kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ogg Media

Ogg Media (OGM); Ogg Media File, er et åbent gratis fil containerformat (til video, audio og undertekst strømme), der er beskrevet i RFC 3533  og medietypen i RFC 3534 .
 
Ogg Media blev udviklet af Tobias Waldvogel og kan et par ting som almindelig AVI format ikke kan. OGM's egenskaber inkluderer især:
 Chapter understøttelse
 Multiple undertekst spor
 Multiple lydspor i forskellige formater (MP3, AC3, Vorbis, WAV)
 Vorbis lydunderstøttelse

OGM understøttelse til Windows (inklusiv Microsoft's Windows Media Player) er tilgængelig via Tobias's egen OggDS, den mindre fejlbehæftede Haali Media Splitter  eller RadLight's Ogg Media filtre (den sidste kan også afkode Theora-video). På Unix-baserede systemer, er OGM understøttelse tilgængelig i MPlayer, xine og VLC.

Software-kodning til OGM

Linux / BSD 
 Avidemux

Mac OS X 
 Handbrake

Windows 
 DVDtoOGM
 OGGMux
 VirtualDubMod

Se også 
 Matroska
 MP4

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 Lazy Man's Guide to Ogg Media 
 OGM to AVI

Film- og videoteknologi
Containerformater

en:Ogg#History
Terminsforretning

En terminsforretning eller terminshandel er en handel, hvor handelsbetingelserne aftales nu, men gennemføres på et senere aftalt tidspunkt. Terminshandler bruges i mange sammenhænge eksempelvis ved køb af valuta.

Hvis man har aftalt en fast kurs på en obligation, eksempelvis i forbindelse med en hushandel, kaldes terminsforretningen for en kurskontrakt.

Værdipapirer
Finansmarkeder
Investering
Forward

Forward kan hentyde til flere artikler:
 Future – denne type handel kaldes en forward, når man handler med valuta
 Forward (spillerposition) – en spillerposition i en række sportsgrene bl.a.
 basketball
Unterseeboot 309

Unterseeboot 309 (U 309) var en undervandsbåd i den tyske Kriegsmarine under 2. verdenskrig af typen VIIC, bygget i 1942 i Lübeck. Til trods for syv togter lykkedes det kun U 309 at sænke ét fragtskib på 7.219 tons.

Den 16. februar 1945 skyggede U 309 de allieredes konvoj WN 74 ind i Moray Firth, da sonaren på den canadiske frigat HMCS St. John opdagede hende. Det første angreb på U 309 forårsagede lidt olie på havoverfladen. To yderligere angreb med hedgehog anti-ubådssystem resulterede i mere olieudslip. Et fjerde angreb med dybdebomber forårsagede direkte brud på skroget og U 309 sank på positionen  med alle ombordværende.

Kommandanter 
27. januar 1943 ‒ 1. august 1944: Oberstløjtnant Hans-Gert Mahrholz
2. august 1944 ‒ 16. februar 1945: Kaptajnløjtnant Herbert Loeder

Undervandsbåde fra Tyskland
Lampretter

Lampretter hører sammen med slimål til gruppen af rundmunde, den mest primitive gruppe af hvirveldyr. Lampretter er kendetegnet ved en rund, kæbeløs mund, hvori der sidder koncentriske rækker af tænder. Med disse tænder kan lampretter bide sig fast i fisk og raspe hud og kød af. I Danmark findes tre arter:

Bæklampret (Lampetra planeri)
Flodlampret (Lampetra fluviatilis)
Havlampret (Petromyzon marinus)

Kendetegn 

Ålelignende væsener uden kæber, gæller og egentlig mund. Med skelet af brusk. Munden er reduceret til en rund "sugekop" med en til flere kredse tænder. Bag øjnene sidder med syv runde åbninger på række som et primitivt gælleapparat. Heraf tilnavnet "Niøjen". Arterne kendes ret let fra hinanden på størrelsen: Bæklampretten er ca. 12-16 cm, flodlampretten ca. 30-40 cm og havlampretten er ca. 60-75 cm.	
 
