kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lagerøl

Lager er en betegnelse for en undergæret øl, der gærer langsomt ved lave temperaturer og lagres ved lave temperaturer i 1-2 uger. Lager-øl hører til blandt de mest populære øl i dag.

Historie 
I 1800-tallet brugte bayerske bryggere kølige grotter til at opbevare og modne øl. Den øl kaldte de "Lagerbier", der kommer af lagern ("at lagre"). Efterhånden udviklede bayerske bryggere en speciel gær, der virkede ved lave temperaturer. Den gær lægger sig på på bunden af gæringtanken, og denne type øl kaldes undergæret.

I 1820-1830 rejste bryggeren Gabriel Sedlmayr, hvis familie havde et bryggeri i Bayern, rundt i Europa for at forbedre sine evner inden for brygning. Hjemvendt efter flere års "dannelsesrejse" havde Gabriel Sedlmayr lært at brygge en mere stabil og konsistent lagerøl. Den bayerske lager var dog anderledes end den moderne lager. Det skyldtes, at vandet i München var hårdt og gjorde øllet mørkt.

Opskriften på forbedrede lager spredte sig hurtigt over Europa. Specielt Sedlmayrs ven Anton Dreher brugte den nye teknik til at tilpasse den wienske øl i 1840-1841. Vandet i Wien gjorde det muligt at bruge lysere malttyper, hvilket gjorde øllet lysere.

Den nye opskrift nåede også Bøhmen, og her blev den yderligere tilpasset. I 1842 prøvede den 29-årige bayerske brygger Josef Groll i byen Plzeň opskriften med en anden slags malt sammen med det lokale vand. Den nye øl, der blev kendt som en pilsner, fik stor succes over hele Europa. 

En danskbrygget lagerøl efter bajerske principper blev første gang med held brygget i 1846 af brygger J.C. Jacobsen (grundlæggeren af Carlsberg). I det 20. århundrede kunne den købes under navnet Gl. Carlsberg Lager, men ændrede i 2003 navn til Carls Lager. Den oprindelige øl havde større alkoholstyrke end den senere lagerøl.

Pilsner 
En pilsner har en lys farve, samt et højt inhold af kuldioxid. Et alkoholindhold på 4-5% er normalt for en pilsner

Almindelige typer lager 
 Bock/Doppelbock
 Dortmunder
 Dunkel
 Helles
 Kellerbier
 Märzen/Oktoberfest
 Pilsner
 Schwarzbier
 Spezial
 Vienna lager

Almindelige lager mærker 
 Alfa
 Alpine
 Amstel
 Bavaria
 Beck's
 Bluegirl Beer
 Brand
 Budweiser
 Carling
 Carlsberg
 Castle
 Castlemaine
 Cisk
 Corona
 Dommelsch
 Efes Pilsen
 Foster's
 Grolsch
 Harp
 Haywards
 Heineken
 Hertog Jan
 James Boag's
 Jupiler
 Killian's
 Kingfisher
 Konig
 Kronenbourg
 Labatt
 Molson
 Moosehead
 Miller High Life
 Primus
 Red Stripe
 Saku Originaal
 Samuel Adams
 Schaefer
 Stella Artois
 Stienlarger
 St Pauli Girl
 Super Bock
 Tekel Birasi
 Tennent's
 Tiger Beer
 Tuborg
 Victoria
 Warsteiner
 XX Lager
 Yuengling
 Zhujiang

Henvisninger 

Øltyper
Lager

Lager kan henvise til flere artikler:

 Datalager – lagrede data i en form for hukommelse – ofte i digital hukommelse
 Depot – dækker over flere slags lagre
 Lagerøl – en særlig type øl.
 Magasin (lager) – dækker over flere slags lagre
 Varelager – et sted til opbevaring af varer.
Flatanger

Flatanger er en kommune i Trøndelag fylke i Norge. Kommunen grænser i vest og nord direkte ud mod det berygtede havområde Folla, og er med sine mange øer og holme et eftertragtet mål for hytteturister som gerne vil feriere udenfor byerne. Den grænser til Namdalseid i øst og Osen i sydvest.

Flatanger består af småstederne Lauvsnes, Utvorda, Vik, Jøssund, Hasvåg og Sitter.

