kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
VLTJ (sang)

"VLTJ" er en sang udgivet af det danske band Tørfisk. Den er ellevte og sidste nummer på gruppens andet studiealbum Stemning fra 1985.

Historie 
Nummeret er en hyldest til Lemvigbanen (Vemb-Lemvig-Thyborøn Jernbane), som kører på bandets hjemstavn.

Sangen er skrevet og komponeret af daværende medlem af Tørfisk, Henning Toft Bro, baseret på den irsk-amerikanske folkesang "Poor Paddy Works on the Railway", kendt blandt andre fra The Dubliners (første gang udgivet på A Drop of the Hard Stuff fra 1967). Sangen og resten af albummet blev indspillet i det daværende pladestudie Light Sound i Vejle.

VLTJ er igennem årene blevet et nærmest kult-fænomen, og bandet spillede den ved over 100 koncerter om året.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Tørfisk's officielle hjemmeside

Singler fra 1985
Sange fra Danmark
Regeringen i Moskva

Regeringen i Moskva () er den højeste udøvende statslige myndighed i Moskva og ledes af Moskvas borgmester.

Medlemmerne af regeringen i Moskva er byens borgmester, viceborgmestre og ministre. Regeringen i Moskva udsteder forordninger, der underskrives af borgmesteren. Regeringen i Moskva er en juridisk person, hvis struktur og funktion er fastlagt i Moskva-loven, der er vedtaget af Moskvas byduma.

Ifølge den russiske forfatning er Moskva et selvstændigt føderalt subjekt i Den Russiske Føderation. Moskva tilhører gruppen af byer af føderal betydning.

Se også 
 Administrativ inddeling af Moskva

Eksterne links 
 Officiel hjemmeside 

Moskva
Henrik H. Lund

Henrik Hartvig Lund (født 8. september 1936 på Frederiksberg) er en dansk skuespiller, sanger og tekstforfatter.

Han har bl.a. spillet julemanden i julekalendrene Nissebanden i Grønland (1989) og Alletiders Julemand (1997), hvilket har givet ham øgenavnet "Julle". Han har også anvendt pseudonymet "L.H. Henriksen".

Sangen "Sådan en dejlig dame" med tekst af Lund kom på andenpladsen i Dansk Melodi Grand Prix 1981, og året efter kom hans sang "Når man kun er atten år" på niendepladsen.

Han er søn af forfatteren og digteren Harald H. Lund.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Rolsøgaard

Rolsøgaard eller Rolsegaard er en herregård på Mols, beliggende på det nordlige næs, der adskiller Knebel Vig fra Kaløvig. Den ligger sydvest for Vrinners og nordvest for Knebel i Rolsø Sogn, Syddjurs Kommune.

Gårdens historie går tilbage til 1328 hvor Jens Hviding ejede gården, der tidligere lå i den nu forsvundne landsby Rolse, der blev nedlagt i slutningen af 1600-tallet. 
Hovedbygningen var et trefløjet bindingsværksanlæg opført ca. 1695, men den nuværende hovedfløj er opført i røde sten, af Christian Ludvig Hansen i 1880. Sidefløjene i bindingsværk stammer fra Hans Jacobsens byggeri omkring 1695 og er ikke blevet ændret væsentligt ved de senere ombygninger, men blev gennemgribende renoveret i 1955-65. Avlsbygningerne brændte i 1922, og de nuværende avlsbygninger blev opført i 1925.

En lille sø vest for hovedbygningen udgør resterne af det oprindelige Rolsøgaards voldgrave. Gården havde i 2011 et areal på 122 hektar hvoraf de 105 ha var landbrug.

Ca. 200 meter fra Rolsøgaard ligger Rolsø Kapel.

