kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Solæg

Solæg er en sønderjysk egnsret, som også kendes fra De Frisiske Øer . I Tyskland er samme ret kendt som Solei hvoraf det danske navn er afledt (Sole = saltlage, Ei = æg). Solæg kan anvendes som let mellemmåltid eller forret.

Æggene koges længe (15-20 minutter) med løgskaller hvorved skallen får dekorative brune farver, og blommen bliver grøn eller mørk. Æggene trilles dernæst, således at skallen revner, og anbringes herefter i en stærk saltlage i 2-3 dage. 

Kort før servering pilles æggene; de deles på langs og den halve æggeblomme pilles op. Hullet i hviden fyldes med stærk sennep, chili, eddike samt olie og den halve blomme lægges over med rundingen opad.

Solæg serveres normalt med en snaps eller en Gammel Dansk.

Sydfynsk variant 

På sydfyn tilføjes "sylte-lagen" adskilligt andet, bl.a rødkål/rødbede for at farven kan få den rette blålige glød. 

Ved spisning tilføjes en dressing, der består udover eddike og den stærke sennep også af (oliven-)olie og krydderier (salt- og peber varianter)
Snapsen er som regel en tempereret Porsesnaps. 

Bemærk, at jo længere tid æggene har ligget i lagen, desto mere fantastisk bliver æggeblommen, når man piller ægget. 

Når ægget skæres over, skal man bruge en meget skarp kniv! 

Hvis ægget er velmodnet, kan blommen godt være grå-blå eller grøn-sort. 
Det sætter kendere stor pris på.

Det sydfynske solægsritual 
Før start blæses i det gamle byhorn fra landsbyen på Sydfyn (det en slags middelalderens vuvuzela) som kalder til samling og orden. Foran hver gæst er der (mindst) et halvt æg med blomme. 

Dernæst udsiger solæg-oldermanden de sammenfattende ord om solens betydning gennem århundrederne – og ikke for mindst liv og død som symboler for ægget. 

Imens forbereder hver deltager sig ved at tage blommen ud af det halve æg og fylde dressingen i. Så lægges den blå/grå æggeblomme omvendt på som låg. 

Selskabet indtager dernæst dette solæg synkront – det er en social spise – og man siger Skål! inden denne godbid føres indenbords, for fra indtagelsen af denne krydrede ret og indtil snapsen er der ikke meget tid til at råbe skål.

Andre landes variationer 
Solæg må ikke forveksles med engelske pickled eggs (syltede æg) da disse ikke er kogt så længe og dertil er blevet pillet, inden de bliver lagt i lage og efterfølgende serveret udelte med salt på toppen.

Se også 
 Tusindårsæg
 Teæg

Ægretter
Mad fra Danmark
Mad fra Tyskland
Egnsretter, mad- og drikkevarer fra Sønderjylland (på tværs af landegrænser)
Gammel Dansk

Gammel Dansk er en dansk Bitter
med en kraftig og lang bitter smag. Gammel Dansk, som især anvendes som morgenbitter, fremstilles af Arcus-Gruppen.

De Danske Spritfabrikker i Roskilde begyndte at producere Gammel Dansk i 1964. Produktionen stoppede i 1994 i Roskilde, hvor den blev flyttet til Spritfabrikken i Aalborg. Siden 2015 er Gammel Dansk blevet produceret i Norge.

Der medgår et tital forskellige urter ved fremstilling af Gammel Dansk, hvor iblandt røn træder frem.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gammel Dansk officielle hjemmeside

Bittere
Dansk kultur
Snapse
Etableret i 1964
AH

AH er en forkortelse for anno Hegirae (= i hidjraens år). AH (el. H) skrives efter årstallet i den islamiske kalender. 

Tidsangivelsen blev indført af Umar Ibn al-Khattab i år 638, år 17 AH, dvs. 16 år efter Muhammeds rejse fra Mekka til Medina i år 622.

Tid
Islam
Nero AG

Nero AG er et tysk softwarefirma, mest kendt for programmet Nero Burning ROM, som er et program til at brænde CD'er og DVD'er. Nero AG har hovedkvarter i Karlsbad-Ittersbach i Tyskland.

Softwarevirksomheder fra Tyskland
Karlsruhe
Nic. Blædel

Nicolai Gottlieb Blædel (17. april 1882 i Tårnby – 1. december 1943 i København) var en dansk journalist, redaktør og modstandsmand, far til Leif Blædel og farfar til Sara Blædel.

