kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
VM i håndbold 1957 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for damer i 1957 var det første (indendørs) VM i håndbold for kvinder, og mesterskabet blev afholdt i Jugoslavien i perioden 13. – 20. juli 1957.

De 9 deltagende lande spillede først en indledende runde med 3 grupper á 3 hold. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-6, mens de sidste tre hold spillede i placeringsrunden om placeringerne 7-9.

Tjekkoslovakiet blev de første verdensmestre nogensinde ved at slå Ungarn 7-1 i finalen. Bronzemedaljerne gik til værtslandet Jugoslavien efter en sejr på 9-6 over Vesttyskland i bronzekampen. Danmark endte som nr. 5 efter at have slået Østrig i kampen om 5.-pladsen.

Resultater

Indledende runde 

De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om 1.- 6.-pladsen, mens de sidste tre hold gik videre til placeringsrunden om placeringerne 7-9.

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C

Placeringsrunde 

De tre treere fra de indledende grupper spillede om placeringerne 7-9.

Hovedrunde 

De seks hold, der blev nr. 1 eller 2 i de indledende grupper, spillede i hovedrunden i to grupper med tre hold. De to gruppevindere gik videre til VM-finalen, de to toere gik videre til bronzekampen, mens de to treere måtte tage til takke med kampen om 5.-pladsen.

Gruppe I

Gruppe II

Finalekampe

Medaljevindere

Kilder / eksterne henvisninger 
International Handball Federation
IHF – Officielle resultater
Women Handball World Championship 1957 Yugoslavia 

1957 (kvinder)
Håndbold i 1957
Kvindehåndbold
Atol

En atol er resterne af en vulkanø, der er blevet omkranset af koralrev. Det gør, at atoller ligner en cirkel af land med en lavvandet lagune i midten.

Eksempler 
 Bikini-atollen – en samling koraløer i Marshalløerne i Stillehavet. 
 Cocosøerne – øerne befinder sig i det Indiske Ocean, omtrent halvvejs mellem Australien og Sri Lanka.
 Diego Garcia –  britisk atol i Det Indiske Ocean.
 Pingelap – atol i delstaten Pohnpei (tidligere kaldt Ponape) i Mikronesien.
 Egum Atol – part af Marshall Bennett Øerne.

Eksterne henvisninger og kilder

Henvisninger

Øer
Kyst- og havlandskabsformer
VM i håndbold 1962 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for damer i 1962 var den andet VM i håndbold for kvinder, og slutrunden med deltagelse af ni hold blev afholdt i Rumænien i perioden 7. – 15. juli 1962. Sovjetunionen og Japan deltog for første gang.

Mesterskabet blev for første gang vundet af Rumænien, som i finalen besejrede Danmark med 8-5. De forsvarende mestre fra Tjekkoslovakiet endte på tredjepladsen efter sejr over Jugoslavien i bronzekampen.

Kvalifikation 

Slutrunden havde deltagelse af ni hold. Fra Asien var Japan som eneste tilmeldte hold direkte kvalificeret til slutrunden. I Europa var Danmark, Jugoslavien, Polen, Rumænien, Sovjetunionen, Tjekkoslovakiet og Ungarn direkte kvalificeret, mens Vest- og Østtyskland spillede om den sidste europæiske plads ved slutrunden. De to hold mødtes to gange (ude og hjemme), og Vesttyskland sejrede samlet med 12-10.

Slutrunde 

De 9 deltagende lande spillede først en indledende runde med 3 grupper á 3 hold. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om placeringerne 1-6, mens de sidste tre hold spillede i placeringsrunden om placeringerne 7-9.

Indledende runde 

De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til hovedrunden om 1.- 6.-pladsen, mens de sidste tre hold gik videre til placeringsrunden om placeringerne 7-9.

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C 

Kampene i gruppe C blev spillet i Bukarest.

Placeringsrunde 

De tre treere fra de indledende grupper spillede om placeringerne 7-9.

Hovedrunde 

De seks hold, der blev nr. 1 eller 2 i de indledende grupper, spillede i hovedrunden i to grupper med tre hold. De to gruppevindere gik videre til VM-finalen, de to toere gik videre til bronzekampen, mens de to treere måtte tage til takke med kampen om 5.-pladsen.

Gruppe I 

Kampene i gruppe I blev spillet i Bukarest.

