kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Güldencrone

Güldencrone (alternativt Guldencrone, Gyldenkrone) er en dansk adelsslægt, der nedstammer fra Vilhelm Marselis (1645-1683), der i 1673 blev optaget i friherrestanden med navnet Güldencrone. Navnet skulle efter sigende være sammensat efter den hollandske mønt gulden ('gylden') og den danske mønt krone. Slægtens medlemmer var storgodsejere i omegnen af Århus og indehavere af baroniet Wilhelmsborg. 

Af slægten Marselis, der spillede en så fremtrædende rolle i danske finansforhold i det 17. århundrede, fik Vilhelm Marselis (1645-1683) til Skumstrup 1673 sin besiddelse ophøjet til friherreskabet Vilhelmsborg og fik selv tillagt navn og titel som baron Güldencrone.

Simplificeret stamtræ 

NOTER

Kilder 
 Albert Fabritius, "Güldencrone", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44. Online

 
Adelsslægter fra Danmark
Farlighedsdekret

Justitsministeriet kan udstede et farlighedsdekret i medfør af Psykiatrilovens § 40 efter begæring fra overlægen ved den psykiatriske afdeling, hvor patienten er indlagt, såfremt Retslægerådet finder, at patienten er sindssyg, og "vedvarende udsætter andres liv eller legeme for alvorlig og overhængende fare."

Patienten overflyttes herefter til Sikringsafdelingen under   Retspsykiatrisk afdeling Region Sjælland. Afgørelsen skal siden efterprøves ved byretten.

Kilder og henvisninger
 
Psykiske sygdomme
Jægerspris

Jægerspris ligger i Nordsjælland og er en by i Hornsherred med , beliggende 6 kilometer nordvest for Frederikssund. Byen opstod cirka 1870 omkring Jægerspris Slot (Se Grevinde Danner). Jægerspris ligger i Frederikssund Kommune og tilhører Region Hovedstaden.

Af seværdigheder kan nævnes en mølle fra Christian 4.'s tid, opført første gang omkring 1415, den nuværende mølle er fra 1854. Kirker med kalkmalerier. Egnsmuseum i Færgegården ved Kronprins Frederiks Bro (opført 1868).

I Jægerspris Nordskov nord for Jægerspris findes Kongeegen (1500-2000 år gammel) og resterne af Storkeegen (ca. 1000 år gammel) og Snoegen (600-700 år gammel).

Forsvaret har en lejr i Jægerspris, Jægersprislejren, og der er skydeterræn nord for byen.

Referncer 

 
Byer og bydele med genforeningssten
Marselis

Marselis er et hollandsk handelsdynasti, som også har spillet en væsentlig rolle i danmarkshistorien. I Danmark blev de fleste slægtsgrene adlet, og én adlet gren antog navnet Güldencrone.

Våben 
 Marselis: En stående elefant udi et hvidt sølv felt imellem tre asketræer, til bag og til forre, mens det tredje står midt imellem, og haver elefanten et slot på ryggen, ovenpå hvilket står en jomfrue både i skjolden og på hjelmen igen. Farverne i dette våben skal være grønne og hvide.

 Friherrer til Constantinsborg: Firdelt med sølv hjerteskjold, hvori et rødt tårn. I 1. felt under en guld krone 2 kryslagte sølv kanoner i blåt; i 2. en af en kronet guld slange kronet sølv pilar i rødt; 3. felt en jernklædt mand med guld-skjold i rødt, i 4. felt et jagthorn i rødt. På skjoldet, der holdes af 2 guld løver, en friherrekrone

 Friherrer til Marselisborg: Firdelt med sølv hjerteskjold, hvori et rødt tårn. I 1. og 4. felt en på en sølv hest siddende jernklædt rytter med spyd og skjold i rødt; i 2. og 3. felt under en guld krone i blåt 2 krydslagte guld kanoner; hjelmen kronet. Skjoldholdere 2 guld løver.

