kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sandager Kirke

Sandager Kirke ligger i Sandager Sogn i Assens Kommune i Båg Herred. Sandager Sogn blev sammenlagt med Holevad Sogn i 1571.

Indenfor i kirken findes en del kalkmalerier og dens tårn har et spir, da det er et sømærke.

I perioden 1684-1712 var Hans Jacobsen Hvalsøe sognepræst ved Sandager-Holevad Pastorat. Det siges at han var særdeles lærd særligt i hebraisk. Han forfattede i år 1700 et andagtsskrift med titlen De Bedendis aandelige Kiæde. Skriftet blev hyldet af Thomas Kingo og udgivet i 20 oplag før 1769. Skriftet blev senere bearbejdet af Vilhelm Birkedal og udkom så sent som i 1905 i en forkortet udgave. Et eksemplar er udstillet i kirken. I kirken findes også en madonna figur fra 1500-tallet, udformet af en af datidens bedste kunstnere Claus Berg.

I perioden 1936-43 var den senere professor i etik og religionsfilosofi ved Aarhus Universitet K.E. Løgstrup præst ved Sandager-Holevad Pastorat.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Sandager Kirkes historie 
 Sandager Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Assens Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Odense Amt
Påskedag

Påskedag er den dag i den kristne påske, hvor Jesus Kristus, ifølge Det Nye Testamente, stod op af graven efter at have været død siden langfredag. Dvs. han er formentlig stået op i løbet af natten, da han som bekendt for længst var væk, da kvinderne kom til graven tidlig om morgenen, hvor de mødte englen, der viste dem det sted, hvor Han havde ligget. 

Beregningen af datoen for påskedag kaldes computus. Alle andre forskydelige danske helligdage beregnes ud fra påskedag.

Litteratur 
Jesu opstandelse står beskrevet i:
 Matthæusevangeliet kap. 28 vers 1-7
 Markusevangeliet kap. 16 vers 1-8
 Lukasevangeliet kap. 24 vers 1-12
 Johannesevangeliet kap. 20 vers 1-10

Kirkeåret
Kristne helligdage
Dag
Per Pallesen

Per Aaby Pallesen (født 30. april 1942 i Aars) er en dansk skuespiller, der har haft en lang række roller indenfor det komiske fag i såvel teaterforestillinger, shows, film, radio som tv. Han huskes især for Hjørringrevyen, Dansk Naturgas og Pallesen-Pilmark show.

Kunstnerisk virke 
Pallesen blev uddannet sparekasseassistent,
men skiftede og blev sidenhen uddannet på skuespillerskolen ved Aalborg Teater 1962-1966.

Eddie Skoller, der havde overtaget Hjørringrevyen i 1977 efter Thøger Olesens død, hentede i 1978 Pallesen til revyen, og i 1979 blev Pallesen leder.
Gennem 20 år var han instruktør og direktør for denne revy.
Humoren fra Hjørringrevyen blev taget med over til tv-satireprogrammet Dansk Naturgas som udsendtes i 1980'erne. Her var Pallesen også instruktør og skuespiller.
Fra dette tv-program huskes han for figuren Mathiesen og hans "forhold" til fru Christoff, spillet af Tommy Kenter.

Mange husker det musikalske flygelshow Pallesen Pilmark Show med makkeren Søren Pilmark fra 1984 og hans tjener Boldt fra serien Matador. Men samtidig også som den stærke og elskelige Ib Abelsøn i tv-serien Gøngehøvdingen.

På teatret har han bl.a. optrådt i musicalerne Styrmand Karlsens flammer, Spillemand på en tagryg og Les Misérables.

Han har også haft roller på Det kongelige Teater og på Aveny Teatret.

Han huskes også for i mange år at have været instruktør på mange teater- og revyforestillinger og var fra 2001 til 2007 chef for Nørrebros Teater.

I 2010 spillede han Václav Havels stykke fra 2008 Afsked på Odense Teater.

Restaurant- og vinkender 
Pallesen har i flere år haft lejlighed i Rom og har godt kendskab til dens restauranter.
Erfaringerne har han udgivet turistguiden Spis i Roms sidegader udgivet i 2010 på forlaget Thaning & Appel.
Hans interesse for vin resulterede i bogen Glæden ved vin udgivet på samme forlag året før i 2009.
Han holder årligt omkring 25 foredrag om vin.