Bæklampret og flodlampret er ensfarvede lys-brunlige og har kun én tandkreds. Bæklampretten har næsten sammenhængende rygfinner, mens flodlamprettens rygfinnes to dele er tydeligere adskilte. 

Havlampretten er ensfarvet/stærkt spættet og har flere tandkredse.

Levevis 
Havlampret og flodlampret lever ca. halvdelen af året i havet og vandrer op i floder og åer for at gyde om foråret. Bæklampretten findes hele livet i bække og de øverste løb af åer og floder. Hos alle arterne dør forældrene efter forårets gydning. Flod- og havlampretterne lever i havet som blodsugere og ådselædere på mindre fisk, men tager ikke føde til sig under opgangen i åer og floder. Bæklamprettens larver lever af små bunddyr, og den indtager ikke føde som voksen.	
 
Lampretter ses oftest flere sammen i februar-juni, hvor alle arterne "leger" (gyder æg/sæd) i fordybninger i grusbunden af bække og åer. 
Alle tre arter er udryddelsestruede i Europa og findes på EF-Habitatdirektivets Bilag-II – en liste med arter, som nationerne skal gøre en særlig indsats for at bevare.

Klassifikation 
Familie: Petromyzontidae
 Underfamilie: Petromyzontinae
 Slægt: Caspiomyzon
 Slægt: Entosphenus
 Slægt: Eudontomyzon
 Slægt: Ichthyomyzon
 Slægt: Lampetra
 Slægt: Lethenteron
 Slægt: Petromyzon
 Underfamilie: Geotriinae
 Slægt: Geotria
 Underfamilie: Mordaciinae
 Slægt: Mordacia

Litteratur 

 The Double Life of an American Lake Monster. In the Great Lakes, sea lampreys are a scourge. In Europe, they’re an endangered cultural treasure. Can biologists suppress—and save—the species? Wired 2022

Kæbeløse hvirveldyr
Danske arter i Habitatdirektivet
Parasitiske dyr
Kastrup Station

Kastrup Station er en Metro-station på Amager. Stationen ligger på Østamagerbanen, betjenes af linje M2 og ligger i takstzone 4.

Stationen blev indviet i efteråret 2007, da banen til Københavns Lufthavn, Kastrup åbnede. Kastrup Station ligger i terrænniveau med indgang fra Alleen. Siden 2014 har stationen haft binavnet Den Blå Planet, som følge af de stigende passagertal på stationen efter åbningen af det nærliggende akvarium.

I 2012 var passagertalet pr. dag i gennemsnit 1.600 personer .

Kastrup Station er station for byen Kastrup, ikke for Kastrup Lufthavn. I lufthavnen ligger 2 andre stationer, der også nogle gange benævnes "Kastrup station". Disse stationers korrekte navne er
 Lufthavnen – endestation for metrolinje M2.
 Københavns Lufthavn, Kastrup – station på Öresunds-toglinjen mellem København H og Malmös centralstation.

Amagerbanen 
Amagerbanen havde også en "Kastrup Station". Stationsbygningen ligger umiddelbart sydvest for metrostationen. Den er tegnet af arkitekt Heinrich Wenck.

Eksterne kilder/henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Kastrup Station på Metroens hjemmeside

Station
Stationer på Københavns Metro Linje M2
Øresundsregionen
NP

Inden for kompleksitetsteori er NP (eng: Non-deterministic Polynomial time, "ikke-deterministisk polynomiel tid") den mængde af beslutningsproblemer der kan løses i polynomiel tid på en nondeterministisk Turingmaskine. Tilsvarende er det mængden af problemer hvis løsninger kan blive verificeret af en deterministisk turingmaskine i polynomiel tid.

Se også 
 NP-komplet
 Church-Turing-tesen

Beregnelighed
Annette Bening

Annette Carol Bening (født 29. maj 1958) er en amerikansk skuespiller, der især i begyndelsen af 2000'erne har vist et stort talent i en række Hollywood-film.

Biografi 
Annette Bening er født i Kansas, hvor hun boede med sin familie til den flyttede til San Diego i Californien i 1965. I high school viste hun talent for skuespil i hovedrollen i en opsætning af The Sound of Music. Hun tog en uddannelse i skuespil ved San Francisco State University og en egentlig uddannelse som skuespiller i San Francisco og opnåede sine første successer på teatre der.