Historie 

Det hollandske handelsdynasti Marselis, som ifølge sin kapitalkraft og forretningssans indtager en dominerende stilling i det dansk-norske finansliv i 1600-tallet, føres tilbage til Jan van Marselis, vistnok hjemmehørende i Braband. Hans søn Gabriel Marselis (ca. 1575 – 16. juli 1643), der i 30 år handlede på Rusland, var 1634 dansk faktor i Amsterdam, senere dansk kommissær og resident i Hamborg.

Noter 

Arkitekten Christof Marselis (1670'erne – 1731 i Moskva) er måske medlem af slægten.

Se også 
 Marselisborg (flere betydninger)

Litteratur 
 Erik Amburger, Die Familie Marselis: Studien zur russischen Wirtschaftsgeschichte, (Osteuropastudien der Hochschulen des Landes Hessen, Reihe I. Giessener Abhandlungen zur Agrarund Wirtschaftsforschung des europaischen Ostens herausgegeben vom Institut fur kontinentale Agrar- und Wirtschaftsforschung der Justus Liebig-Universitat Giessen, Band 4), Giessen 1957.
 Poul Harris, Marselis-slægten: Blade af dens historie, Centrum 1980. .
 John T. Lauridsen, Marselis Konsortiet: En studie over forholdet mellem handelskapital og kongemagt i 1600-tallets Danmark, Jysk Selskab for Historie 1987 (disputats).

Kilder 
 Albert Fabritius, "Marselis", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Danmarks Adels Aarbog, LII, 1935, II, s. 45-58; LIV, 1937, II, s. 178.
 Johan E. Elias: De Vroedschap van Amsterdam 1578-1795, II, 1905, s. 7.

Eksterne henvisninger 

 
Adelsslægter fra Danmark
Carl Gustav Rosenørn

Carl Gustav Rosenørn (14. december 1784 på Hersomgård – 27. juni 1858 på Nørholm) var en dansk stiftamtmand, bror til Thøger Emil, Peder Otto og Henrik Christian Rosenørn-Lehn.

Han var søn af kammerherre, major Christian Rosenørn (8. april 1741 – 27. februar 1812) og Christine Marie f. Wormskiold til Nørholm (8. juni 1752 – 13. december 1817). Han blev 1802 privat dimitteret til Universitetet og 1804 juridisk kandidat, ansattes samme år som volontær i Danske Kancelli, hvor han 1806 blev underkancellist og 1810 kancellist. 1811-12 var han medlem af Priseretten i Aarhus og bestyrede derefter moderens omfattende landejendomme, indtil han 1814 udnævntes til byfoged i Varde og herredsfoged i Øster og Vester Horne Herreder. Dette vidtløftige og meget besværlige embede bestyrede han – ligesom sine senere embeder – med en fra alle sider anerkendt udmærket dygtighed og ualmindelig arbejdskraft til 1825, da han udnævntes til amtmand over Skanderborg Amt, hvorfra han 1826 forflyttedes til det tilsvarende embede over Vejle Amt, der atter 1828 ombyttedes med stillingen som stiftamtmand over Aarhus Stift og amtmand over Aarhus Amt.

Han boede på Jægergården i Aarhus, hvor i 1883 stiftamtet fik kontor. Her virkede han indtil 1843, da han på grund af tiltagende øjensvaghed søgte og fik sin afsked, flyttede til herregården Nørholm ved Varde, hvor han også døde. 1808 var han blevet kancellisekretær, 1821 justitsråd og 1840 Kommandør af Dannebrog. 1835 blev han medlem af den jyske stænderforsamling, hvis vicepræsident han blev 1836, medens han 1841 blev udnævnt til kongevalgt medlem af denne forsamling. I 1842 blev han også formand for Aarhus Amts Landøkonomiske Selskab.

14. oktober 1815 ægtede han Mette Margrethe Wormskiold (11. januar 1786 i København – 21. marts 1858 på Nørholm), en datter af konferensråd Peder Wormskiold og Margrethe Mette f. Teilmann og søster til Ingeborg Christiane Wormskiold.