Kommunen består af næsten 1.400 øer. Af flere seværdigheder har man Villa Fyr, som var det sidste kulfyrede fyr som blev bygget i Norge (1839) og Utvorda Fort, som blev bygget af tyskerne under 2. verdenskrig.

Klatring 

Flatanger har en række af verdens sværeste klatreruter, særligt i Hanshelleren nær byen. Change, der fik sværhedsgraden 9b+/5.15c+, blev redpointet af Adam Ondra de. 4. oktober 2012. Ondra gennemførte også den første 9C klatrerute i verden i Flatanger den 3. september 2017. Ruten havde oprindeligt navnet Project Hard fordi den var meget vanskelig, men efter gennemførslen omdøbte Ondra den til Silence.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Flatanger på kort  fra Kulturnett.no
 Utvorda Fort 

Kommuner i Nord-Trøndelag
 
Kommuner i Trøndelag
Fosnes

Fosnes er en tidligere kommune i Trøndelag  fylke i Norge  som 1. januar 2020 blev lagt sammen med Namdalseid og Namsos kommuner; Den nye kommune fik navnet Namsos.  Fosnes grænser i nord til Nærøy, i øst til Høylandet, i syd til Overhalla og Namsos, og i vest ligger Gjæslingan, de sydligste øer i Vikna før Norskehavet.

Den tidligere kommune bestod af øen Jøa og fastlandet øst for. Det var en lille kommune med få indbyggere. Søen Salvatnet er en af de dybeste i Nordeuropa.

Festivalen Isle of Jøa har været arrangeret på Jøa siden 2002. En anden kulturel begivenhed er Duun-stævnet.

Kendte folk fra Fosnes 
 Olav Duun, norsk hjemstavns- og bygdeforfatter. Kommunen bliver også kaldt Olav Duuns rige efter ham.
 Kolbjørn Gåsvær, forfatter, lærer, politiker og Duun kender.

Eksterne henvisninger 

Trøndelag
 
Tidligere kommuner i Norge
Høylandet

Høylandet, eller Hålloin som det hedder lokalt, er en kommune   i Indre Namdal i den nordlige del af Trøndelag. Den grænser i nord til Bindal, i øst til Namsskogan, i sydøst til Grong, i syrvest til Overhalla, og i vest til Fosnes og Nærøy.

Kommunen er en jordbrugs- og friluftskommune. Tættere bebyggelse finder man i Vargeiaområdet som er et boligområde rundt om det administrative centrum i Høylandet. Børstad og Vassbotnan er andre etablerede boligområder. I øvrige steder er det spredt bebyggelse rundt omkring i kommunen.

Høylandet er mest kendt for at huse Norsk revyfaglig center, som hvert andet år arrangerer Norsk revyfestival.

Historie 
Høylandet kommune blev oprettet da Grong kommune blev delt i to 1. januar 1901. Høylandet havde ved oprettelsen et folketal på 1.046.

1. januar 1964 blev Høylandet slået sammen med Kongsmo krets fra Foldereid kommune til den nye Høylandet kommune.

Eksterne henvisninger 

 Kultur i Høylandet på kort 

Kommuner i Trøndelag
Kommuner i Nord-Trøndelag
Frosta

Frosta er en kommune i Trøndelag fylke i Norge. Den grænser til Levanger kommune i øst. Norges ældste lagting, Frostatinget, havde sit sæde her, i nærheden af middelalderkirken Logtun kirke.

På den nordlige del af den lille ø Tautra, som ligger i Trondheimsfjorden mellem Frosta og Leksvik, ligger resterne af Tautra kloster, et cistercienserkloster som blev bygget i 1207. Længere mod syd blev der i 1999 etableret et kloster for cisterciensernonne. Grundstenen for det nye kloster blev lagt af dronning Sonja i 2003, og klosteret blev taget i brug i sommeren 2006.

Kommunevåbnet symboliserer kong Magnus Lagabøter med et liljesepter i venstre hånd ved overrækkelsen af den nye Frostatingslov til lagmanden på Frostatinget i 1274.

 «Tinghaugen» – gammelt tingsted.
 Vikingehavnen på Fånestangen fra år 1000, eller lidt senere, blev fundet i 2003 i Frosta.