Liv og karriere 
Nis Blædel var søn af landmanden, senere handelsfuldmægtig, Johannes Dons Blædel (1849–1936) og hans hustru Augusta Langkilde (1858–1949). Han blev gift den 27. september 1907 i København med cand. phil. Inger Marie Velschou(1887-1979).

Blædel var cand. theol., men blev under studiet ateist og blev derfor aldrig præst. Udgav bogen Født af Jomfru Maria (1910). Nic. Blædel delte navn med sin farfar. For at undgå forveksling kaldte han sig fra 1915 konsekvent for Nic. Blædel.

Blædel var lærer ved Københavns skolevæsen fra 1906 til 1917 og derefter journalist og redaktør ved forskellige blade og aviser, herunder udenrigsredaktør ved Politiken fra 1917 til 1927 og ved Dagens Nyheder fra 1927 til 1934. I 1934 blev Blædel ansat som udenrigspolitisk redaktør ved Berlingske Tidende. Her blev han især kendt for sin afstandtagen fra nazismen. Dagen efter den tyske invasion af Danmark den 9. april 1940 blev Blædel afskediget fra Berlingske Tidende på tysk forlangende.

Under krigen stiftede Blædel i 1942 det illegale blad Dansk Tidende. Han blev arresteret af det tyske politi under massearrestationerne den 29. august 1943, men blev løsladt kort efter på grund af sygdom. Som den første dansker fik Blædel i 1941 en opfordring til at flygte til London fra den engelske regering. Det blev tilbudt at hente ham med en ubåd, men han afslog af frygt for repressalier overfor datteren, som opholdt sig i Paris i det besatte Frankrig.

I 1945 udkom Blædels bog "Forbrydelse og Dumhed" om den politiske optakt til 2. Verdenskrig.
 
Han er begravet på Holmens Kirkegård.

Bibliografi 
Udvalg
 Født af Jomfru Maria, 1910
 Verdenspolitisk Aarbog, 1928
 Verdenspolitisk Aarbog, 1929
 Hvad kan det nytte? Et Slagord, 1929
 Er vor sydgrænse truet, Berlingske Forlag, 1935
 Storpolitik, 1937
 Storpolitik, 1938
 Storpolitik, 1939
 Forbrydelse og Dumhed, udgivet efter hans død i 1945

Litteratur 
 Gerhardt Eriksen,  Nic. Blædel : en biografi om journalisten og dagbladsredaktøren, der vaccinerede danskerne mod nazismen, Spektrum, 1994. .

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Journalister fra Danmark
Teologer fra Danmark
Redaktører fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Debattører fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Journalister ved Berlingske
Medlemmer af Frit Danmark
Nicolai Gottlieb Blædel

Nicolai Gottlieb Blædel (født 26. december 1816 i Stubbekøbing, død 15. juli 1879) var en dansk præst. Han var søn af senere sognepræst i Assens, konsistorialassesor Werner Ludvig Blædel (1783-1862) og hustru Anna Elisabeth Dons (1785-1855). I 1844 blev han gift med sin kusine Henriette Dons (1814-1879), datter af forfatteren Poul Dons. 

Blædel blev dimitteret fra Odense Katedralskole i 1836 og cand.theol. i 1841 fra Københavns Universitet. Han var 1842-44 huslærer på Ryegaard ved Roskilde. Herefter underviste han 1844-49 privat i København. 1849 blev han præst ved Almindeligt Hospital og Abel Cathrines Stiftelse, og hans vedholdende og utrættelige arbejde på Almindeligt Hospital under koleraepidemien i København 1853 gjorde ham berømt i datiden. 1853 blev Blædel kapellan ved Garnisonskirken og var sognepræst sammesteds fra 1859 til sin død.

Han var en stærkt engagerende og meget populær prædikant med en stor, trofast menighed. Han havde evnen til at levendegøre kristendommen for sin menighed, og var afgørende for troens blomstring hos mange af sine tilhængere , blandt andre filantropen Regitze Barner. Ved siden af sin præstegernening var han bredt og energisk engageret i kirkeligt arbejde, blandt andet som leder af en række meget velbesøgte bibellæsninger og som foredragsholder for de teologiske kandidater. 