Kilder 
 Georg Kringelbach, "Carl Gustav Rosenørn", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Litteratur 
 Gejl, Ib (red.), Århus. Byens borgere 1165-2000, Aarhus Byhistoriske Udvalg 2000.
 Lundskov, Kurt, Kenn Tarbensen m.fl., Jægergården – fra landsted til byhus, Aarhus Kommune 2001

Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer fra Aarhus
Carl Gustav
Amtmænd fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Stiftamtmænd over Århus Stift
Danskere i 1800-tallet
Jurister fra Danmark
Stænderdeputerede fra Nørrejylland
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Byfogeder fra Danmark
Herredsfogeder fra Danmark
Justitsråder fra Danmark
Vilhelm Güldencrone

Vilhelm Marselis lensbaron Güldencrone (født Marselis) (født 14. august 1645 i Amsterdam, død 1683) var en dansk godsejer, bror til bl.a. Constantin Marselis og stamfader til slægten Güldencrone. Sønnen Christian Güldencrone efterfulgte ham som lensbaron.

Vilhelm Marselis var en søn af den danske konges faktor i Amsterdam Gabriel Marselis og Isabeau van der Straaten; 1661 findes han at have studeret på universitetet i Leiden; snart må han imidlertid have forladt sit fædreland og taget ophold i Danmark, hvortil så mange bånd bandt hans slægt, og hvor hans fader samme år var blevet adlet. Allerede 1662 synes han at have erhvervet de jyske godser Skumstrup, Østergård og Moesgård, hvilke han købte af Mogens Friis; det førstnævnte gods erigeredes 1673 for Marselis til baroniet Wilhelmsborg, og samtidig optoges han i friherrestanden med navnet Güldencrone. Han arvede desuden Skarsholm ved Jyderup.

Han døde allerede 1683 (datoen kendes ikke, men hans død nævnes i et brev dateret 26. maj), efterladende en enke, Regitze Sophie Vind (1660-1692), datter af gehejmeråd Holger Vind til Harrested; hun bestyrede godserne under sine børns mindreårighed og oprettede et hospital i Mårslet. I 1682 lod han og hans hustru opsætte en altertavle i Mårslet Kirke med deres våbener. Altertavlen findes i dag i Den Gamle By i Aarhus. 1686 ægtede hun baron Jens Juel til Juellinge. Det vides ikke, hvor han er begravet.

Der findes et portrætmaleri af Vilhelm Güldencrone (ukendt maler).

Kilder 
 G.L. Wad, "Vilhelm Güldencrone", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Danske Herregaarde IV: Mosgaard; XVII: Østergaard.
 Gejl, Ib (red.), Århus. Byens borgere 1165-2000, Aarhus Byhistoriske Udvalg 2000.

Personer fra Amsterdam
Vilhelm
Godsejere fra Danmark
Lensbaroner fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Slægten Marselis
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
20 (tal)

20 er et lige heltal og det naturlige tal, som kommer efter 19 og efterfølges af 21.

I matematik 

Tyve er et sammensat tal med divisorerne 1, 2, 4, 5 og 10. Tyve er også summen af de første fire trekanttal, hvilket gør det til et pyramidetal. Desuden er 20 et Harshad tal.

En mængde på tyve udgør en snes. 

Ordinaltallet er tyvende. Som romertal skrives det XX.

Et talsystem med 20 som grundtal kaldes et vigesimalt system.

En polyeder med 20 flader kaldes et ikosaeder.

Andet 

Tallet 20 indgår også i følgende sammenhænge:
 det er atomnummerret på grundstoffet calcium
 James A. Garfield var den 20. præsident i USA
 I et spil skak har begge spillere 20 mulige første træk.
 det er antallet af spørgsmål i en populær selskabsleg
 det er det internationale retningsnummer for telefonopkald til Ægypten

Bestemte tal
Christian Güldencrone (stiftamtmand)

Christian lensbaron Güldencrone (født 1676, død 10. marts 1746) var en dansk godsejer og stiftamtmand.