Nøgletal 

Kommunens hovederhverv er landbrug.
 Areal: 75 km²
 Jordbrugsareal: 23 km²
 Produktivt skovareal: 31 km²
 Indbyggere: 2 466 (pr. 1. januar 2008)
 Højeste punkt: Storheia, 368 moh.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside 
 Hjemmeside for cistercienserinneklosteret på Tautra 
 Kultur i Frosta på kort  fra Kulturnett.no

Kommuner i Trøndelag
Kommuner i Nord-Trøndelag
Lei (smykke)

En lei er et smykke, der stammer fra Hawaii.

En lei er principielt blot et hals- eller hovedsmykke, som er fabrikeret ved at sætte smukke ting fundet i naturen på en snor, typisk blomster.

Hawaii
Smykker
Lagting (Norge)

Lagtinget i Norge (Norrønt logþing) var et sendemandsting for et helt lagdømme som Gulating, Frostating, Eidsivating og Borgarting. På lagtinget mødtes de forskellige repræsentanter for klasserne i samfundet;

 Nævnsmænd (for folket)
 Lensmænd (for Kongen)
 Bisper og præster (for kirken)

Lagtinget havde som udgangspunkt lovgivende og dømmende magt, men fra Magnus Lagabøters tid overtog Kongen meget afv denne magt. Den dømmende myndighed blev efterhånden overført til lagmanden.

Se også 
 Lagmandsret
 Lagtinget (Stortinget), en af Stortingets afdelinger ved behandling af lovforslag.

Norges historie
Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals

Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals (RSPCA) er en britisk dyreværnsorganisation som opererer i England og Wales. Den blev grundlagt i 1824 (som SPCA) og har siden dannet grundlaget for lignende organisationer i en række andre lande, deriblandt Scottish SPCA, RSPCA Australia og ASPCA i USA.

Eksterne henvisninger 
 RSPCA

Dyrevelfærd
Etableret i 1824
Organisationer fra Storbritannien
Henry Salt

Henry Salt her flere betydninger:

 Henry Stephens Salt (1851–1939), engelsk forfatter og social reformator
 Henry Salt (egyptolog) (1780–1827)
 Mr. Salt (Mr. Henry Salt), fiktion person fra børnebogen Charlie og Chokoladefabrikken
Krumtapmekanisme

En krumtap (eng. crank, anglicisme krank) er en aksel med en arm og endnu en aksel. Et håndsving er et eksempel på en krumtap.

En plejlstang, krumtap og noget forbundet til plejlstangens anden ende (fod+ben eller stempel) i forening, udgør og fungerer som en krumtapmekanisme. En krumtapmekanisme er et eksempel på en flerledsmekanisme.

En krumtapmekanisme anvendes steder, hvor man ønsker at konvertere mellem en frem-og-tilbage/op-og-ned/translationel bevægelse – og en rotationsbevægelse. 

Et eksempel på en krumtapmekanisme er, når et menneske sidder på cyklen; én korrekt placeret fod+ben på en pedal med pedalaksel og en pedalarm (=krumtaparm).

Med begge fødder+ben, pedaler, pedalaksel og pedalarme, vil det samlet udgøre to krumtapmekanismer.

Krumtappen har været kendt i Kina i omtrent 2000 år, mens vimmelskaftet og spinderokken først dukkede op i Europa engang i middelalderen.

Alternativ til krumtapmekanisme 
I stempelmaskiner kan en krumtapmekanisme erstattes af en svingplademekanisme – og omvendt.

Anden anvendelse 
I en cykelgokart, bruges fødder og ben sammen med en krumtappen, til at drive baghjulene via en kæde. Fødder+ben+krumtapper, vil det samlet udgøre to krumtapmekanismer.

Kilder/referencer

Flerledsmekanismer
Motordele
Energioverførsel
Roterende maskiner
Krumtapaksel

En Krumtapaksel er en del af en krumtapmekanisme, som konverterer en frem-og-tilbage bevægelse (for f.eks. stempler) til en roterende bevægelse.

I en bils forbrændingsmotor overføres bevægelserne fra krumtapakslen via kobling og gearkasse til hjulene. Krumtapakslen er en aksel, hvor der ud for hvert stempel er en U-formet forskydning af akslen, som giver plads til at stemplets vandring (slaglængden) kan foregå.