Gruppe II 

Kampene i gruppe II blev spillet i Brasov.

Finalekampe

Medaljevindere

Kilder / eksterne henvisninger 
IHF – VM 1962   
Women Handball World Championship 1962 Romania 
Women Handball World Championship 1962 European qualification 

1962 (kvinder)
Håndbold i 1962
Kvindehåndbold
VM i håndbold 1965 (kvinder)

Verdensmesterskabet i håndbold for damer i 1965 var det tredje indendørs VM i håndbold for kvinder, og slutrunden blev afholdt i Vesttyskland i perioden 7. - 13. november 1965.

Siden sidste slutrunde i 1962 var deltagerantallet skåret ned fra 9 til 8 lande, som spillede i to indledende puljer, direkte efterfulgt af placeringskampe.

Mesterskabet blev vundet af Ungarn, som i finalen besejrede Jugoslavien med 5-3. Bronzemedaljerne gik til værtslandet Vesttyskland, som vandt 11-10 over Tjekkoslovakiet i bronzekampen. Danmarks forsvarende sølvvindere sluttede på femtepladsen efter sejr på 10-9 over Rumænien i placeringskampen. Dermed fik danskerne revanche for nederlaget i VM-finalen mod rumænerne tre år tidligere.

Slutrunde

Hold 

I forhold til sidste VM-slutrunde var antallet af hold skåret ned fra ni til otte. To hold var automatisk kvalificeret til slutrunden: værtslandet Vesttyskland og de forsvarende mestre fra Rumænien. De øvrige seks hold blev fundet ved en kvalifikationsturnering.

Indledende runde 

De otte hold var inddelt i to grupper, hvor holdene spillede alle-mod-alle. De to gruppevindere gik videre til VM-finalen, mens de to toere gik videre til bronzekampen. Treerne spillede om femtepladsen, mens firerne måtte tage til takke med at spille om syvendepladsen.

Gruppe A 

Kampene i gruppe A blev spillet i Vestberlin (7.11.), Hannover (9.11.) og Bochum (11.11.).

Gruppe B 

Kampene i gruppe B blev spillet i Offenburg (7.11.), Freiburg im Breisgau (9.11.) og ? (11.11.).

Finaler og placeringskampe 

Finale- og placeringskampene blev spillet i Dortmund.

Medaljevindere

Kvalifikation 

I forhold til sidste VM var antallet af hold i slutrunden skåret ned fra ni til otte. To hold var automatisk kvalificeret til slutrunden: værtslandet Vesttyskland og de forsvarende mestre fra Rumænien. De øvrige seks hold blev fundet ved en kvalifikationsturnering i løbet af 1965, hvor holdene spillede om de seks ledige pladser.

1. runde 

To hold spillede om én plads i 2. runde.

2. runde 

12 hold spillede i 2. runde om de seks ledige pladser ved VM-slutrunden. De tolv hold mødtes i seks playoff-opgør ude og hjemme og de seks samlede vindere kvalificerede sig til slutrunden.

Dermed kvalificerede Polen, Ungarn, Sovjetunionen, Danmark, Tjekkoslovakiet og Jugoslavien sig til VM-slutrunden i Vesttyskland. Senere meldte Sovjetunionen afbud, idet de ikke anerkendte Vestberlin som en del af Vesttyskland og derfor nægtede at spille i byen. Holland blev inviteret til at deltage som reserve for det sovjetiske hold, men hollænderne afviste invitationen. I stedet blev Japan inviteret som reserve.

Kilder 
 Handball World Archive - Women Handball World Championship 1965 
 Handball World Archive - Women Handball World Championship 1965 European qualification 

1965 (kvinder)
Håndbold i 1965
Kvindehåndbold
TOW

BGM-71 TOW (Forkortelse fra Engelsk: Tube-launched, Optically tracked, Wire-guided missile) er et amerikansk panserværnsvåben, der også bruges i den danske hær. Systemet består af en udskydningsenhed med sigte og regneenhed, og et missil som styres fra udskydningsenheden via to kobbertråde som missilet spoler ud bag sig under færden. Skytten må følge målet med sigtet under hele færden, og missilet styres til at ramme der hvor sigtet til enhver tid peger.

TOW-missilerne gik i produktion i 1970 og er det mest udbredte panserværnsvåben i verden. De nuværende TOW-missiler kan gennemtrænge ethvert kendt panser, herunder det såkaldte Chobham-panser, der findes på den amerikanske M1A2 Abrams kampvogn.