Blædel tilhørte i overvejende grad Folkekirkens højkirkelige strømning og havde en god forståelse med biskopperne Mynster og Martensen. Som dem stillede han sig kritisk overfor den fremspirende grundtvigianisme, som han flere gange var ude i konflikt med, ikke mindst i skikkelse af den kendte grundtvigianske præst Peter Andreas Fenger. Blædels kirkelige arbejde beredte grunden for Indre Mission, som endnu ikke havde slået rod i København på daværende tidspunkt.

Ved Københavns Universitets 500-års jubilæum i 1879 blev Blædel udnævnt til dr.theol.

Han var forfatter til blandt andet novellen Grevskabet Skovgaarde (1839, udgivet under pseudonymet Otto Werner),Prædikener paa Kirkeaarets Søn- og Festdage (1864), Udvidet Konfirmationsundervisning eller evangelisk-luthersk Kirkelære (1876) samt stridsskrifterne Grundtvigianismen og den danske Folkekirke og Grundtvigianismens Katekismus (begge 1873).

Han blev begravet på Garnisons Kirkegård.

Blædels sønnesøn af samme navn gik under navnet Nic. Blædel.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Præster fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Stubbekøbing
Studenter fra Odense Katedralskole
Myndighed

Den grundlæggende betydning af en myndighed eller autoritet (anglicisme) er retten (beføjelse eller bemyndigelse) til at beslutte eller handle med betydning for andre.

Ordet myndighed er afledt af myndig, der igen kommer fra middelnedertysk 'mundich', af oldhøjtysk munt 'hånd, beskyttelse, formynderskab', beslægtet med latin manus 'hånd'. Udtryk som 'en kærlig hånd', 'en fast hånd', og – i ældre sprog 'under hånd og værge' – angiver relationen mellem to personer, hvor den myndige part, myndighed (person), har evne og vilje til at beskytte den anden. Hvis den samfundsmæssig organisation omfatter ikke blot en stat, men en retsstat, vil den svage part kunne disponere mere frit end i et patriarkat, hvor magtudøvelsen ligger hos faderen som familiens eller klanens overhoved.. Dette skyldes, at retsstatens myndighed (institution) er forpligtet til at yde retssikkerhed, navnlig de grundlovssikrede, individuelle frihedsrettigheder.

Samspillet mellem personlig og institutionel myndighed bliver eksemplificeret af et bibelcitat:
 Og de blev slået af forundring over hans lære; for han lærte dem som en, der har myndighed, og ikke som de skriftkloge.
De skriftkloge var dem, der havde institutionel myndighed.

Samspillet mellem stat og patriarkat er analyseret af den tyske sociolog Max Weber. Det formidles under emnet bureaukrati, men mere dækkende under betegnelserne patrimonialisme og neo-patrimonialisme.

 Myndighed (person) – en person, der har magt til at agere og beslutte for andre
 Myndighedsalder – en betegnelse for den alder en person skal have, for at kunne disponere med retlig gyldighed
 Myndighed (institution) – en organisatorisk enhed, der kan træffe beslutninger inden for den givne institution; f.eks. i foreninger, virksomheder eller det offentlige.
 Offentlig myndighed – en organisation, der på samfundets vegne kan agere indenfor et givet område, et myndighedsområde.

Milgram-eksperimentet 

Tendensen til at adlyde en myndighed virker nærmest integreret i samfundet: Milgram-eksperimentet viste at over 60% af udvalgte amerikanere udviste villighed til at torturere en person, betinget at de fik en ordre fra en passende myndighed.

Se også 
 Øvrighed
 Myndighed (institution)
 Autorisation
 Offentlighed
 Stanford-fængselseksperimentet

Litteratur om myndighed 

 Nielsen, Carsten Fogh (2021): Personlig myndighed og professionel fagudøvelse. I K. K. B. Dahl (red.), Professionspsykologi  (s. 389-414). Aarhus Universitetsforlag.

Referencer 

Samfund
Statskundskab
Jura
Retsvæsen
Retsvidenskab
Transcendentale jeg

Det transcendentale jeg er postuleret af Immanuel Kant i hovedværket Kritik af den rene fornuft, som et jeg, der er hævet over anskuelsesformerne tid og rum. Det transcendentale jeg skaber kontinuitet mellem de enkelte bevidsthedsoplevelser.