Han var søn af Vilhelm Güldencrone. I 1717 blev han konferensråd og ridder af Dannebrog; han var da amtmand på Island og Færøerne. 1719 blev han deputeret og endnu samme år førstedeputeret for finanserne. Til gehejmeråd udnævntes han 1729, men fik året efter sin afsked som deputeret og blev i stedet stiftamtmand i Viborg Stift og amtmand over Hald Amt, hvilke embeder han 1744 fratrådte til fordel for en søn.

Han ejede en overgang Lerbæk, som han havde fået via sit ægteskab.

Han ægtede 8. maj 1699 den 16-årige Margrethe Amalie Moth.

Kilder 
 J. Bloch: Stiftamtmænd og Amtmænd i Kongeriget Danmark og Island 1660-1848, København: Rigsarkivet 1895, s. 100.

Christian 1
Amtmænd fra Danmark
Amtmænd over Færøerne
Amtmænd over Island
Stiftamtmænd over Viborg Stift
Lensbaroner fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Godsejere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kollegiedeputerede fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Constantin Marselis

Constantin (hollandsk: Constantijn) lensbaron Marselis (født 28. november 1647 i Amsterdam, død 16. juni 1699 på Constantinsborg) var en dansk godsejer, Han var søn af Gabriel Marselis og Isabeau van Straaten. Han modtog privatundervisning, men da han var 14 år blev han optaget på universitetet i Leiden, hvor han tilbragte tre år, inden han i 1664 sammen med sin bror Vilhelm Güldencrone blev sendt på dannelsesrejse rundt i Europa, som det var kutyme i de højere kredse.

I 1667 indfandt de begge sig efter Frederik III's ønske i Danmark for personlig at overtage de dem efter deres fader Gabriel Marselis tilfaldne danske godser Havreballegård og Stadsgård, som var i faldefærdig stand, da faderen koncentrerede sig om sine forretninger i Holland. Samtidig udnævntes begge til hofjunkere og 1668 til kammerjunkere. Efter kongens død tog Marselis ophold på sin gård Stadsgård.

Han blev gift 6. april 1670 med Sophie Elisabeth Charisius (8. oktober 1647 i København – 21. maj 1706 i København), datter af amtmand Peder Charisius.

Da Havreballegård nærmest var en ruin efter forskellige krige med svenskerne, valgte ægteparret at bosætte sig på Stadsgård, hvornår vides ikke med bestemthed, men ombygningen stod færdig i 1677, og gården blev omdøbt til Constantinsborg, opkaldt efter ham selv. 1680 optoges han i friherrestanden, samtidig med at hans hovedgård Havreballegård erigeredes til baroniet Marselisborg. Da Marselis døde barnløs i 1699, blev baroniet Marselisborg atter kronens ejendom.

Constantin Marselis blev begravet i Viby Kirke ved Aarhus. 1702 købte hans enke det nordre tårnkapel i Aarhus Domkirke og fik det indrettet som gravkapel for Constantin Marselis, sig selv og sin anden ægtemand, Peter Rodsteen. Kapellet stod færdigt i 1706, og Constantin Marselis blev overflyttet hertil fra Viby Kirke. I kapellet findes et rigt udsmykket epitafium udført 1703-04 af Thomas Quellinus. Kapellet er i dag offentligt tilgængeligt.

Kilder 
 Harris, Poul, Marselis-slægten, blade af dens historie Viby J: Centrum 1980.
 Lauridsen, John T., Marselis konsortiet: En studie over forholdet mellem handelskapital og kongemagt i 1600-tallets Danmark, Aarhus: Jysk Selskab for Historie 1987 (disputats).
 Jensen, Bernhardt og Peder Jensen, Marselisborgskovene Aarhus: Universitetsforlaget Aarhus 1974.

Eksterne henvisninger 
 
 gravstenogepitafier.dk

Personer fra Aarhus
Personer fra Amsterdam
Lensbaroner fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Godsejere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Constantin
Mace Windu

Mace Windu er en fiktiv person i Star Wars-universet. Mace spilles i prequel-trilogien, Star Wars Episode I: Den usynlige fjende, Star Wars Episode II: Klonernes angreb til Star Wars Episode III: Sith-fyrsternes hævn af Samuel L. Jackson.