Historie 
Missilerne blev udviklet af den amerikanske våbenfabrik Hughes fra 1963-1968 og var fra starten designet til at kunne bruges fra både køretøjer og helikoptere. I 1968 underskrev den amerikanske hær en kontrakt på produktion af systemet og fra 1970 blev systemet leveret til de amerikanske landstyrker. Da de blev indført erstattede BGM-71 TOW den rekylfri riffel M40 og det franske MGM-32 ENTAC missilsystem, der indtil da havde været i brug. Missilet erstattede også det ligeledes franske helikopter-bårne AGM-22B. I 1972 blev våbnet indsat i Vietnamkrigen som en del af XM26 våbensystemet til Bell UH-1B helikopteren som svar på Nordvietnams påskeinvasion. TOW-missilerne er løbende blevet opgraderet op til i dag; i 1978 kom en forbedret udgave af TOW-missilet, i 1983 kom TOW 2 og i 1987 kom TOW 2A/B.

TOW-missilerne blev indført i Danmark i 1974 monteret på Land Rover 88'ere. Det var en relativt simpel version af systemet kun med dagsigte. I 1984 blev TOW 2 indfaset i Danmark sammen med et termisk natsigte. Siden da har man i Danmark løbende opdateret softwaren på systemet, ligesom ammunitionstyperne også er forbedret, senest med et top-attack-missil, der eksploderer over kampvognen, hvor pansringen ikke er så kraftig. I 2000 blev de aldrende Land Rover 88'ere udskiftet med den amerikanske HMMWV af typen M1045A2, som er en af flere TOW-konfigurationer af HMMWV'en.

Hærens Flyvetjeneste anvendte også fire TOW-missiler fra deres Fennec-helikoptere. Efter at Hærens Flyvetjeneste blev nedlagt har Flyvevåbnet overtaget disse.

Panserværnsvåben
Missiler
Våben fra USA
Bostonmassakren

Bostonmassakren var et sammenstød mellem britiske tropper og lokale indbyggere i Boston, Massachusetts i 1770, dvs. nogle år før den amerikanske uafhængighedskrig brød ud. I de britiske kolonier i Nordamerika var der stor utilfredshed med de såkaldte Townshend-love, der indførte told på visse varer importeret fra Storbritannien - et eksempel det som af kritikere i kolonierne kaldtes "beskatning uden repræsentation" ().

Baggrunden 
Det var i Boston, Massachusetts, at de første sammenstød skulle finde sted, her havde de engelske troppers tilstedeværelse i langt tid været til stor irritation for de lokale indbyggere, som endnu ikke havde hørt nyt om ophævelsen af Townshend-lovene.

Situationen i Boston var meget anspændt, da de britiske tropper begyndte at tage noget af det arbejde, som de lokale indbyggere selv konkurrerede om. Dette menes at være grundlaget for Boston,massakren, som fandt sted den femte marts 1770.

Episoden 
Det hele startede med at en ung dreng havde provokeret en britisk soldat, som havde svaret igen ved at slå ham med en kølle. Den unge dreng var senere vendt tilbage med nogle af sine venner, som begyndte at kaste snebolde, is og affald efter soldaten. Der kom hurtigt flere til, både oprørere og soldater. Oprørerne fortsatte med at kaste sten og isklumper efter de britiske soldater, der ikke gjorde modstand. Under beskydningen havde den engelske kaptajn Preston givet ordre om ikke at åbne ild. Pludselig blev en af soldaterne ramt af et brændestykke, han faldt til jorden og hans gevær gik af ved et uheld og skød op i luften. Panikken spredte sig hurtigt og soldaterne begyndte at skyde på de forsvarsløse borgere, amerikanerne havde fået deres første martyrer.

Retssagen 
Under Boston Massakren blev tre dræbt og seks såret, hvoraf to senere døde af deres sår. Inden borgerne kunne nå at slå igen, stoppede de amerikanske myndigheder deres foretagende og satte de anklagede soldater for en domstol. De sagførerer der skulle forsvare soldaterne, var amerikanske rigmænd, som ikke havde nogle intentioner om en revolution. De beskrev oprørerne som en broget skare af flabede knægte og frikendte de fleste soldater, undtagen to som blev dømt for manddrab, ikke mord. De mente, at soldaterne var blevet provokeret, og at deres brug af vold ikke var ubegrundet.