Eksterne henvisninger 
Tysk udgave af Kritik der reinen Vernunft

Filosofi
Ikke-egologi

Ikke-egologisk er et begreb, der knyttes til visse filosofiske bevidsthedsteorier. En ikke-egologisk teori forsvares f.eks. af den tidlige Sartre, der distancerer sig fra Kant og Husserls forståelse af det transcendentale jeg. En Ikke-egologisk bevidsthedsteori vil typisk hævde, at det ikke er alle bevidsthedsakter, der besidder et jeg.

Litteraturhenvisninger 
 Sartre: Conscience de soi et connaissance de soi 
 Sartre: La Transcendance de l'ego 
 (Dansk) Ego'ets transcendens : skitse til en fænomenologisk beskrivelse, 

Filosofi
Theo

Theo er et drengenavn / mandsnavn, muligvis en kort form af Theodor, der betyder Guds gave. Navnet kan også staves uden H, altså Teo. Fordelingen pr 21. juni 2006 iflg Danmarks Statistik er 165 Theo'er og 15 Teo'er.

Staveformen med H er almindelig i engelsksprogede lande.

Tilsvarende findes pigenavnene Thea og Tea, hvoraf Thea er det mest anvendte i Danmark.

Kendte faktiske og fiktive personer med navnet Theo
Theo van Gogh, instruktør
Theo Huxtable, søn i TV-serien Cosby & Co. fra 1996-2000 (CBS Television)

Drengenavne
Uqbar

Uqbar er et udokumenteret sted eller land. Gåden om det udforskes i Jorge Luis Borges' novelle Tlön, Uqbar, Orbis Tertius udgivet i Ficciones fra 1989, der udkom på dansk i 1998 som Fiktioner.

Fiktion

ru:Укбар
Josef Parnas

Josef Parnas (født 24. april 1950) er en professor i psykiatri på Københavns Universitet samt overlæge ved Hvidovre Hospitals psykiatriske afdeling. Parnas blev cand.med. i 1974 og dr.med. i 1986 ved Københavs Universitet. I de senere år har han været medstifter og seniorforsker ved Danmarks Grundforskningsfondens Center for Subjektivitetsforskning ved Københavns Universitet.

Parnas er igennem mange år engageret i skizofreniforskning mhp. risikofaktorer, sygdomsudviklingsmønstre, genetiske forhold og neuropsykologiske forhold. I de senere år har Parnas været særlig aktiv i psykopatologisk forskning med anvendelse af fænomenologiske og andre filosofiske ressourcer.
Parnas har ca. 150 originale internationale publikationer, er medforfatter og medredaktør på adskillige psykiatriske og filosofiske monografier.

Samarbejdsnetværk omfatter flere amerikanske og europæiske universiteter.

Eksterne henvisninger 
 CV

Psykiatere fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Sonningprisen

Sonningprisen er Danmarks største kulturpris og uddeles i henhold til Sonning-Fondens bestemmelser.

Prisen er testamentarisk stiftet af redaktør og forfatter Carl Johan Sonning (1879-1937). Fundatsen for prisen er fra 19. april 1949 og blev ændret 21. januar 1974, hvor det bestemtes at prisen skulle være på mindst 100.000 kr. til uddeling mindst hvert andet år. Prisen er for øjeblikket på 1 mio. kr. og uddeles så vidt muligt på C. J. Sonnings fødselsdag den 19. april ved en festlighed i Festsalen på Københavns Universitet.

Sonningprisen tildeles en mand eller kvinde, der skønnes at have udført et "fortjenstfuldt arbejde til gavn for den europæiske kultur". 

Forslag til modtagere af Sonningprisen kan fremsættes af europæiske universiteter. Prisvinderen udpeges af en komité på Københavns Universitet, hvis rektor er formand.

Prismodtagere
kilde: liste af sonningprisens prismodtagere fra Københavns Universitet.