Hun flyttede senere til New York City, hvor hun i 1987 fik sin første større rolle på et off-Broadway-teater. Hun havde da debuteret i en tv-produktion, og efter et par engagementer i tv fik hun sin første spillefilmsrolle i Ferie med bjørn på med blandt andre Dan Aykroyd. Snart viste hun sit store talent i filmen Valmont, hvorefter hun har haft en række roller.

Annette Bening var gift med en koreograf, som hun ved flytningen til New York var blevet separeret og senere skilt fra. I 1991 mødte hun under indspilningen af Bugsy Warren Beatty, som hun året efter blev gift med. Parret har fire børn og bor i Los Angeles.

Blandt hendes mest kendte film er American Beauty og Being Julia, som begge gav hende nominering til Oscar for bedste kvindelige hovedrolle. Hun modtog hun for sidstnævnte film en Golden Globe, og hun har også modtaget andre priser. I 2016 var hun nomineret til en Golden Globe, denne gang for hovedrollen i Alletiders Kvinder, men vandt den ikke. Til gengæld vandt hun prisen "Alliance of Women Film Journalists Award for Actress Defying Age and Ageism".

Filmografi 
En række af Annette Benings film:
 Ferie med bjørn på (1988)
 Valmont (1989)
 Blacklistet (1990)
 Ærlige svindlere (1990)
 Smil vi er på (1990)
 Regarding Henry (1991)
 Bugsy (1991)
 Love Affair (1994)
 Præsident på frierfødder (1995)
 Mars Attacks! (1996)
 Under angreb (1998)
 In Dreams (1999)
 American Beauty (1999)
 Open Range (2003)
 Being Julia (2004)
 Mrs. Harris (2005)
 Running With Scissors (2006)
 The Kids Are All Right (2010)
 Ginger and Rosa (2012)
 The Face of Love (2013)
 Danny Collins (2015)
 20th Century Women (2016) (dk titel Alletiders Kvinder)

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Kansas
personer fra Topeka
Surveyor-programmet

Surveyor-programmet var en serie af NASA's månesonder til at undersøge måneoverfladen, inden astronauter blev sendt af sted. En udbredt teori i 1950'erne gik ud på, at Månen var dækket af et to meter tykt lag af støv. Der var endda designet månehuse, der kunne flyde i støvet. Da Månen er uden atmosfære, måtte Surveyorsonderne udstyres med en kraftig bremseraket. I 83,7 km højde tændtes bremseraketten. I 11,72 km højde blev bremseraketten bortkastet. Små styreraketter udførte den videre nedbremsning indtil 4,27 m, hvor de blev frakoblet, for at undgå at udstødningen blæste støvet væk. Landingsstødet blev optaget af deformation af aluminium i bikagestruktur. Surveyor stod på tre ben og var soldrevet. På måneoverfladen er der sollys i 14 dage og mørke i 14 dage. Kun én surveyorsonde overlevede natten.

De første Surveyorsonder skulle undersøge de ækvatoriale områder, hvor Apollo-astronauterne kunne lande. Surveyor 3 var oven i købet i gå-afstand til den senere Apollo 12, så astronauterne skrællede den for dele. Det viste sig senere at streptokokker havde overlevet to år på Månen i dvale. Surveyor 7 blev landsat langt fra de potentielle Apollolandingsområder, som et selvstændigt forskningsprojekt.
Surveyor betyder opmåler og de blev opsendt med Atlas-Centaur-raketter. Da man kortvarigt tændte Surveyor 6's styreraketter på måneoverfladen, flyttede den sig så meget, at de gamle og nye billeder af omgivelserne var stereoskopiske. De sidste tre Surveyorsonder kunne grave i "jorden" og analysere regolitten.