Efterspillet 
Borgerne derimod brugte episoden til anti-engelsk propaganda. De mente ikke, at betydningen lå i det lille antal døde, men indblandingen af almindelige arbejdsmænd og engelske tropper. Efter begravelsen, som var den største samling nogensinde på denne tid, samledes indbyggerne ved den gamle syd kirke for at kræve, at de britiske tropper skulle forlade byen. De britiske soldater forlod kolonien, som igen begyndte at importere varer fra England. Der syntes at komme bedre tider, undtagen i Boston hvor hadet til briterne fortsat næredes ved mindet om Boston Massakren.

Eksterne henvisninger 

Massachusetts' historie
Den amerikanske uafhængighedskrig
Massakren
Begivenheder i 1770
Massakrer i USA
Lexington (Massachusetts)

Lexington, Massachusetts er en by med ca.30,355 indbyggere, anno 2000. Byen ligger ca. 18 km nordvest for Boston. Helt præcist på koordinaterne 42°26'39" Nord 71°13'36" Vest.
Lexington er nok mest kendt som stedet hvor Den Amerikanske Uafhængighedskrig begyndte, med Slaget ved Lexington og Concord.

Byer i Massachusetts
Fernando Alegría

Fernando Alegría (født 26. september 1918 i Santiago, død 29. oktober 2005) var en chilensk forfatter, lektor i spansk og filosofi og desuden doktor i litteratur. Han var ansat som professor ved de amerikanske universiteter University of California, Berkeley og Stanford University.

Værker 
 Lautaro, joven libertador de Arauco, 1943
 Amerika, amerikka, amerikkka, 1954
 Caballo de Copas, 1957

Essays 
 La poesía chilena. Orígenes y desarrollo del siglo XVI al XIX, 1954
 Breve historia de la novela hispanoamericana, 1959
 Las fronteras del realismo. Literatura chilena del siglo XX, 1962
 Gabriela Mistral, 1964
 Darío y los comienzos del modernismo en Chile, 1968

Kilder/Henvisninger 
 

Personer fra Chile
Skønlitterære forfattere fra Chile
Essayister
Personer fra Santiago de Chile
Amadeo Bordiga

Amadeo Bordiga (født 13. juni 1889 i Resina, Italien, død 24. juli 1970 i Formia) var en italiensk kommunist. Han var ingeniør, medlem af det italienske socialistparti (Partito Socialista Italiano, PSI) og stifter af studiekredsen Karl Marx i Napoli i 1912.

Kilder 
 Leksikon for det 21. århundrede

Kommunister
Politikere fra Italien
Ingeniører fra Italien
Italienere i 1800-tallet
Italienere i 1900-tallet
Elias Volan

Elias Karelius Johansen Volan (født 10. marts 1887 i Inderøy, Trøndelag, død 26. december 1974) var en norsk politiker.

Elias Volan blev faglig organiseret i 1905 og arbejdede først som anlægsarbejder. I 1913 blev han valgt ind i Norsk Arbejdsmandsforbunds bestyrelse og var samtidig aktiv i Fagoppositionen af 1911. I 1918 blev han formand i Arbejdsmandsforbundet og markerede dermed «den nye retnings» fremgang i fagbevægelsen. To år senere blev han næstformand i Arbejdernes faglige Landsorganisation, og fra 1923 til 1927 var han formand for det nystiftede Bygningsarbejderforbund. 

Ved partisplittelsen i 1923 fulgte Volan NKP og var der medlem af hovedbestyrelsen. I 1928 blev han formand for Arbeiderklassens Samlingsparti – NKP's modstykke til samlingen mellem Arbeiderpartiet og Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti. I 1929 blev han sammen med Hans Aas ekskluderet af LO-sekretariatet og optrådte udadtil som NKP's vigtigste repræsentant for den nye faglige politik. Især ved forberedelserne til stiftelsen af den revolutionære fagopposition. 

Volan kom imidlertid stadig stærkere i konflikt med NKP og sluttede sig i november 1929 til Arbeiderpartiet. Frem til 1934 var han atter medlem af LO-sekretariatet, men han blev ikke genvalgt på kongressen i 1934. 

Efter 1934 gjorde han en stor indsats for at få udbygget fagbevægelsen i Nordnorge, og fra 1938 til 1953 var han atter sekretariatsmedlem. I 1940 var Volan i en kortere periode fungerende LO-formand.