Karakter 
Mace Windu er bevæbnet med et lilla lyssværd frem for de traditionelle farver i blå, grøn eller rød.

Optrædener

Prequel-trilogien 
Mace Windu er medlem af Jedirådet på Coruscant, og er med til at afgøre den unge Anakin Skywalkers skæbne. Desuden deltager han i klonkrigen, og er bl.a. med til at indlede angrebet mod grev Dooku på Geonosis i Klonernes angreb. I Sith-fyrsternes hævn er Windu en af de første til at skabe mistillid omkring Palpatine – en mistillid der viser sig at være velplaceret, da Palpatine kort efter afslører sig selv om den Sith-fyrste Jedi-ordenen længe havde ledt efter, overfor Anakin. Efterfølgende skrider Windu ind for at anholde Palpatine, men det bliver en affære der kommer til at koste ham livet – overvejende fordi Anakin forråder ham i sidste øjeblik.

Eksterne henvisninger 

Star Wars-personer
Jedier
Natalie Portman

Natalie Portman eller Natalie Hershlag (født 9. juni 1981) er en polsk-israelsk-amerikansk skuespiller. Hun er særligt kendt for sine roller som Evey i V for Vendetta og som Padmé i Star Wars-filmene.

Hun blev født i Jerusalem, men hendes familie flyttede kort efter til USA. Hun blev opdaget af en agent fra Revlon, der ønskede hun skulle arbejde som model, i en alder af 11. Derefter gik det videre til filmverdenen, hvor hun fik sin debut i den prisbelønnede Léon, i en alder af 12. Hun blev i 2004 nomineret til en Oscar, for sin rolle i filmen Closer.
I 1999 meldte Natalie Portman sig ind på Harvard Universitet for at studere psykologi, og i 2003 modtog hun sin bachelorgrad. I 2011 vandt hun Golden Globe prisen i kategorien Bedste Kvindelige Hovedrolle for filmen Black Swan, og samme år vandt hun en Oscar for bedste kvindelige hovedrolle i Black Swan.

Filmografi 

 Léon (1994)
 Developing (1995)
 Heat (1995)
 Beautiful Girls (1996)
 Everyone Says I Love You (1996)
 Mars Attacks! (1996)
 Anywhere But Here (1999)
 Star Wars Episode I: Den usynlige fjende (1999)
 Where the Heart Is (2000)
 Zoolander (2001)
 Star Wars Episode II: Klonernes angreb (2002)
 Tilbage til Cold Mountain (2003)
 Garden State (2004)
 True (2004)
 Closer (2004)
 Star Wars Episode III: Sith-fyrsternes hævn (2005)
 V for Vendetta (2006)
 Goya's Ghosts (2006)
 Mr. Magorium's Wonder Emporium (2007)
 The Other Boleyn Girl (2008)
 The Other Woman (2009)
 Hesher
 Black Swan (2010)
 Venskab med fryns (2011)
 Your highness  (2011)
 Thor (2011)
 Thor: The Dark World (2013)
 Jackie (2016)
 Annihilation (2018)
 Thor: Love and Thunder (2022)

Eksterne henvisninger 

 Natalie Portman ORG 
 

Skuespillere fra USA
Personer fra Israel
Vegetarer
Qui-Gon Jinn

Qui-Gon Jinn (92 – 32 BBY) er en person fra Star Wars-universet. Qui-Gon spilles af Liam Neeson i Star Wars Episode I: Den usynlige fjende (1999), der desuden er den eneste film hvor man møder Qui-Gon, foruden et kort klip i Star Wars Episode II: Klonernes angreb (2002) (Det er dog kun hans stemme man hører).