Missioner 
 Surveyor 1, 30. maj 1966 — Oceanus Procellarum (Stormenes Hav), overlevede én månenat.
 Surveyor 2, 20. september 1966 — knustes ved krateret Kopernikus.
 Surveyor 3, 17. april 1967 — Oceanus Procellarum.
 Surveyor 4, 14. juli 1967 — Sinus Medii (Centrale Bugt), radiokontakt mistet ved landing.
 Surveyor 5, 8. september 1967 — Mare Tranquillitatis (Stilhedens Hav).
 Surveyor 6, 7. november 1967 — Sinus Medii.
 Surveyor 7, 7. januar 1968 — landede i nedfaldet fra Tychokrateret.

Kilder 

 Ridpath, I: The Illustrated Encyclopedia of Astronomy and Space, 1979, Thomas Y. Crowell, 
 Wilson, A: Solar System Log, 1987, Jane's,

Eksterne henvisninger 

Rumsonder
NASA-programmer
Esperantoverdenskongressen

Esperantoverdenskongressen (på Esperanto Universala Kongreso de Esperanto) har den længste tradition blandt internationale esperantosammenkomster og har næsten uafbrudt været afholdt i mere end hundrede år. Kongresserne er blevet af holdt hvert år siden 1905 undtagen under de to verdenskrige. Det Internationale Esperantoforbund har organiseret disse kongresser lige siden 1920'erne.

Historie

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hjemmesiden for Universala Kongreso de Esperanto 2006 

Verdenskongressen
Honning (band)

Honning er et dansk punk/rock orkester, der udmærker sig ved spektakulære danske tekster og et sceneshow, der ofte er ud over det sædvanlige. Blandt andet har de flere år i træk optrådt nøgne ved på Skanderborgfestivalens Ram jam-scene.

Numre 
 Tonajt
 Røvbalde Kenny
 Fladfiske Rascisme
 Fars
 Lækker
 Mexico
 Busser i din joint
 Vand
 Ry ry ry
 Desmond Tutu
 Røven og pikken

Eksterne henvisninger 

Punkgrupper fra Danmark
Honning (flertydig)

Honning kan være flere ting:

 Honning – en spiselig, tyktflydende masse som produceres af honningbier
 Honning (band) – et dansk punkband

Se også
 Honning Måne – en dansk film fra 1978 af Bille August
 Honninggrævling – Mellivora capensis, et dyr i mårfamilien
 Honninggøge – Indicatoridae, en familie i ordenen spættefugle
 Honningsyp – en bornholmsk specialitet
 Honningtunger – roman skrevet af norske Helene Uri
 Honningurt-familien – Hydrophyllaceae, forældet plantefamilie
 Snohalebjørn – også kaldet honningbjørn (Potos flavus)
Jacques-François-Joseph Saly

Jacques-François-Joseph Saly (20. juni 1717 – 4. maj 1776) var en franskfødt billedhugger. Han arbejdede ud over i sit fødeland i Danmark og Italien.

I Danmark blev han i 1754 udnævnt til leder af det nyoprettede Kunstakademiet. Hans mest kendte værk er rytterstatuen af Frederik 5. på Amalienborg Slotsplads.

Saly var blevet optaget i en frimurerloge i Rom og blev efter et møde i den københavnske frimurerloge St. Martin optaget i denne.

Se også 
Værker af Jacques-François-Joseph Saly

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

 

Billedhuggere fra Frankrig
Billedhuggere fra Danmark
Frimurere fra Frankrig
Frimurere fra Danmark
Personer i oplysningstiden
Ansatte ved Det Kongelige Danske Kunstakademi
Medlemmer af Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster
Franskmænd i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Medlemmer af Académie royale de peinture et de sculpture
Personer med enkeltværker i Kulturkanonen
Modtagere af Prix de Rome for skulptur
Herning Sydkredsen

Herning Sydkredsen  er en opstillingskreds i Vestjyllands Storkreds.

Kredsen er oprettet i 2007. Den består af  den sydlige del af Ny Herning Kommune

Kredsen er dannet af den tidligere kommuner Aaskov Kommune (fra Skjernkredsen) samt de sydlige og midterste dele af den tidligere  Herning Kommune (fra Herningkredsen). 
 
Den midterste del af Herning består af sognene: Herning, Sankt Johannes, Fredens og Hedeager.

Den sydlige del af den tidligere Herning Kommune består af sognene: Arnborg, Kollund, Kølkær, Rind og Studsgård samt Fasterholt Kirkedistrikt.