Politikere fra Arbeiderpartiet
Politikere fra Norges Kommunistiske Parti
Fraktion

En fraktion er en gruppe personer i et parti, organisation,  eller lignende med et sæt særstandpunkter eller særinteresser.

Fanfraktioner 
Man bruger dog også "fraktioner" uden for den politiske verden. Mange større fodboldklubber har fanfraktioner tilknyttet klubben, som har til formål at støtte en klub. Fraktionerne består af supporters / fans. Fraktionen kan være opstået af geografisk årsager, således de medlemmerne kommer fra et bestemt område. Det kan også være fordi, at medlemmerne i fraktionen har en bestemt holdning til hvordan man bakker op om sit hold, f.eks. om man vil bruge romerlys og hvilke sange man vil synge. Nogle fanfraktioner kan være meget fanatiske, og deltage aktivt på tribunen for at støtte holdet. Enkelte fraktioner er voldelige og kan dermed betegnes som hooligans. Mange fanfraktioner er bygget op omkring Ultraskulturen, hvor man har sine egen identitet og overbevisninger om hvordan man går til fodbold og hvordan man støtter op om sit hold. Der kan ofte forekomme stridigheder imellem fraktionerne selvom de støtter den samme klub, da fraktionerne ofte har vidt forskellige grundværder.

Kilder/Henvisninger 
 Leksikon for det 21. århundrede 

Politik
Fodboldkultur
Slaget ved Lexington og Concord

Slaget ved Lexington og Concord var startskudet til Den amerikanske uafhængighedskrig. Slaget startede natten til den 19. april 1775, hvor omkring 900 britiske soldater marcherede mod Lexington og det blev den indledende kamp til belejringen af Boston.

Slaget ved Lexington og Concord 
De to slag, der blev udkæmpet mellem de britiske tropper og den amerikanske borgermilits ved Lexington og Concord, var den første væbnede konflikt mellem de to stridende parter.

Den engelske hær havde fået information om, at borgermilitsen havde stjålet ammunition fra et britisk ammunitionslager i Concord. Under ledelse af oberstløjtnant Francis Smith bevægede omkring 900 britiske soldater sig natten til den 19. april mod Concord for at undersøge sagen. Borgermilitsen havde hørt om briternes planer og var rede til kamp.

Da de britiske tropper ankom til Lexington på vejen til Concord, mødte de 75 af de såkaldte minute-mænd. Disse var dog for få og måtte vige for den 900 mand store britiske styrke.

Kampene forsatte ved den nordlige bro i Concord, hvor ca. 500 minute-mænd kæmpede mod tre britiske kompagnier. Denne gang var det briternes tur til at måtte trække sig efter en hård kamp i åbent landskab.

Under slagets gang, tilsluttede flere og flere folk sig borgermilitsen, og ved dagens ende var militsen oppe på ca. 4.000 mænd. Briterne trak sig tilbage til Lexington, hvor de fik forstærkning af en styrke på ca. 1.000 mand. Den ca. 1.900 mand store styrke måtte dog igen trække sig tilbage til Boston under heftig beskydning.

Briternes mission ind i militsens område endte som en fiasko. De fik ikke opnået deres mål om at tilbageerobre våben fra militsen, men vendte derimod tilbage til Boston med 73 dræbte, 26 savnede og 174 sårede; borgermilitsen havde 50 dræbte, 5 savnede og 39 sårede.

Slagets første skud blev i digtet "Concord Hymn" (1837) af Ralph Waldo Emerson kaldt "skuddet, der kunne høres over hele jorden." Emerson hævder, at det blev affyret ved Concords nordlige broanlæg. Der er dog ingen historiske kilder, der refererer til et "første skud."

Eksterne links 
 Kort over kampene uden for Boston ved Lexington og Concord .

