korsnæb lever især af frø fra gran, men kan også tage frø fra mindre fyrrekogler eller f.eks. rønnebærrenes sten.

Grankoglerne bearbejdes på stedet, mens de små kogler fra bjergfyr transporteres til et egnet sted, ofte på jorden, for bearbejdning.

Yngleforhold 
Arten lever parvis i territorier og yngletiden kan begynde allerede i december, men som regel lægges de tre eller fire æg i februar eller marts. Reden placeres oftest højt i en gran eller fyr. Æggene udruges af hunnen på omkring to uger og ungerne forlader reden efter cirka 17 dage. De mades herefter i yderligere mindst tre uger.

Noter

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 

Finker
Fugle fra Eurasien
Nordamerikas fugle
Ambisoner

Ambisoner (Career på engelsk) er en betegnelse for personer fra distrikt 1-4 i The Hunger Games, der har trænet hele deres liv, for at deltage i Dødsspillet. Disse personer deltager frivilligt i Dødsspillet, da det er en ære, at vinde Dødspillet. Både Clove og Cato der er ambisonere.

The Hunger Games
Automatcafé

Automatcafé (også automatkafé) er en café hvor salget af varer foregår via automater.

Automater, der ved indkast af mønter, gav kunden adgang til forskellige former for varer blev udbredt i Europa i 1880'erne. På den internationale håndværksmesse i 1886 kunne den tyske chokoladefabrikant Ludwig Stollwerck og opfinderen Max Sielaff præsentere en "Automatpavillon" hvor de besøgende kunne få mad og drikke via automaterne. Stollwerk havde tidligere udelukkende anvendt automaterne til at sælge chokolade, men åbnede snart efter en række "Automathaller" i flere tyske byer, hvor man kunne købe forskellige varer i automater. I 1896 åbnede Stollwerk verdens første automatcafé på Leipziger Straße i Berlin, og herefter spredte konceptet sig hurtigt til resten af verden.

Den første automatcafé i Danmark åbnede i 1899 i Matthias Hansens Gård på Amagertorv i København, og her kunne man bl.a. købe øl, kaffe, te, likører, varme pølser, smørrebrød og kager ved at putte en ti- eller femogtyveøre i en af caféens mange automater. Konceptet reklameredes blandt andet med at det kunne gøre det lettere for den travle forretningsmand at få sig en hurtig frokost. Konceptet blev populært og i perioden 1930-1964 var der i København 20 caféer med "Automat" i deres navn. En del billige traditionelle caféer med betjening tog kampen op mod automatcaféernes udbredelse, og udtrykket "antiautomat" eller "antiautomatkafé" som betegnelse for disse caféer blev almindeligt anvendt.

Blandt den kendte danske opfinder Jacob Ellehammers opfindelser var en automat til flydende varer som blev anvendt i danske automatcaféer.

I løbet af 1950'erne overtog det delvist betjeningsløse cafeteria automatcaféernes funktioner, men på trods af at ordet forsvandt fra den danske retskrivningsordbog i 2001, anvendes udtrykket stadig, f.eks. åbnedes en automatcafé i 2011 på Amager Hospital.

Henvisninger 

Caféer
Selvbetjeningsautomater
Institut for Flerpartisamarbejde

Institut for Flerpartisamarbejde (DIPD) er en selvejende institution oprettet i 2010 inden for den offentlige forvaltning. DIPD står for Danish Institute for Parties and Democracy, der er instituttets engelske navn. DIPD’s arbejdsområde er støtte til partier og flerpartisystemer i udviklingslandende. Størstedelen af Folketingets partier foretager gennem DIPD aktiviteter med samarbejdspartnere i udlandet.

Instituttet blev etableret med det formål at styrke den danske demokratibistand, herunder særlig støtten til udvikling af politiske partier og flerpartisystemer i udviklingslandene.

DIPD's projekter 
DIPD har projekter i en række lande.

Instituttets ledelse 
Institut for Flerpartisamarbejde ledes af en bestyrelse, der træffer afgørelse i alle væsentlige spørgsmål om instituttets faglige arbejdsområde, økonomi og forvaltning. Bestyrelsen består af 16 medlemmer, der beskikkes af udviklingsministeren. 1 medlem udpeges af udviklingsministeren, 10 medlemmer udpeges af Folketinget, 2 medlemmer udpeges af Dansk Ungdoms Fællesråd, 1 medlem udpeges af Rektorkollegiet, 1 medlem udpeges af Globalt Fokus, og 1 medlem udpeges af Institut for Menneskerettigheder. Instituttets daglige ledelse i faglige spørgsmål samt økonomi- og forvaltningsspørgsmål forestås af en direktør, der udnævnes af bestyrelsen. Nuværende direktør er Lisbeth Pilegaard.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 DIPD´s hjemmeside
 Lov om etablering af Institut for Flerpartisamarbejde