Per Pallesens Plads 
I november 2007, besluttede Vesthimmerlands Byråd at opkalde en del af Bymidten, efter Pallesen. Pladsen blev indviet i Aars den 17. maj 2008.

Privat 
Pallesen var gift med sin kollega og medspiller Kirsten Peüliche fra 1966-1991.
De har sammen to døtre – skuespillerinderne Trine Pallesen og Sofie Pallesen.

Herefter dannede han i mange år par med den 25 år yngre koreograf og skuespillerinde Jeanette Binderup-Schultz.

Omkring 2005 havde han et forhold til Anne Fabricius-Bjerre.

Senest har han dannet par med tandlægen Vivian Dencker.

Filmografi

Noter

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 
 

Skuespillere fra Danmark
Entertainere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Aars
Torup Kirke (Halsnæs Kommune)

Torup Kirke ligger i landsbyen Torup mellem Melby og Hundested i Nordsjælland.
 
Sydmuren med de to romanske vinduer omkring våbenhuset er der hvor den oprindelige bygning fra 1100-tallet er mest tydelig. Klokketårnet er fra ca. 1200 og delvis genopført i 1839. Indvendigt ved det ene romanske vindue ses velbevarede kalkmalerier fra omkring 1250.

Kirkens krucifiks er enestående i Nordeuropa. Ansigtet bærer semitiske træk. Under en restaurering fandt man i hovedskallen en seddel med kunstnerens navn, samt årstallet for dets udførelse i 1320.

Tilbygningen mod nord er fra 1746. Den er opført af Christian 6. til brug for ryttersoldaterne, som var stationeret i omegnen. I østvæggen er indmuret en ligsten fra 1535, over Kirstine Skave og hendes søn, Niels Trolle, en bror til Herluf Trolle.

I Torup Sogn ligger også Lynæs Kirke.

Eksterne kilder 
 Sognets beskrivelse af kirken og dens historie 
 Torup Kirke hos KortTilKirken.dk
 Torup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Halsnæs Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Ramløse Kirke

Ramløse Kirke er højt beliggende i den nordvestlige del af Ramløse, ca. 5 km vest for Helsinge på rute 205. Fra kirken er der udsigt over store dele af Arresø.

Byggestil 

Kirken består af et typisk romansk skib og kor, et tårn og et våbenhus. Kor og skib er opført i rå kampesten. Vinduerne i skib og kor er oprindeligtrundbuede. To tilmurede vinduer mod vest i skibet er -helt usædvanligt for danske kirker – blændet med myremalm. En række ændringer af konstruktionen har givet kirken et ret usædvanligt særpræg.

Ændringer i konstruktionen 

I det 13. århundrede blev koret forlænget, således at skib og kor er lige lange. I gavlen blev koret forsynet med et spidsbuet vindue. Over dette er en kamtakket gavl og tre blændinger. I skibet er både to krydshvælv og en række detaljer tilføjet efter en ombygning i 1656, som blev foretaget, fordi tårnets gavl kollapsede.

Tårnets sokkel er fra det 13. århundrede. Den underste del er opført i kampesten med tilføjede dele i munkesten, mens den øverste del  er fra perioden 1615 – 1618. Tårnets vinduer er rundbuede, bortset fra to spidsbuede i den vestre del. Samlet set har ændringerne givet kirken et præg af blandingsstil.

Inventar 

Prædikestolen er fra 1635, udført i typisk barokstil og forsynet med relieffer af Jesus Kristus og hans apostle. Altertavlen er et maleri, udført i 1838 af maleren Christen Købke. Det forestiller Kristus og Nikodemus.

Noter

Eksterne kilder og henvisninger 
 Ramløse Kirke hos KortTilKirken.dk
 Ramløse Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Gribskov Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Kirke
Annisse Kirke

Annisse Kirke ligger i landsbyen Annisse ca. 6 km syd for Helsinge og tæt på Arresø.

Annisse Kirke deler kirkekontor med Ramløse Kirke. Kirkekontoret ligger ved Ramløse Kirke.

Annisse kirke består af et romansk kor og skib , et ombygget tårn , et sengotisk våbenhus og en korforlængelse.

Inventar 

Altertavlen forestillende Kristi Himmelfart, som forefindes i tilnærmelsesvis kopi i Kregme Kirke, er i 1845 udført af J. L. Lund. Bag alteret finder man en tavle med registrering af kirkens præster siden reformationen. Døbefonten i Sandsten er prydet med 2 våbenskjolde samt indskriften: "Saxe Jensen 1637", som var præst ved kirken fra 1615-51 . Det andet våbenskjold er knyttet til lensmanden på Kronborg 1627-41, Frederik Urne samt hustru Karen Arenfeldt. En senere renovering af kirken foretoges i 1967 under ledelse af arkitekt Jan Gehl.