Ejere 
 (1328) Jens Hviding
 (1448) Morten Nielsen
 (1511) Gunde Nielsen
 (1561- ) Jørgen Gundesen
 ( - ) Mikkel Nielsen Hvas
 (1576-1606) Erik Krag
 (1606-1606) Jørgen Krag
 (1606- ) Hans Skade
 (1655-1662) Vogn Hvas
 ( -1669) Kirsten Skade, gift Hvas
 (1669-1687) Jesper Vognsen
 (1687-1689) Jens Vognsen
 (1689-1691) Otto Andreas von Lindenquist
 (1691- ) Bodil Pedersdatter, gift 1) Nielsen, 2) Jacobsen
 (1693-1706) Hans Jacobsen
 (1706-1745) Joachim Gersdorff
 (1745-1757) Christian Gersdorff
 (1757-1760) Boet efter Gersdorff
 (1760-1768) Joachim Gersdorff
 (1768-1789) Thorn Thornson
 (1789-1790) Boet efter Thornson
 (1790-1807) Iver Hansen
 (1807-1811) Erik Christian Müller
 (1811-1816) Lorents Petersen
 (1816-1830) Niels Poulsen
 (1830-1832) Dorte Dinesdatter, gift Poulsen
 (1832-1844) Jens Risager Poulsen
 (1832-1878) Poul Risager Poulsen
 (1878-1906) Christian Ludvig Hansen
 (1906-1926) Poul Hansen
 (1926- ) J. Petersen
 ( -1944) Anton Ovesen
 (1944-1946) Enkefru Ovesen
 (1946- ) J. Sørensen
 (1993- ) Niels-Ole Jensen

Eksterne kilder og henvisninger 

 
 Rolsøgaard  på danskeherregaarde.dk

Herregårde i Randers Amt
Mols
Herregårde i Syddjurs Kommune
Bryony Hannah

Bryony Hannah er en Olivier Award-nomineret engelsk skuespiller.

Personlig liv 
Hun er datter af en lærer og en pensioneret Royal Navy løjtnant. Hannah kommer fra Portsmouth, og efter at have forladt skolen, arbejdede hun på en pub i Southampton. Hun blev derefter accepteret på RADA, efter at have vundet en Laurence Olivier stipendie.

I 2014 fødte Hannah sit første barn.

Filmografi

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Storbritannien
Merano

Merano (italiensk) eller Meran (tysk) er Sydtyrols næststørste by og ligger ved floden Adige (tysk Etsch), hvor Vinschgau, Passeier- og Etschdalen mødes. Af byens 35 100 indbyggere (2004) er 52 % tysktalende og 48 % italiensktalende.

Byen er bedst kendt for sine mange kurbade. 

Kun et par kilometer fra Meran ligger slottet Tirol, der har givet navn til regionen og var stamlen til de første grever i Tyrol.
Indtil 1420 var Meran residensbyen for greverne i Tirol, og forblev officielt Tyrols hovedstad indtil 1848, selv efter at Innsbruck havde taget over som residensby.

Eksterne links 

 
 Meran.eu, Turistbureauet i Meran

 
Sydtyrol
Behaviour (album)

Behaviour er det fjerde album af det engelske band Pet Shop Boys. Albummet blev udgivet i 1990.

Sange 

Album fra 1990
Pet Shop Boys
Krempdorf

Krempdorf er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Horst-Herzhorn under Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Krempdorf ligger omkring fire kilometer nordøst for Glückstadt og to kilometer vest for Krempe. Vandløbet Kremper Au løber gennem kommunen. Mod vest går Bundesstraße B413 fra Elmshorn mod Brunsbüttel.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Gravplads

En gravplads er en fællesbetegnelse for steder, hvor døde bliver begravet.

Gravpladser kendes især fra hedensk og forhistorisk tid, og graven dannes af en grube i jorden.

Oprindelig var de ofte overdækket med en lav høj, hvilket kendes i Danmark og i det hele i Norden. I jernalderen var disse jordhøje særligt fremherskende, men for de følgende århundrederne er de udslettede, så der ganske sjældent er noget over jordfladen. Fra førromersk tid kendes gravhøj af omkring 1/3 meters højde og 5—8 meters tværmål, hvor graven lægges på jordoverfladen eller kun nedsænkes lidt i undergrunden. Denne type små høje ligger ofte flere sammen. Fra romersk jernalder og senere tid findes gravpladser med op til 100 grave i samme område. Fra oldtidens sidste århundreder kendes atter pladser med talrige små høje.

I de ældre tider anvendtes høje af større eller mindre omfang som dække over det fælles gravkammer (jættestue, gravkiste) eller enkeltgraven. I den yngre bronzealder nedsatte man ofte brændtbensgrave i større tal i høje fra ældre tid, og en lignende brug af ældre tiders høje kendes også fra alle de følgende perioder, ligesom der helt til oldtidens slutning byggedes store høje. Undtagelsesvis findes gravpladser uden kendelig jordhøj allerede fra den yngre stenalder. I Centraleuropa er gravpladser fra stenalderen og senere ret almindelige. I Tyskland findes der grave, der ligger rækkevis, mens der ikke er nogen egentlig orden på danske gravpladser. Typisk har gravpladser kun grave fra en enkelt af de større tidsperioder, gerne i et spænd på 2-300 år. De enkelte graves anlæg og udstyr kan derimod være skiftende, som også ligbrænding skifter med ubrændt gravlægning, omend dette er almindeligst. Der kendes pladser, som synes anvendt af en overklasse, andre for den jævneste befolkning.