1950'erne 
 1950: Sir Winston Churchill, statsmand, England (ekstraordinær pris)
 1959: Albert Schweitzer, teolog og filosof, Tyskland

1960'erne 
 1960: Bertrand Russell, filosof, England 
 1961: Niels Bohr, fysiker, Danmark 
 1962: Alvar Aalto, arkitekt, Finland 
 1963: Karl Barth, teolog, Schweiz 
 1964: Dominique Pire, teolog, Belgien 
 1965: Richard von Coudenhove-Kalergi, forfatter og statsmand, Østrig 
 1966: Sir Laurence Olivier, skuespiller, England 
 1967: Willem Visser 't Hooft, teolog, Holland 
 1968: Arthur Koestler, forfatter, Ungarn 
 1969: Halldór Laxness, forfatter, Island

1970'erne 
 1970: Max Tau, forfatter, Tyskland 
 1971: Danilo Dolci, socialarbejder, Italien 
 1973: Karl Popper, filosof, Østrig 
 1975: Hannah Arendt, politisk teoretiker, Tyskland 
 1977: Arne Næss, filosof, Norge 
 1979: Hermann Gmeiner, stifter af SOS Børnebyerne, Østrig

1980'erne 
 1981: Dario Fo, teatermand, Italien 
 1983: Simone de Beauvoir, forfatter, Frankrig 
 1985: William Heinesen, forfatter, Færøerne 
 1987: Jürgen Habermas, filosof og sociolog, Tyskland 
 1989: Ingmar Bergman, filmskaber og teatermand, Sverige

1990'erne 
 1991: Václav Havel, forfatter og statsmand, Tjekkiet 
 1994: Krzysztof Kieslowski, filminstruktør, Polen 
 1996: Günter Grass, forfatter og billedkunstner, Tyskland 
 1998: Jørn Utzon, arkitekt, Danmark

2000'erne 
 2000: Eugenio Barba, teaterinstruktør og stifter af Odin Teatret, Danmark
 2002: Mary Robinson, FN's højkommissær for menneskerettigheder, Irland 
 2004: Mona Hatoum, billedkunstner, Storbritannien 
 2006: Ágnes Heller, filosof, Ungarn 
 2008: Renzo Piano, arkitekt, Italien

2010'erne 
 2010: Hans Magnus Enzensberger, forfatter, Tyskland
 2012: Orhan Pamuk, forfatter, Tyrkiet
 2014: Michael Haneke, filminstruktør, Østrig
 2018: Lars von Trier, filminstruktør, Danmark

2020'erne 
 2021: Svetlana Aleksijevitj, forfatter og systemkriter, Hviderusland
 2023: Marina Abramović, performancekunstner, Serbien

Se også 
 Léonie Sonnings Musikpris

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sonningprisens hjemmeside

Kulturpriser fra Danmark
Etableret i 1950
Snegl (flertydig)

Snegl kan hentyde til flere artikler:
 Snegl – et bløddyr.
 Snegl (mekanik) – en transportmekanisme.
 Snegl (bagværk) – en type wienerbrød.

Slang 
 Ordet snegl bruges også som slang for et overskæg. Særligt når overskægget snor sig tæt langs overlæben.
 Ligeledes benyttes ordet om personer som er mere end almindeligt langsomme.
Søvandindvindingsanlæg (Nordamerika)

Søvandindvindingsanlæg i Nordamerika (kendt som water cribs) er konstruktioner placeret midt i  ferskvandssøer.  Søvandet løber ind i anlæggets bund, suges op til toppen, hvorefter det ledes nedad igen gennem rør til tunneler gravet under søbunden.  Fra tunnelerne ledes vandet til viderebehandling i anlæg på land.  Tidligere skete processen ved hjælp af tyngdekraften, mens der i dag bruges pumper placeret på land.

Vandforsyning
Filmfestivalen i Berlin

Den internationale filmfestival i Berlin (tysk: Internationale Filmfestspiele Berlin) også kaldt Berlinalen, er en tysk filmfestival, som afholdes årligt i Berlin, Tyskland. Festivalen blev grundlagt i 1951 i Vestberlin og er blevet afholdt regelmæssigt siden 1978, og bliver sammen med filmfestivalen i Venedig i Italien og filmfestivalen i Cannes i Frankrig anset som en af de mest prestigefyldte og vigtigste filmfestivaller i Europa. Festivalen afholdes hvert år i februar, og med omkring 500.000 besøgende, er det den mest besøgte årlige festival i Europa. Omkring 400 film fordelt mellem forskellige genre og temaer deltager hvert år i festivalen, og omkring 20 film deltager i hovedkonkurrencen om festivalens eftertragtede priser; de tre Guldbjørne og adskillige Sølvbjørne. Festivalens statuetter er navngivet og udformet efter Berlins varetegn, en bjørn.