Slag i den amerikanske uafhængighedskrig
Landslag
Massachusetts' historie
Begivenheder i 1775
CBA

CBA, akronymet kan have flere betydninger:
 CBA (astrofysik) – Center for Backyard (Basement) Astrophysics. Internationalt netværk, som beskæftiger sig med bestemmelse af stjerners placering/ bevægelse baseret på afgivet lys.
 CBA (basketball) – Continental Basketball Association, amerikansk paraplyorganisation for basketball.
 CBA (uddannelse) – Certificate in Business Administration – dansk lederuddannelse på engelsk.
 CBA (slang) - Cant Be Arsed - internet slang - enten at man ikke gider opgaven eller en mere generel attitude af at alting er ligegyldigt.
Joseph Nye

Joseph Nye (født 19. januar 1937) er professor og dekan ved Harvard University. Han udgav i 2004 bogen "Soft power" og introducerede dermed begrebet på den magtpolitiske scene. Soft power (eller blød magt) er den tredje dimension af magtbegrebet hvor militær og økonomisk er de to første. Soft power omhandler ideologi og kultur og de normer og værdier der ligger bag.

Eksterne henvisninger 

International politik-teoretikere
Politologer fra USA
CBA (uddannelse)

CBA, (Certificate in Business Administration) er en komprimeret udgave af MBA (Master of Business Administration).

Uddannelsen er en amerikansk udviklet management lederuddannelse, som blev afviklet for første gang i Danmark i 2002.

Fakta
Uddannelsesforløb, seks måneder.
Et fag pr. måned, i alt seks fag.
General Management
Marketing
Leadership
Business Technology & Operations Management
Financial Reporting & Control
Competition & Strategy
Management Simulation
Applied Research Project
Undervisningen er akkrediteret
Erhvervsliv
Videregående uddannelse
Øster Flakkebjerg Herred

Øster Flakkebjerg Herred var et herred i Sorø Amt. Øster- og Vester Flakkebjerg Herred var oprindeligt ét, og hørte i middelalderen under Sjællands Vestersyssel der i 1660 blev ændret til Korsør- og Antvorskov Amter, indtil de i 1798 (i henhold til reformen i 1793) blev en del af Sorø Amt. Først i 1819 deltes herredet i juridisk henseende, i en østlig og en vestlig del – den kirkelige deling menes at have været i 1700-tallet

I herredet ligger følgende sogne:
 Fodby Sogn
 Fuglebjerg Sogn
 Fyrendal Sogn
 Førslev Sogn
 Gunderslev Sogn
 Haldagerlille Sogn
 Herlufsholm Sogn
 Hyllinge Sogn
 Karrebæk Sogn
 Krummerup Sogn
 Kvislemark Sogn
 Marvede Sogn
 Tystrup Sogn
 Vallensved Sogn

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1921
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Sorø Amt
Minuteman

Minuteman var en betegnelse, som medlemmer af Den Amerikanske Borgermilits fik under Den amerikanske Uafhængighedskrig. Grunden til navnet var, at de var klar til kamp med få minutters varsel.

USA's militær

eo:Minuteman
Røde Kabinet

Det Røde kabinet var en samarbejdsaftale og et kontaktudvalg mellem Socialdemokraterne og SF fra folketingsvalget i 1966 (SF fordoblede sine mandater til 20), hvor de fik flertal i Folketinget. Dette samarbejde blev kaldt for det røde kabinet af oppositionspressen. SF's deltagelse i det såkaldte "røde kabinet" 1966-67 fik sin ende i efteråret 1967, da seks folketingsmedlemmer fra SF nægtede at stemme for en økonomisk stramning over for lønmodtagerne. Skuffelsen herover førte i slutningen af 1967 til en sprængning af SF med oprettelsen af det mere venstreorienterede Venstresocialisterne (VS) til følge. Ved afstemning i Folketinget samme år stemte VS sammen med de borgerlige partier og væltede regeringen. Resultatet blev et valg, der bragte VKR-regeringen til magten. Denne regering regerede frem til 1971, hvor Krag atter blev statsminister.

Referencer 

Danmarks politik
Spanair

Spanair var et spansk flyselskab med hovedsæde i Palma de Mallorca. 

Selskabet blev etableret i 1986 som et joint venture mellem SAS og Viajes Marsans. Spanair blev medlem af Star Alliance i 2003. Spanair indgav konkursbegæring natten til lørdag d. 28 januar 2012. Ved Spanairs konkurs d. 27. januar 2012 var 10,9% af selskabets aktier ejet af SAS. 

Selskabets primære hubs var Madrid-Barajas-lufthavnen og Barcelona Lufthavn.

Se også 
 Spanair Flight JK 5022

Eksterne henvisninger 

Tidligere flyselskaber fra Spanien
Etableret i 1986
Ophørt i 2012
Star Alliance