Blandt de mest berømte forhistoriske gravpladser i Danmark er Lindholm Høje ved Nørresundby. Den stammer fra jernalder og vikingetiden. Her er mange hundrede grave og skibssætninger.

Kirkegårde er kristne gravpladser, der er tilknyttet en kirke. De dækker alle grene af kristendommen.

Jødiske gravpladser minder om kristne, men er forbeholdt jøder, og gravene nedlægges aldrig.

Muslimske gravpladser minder om de kristne, men er forbeholdt muslimer. I Danmark findes den muslimske gravplads i Brøndby og den muslimske gravplads i Roskilde.

Religionsfri gravpladser er oprettet for ateister. De kan godt ligge på en kirkegård, men har ingen religiøse symboler. I Danmark findes religionsfri gravpladser på Vestre Kirkegård og Bispebjerg Kirkegård.

Pladsproblemer i storbyer har sommetider givet anledning til utraditionelle arrangementer. Brookwood Kirkegård blev grundlagt udenfor London i 1852 af London Necropolis Company, der også oprettede jernbanen London Necropolis Railway, der transporterede de dødes kister sammen med de sørgende efterladte fra Londons centrum til kirkegården, og de sidstnævnte tilbage igen efter begravelsen.

Se også 
 Nordisk før-kristen begravelse
 Kirkegård
 Jættestue
 Gravhøj
 Gravkiste

Referencer

Kilde 
  bind 10, side 74, skrevet af Museumsinspektør Hans Kjær

Begravelsespladser
Balthazar Lange

Balthazar Conrad Lange (født 25. marts 1854 i Asker, død 13. september 1937 i Oslo) var en norsk arkitekt.

Lange startede sit arbejdsliv efter at være gået ud af realskolen i Arendal i 1869 med at være assistent i et år hos arkitekten Nestor Thomassen. Han gik derefter i lære som murer, før han i efteråret 1879 tog til Oslo, hvor han blev elev hos arkitekten Jacob Wilhelm Nordan og elev på Den kongelige tegneskole (Tegneskolen) i tre år indtil 1873. I 1873 stiftede han sammen med otte andre Norsk arkitektforening. På trods af det nationale navn kom foreningen imidlertid kun til at bestå af de ni medlemmer i de to år den eksisterede indtil 1875. Lange selv fik et såkaldt håndværksstipendium efter studietiden for at fuldføre sin uddannelse som arkitekt på Polytechnische Institut i Hannover i 1875-1877.

Efter at Lange kom tilbage til Oslo arbejdede han som assistent hos arkitekten August Tidemand i to år og derefter hos stadskonduktør Georg Andreas Bull. Fra 1878 til 1881 var han arkitekt hos statsbanernes anlægskontor, hvor han blandt andet stod for stationsbygninger i Østfold og Vestfold samt Porsgrunn Station. Blandt hans større arbejder som jernbanearkitekt var Trondheim Station, Larvik Station (der har en spejlvendt tvilling i den gamle Tønsberg Station) og en station i Bergen på Vossebanen, der nu er revet ned. Disse stationer er i tegl, mens Sandefjord Station fra 1881 er i træ. Stationsbygninger i træ bygger i stor grad Peter Andreas Blix' typetegninger for stationer.

Lange tegnede også flere bygninger i Arendal, idet han var gift med Elise Kløcker, der tilhørte byens borgerskab. Han tegnede blandt andet en ny bankbygning til Arendals Sparebank, der imidlertid aldrig blev opført, da banken gik konkurs i 1886.

Lange blev bygningsinspektør hos stadsarkitekten i Oslo, og i 1898 blev han ny stadsarkitekt, hvilket han forblev indtil han gik af med pension i 1920.