Afstemningssteder i kredsen:
Tidligere Aaskov Kommune:
Karstoft
Kibæk
Sdr. Felding
Skarrild
Stakroge
Sydlige og midterste dele af den tidligere Herning Kommune:

Folketingskandidater pr. 25/11-2018

Valgkredsens kandidater for de pr. november 2018 opstillingsberettigede partier

Kilde

Folketingsvalgkredse
Golfparken

Golfparken er et grønt område i Aalborg. I parken findes bl.a. Urania Observatoriet og Planetstien. Der findes også en golfbane, 6 hullers par 3 bane. De bedste parkeringsmuligheder findes ved indkørsel fra enten Universitetsboulevarden eller Borgm. Jørgensens Vej.

Området har været ejet af Aalborg Kommune siden 1925, hvor kommunen købte arealet sammen med Sohngårdsholm. Området har fra 1930 været åbent for offentligheden og i 1938 anlagdes en 18 hullers golfbane på størstedelen af arealet. Golfbanen flyttede til Restrup Enge i 1968, men en mindre del blev bevaret på arealet. I 1971 besluttede byrådet, at området skulle forblive offentlig park.

Golfparken er også navnet på en vej øst for parken; indkørsel til denne sker fra Hadsundvej.

Noter og henvisninger 

 Fredningsforslag for Sohngårdsholmparken og Den gamle Golfbane i Ålborg kommune, Ålborg Kommune og Danmarks Naturfredningsforening, 2019.

Parker i Aalborg
Borgmester Jørgensens Vej

Borgmester Jørgensens Vej er en gade i Aalborg, Danmark.

Tidligere postbud og Borgmester Marinus Jørgensen har lagt navn til gaden, som er en sidevej til Sohngaardsholmsvej. Marinus Jørgensen kom i byrådet i 1913 og var borgmester fra 1925-1945. Han var især under i modvind under Danmarks besættelse bl.a. pga. en sag om sortbørshandel med sæbe.  På Borgmester Jørgensens Vej ligger Sohngaardsholm Slot, Arbejderbevægelsens Kollegium samt Taleinstituttet. Vejen fører til Golfparken, hvor man finder en gratis golfbane, Urania Observatoriet og Planetstien.

Gader i Aalborg
Herning Nordkredsen

Herning Nordkredsen  er en opstillingskreds i Vestjyllands Storkreds.

Kredsen er oprettet i 2007. Den består af den nordlige del af Ny Herning Kommune

Kredsen er dannet af de tidligere kommuner Aulum-Haderup (fra Holstebrokredsen) og Trehøje (fra Ringkøbingkredsen) samt den nordlige del af den tidligere  Herning Kommune (fra Herningkredsen). 
 
Den nordlige del af den tidligere Herning Kommune består af sognene: Gjellerup, Gullestrup, Haunstrup, Ilskov, Simmelkær, Sinding, Snejbjerg, Sunds, Tjørring og Ørre.

Afstemningssteder i kredsen:
Tidligere Aulum-Haderup Kommune:
Aulum
Feldborg
Haderup
Hodsager
Tidligere Trehøje Kommune
Abildå
Skibbild/Nøvling
Timring
Vildbjerg
Vind
Vinding
Ørnhøj
Nordlige del af den tidligere Herning Kommune:

Folketingskandidater pr. 25/11-2018

Valgkredsens kandidater for de pr. november 2016 opstillingsberettigede partier

Kilde

Folketingsvalgkredse
Mariager-Handest Veteranjernbane

Mariager-Handest Veteranjernbane er en 19 km lang bane, der blev etableret midt i 1960'erne, hvor størsteparten af Danmarks lokale jernbanenet blev nedlagt, således også Mariager-Fårup-Viborg Jernbane, der var blevet anlagt som to jernbaner – Viborg-Fårup og Mariager-Fårup – men drevet under ét i perioden 1. juli 1927 – 31. marts 1966.