Historie 

De første historiske kilder om kirken stammer fra cirka 1175 i forbindelse med et mageskifte mellem biskop Absalon og Æbelholt Kloster 1175. Efter reformationen blev kirken anneks til Ramløse med Annissegård som anneksgård. Kirken er blevet renoveret op til flere gange som for eksempel i 1650, hvor tårnet blev genopbygget.

Bygningen består af et romansk kor og skib, et stærkt ombygget tårn, et sengotisk våbenhus og en udbygning af koret, der blev udført 1847.
 
På tårnets nord- og vestside findes bogstaverne A og V, som skulle være initialerne for Anne Vind, hustruen til lensmanden på Kronborg, som ca. 1650 forestod en genopbygning af tårnet. Sydsidens Chr. 5.-monogram samt initialerne O K (Otto Krabbe) og H B (biskop Henrik Bornemann) stammer fra en restaurering udført 1699.

Der er mange historier og sagn om Annisse Kirke.
Et sagn fortæller, at initialerne A og V på tårnets nord- og vestside skyldes fru Ane Villumsdatter, Hovgårdens sidste frue, der, som følge af mangel på arvinger, skulle have testamenteret gårdens byggesten som materiale til kirkens tårn.

Ifølge et andet sagn skulle kirken have stået på "Thomsebakken", men måtte flyttes herfra på grund af trolde.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Annisse Kirke hos KortTilKirken.dk
 Annisse Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Gribskov Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Vejby Kirke (Gribskov Kommune)

Vejby Kirke ligger i byen Vejby nordvest for Helsinge.

Vejby Kirke er bygget ca 1100 som en stormandskirke i angelsaksisk-normannisk stil.

Det oprindelige tårn, hvis inderste del er skibets nuværende vestligste fag, har haft et herskabsgalleri hvilende på en midtersøjle med to buer. Dette oprindelige tårn er tidligt blevet delvist nedrevet, og skibets tag er blevet ført hen over den nederste del af tårnet, således at enhver mindelse om dette tårn er forsvundet fra kirkens ydre, men spor heraf tydeligt ses i kirkens indre.

Bygningsmaterialet er sandsten, sandsyndligvis fra Helsingborg-egnen. Som noget enestående i dansk kirkearkitektur er skibets mur indvendig og udvendig forsynet med en fremspringende 'kordon' gesims, som ikke findes på skibets senere østforlængelse, undtagen delvis på nordsiden, formodentlig stammende fra materialer fra det oprindelige kor og den oprindelige apsis, som blev nedbrudt, da kirken blev forlænget mod øst. Denne forlængelse fandt sted omkring år 1500, og midlerne hertil menes at stamme fra de mange offergaver, som valfartende til Helenekilde og Grav lagde i kirkeblokken i Tisvilde, og som skulle fordeles mellem de syv kirkesogne, som nu udgør Helsinge Kommune.

Ved restaureringen i årene 1969-70 fandt man spor af det oprindelige kor, ligesom man fandt fundamenter til to sidealtre, som har været placeret ved overgangen fra det oprindelige skib til det oprindelige kor, ligesom man i øvrigt fandt det fundament, hvorpå ovennævnte midtersøjle i herskabsgalleriet har stået.

Det nuværende tårn er sandsynligvis kirkens yngste middelalderlige tilbygning. Den er skalmuret og på sydsiden forsynet med et trappehus, der formodentlig er en senere tilføjelse.

Døbefonten er af granit og firkløverformet med relieffer. Dåbsfadet er fra 1829 og forsynet med Frederik 6s monogram i bunden, mens der på kanten står Weibye 1829. Dåbskanden, der ligesom dåbsfadet er af tin, bærer samme inskription.

Galleri

Eksterne kilder og henvisninger 
 Vejby Kirke  hos nordenskirker.dk
 Vejby Kirke hos denstoredanske.dk
 Vejby Kirke hos KortTilKirken.dk
 Vejby Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Gribskov Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Thomas Arnold

Thomas Arnold (født 13. juni 1795, død 12. juni 1842) var en engelsk skolemand, far til Matthew Arnold.