Andre arbejder 
 Aspedammen Station (1879)
 Uranienborg kirke (1880)
 Stationsbygning, Sem Station (1881)
 Holmenkollen sanatorium (nu Scandic Holmenkollen Park) (1894)
 Foss videregående skole (1899)
 Bækkegatens politistasjon (senere Grønland politistasjon, nu Interkulturelt Museum), Tøyenbekken 1-5 (1900–02)
 Majorstuen skole (1906)
 Ombygning af Uranienborg skole (1913)
 Sagene Brandstation (1913)
 Hegdehaugen skole (1916)
 Ila skole (1916)

Noter

Eksterne henvisninger 
 Balthazar Conrad Lange – Geir Tandberg Steigan
 Balthazar Lange – SNL fra Norsk biografisk leksikon

Arkitekter fra Norge
Neuendorf bei Elmshorn

Neuendorf bei Elmshorn er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Horst-Herzhorn under Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Neuendorf ligger omkring seks kilometer vest for Elmshorn ved vandløbet Krückau der danner kommunens sydgrænse, og som mod sydvest løber ud i Elben. Neuendorf er den sydligste kommune i Kreis Steinburg.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Sekundærrute 167

Sekundærrute 167 er en rutenummereret landevej på Fyn.

Landevejen strækker sig fra Odense S til Svendborg.

Rute 167 har en længde på ca. 44 km.

Kilder 

167
Eiker

Eiker, også Eikerbygda eller Eikerbygdene, er et landskap i Buskerud fylke i Norge og et fællesnavn på kommunerne Nedre og Øvre Eiker. En person fra Eiker kaldes eikværing. Denne betegnelse bruges også om dialekten her, som er typisk østlandsk med nogle specielle indslag.

De vestlige dele af Eikers bjerggrund blev dannet i prækambrium (altså fra 700 millioner år tilbage helt frem til 4,5 millioner år siden) Dermed er grundfjeldet blandt det ældste som findes i Norge, og består hovedsageligt af gneis. I kambrium blev Eiker dækket af vand, som varede gennem de næste perioder ordovicium og silur. Søen var da ikke dybere end 100-130 meter. Der er fundet mange fossiler, specielt af trilobitter og snegle.

Landskabet består til dels af den frodige Eikerdalen, som strækker sig fra Modum i nord til Drammen i øst. Gennem dalen løber Drammenselva. I områderne på hver side af den østlige del af dalen findes rige forekomster af orkideer. Mod syd løber Eikernvassdraget, som domineres af de sammenhængende søer Eikern og Fiskumvannet. På begge sider af den dybe og lange Eikern stiger skovklædte højder op til omkring 700 moh. Fiskumvannet er, i modsætning til Eikern, lavvandet. Området omkring deltaet hvor floden Dørja løber ud i Fiskumvannet, er et beskyttet fuglereservat.

Der findes bevis for at mennesker har levet her siden 8000 f. Kr. Tidlig i vikingetiden var Eiker den vestlige del af kongeriget Vingulmark. Noget senere blev det en del af kongeriget Vestfold.

Oprindelsen til navnet Eiker er usikker. Både Øvre og Nedre Eiker har egeblade i kommunevåbnene, men navnet kan lige så godt have ophav i gamle variationer af ordet åker, mark.

Eiker var tidligere en selvstændig kommune i Buskerud fylke, oprettet som Eger formandskabsdistrikt i 1837.

I 1843 blev en ubeboet del af Eger overført til Skoger formandskabsdistrikt, som samtidig blev en del af Larvik og Jarlsberg amt (Vestfold).

1. juli 1885 blev Eiker kommune delt i Øvre Eiker og Nedre Eiker. Eiker havde ved delingen 11.531 indbyggere.

Se også 
 Øvre Eiker
 Nedre Eiker

Eksterne henvisninger 

 eikerbygda.no 
 Øvre Eiker kommunes websted 
 Nedre Eiker kommunes websted 

Buskerud fylke
Landskap i Norge
Øvre Eiker
Nedre Eiker
Vingulmark

Vingulmark (norrønt Vingulmǫrk) var det gamle navn på et småkongedømme og senere jarledømme i norrøn tid og i middelalderen i området rundt om Oslofjorden. Vingulmark var et af de tre (fire) fylker under Borgartingsloven som til sammen udgjorde det gamle landskap Viken. I dag er navnet Vingulmark ikke i brug. Det gamle Vingulmark omfattede nutidens Østfold, Follo, Oslo, Asker, Bærum, Røyken og Hurum, og en periode også Eiker og Lier, som ellers hørte til Vestfold. Ved inddelingen af landet i sysler blev Vingulmark delt i Oslosyssel og Borgarsyssel.