Efter banens nedlæggelse blev Mariager-Fårup drevet som kommunal godsbane, og Dansk Jernbane-Klub kunne 2. maj 1970 se Mariager Kommunes daværende borgmester Ib Frederiksen indvie Mariager-Handest Veteranjernbane (forkortet MHVJ). Den har siden samlet interessant, historisk jernbanemateriel med det formål at bruge dette materiel i et aktivt og levende museum, hvor temaet er privatbaner i 1950'erne – uniformer og materiel er således tidstypiske.

Se også 
 Mariager-Fårup-Viborg Jernbane
 Danske jernbaner

Kilde og ekstern henvisning 

 Mariager-Handest Veteranjernbane

Veteranjernbaner i Danmark
Jernbaneselskaber i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Mariagerfjord Kommune
Høstemark

Høstemark nævnes første gang i 1521. Gården ligger i Mou Sogn, Fleskum Herred, Ålborg Amt, Sejlflod Kommune

Ejere af Høstemark 

(1521-1536) Viborg Domkirke
(1536-1665) Kronen
(1665) Eggert Abildgaard
(1665-1674) Mathias Foss
(1674) Karen Mathiasdatter Foss gift Rosenstand
(1674-1695) Peder Rosenstand
(1695-1696) Karen Mathiasdatter Foss gift Rosenstand
(1696-1702) Peter Klein
(1702-1706) Peter Kleins dødsbo
(1706-1707) Frederik von Buchwald
(1707) Wulff von Buchwald
(1707-1719) Berndt Fallenkamp
(1719-1728) Eskild Wraae
(1728-1746) Tøger Lassen
(1746-1750) Karen Eskildsdatter Wraae gift Lassen
(1750-1781) Peder Thøgersen Lassen
(1781-1804) Margrethe Grotum Wirchmeister gift Lassen
(1804-1813) Johan Michael de Neergaard
(1813-1816) Poul Ferdinand Mourier / Peder Østergaard
(1816-1820) Thyge Thygesen / N. Bassesen / Erik Christian Andreas Hvass
(1820-1835) Erik Christian Andreas Hvass
(1835-1839) Johanne Margrethe Johansdatter de Neergaard gift Hvass
(1839-1842) Tyge Thygesen
(1842-1854) Hans Jacob Arnold Branth
(1854-1856) Hans Schou / C. Fraas
(1856-1861) Phillip Davidsen
(1861-1897) Hans Gustav Grüner
(1897-1949) Konsortium (boende ejer Laust Nielsen)
(1949-2001) Poul Richard Nielsen
(2001-) Tage Nielsen

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

http://www.danskeherregaarde.dk/manorholder/h/hoestemark/ejerhistorie.aspx 
Herregårde i Aalborg Kommune
Herregårde i Aalborg Amt
Lille Vildmose
Sarah Boberg

Sarah Kjærgaard Boberg (født 25. august 1966) er en dansk skuespiller. Hun medvirkede i DRs julekalender Absalons Hemmelighed fra 2006, som Petra.

Karriere 
Hun blev uddannet ved The William Ester Studio 1988-92 og The Lee Strasberg Theatre Institute i New York. Sarah Boberg har bl.a. medvirket i novellefilmen Voodoo Europa og teaterforestillinger som Alptraum og Personkreds 3 på Betty Nansen Teatret og Snack på Café Teatret. Hun har modtaget stor anmelderros for sin monolog i Und på Mammut Teatret. Hun huskes som tjeneren Anette i Hotellet.

Private forhold 
Sarah Boberg er datter af kunstmaler Jørgen Boberg og adjunkt, gymnasielærer Julie Kjærgaard. Hun er søster til dramaturg og instruktør Simon Boberg. 

Sarah Boberg blev i 1988 gift med billedhugger, professor Franco Turchi (21-08-1960). Ægteskabet blev opløst i 2000.