Teknisk indplacering 

Krumtapakslen er monteret i motorblokken på et antal hovedlejetappe placeret mellem stemplerne, hvor krumtapakslen hviler i hovedlejerne. Disse kan være forstærket med lejepander, der er metalforinger i en speciel metallegering. Hen over krumtapakslen monteres en bro med den anden lejehalvdel. Disse lejer tvangssmøres via smørekanaler fra oliepumpen.
I den forskudte del af krumtapakslen findes plejlstangssølerne (lejer). Her monteres plejlstængerne, som er forbindelsen til stemplerne. Disse hviler i plejllejerne. Til smøring af plejllejerne er der gennemboret oliekanaler fra hovedlejerne til plejlstangslejerne. Modsat Plejlstangssølerne, som en integreret del af krumtapakslen, er kontravægtene, der skal udligne slagets vægt, for at sikre en så vibrationsfri rotation som muligt.

I en bilmotor er krumtapakslen normalt monteret med remskiver til drivremme i den ene ende, samt eventuelt tandhjuls eller taktremsoverførsel til knastaksel og et svinghjul i den anden ende.

Svinghulets funktion er at, via den opsamlede inerti, ophæve dødpunktet i krumtapakslen. Dødpunktet er den position på krumtapakslens rotation, hvor alle stempler enten er i top eller bund samtidigt, og derfor ikke afgiver nogen energi til motoren.
På svinghjulet er koblingen monteret, og herfra leverer krumtapakslen energien videre til gearkassen, som overfører drivkraften til bilens hjul via differentialet.

Motordele
Energioverførsel
Roterende maskiner
Henry Stephens Salt

Henry Stephens Salt (20. september 1851 – 19. april 1939) var en indflydelsesrig engelsk forfatter og fortaler for sociale reformer i fængsler, skoler, økonomiske institutioner og behandling af dyr – han var erklæret anti-vivisektionist og pacifist. Han var også velkendt litteraturkritiker, biograf, klassisk lærd og naturalist, og kendt som manden som introducerede Mahatma Gandhi for Henry David Thoreaus værker.

Faglitterære forfattere fra England
Biografiforfattere fra Storbritannien
Kritikere fra Storbritannien
ABC-maske

En ABC-maske (også NBC-maske el. CBRN-maske) er en videreudvikling af gasmasken. Den yder en bedre beskyttelse mod specielt radioaktivt støv og biologiske aerosoler.

Masken beskytter kun åndedrættet og ansigtet. For at sikre beskyttelse af kroppen anvendes en ABC-dragt.

Militær
Masker
Reykjahlíð

Reykjahlíð er en islandsk bygd med ca. 200 indb. som ligger ved Mývatn Myggesøen i det nordøstlige Island, ca 50 km syd for Húsavík og 165 km nordøst for Egilsstaðir. Reykjahlíð er administrationscenter for Skútustaðir kommune, der 2005 havde 410 indbyggere.

Selvom Reykjahlíð befinder sig i højlandet, har bygden altid haft relativt mange indbyggere, hvilket formodentlig skyldes søens rige dyreliv. I nærheden af bygden har man fra 1960 til 1990 af molerslam udvundet moler. Af miljømæssige årsager blev værket med 100 arbejdspladser lukket.
Før i tiden ernærede indbyggerne sig ved landbrug og fiskeri. I nyere tid har bygden udviklet sig til servicecentrum med campingplads, hoteller, restauranter m.m. for de mange turister, der hvert år besøger Mývatn-området. 

Bygdens huse blev ved vulkanudbrud fra vulkanen Krafla 1724-29 og 1746 ødelagt. Heldigvis var alle indbyggerne hver gang forsamlet i den lidt højere liggende kirke, mens en kraftig lavastrøm ødelagde samtlige huse. Den nuværende kirke, der blev indviet 1962, ligger på det samme sted. Myten beretter, at præsten i Reykjahlíð med bøn stoppede den strømmende lava.

I nærheden af Reykjahlíð findes der en hule med varmt, geotermisk vand. En 
underjordisk lavastrøm har imidlertid opvarmet vandet til 100 grader, så badning ikke mere er mulig. Et naturbad med varmt geotermisk vand og helbredende mineraler åbnede 2004 i nærheden af Reykjahlíð.

Billedgalleri

Eksterne henvisninger 

Byer på Island
Salomos Tempel

Salomos Tempel er betegnelsen for det første jødiske tempel i Jerusalem. Templet blev ifølge Bibelen (1. Kongebog kap. 6-7) opført under kong Salomo i 900-tallet f.Kr. og dannede centrum for den jødiske religion frem til 587 f.Kr, hvor det blev ødelagt af babylonerkongen Nebukadnesar II.