Første led i navnet, Vingul, er noget usikkert. Det kan være et ældre navn for den inderste del af Oslofjorden fra før vikingetiden af ukendt indhold, eller det kan ha sammenhæng med «vingle» i betydningen «svinge», «bøye ustøt». Navnets oprindelige mening kan have været ment i overført betydning, på norrønt har vingul betydningen en hests fallos. Stednavnet kan da pege tilbage på hvad landskabet lignet på, eksempelvis den del af Oslofjorden.

Sidste led i navnet, mark eller mork, havde også fra gammel norrøn tid (tidlig jernalder) betydningen grænse, mærke som grænseområde mellem bygder. Antagelig var det adskillelsen af de to dele af det landskab som i dag kaldes Østfold.

Snorre Sturlason skriver i Heimskringla at Harald Hårfagre arvede blandt andet Vingulmark efter sin far Halvdan Svarte, som han forsvarede ved at bekæmpe kong Gandalv, som tidligere havde haft det halve af Vingulmark, og hans søn Hake.

Nogle af de kendte småkonger i Vingulmark er:
 Gudrød Veidekonge, fik det halve Vingulmark i medgift.
 Alvgeir
 Gandalv Alvgeirsson
 Halvdan Svarte, søn af Gudrød Veidekonge og far til Harald Hårfagre.
 Olav Haraldsson Geirstadalf, søn af Harald Hårfagre.
 Tryggve Olavsson, søn af Olav Haraldsson Geirstadalf, sønnesøn af Harald Hårfagre og far til Olav Tryggvason.
 Harald Grenske, far til Olav Haraldsson den hellige, brændt ihjel af Sigrid Storråde.

Efter Harald Grenske er det næppe rimeligt at snakke om Vingulmark som et småkongedømme. Snorre nævner at Håkon jarls søn Eirik Håkonsson fik Vingulmark som jarldømme.

Eksterne kilder og henvisninger 

Norge i middelalderen
Landskap i Norge
Oslofjorden
Bengtsfors kommunblock

Bengtsfors kommuneblok var en  kommuneblok i det daværende Älvsborgs län (nu i Västra Götalands län). Kommuneblokken blev oprettet i 1964 og nedlagt i 1977.

Som en forberedelse til kommunalreformen i 1971 blev Sveriges daværende 1.006 kommuner grupperede i 282 kommuneblokke med virkning fra 1. januar 1964.

Bengtsfors kommuneblok bestod af de nuværende kommuner Dals-Eds kommun og Bengtsfors kommun.

De fleste kommuneblokke blev nedlagte ved udgangen af 1973, men Bengtsfors kommuneblok bestod frem til udgangen af 1977. 

Kommuner i Västra Götalands län
Kommuneblokke i Sverige
Gislaveds kommunblock

Gislaveds kommuneblok var en  kommuneblok i Jönköpings län i Småland. Kommuneblokken blev oprettet i 1964 og nedlagt i 1974.

Som en forberedelse til kommunalreformen i 1971 blev Sveriges daværende 1006 kommuner grupperede i 282 kommuneblokke med virkning fra 1. januar 1964.

Gislaveds kommuneblok bestod af den nuværende Gislaveds kommun. 
Blokken blev nedlagt, da Anderstorp, Burseryd, Reftele, Södra Mo, respektive Villstad, samt en del af  (fastlandsdelen af Bolmsö) blev indlemmet i  Gislaveds Kommune. 

Tidligere kommuner i Jönköpings län
Kommuneblokke i Sverige
Sampling

Sampling er engelsk og betyder bl.a. dét at udføre stikprøver eller diskretisering. Sampling har flere specialiseringer:
 Sampling (statistik)
 Sampling (signalbehandling)

Se også
 Sample
Gnosjö kommunblock

Gnosjö kommuneblok var en kommuneblok i Jönköpings län i Småland. Kommuneblokken blev oprettet i 1964 og nedlagt i 1974.

Som en forberedelse til kommunalreformen i 1971 blev Sveriges daværende 1006 kommuner grupperede i 282 kommuneblokke med virkning fra 1. januar 1964.

Gislaveds kommuneblok bestod af den nuværende Gnosjö kommun. 
Blokken blev nedlagt i 1974.

Tidligere kommuner i Jönköpings län
Kommuneblokke i Sverige
Peter Andreas Blix

Peter Andreas Blix (født 4. november 1831 i Frederiksvern (Stavern), død 31. januar 1901 i Vik) var en norsk arkitekt og ingeniør. Han er blandt andet kendt for at have tegnet en række jernbanestationer.