Arnold skabte som rektor for Rugby School (1828-1841) et ideal for den engelske skoleundervisning. Anvendelsen af præfekt-systemet og understregningen af det personlige ansvar på et kristent grundlag var en velegnet basis i uddannelsen af de drenge, der skulle tjene fædrelandet i imperietiden.

Eksterne henvisninger 

 

Historikere fra England
Skolefolk fra England
Briter i 1800-tallet
Teologer fra England
Mårum Kirke

Mårum Kirke ligger i Mårum, en landsby lidt øst for Helsinge.

Kirken består af et apsis, kor og skib fra 1100-tallets sidste fjerdedel. I 1837 kom en vestforlængelse og våbenhus til. Tårnet i vest er fra 1924 og afløste en tagrytter, magen til Nødebos, over skibet fra 1739. Tidligere havde kirken et tømret klokkehus ved vestgavlen. Efter dettes forsvinden o. 1742-43 tjente underdelen som vestforlængelse, indtil den førnævnte forlængelse i 1837.

Kirken var fra Reformation og frem til 1873 i kongens eje, hvorefter en del af tiendeyderne overtog den til 1. april 1915 hvorefter kirken overgik til selveje. Kirken var anneks til Græsted Kirke fra Reformationen og til 1901 hvor den udskiltes.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Danmarks Kirker: Bind II Frederiksborg Amt 2. bind, G.E.C. Gads Forlag 1967.

 Mårum Kirke hos KortTilKirken.dk
 Mårum Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Gribskov Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Christian Gram

Hans Christian Joachim Gram (født 13. september 1853 i København, død 14. november 1938 sammesteds) var en dansk læge og bakteriolog, søn af F.T.J. Gram, bror til R.S. og Herman Gram og far til H.C. og Kaj Gram.

Gram opfandt i 1884 den såkaldte gramfarvning, en metode til farvning af bakterier. Farvemetoden opdeler bakterierne i to grupper, de grampositive og de gramnegative.

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Bibliografi 
   
 H. C. J. Gram: Blodet hos Klorotiske med Hensyn til Blodlegemernes Tal og Størrelse hos Mennesket. København, 1882.
 H. C. J. Gram: Undersøgelser over de røde Blodlegemers Størrelse hos Mennesket. PhD afhandling, København, 1883.
 H. C. J. Gram: Über die isolierte Färbung der Schizomyceten in Schnitt- und Trockenpräparaten. Fortschr. Med. 2 (1884), 135-139.
 H. C. J. Gram: Klinischer Versuch über die diuretische Wirkung der Theobromin. Therapeutisches Monatsheft. IV, 1890; Diuretin.
 H. C. J. Gram: Lægemidlernes Egenskaber og Doser i Tabelform. København, 1897.
 H. C. J. Gram: Klinisk-therapeutiske Forelæsninger for de Studerende. 4 bind. København, 1902-1909.

Kilder 

 
 
 

Læger fra Danmark
Opfindere fra Danmark
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Modtagere af Fortjenstmedaljen i guld
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Metropolitanskolen
Lyngby Kirke

Lyngby Kirke henviser til flere artikler:

 Lyngby Kirke (Norddjurs Kommune)– en kirke i Lyngby Sogn i Grenaa Kommune
 Lyngby Kirke (Lyngby-Taarbæk Kommune) – en kirke i Kongens Lyngby Sogn i Lyngby-Taarbæk Kommune
 Lyngby Kirke (Hjørring Kommune) – en kirke i Lyngby Sogn i Hjørring Kommune
 Lyngby Kirke (Rebild Kommune) – en kirke i Lyngby Sogn i Skørping Kommune
 Lyngby Kirke (Århus Kommune) – en kirke i Lyngby Sogn i Århus Kommune

Se også Lille Lyngby Kirke
Christianskirken (Lyngby-Taarbæk Kommune)

Christianskirken er en kirke beliggende i Christians Sogn i Kongens Lyngby, som blev opført i 1941. I samme bydel ligger også Lyngby Kirke.

Historie 
I 1934 blev der nedsat en kirkekomite, der skulle undersøge mulighederne for at få udskilt et nyt sogn fra det meget store Kongens Lyngby Sogn. Dette nye sogn skulle dække området vest for jernbanen. I 1936 fik man af undervisningsministeriet lov til to gange om måneden at afholde kristendomsundervisning i sanglokalet på Lyngby Statsskole. I 1937 begyndte man at holde gudstjenester i et kælderlokale under Engelsborgskolen, men her måtte hverken holdes dåb, nadver eller andre kirkelige handlinger.