Optrædener

Prequel-trilogien 
Qui-Gon har gennem Den usynlige fjende Obi-Wan Kenobi som sin padawan-lærling og var selv tidligere den datidige jedimester, Grev Dookus padawan. Men efter opdagelsen af den unge Anakin Skywalker agter Qui-Gon at tage ham i træning, men Jedirådet afslår dette ønske. Qui-Gon må lade livet efter en duel mod Darth Maul, og først herefter ændrer man beslutningen om at Anakin kan gå i træning som Jedi – dog med Obi-Wan som Jedimaster. Qui-Gon Jinn er også den, der finder ud af, hvordan man bliver udødelig i en spøgelsesagtig form, hvilket Yoda fortæller i Episode III: Sith-fyrsternes hævn. Qui-Gon Jinn er meget som Anakin, men ved meget mere om, hvordan man skal opføre sig og det er grunden til at Darth Sidious ikke tager ham til den mørke side af Kraften.

Eksterne henvisninger 

 

Star Wars-personer
Jedier
Paritet (talteori)

Indenfor talteorien er et heltals paritet dets væren enten lige eller ulige.

Et tal er lige, hvis det er et multiplum af 2. Alle andre heltal er ulige. Eksempler på lige tal er −4, 8, 0 og 70. Eksempler på ulige tal er − 5, 1 og 71. Som det ses, er tallet 0 lige, fordi det er lig med 2 ganget med 0.

Sættet af lige tal kan skrives som , og mængden af ulige tal kan skrives som .

Summen eller differensen af to tal med samme paritet er lige. Produktet af to ulige tal er ulige, men produktet af to lige tal eller to tal med forskellige paritet er lige, fordi primtalsopløsningen henholdsvis ikke indeholder og indeholder 2.

I det titalssystem, vi normalt bruger, er et tals paritet det samme som dets sidste ciffers. Hvis sidste ciffer derfor er 1, 3, 5, 7 eller 9, er det ulige; i modsat fald er det lige.

Talsystemer med andre grundtal end 10 
Reglen om, at et tal er lige, hvis dets sidste ciffer lige – og altså ulige, hvis sidste ciffer er ulige – er gældende i ethvert talsystem med et lige grundtal. I særdeleshed vil et tal i det binære talsystem være ulige, hvis dets sidste ciffer er 1 og lige, hvis dets sidste ciffer er 0.

Et tal i et talsystem med et ulige grundtal er lige eller ulige afhængigt af, om summen af tallets cifre (tværsummen) er lige eller ulige.

Talteori
Matematiske begreber
Fanfiktion

Fanfiktion er historier skrevet af fans af et eksisterende franchise, baseret på aspekter af franchisets fiktive univers, herunder steder, personer, organisationer og begivenheder. Fanfiktion er blandt andet populært blandt fans af Star Wars, Ringenes Herre, Avatar: Den sidste luftbetvinger, Star Trek, Homestuck og Harry Potter.

Crossovers er fanhistorier, hvori personer fra forskellige universer skrives ind i én historie.

De fleste fankredse producerer fanfiktion i en eller anden grad. Det deles gennem blandt andet fanmagasiner (fanzines), til nutidens forums, maillister samt blog-baserede kredse som f.eks. Livejournal og Dreamwidth.

Fanfiktion skrives indenfor f.eks. TV serier, film, bøger, tegneserier, tegnefilm, pop bands m.m..

Der findes arkiver der går på tværs af fandoms, som FanFiction.net  og Archive of Our Own , sidstnævnte er dog i øjeblikket stadig på åbent beta stadie, så man kan skrive sig på en liste og efterhånden som der udvides, få tilsendt en invitation – eller man kan være heldig at få fat i en bruger der kan rekvirere en invitation.

Fiktionsskrivning
Kamino

Kamino er en planet i Star Wars-universet.

Planeten er dækket af hav og har et voldsomt vejr. Beboerne, Kamino-folket, bor i små byer, der nærmest minder om olieboreplatforme.

Kamino-folket er klonere – hvilket betyder de fremstiller kloner.

Star Wars-planeter
Stormtrooper

En stormtrooper er et erhverv i Star Wars-universet. Stormtrooperne er iklædt karakteristiske hvide dragter. De fungerer som soldater for Det Galaktiske Imperium – og i nogle tilfælde også som en form for politi.