Demokrati
Etableret i 2010
Politik
Statslige selvejende institutioner fra Danmark
Pibe Mølle

Pibe Mølle beliggende 1 km fra Høbjerg i Gribskov Kommune et af de få danske dobbeltanlæg med både vind- og vandmølle, hvor vindmøllen er bevaret. Vandmøllen er nedlagt, men møllegården, hvor den fungerede indtil 1921, er nu hjertet i et golfanlæg.

Vindmøllen Pibe Mølle er bygget i 1789. På dette tidspunkt var næsten alle nyopførelser af vindmøller den hollandske type, som er karakteriseret ved, at kun hatten er  bevægelig, i modsætning til stubmøllen, hvor hele møllen drejede om en stub. Pibe Mølle ligger stadig på sin oprindelige plads syd for Helsinge nær Pøleåen. Den er Sjællands eneste bevarede stubmølle. Nationalmuseet overtog vindmøllen i 1921 og udvirkede, at den blev fredet.

Nationalmuseet overdrog i 1989 vindmøllen til Helsinge Kommune, som lod den restaurere med nye vinger i 1995, og lod den store stenbjælke udskifte i 1997. Restaureringen i 1995 kunne ses i programmet Udfordringen på TV2, hvor udfordringen var, at restaureringen skulle gennemføres på blot tre dage, hvilket lykkedes. Derfor er den nu funktionsdygtig, og det lokale møllelaug holder den åben nogle søndage om året, hvor publikum kan se den i funktion. Ved strukturreformen i 2007 overgik møllen til fusionskommunen Gribskov Kommune.

Noter

Litteratur 
Lebech-Sørensen, Anne Marie: Vindmøller og vandmøller i Danmark, bd. 1 - 4, Forlaget SKIB, 2001-2006

Kilder og eksterne henvisninger 
Pibe Mølle  Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre 
Møllearkivet.dk

Stubmøller i Danmark
Vandmøller i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Gribskov Kommune
Mølleanlæg
Stor korsnæb

Stor korsnæb (Loxia pytyopsittacus) er en 17-18 centimeter stor spurvefugl, der yngler i Nordeuropa. Med hjælp fra sit store næb med krydsende næbspidser har arten specialiseret sig i at åbne koglerne fra fyr for at få fat i frøene. I Danmark er den en meget sjælden ynglefugl og som regel en fåtallig trækgæst. I såkaldte invasionsår kan arten dog være almindelig.

Stor korsnæb ligner lille korsnæb og kendes bedst på sit større hoved og mere papegøjeagtige næb, der er ligeså højt som det er langt. Et godt kendetegn er visse af dens kaldestemmer, der er dybere end lille korsnæbs. Desuden er stor korsnæb mere tillidsfuld end lille korsnæb og kan derfor ofte betragtes på få meters afstand.

Føden består mest af frø fra fyr, men stor korsnæb kan dog også tage f.eks. granfrø. Fyrrekoglerne bides af og bearbejdes ofte på en gren i nærheden. Kun stor korsnæb kan åbne fyrrekoglerne, selvom de stadig er lukkede.

Arten kan i år med god frøsætning hos fyr leve i løse kolonier. Æggene lægges sidst på vinteren, hvilket på dens nordlige ynglepladser gerne er i marts eller april. Hunnen udruger dem på 14-16 dage. Ungerne forlader reden efter cirka 25 dage for dog stadig at bleve fodret i flere uger herefter.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 

Finker
Fugle fra Skandinavien
Hvidvinget korsnæb

Hvidvinget korsnæb (Loxia leucoptera) er en 15-16 centimeter stor spurvefugl, der er udbredt i det nordlige Europa, Asien og Nordamerika. Den lever især af lærketræets frø i f.eks. Ruslands taiga.

Arten kendes fra de andre arter af korsnæb på sine hvide vingebånd, der dog kan være mindre tydelige hos ungfuglene. Hannerne er stærkt røde, mens hunner og ungfugle er grønlige.

I Danmark er hvidvinget korsnæb de fleste år en meget sjælden gæst fra det nordøstligste Skandinavien samt nordligste Finland og Rusland. I nogle år kan den forekomme i større tal fra august til juli (året efter), gerne sammen med lille korsnæb.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 

Finker
Nordamerikas fugle
Fugle fra Nordasien