Karriere 
Blix blev uddannet i Hannover og Karlsruhe i Tyskland i perioden 1851-1855. I 1856-1863 arbejdede han i Kanalvæsenet med udbygninger af kanaler og elve, herunder bygninger i tilknytning til dem. Senere slog han sig ned i Bergen og blev efterhånden selvstændig arkitekt. Her arbejdede han blandt andet med restaureringen af Bergen Domkirke. Desuden tegnede han en række villaer i Bergen, herunder Moldegaard villa i Os kommune.

Blix arbejdede som jernbanearkitekt fra 1873 til 1877, hvor han tegnede stationsbygninger til Jærbanen, Dovrebanen, Meråkerbanen, Rørosbanen og Østfoldbanens Vestre Linje. Blandt hans mest kendte stationsbygninger er bystationerne i tegl på sidstnævnte bane, det vil sige Moss, Fredrikstad, Sarpsborg og Halden. Mens han arbejdede med dette, opstod der konflikt, der endte med at han gik af. En række af Blix' stationsbygninger blev derfor fuldført under han efterfølger Balthazar Lange, der også videreudviklede nogle af stationstyperne.

Blix var en aktiv bidragsyder til Fortidsminneforeningen, hvor han blandt andet bidrog med midler til at købe middelalderkirken i Moster. I 1890'erne arbejdede han med genskabelsen af Akershus slot og fæstning. Han spillede desuden en central rolle ved restaureringen af Hopperstad stavkirke og Hove kirke i Vik i Sogn og Fjordane. Efter sin død blev han gravlagt i Hove kirke.

I 1874 tog Blix initiativet til stiftelsen af Den norske ingeniør- og arkitektforening, der i dag er videreført i Tekna.

21. januar 1896 blev han udnævnt til ridder af 1. klasse af Sankt Olavs Orden af kong Oscar 2. "for fortjenstfuld kunstnerisk virksomhed".

Blix var også en habil akvarelmaler og malede flere scener fra Oslos bymiljø.

Noter

Litteratur 
 Losnegård, Gaute og Losnegård, Rolf: Peter Andreas Blix i strid for vern og vekst, Førde og Leikanger 2001,

Eksterne henvisninger 
 NRK fylkesleksikon om P. A. Blix
 Artemisia.no om P. A. Blix
 Peter Blix – et hundreårsminne

Arkitekter fra Norge
Riddere af 1. klasse af Sankt Olavs Orden
Ingeniører fra Norge
Abdul Sattar Edhi

Abdul Sattar Edhi (urdu: عبد الستار ایدھی, gujarati: અબ્દુલ સત્તાર ઇદી, også kaldet Edhi (født 29. februar 1928 i Bantva i Bantva Manavadar, død 8. juli 2016 i Karachi i Pakistan) var en pakistansk filantrop. Han var leder af Edhi Foundation, som blandt andet driver verdens største frivillige ambulancetjeneste. Også kendt som Pakistans »Fader Teresa«. Modtager af en lang række af internationale udmærkelser og priser.

Referencer 

Personer fra Pakistan
Filantroper
Personer fra Karachi
Svømning under sommer-OL 2016

Svømning under Sommer-OL 2016 fandt sted i Olympic Aquatics Stadium i perioden 6. august – 13. august 2016 og ved Fort Copacabana for konkurrencen vedrørende svømning i åben vand den 16. august 2016.

Medaljer

Konkurrencer 
Konkurrencen bestod i alt af 34 discipliner (17 for både damer og herrer), inklusiv de to 10 km Maraton i åben vand. Følgende discipliner blev gennemført i det 50 meter lange olympiske bassin:
 Fri: 50 m, 100 m, 200 m, 400 m, 800 m (damer) og 1500 m (herrer);
 Ryg: 100 m og 200 m;
 Bryst: 100 m og 200 m;
 Butterfly: 100 m og 200 m;
 Individuel Medley: 200 m og 400 m;
 Holdkap: 4×100 m fri, 4×200 m fri; 4×100 m medley
 Maraton: 10 km

Tidsplan 
Svømning i bassin blev gennemført i to segmenter. Om eftermiddagen blev de indledende heats svømmet mens semifinaler og finaler blev svømmet om aftenen.

E = Eftermiddag, A = Aften

Resultater

Herrer

Damer 

 Svømmere der kun deltog i indledende heats og modtog medaljer.

Referencer