Science fiction politi
Star Wars
Carrie Fisher

Carrie Fisher (født 21. oktober 1956 i Beverly Hills, Californien, død 27. december 2016 i Los Angeles, Californien) var en amerikansk skuespiller, komiker og forfatter. Hun var datter af Eddie Fisher og Debbie Reynolds og mor til Billie Lourd.

Hun var mest kendt for sin rolle som Prinsesse Leia i den originale Star Wars-trilogi.

Carrie gik på Beverly Hills High School og efterfølgende Central School of Speech and Drama i London, England.

Filmen Smil - vi er på er baseret på Fishers forhold til sin mor. I filmen spiller Meryl Streep den alkoholiserede tidligere filmstjerne, der er tvunget til at flytte ind hos sin mor, også en kendt skuespillerinde.

Fisher arbejdede også som manuskriptforfatter i Hollywood og blev ofte ansat til at forbedre manuskripter (manuskriptdoktor).

Carrie Fisher havde en bipolar affektiv lidelse og havde langvarigt misbrug i sit liv af alkohol og Percodan (aspirin og opiod). Hun var åben om sin bipolar lidelse og talskvinde for mental sundhed.

Film 
 Shampoo (1975)
 Star Wars Episode IV: Et nyt håb (1977)
 Star Wars Episode V: Imperiet slår igen (1980)
 The Blues Brothers (1980)
 Star Wars Episode VI: Jediridderen vender tilbage (1983)
 The 'Burbs (1989)
 Da Harry mødte Sally (When Harry Met Sally, 1989)
 Star Wars Episode VII: The Force Awakens (2015)
 Star Wars Episode VIII: The Last Jedi (2017)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Californien
Romanforfattere fra USA
Personer fra Californien
Performancekunstnere
Manuskriptforfattere fra USA
Skuespillere i Star Wars
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Adamskostume

At en mand er iført adamskostume er en eufemisme eller en spøgefuld omskrivning for at han er fuldkommen nøgen.

Hentydningen er naturligvis til Bibelens skabelsesberetning: "Adam og hans kvinde var nøgne, men de skammede sig ikke" (1 Mos 2,25).

Nøgenhed
Bibelske udtryk
Word (computer-arkitektur)

Et Word datamængde som indeholder et vist antal bits. Antallet af bits varierer fra arkitektur til arkitektur. På Intel 80486 svarer et Word til 16 bits. På 486-maskiner kan et Word inddeles i en "LSB" (least significant byte) som dækker bit 0 til 7, samt "MSB" (most significant byte) som dækker bit 8 til 15.

Se også 
 Doubleword

Digitale data
Lis Hartel

Lis Holst gift Hartel (født 14. marts 1921 Hellerup, København, død 12. februar 2009 i Fredensborg) var et af dansk ridesports første store navne. Hun huskes særligt for at kæmpe sig tilbage efter lammelse af polio i 1944 efter en graviditet til at vinde sølv i dressur på hesten Jubilee ved sommer-OL 1952 i Helsinki og ved sommer-OL 1956 i Stockholm, hvor hestesportskonkurrencerne fandt sted, mens resten af OL var henlagt til Melbourne.

Dressurkonkurrencen i 1952 var første gang ved OL, hvor en disciplin fik kvinder og mænd på den samme medaljeskammel.

Lis Hartel vandt syv danske mesterskaber i dressur: 1943, 1944, 1952, 1953, 1954, 1956 og 1959, sidste gang på den nye hest Limelight. Hun blev i 1954 uofficiel verdensmester i dressur (Første officielle verdensmesterskab fandt sted i 1966).

Hædersbevisninger 
Lis Hartel er optaget i dansk idræts Hall of Fame.
Lis Hartel blev i 1994 optaget i International Women's Sports Hall of Fame
Hun indgår i Team Danmarks sportskanon.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Team Danmarks sportskanon
Dressurryttere fra Danmark
Olympiske ryttere fra Danmark
Olympiske sølvmedaljevindere fra Danmark
Medaljevindere ved sommer-OL 1952
Medaljevindere ved sommer-OL 1956
Personer fra Hellerup
Medlemmer af dansk idræts Hall of Fame