I løbet af syv år fra 1934 fik man samlet 130.000 kr sammen, og i 1939 kunne man så købe kirkegrunden af kommunen formedelst 5000 kr. En arkitektkonkurrence gav mange og ophedede diskussioner, men endte med den kirke, der findes nu. Konkurrencen blev vundet af arkitekterne Jacob E. Bang og Erik Jensen.

Kirken kom færdigbygget til at koste kr. 235.000, hvoraf godt halvdelen var indsamlet frivilligt, og 3. søndag i advent 1941 kunne man indvie kirken under overværelse af kong Christian 10., der har givet navn til kirken.

Kirkebygningen 
Sognegården, der blev taget i brug i 1982, beskytter kirken mod gadestøjen, og minder om en klosterhave. Sognegårdsfløjen og forbindelsesgangen til kirken markerer ønsket om at mildne de oprindeligt meget strenge linjer med rundbuede vinduer, men stadigt at bevare en helhed.

Inventar 
Kirken har et rosevindue, udarbejdet i 1960 af Mogens Jørgensen, kaldt "Himmelrosen". Altertavlen er fra 1966 og fremstiller treenigheden. Døbefonten, der er udført i bornholmsk granit, er formet som en fortøjningspullert. Bornholmeraleren Poul Høm har malet det store kors, der hænger over alteret. På det murede alterbord står et sølvkors, skænket af Christian X og Dronning Alexandrine. Orglet er bygget i 1945 af Frobenius Orgelbyggeri og har 33 stemmer.

Galleri

Eksterne kilder og henvisninger 
 Christianskirken  hos nordenskirker.dk
 Christianskirken hos KortTilKirken.dk

Referencer 

Kirker i Lyngby-Taarbæk Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Københavns Amt
Systemkald

Et systemkald er en funktion som styresystemet stiller til rådighed. Det specielle ved systemkald i forhold til almindelige funktioner er, at grænsen til styresystemets kerne overskrides. Af sikkerhedsmæssige grunde kan en sådan funktion ikke kaldes direkte, da et direkte kald vil kunne kompromitere hele systemet. Programmet vil pludselig blive udført med samme privilegier som kernen. I stedet bruges en trap-instruktion, der giver mulighed for at udføre programkode fra en bestemt adresse i ram.

I den mest grundlæggende form angiver programmet et nummer på et systemkald og en reference til eventuelle inputdata. Kernen slår systemkaldet op i en tabel, for at finde den adresse, der skal udføres programkode fra. Når systemkaldet er overstået, kopieres eventuelt output tilbage til det kaldende program. Normalt vil systemkald blive brugt via et programbibliotek, som vil klare selve opsætningen, så systemkaldene ligner almindelige funktionskald. Under UNIX hedder dette programbibliotek libc. Et kald til styresystemet via et sådant programbibliotek foregår i følgende trin:

 Programmet kalder en funktion i programbiblioteket.
 I programbiblioteket kopieres inputdata og de placeres på maskinens stak.
 Systemkaldsnummer sættes til den rette værdi.
 Der skiftes til privilegeret tilstand (trap).
 Kernen bruger systemkaldets nummer som et indeks i en tabel med adresser på de forskellige systemkald.
 Det konkrete systemkald udføres.
 Der returneres til den kaldende funktion i programbiblioteket, og der skiftes til normal tilstand.
 Outputdata behandles og der ryddes op på stakken.

I kernen foregår en meget omhyggelig kontrol af inputdata, så et program ikke kan komme til at overskrive andres data, og det sikres, at output kun fylder den plads, der er afsat. Hvis der skulle være for mange data vil der blive returneret en fejlkode.

Datalogi
Bunad

En bunad er den norske festdragt, baseret på traditionelle folkedragter.

Bunad stammer fra det oldnordiske búnaðr og betyder tøj. Bunad er meget populær i Norge den 17. maj og til højtider som konfirmation og bryllup. 

Til kvindedragterne hører en række sølvsmykker kaldet søljer.

Se også 
 Samedragt
 Folkedragt

Eksterne henvisninger 

Folkedragter
Kultur i Norge
Dragt

Dragt har flere betydninger:
 Klædedragt
 Folkedragt
Niels Bohr Institutet

Niels Bohr Institutet (oprindelig Københavns Universitets Institut for Teoretisk Fysik, men kendt under det nuværende navn – først uofficielt, senere officielt – og fortsat med den gamle stavemåde "Institutet") er et institut på Københavns Universitet, der blev grundlagt af Niels Bohr i 1920.