Galleri

Se også 
 Filmmuseum Berlin på Potsdamer Platz

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Internationale Filmfestspiele Berlin  
 Internationales Forum des Jungen Films 
 Kinderfilmfest der Berlinale  
 Berlinale Talent Campus  
 Presseschau auf film-zeit.de  

Kultur i Berlin
Berlin, filmfestivalen i
Jonny Hefty

Jonny Hefty (født 18. oktober 1969 i Sulsted) er en dansk rapper, hvis borgerlige navn er Jakob Ørom. Han var tidligere forsanger i rap-metal bandet Geronimo (fra 1989-96), og var hovedmanden bag Blood Booking, som arrangerede stort set alle metal-koncerter i Aalborg fra 1990-1996, blandt andet metal-festivalerne Metal Marathon 1-5. 
Jonny Hefty har efterfølgende medvirket i den kortvarige rapgruppe MortMain.

Karakteren Jonny Hefty opstod i 1998, da han skrev sangen Jorden er giftig til sit daværende band Mørkemændene, der bestod af Jonny Hefty, Tzar og senere også Sanddru den Vantro. Jonny Hefty vandt i år 2000 demokonkurrencen TRAX på DR, hvor førstepræmien var en udgivelse, der blev til ep'en Hængerøv og Håndtegn. Han har senere både lavet radioføljetonen Rockstarz på DR P3, medvirket som rap-coach til MGP og lavet rap i ungdomsklubben Fri-stedet. 

Jonny Hefty har arbejdet sammen med bl.a. Jøden og Niarn. Han skriver ofte om livet i Aalborg, hash, hestepiger, langt hår og heavy metal. I 2011 fik Jonny Hefty endnu et hit med sangen "Gamle Dreng", sammen med netop Jøden, og i februar 2012 kom de to med endnu et hit der hedder "Vi går aldrig hjem".

Han flyttede i 2006 til København, men har siden 2013 været bosat i Aalborg igen.

I 2014 blev han kåret som Kongen af Aalborg Karneval ved en offentligt afstemning med 64% af stemmerne. Jonny Hefty vandt over de to øvrige kandidater, modekommentator Jim Lyngvild og entertaineren Claus Pilgaard også kendt som Chili Klaus.. Jonny Hefty blev kronet på det sidste stop i "Den Fede" tour på Skråen i Aalborg den 29. marts 2014.

Han modtog den 30. oktober 2014 Den NORDJYSKE Kulturpris 2014 i Musikkens Hus. Med kulturprisen fulgte 100.000 kroner.

I 2016 blev Jonny Hefty valgt til at skrive et digt på Aalborg Jule Akvavit 2016. Digtet hedder Mørke dage nordpå. Digtet præger flasken som er laver i 140.000 eksemplarer. Den blev lanceret ved et event på Studenterhuset i Aalborg med Poetry Slam og smagsprøver

Jonny Hefty er også street art-kunstner. 
Hans karakteristiske "Mugne Ræv" kan ses flere steder i Aalborg.

Udgivelser og medvirken

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Hiphoppere fra Danmark
Personer fra Aalborg
En soap

En soap er en dansk film fra 2006. Filmen er instrueret af Pernille Fischer Christensen og har Trine Dyrholm i hovedrollen. Den handler om en kvinde, der efter at have forladt sin kæreste indleder et forhold til sin transseksuelle underbo.

Filmen rummer klare referencer til Godards film Den lille soldat fra 1960 (dog reelt først lanceret i 1963 på grund af fransk censur) herunder ved navnesammenfald med Veronica i En soap og Anne Karina også i rollen som Veronica i Godards film. Videre intertekstuelt sammenfald mellem Den lille soldat i En soap og samme i Godards film.

Lignende sammenfald er der mellem plakaten fra Fagre voksne verden og plakaten til En soap.

En soap vandt en Sølvbjørn samt prisen for bedste film af en debutant på Filmfestivalen i Berlin i 2006 og fik Bodilprisen for bedste danske film i 2007. Trine Dyrholm fik desuden en Bodil for bedste kvindelige hovedrolle.

Filmen er på side 940 i bogen 1001 Film Du Skal Se Før Du Dør

Medvirkende 

 Trine Dyrholm
 David Dencik
 Frank Thiel
 Elsebeth Steentoft
 Christian Tafdrup
 Pauli Ryberg

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted  
 

Danske film fra 2006
Film instrueret af Pernille Fischer Christensen
Bodilprisen for bedste danske film
LGBT-relaterede film fra Danmark
Dansksprogede film