Filmografi

Film

Tv-serier

Priser 
 2009: Bodilprisen for bedste kvindelige birolle for To verdener
 2009: Robert for årets kvindelige birolle for To verdener

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Danmark
Robertprisen for årets kvindelige birolle
Bodilprisen for bedste kvindelige birolle
Personer i Kraks Blå Bog
Ny Høstemark

Ny Høstemark er udsykket fra Høstemark i 1897. Gården ligger i Mou Sogn, Fleskum Herred, Ålborg Amt, Sejlflod Kommune

Ejere af Ny Høstemark 

 (1897-1908) Konsortium
 (1908-1928) Jens Kristen Eskildsen
 (1928-1933) Rasmus Andersen
 (1933-1940) M. P. Knudsen
 (1940-1960) John A. Knudsen
 (1960-1988) Enke Fru Ingeborg Knudsen
 (1988-) Aage V. Jensen Fonden

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Aalborg Amt
Herregårde i Aalborg Kommune
Dækkeserviet

En dækkeserviet er et mindre, men kraftigt, klæde, som for at skåne bordet eller dugen placeres mellem dug og tallerken ved opdækning af et frokost- eller middagsbord. Hver kuvert har sin egen dækkeserviet (disse er som oftest identiske), og når måltidet er overstået, og alle har forladt bordet og servicen er taget ud, kan dækkeservietterne samles ind; med lidt held er dugen således skånet for pletter.

Dækketøj
Tallerken

En tallerken er en beholder eller mindre flade med opbuet kant (fane) til at korttidsopbevare mad på. Spisetallerkener, der er beregnet til at spise mad af, ligner en mellemting mellem en skål og den større serveringstallerken.

Tallerkener er som oftest runde, men kan også være mangekantede eller rektangulære. 

Der findes
 dyb spisetallerken
 flad spisetallerken
 en serveringstallerken – fad
Den dybe tallerken er mere skållignende end den flade tallerken. Den dybe tallerken anvendes især til suppe og grød, mens den faste føde spises af flade tallerkener. Således vil der ofte følge en ske med til den dybe tallerken, mens den flade tallerken gerne sættes frem sammen med kniv og gaffel.

Der er flere formål med anvendelsen af tallerkener:
 Holde maden ren, umiddelbart før man spiser den.
 Hindre maden (eller rester af den) i at tilsnavse mennesker eller inventar.
 Holde maden kold eller varm.
 Transportere maden let over kortere strækninger.
 Forhindre fingrene i at blive kolde eller varme, mens maden bæres.

Der er samtidig andre egenskaber ved en tallerken, som kan gøre den mere praktisk:
 Den skal være let at gøre ren og helst kunne tåle opvaskemaskinevask.
 Den skal kunne tåle at blive sat i ovn med henblik på opvarmning af mad.

Nogle tallerkner er kostbart udsmykket og anvendes især som dekoration. Andre kan bruges som service ved særlige lejligheder. Særlige tallerkner er (platter). Feks. juleplatter fra Bing & Grøndahl og Den Kongelige Porcelænsfabrik. De er beregnet som julegaver til tjenestefolk, der fik godter på dem. 

Bordservice
Beholdere
Jelisaveta Gerdt

Jelisaveta Pavlovna Gerdt (, ; født 29. januar 1891 i Sankt Petersborg, Det Russiske Kejserrige, 6. november 1975 i Moskva, Sovjetunionen), datter af Paul Gerdt, var en russisk ballerina og balletlærer, der havde stor betydning for både den russiske og sovjetiske balletverden.

Jelisaveta Pavlovna studerede under Mikhail Fokin ved Mariinskijballetten i Sankt Petersborg hvor hendes primære dansepartner var Vatslav Nizjinskij. Hun giftede sig med en anden populær danser, Samuil Adrianov (1884-1917), der dansede med Pierina Legnani og Mathilde Kschessinska, to andre ballerinaer som hun prøvede at eftergøre.

Efter oktoberrevolutionen var Jelisaveta Pavlovna og Olga Spesivtseva de to eneste verdensklasse ballerinaer, der valgte at blive i Sovjetunionen, hvor andre flygtede til vesten. Helt uventet valgte hun i 1928 at forlade en aktiv ballerinakarriere og hellige sig undervisning i Moskva. Her stod hun for træningen af mange eminente ballerinaer ved Bolsjojteatret, blandt andet Alla Sjelest, Sulamith Messerer, Maja Plisetskaja, Jekaterina Maksimova, og Raisa Strutjova.

Ballerinaer
Balletdansere fra Rusland
Personer fra Sankt Petersborg