I 1920'erne og 1930'erne spillede instituttet en central rolle i udviklingen af teorierne vedrørende atomfysik og kvantefysik. Fysikere fra hele Europa og omverdenen besøgte instituttet for at diskutere nye teorier med Bohr. Københavnerfortolkningen af kvantemekanikken har fået sit navn fra det arbejde der blev udført i København i denne periode.

Instituttet har fostret adskillige nobelpristagere – specielt i mellemkrigstiden.

I 2010 indstiftedes Niels Bohr Institutets Æresmedalje i anledning af 125-året for Niels Bohrs fødsel.

Dark Cosmology Centre 
Dark Cosmology Centre, i daglig tale DARK, er et center under Niels Bohr Institutet, som åbnede i 2005. Dark Cosmology Centre arbejder med kosmologi og fokuserer på forskning i naturen af mørkt stof og mørk energi. Ud over den forskning der foregår på centret, er centret også involveret i undervisningen af de astrofysikstuderende på Københavns Universitet. Nævneværdige forskere på instituttet er blandt andre Jens Hjorth, Steen Harle Hansen, Anja Cetti Andersen, Darach Watson, Sune Toft, Marianne Vestergaard, Lise Christensen, og Johan Fynbo.

Greenland Telescope 

Forskere fra Niels Bohr Instituttet kommer til at deltage i  ”Event Horizon Telescope-projektet” når Greenland Telescope flytter ind på indlandsisen for at tage "billeder" af sorte huller.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Niels Bohr Institutet – Officiel website 
 Dark Cosmology Centre (en)
 Discovery Center 

Institutter ved Københavns Universitet
Niels Bohr
Etableret i 1920
Fysikorganisationer
Benny Lautrup

Benny Lautrup (født den 25. juni 1939) er professor emeritus i teoretisk fysik ved Niels Bohr Institutet. 
Han har gennem sin karriere arbejdet ved Nordisk Institut for Teoretisk Fysik (Danmark), Brookhaven National Laboratory (USA), CERN(Schweiz), og Institut des hautes Etudes Scientifiques (Frankrig). 
Udover teoretisk fysik har han udgivet forskning indenfor kunstige neurale netværk med anvendelse til forudsigelse af proteinfoldning og linjedeling.

Lautrup har udgivet bøgerne Neurale Netværk: Computere med intuition med Søren Brunak, og lærebogen Physics of Continuous Matter: Exotic and Everyday Phenomena in the macroscopic World. Han er formidler af fysik og deltager i den offentlige debat (se http://www.lautrup.nbi.dk/artikler).

Bibliografi

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Hjemmeside

Fysikere fra Danmark
Personer med tilknytning til CERN
Tankskib

Et tankskib er et specialskib indrettet til transport af flydende ladninger. Tankskibe indrettet til transport af råolie er blandt de største skibe i verden.

Tankskibe over 250.000 tons DW tonnage, betragtes generelt som supertankere.

Verdens første tankskib, Zoroaster, blev bygget i 1878 på Motala varv i Norrköping, Sverige.

Eksterne henvisninger 

Skibstyper
Bare løgn!

Bare løgn! er en dansk film fra 1991, instrueret af Bodil Trier og skrevet af Mikael Olsen.

Medvirkende
Pia Bovin
Ulver Skuli Abildgaard
Kjeld Nørgaard
Vigga Bro
Claus Bue

Eksterne henvisninger
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1991
Dansksprogede film
Møv og Funder

Møv og Funder er en dansk dramafilm fra 1991, instrueret af Niels Gråbøl og med manuskript af Gråbøl og Per Daumiller.

Medvirkende 
Ditte Gråbøl (Ditte Knudsen)
Niels Skousen
Kim Jansson
Master Fatman
Jonas Gülstorff
Lone Kellermann
Helle Ryslinge

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1991
Dramafilm fra Danmark
Film instrueret af Niels Gråbøl
Film fra Danmark (administrationskategori)
Planetens spejle

Planetens spejle er en dansk film fra 1992.
Manuskript Jytte Rex og Asger Schnack.
Instruktion Jytte Rex.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ole Lemmeke
Bodil Jørgensen
Thomas Mørk
Otte Svendsen
Bodil Lassen
Carsten Bang

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1992
Film instrueret af Jytte Rex