Templet var opført efter Tabernaklets forbillede og blev bygget som et langhus i forbindelse med det kongelige palads i vestsemitisk stil. Det bestod oprindeligt af to rum, en tempelhal på ca. 30 X 10m og en mindre forhal på ca. 10 X 5m. Senere blev de to rum opfattet som tre rum: "forhallen", "det Hellige" og "det Allerhelligste.". I det Allerhelligste stod Pagtens Ark, der ifølge overleveringerne rummede stentavlerne med De 10 bud foruden stod to keruber, der forestillede Guds trone.

Se også 
 Templet i Jerusalem
 Tempelbjerget
 Det Andet Tempel

Templer
Knud Pedersen

Knud Pedersen eller Petersen er navnet på flere personer:

 Knud Petersen (1942) – dansk landsholdspiller i fodbold fra Esbjerg, fejlagtigt kendt som Knud Pedersen
 Knud Petersen (fodboldtræner) – dansk fodboldtræner for Ølstykke FC i 1978.
 Knud Pedersen Bille (død 1543) – dansk lensmand på Gladsaxe i Skåne
 Knud Pedersen Skriver (død 1569) – dansk borgmester i København
 Knud Pedersen Hind (omkring 1700) – dansk rådmand i Kerteminde
 Knud Pedersen (politiker) (1820-1876) – dansk politiker
 Knut Hamsun (født Knud Pedersen) (1859-1952) – norsk forfatter
 Knud Arne Petersen (1862-1943) – dansk arkitekt og Tivoli-direktør
 Knud Pedersen (Fluxus) (1925-2014) – dansk modstandsmand og kunstner
 Knud Pedersen (modstandsmand) (1924-1945) – dansk modstandsmand
Psykometri (parapsykologi)

Indenfor parapsykologien henviser termen psykometri, også kaldet genstandslæsning, til en form for ekstrasensorisk perception hvor et medium, ved at bese eller berøre en genstand, er i stand til at aflæse informationer om genstanden eller om genstandens ejer. Termen blev opfundet af Joseph Rodes Buchanan i 1842.

Referencer

Eksterne links 
 Visdomsnet – definition af termen.

Parapsykologi
New age praksisser‎
Esoterik
Pseudovidenskab
Hovedpine

Hovedpine er en tilstand med smerter i hovedet af mild til intens grad. Hovedpine er en af de almindeligste former for lokal smerte, og er et almindeligt symptom for en længere række sygdomme og tilstande, rangerende fra hjernerystelse til simpel væskemangel. Kun i tilfælde af hyppige eller meget langvarige eller kraftige hovedpiner bør man søge lægehjælp.

Er der tale om mere vedvarende hovedpine, der vender tilbage igen og igen over en lang årrække, vil man karakterisere hovedpinen som migræne.
Migræne  er en hovedpine, der varer ml 1-72 timer af pulserende/dunkende  karakter. Forud for kan forekomme aura  med syns-,føle- og/eller taleforstyrrelse.

Se også 

 Brain freeze

Ekstern henvisning 
 Videnskab.dk om hovedpine og migræne

Symptomer
Kodachrome

Kodachrome var en diapositiv farvefilm fra Eastman Kodak.

Kodachrome blev opfundet af Leopold Godowsky, Jr. og Leopold Mannes, og den kom i produktion som 16 mm film i 1935, og som 8 mm og 35 mm film (135) i 1936. Således var den den ældste, masseproducerede farvefilm i over 70 år.

I starten var filmhastigheden på blot 8 ISO. I 1960 kom den op på 25 ISO, og i 1966 kunne filmen også fås i en version på 64 ISO. I 1986 kom filmen desuden i en version på 200 ISO.

Kodachrome har udmærket sig ved sin skarphed, holdbarhed og præcise farvegengivelse. Desværre var fremkaldelsesprocessen (K-14) meget krævende, og således blev fremkaldelse af filmen efterhånden kun gennemført af meget få, større laboratorier.

I starten af 90'erne blev Kodachrome overhalet af Fujichrome Velvia fra Fujifilm, som de professionelles foretrukne valg af farvefilm. Velvia bruger en enklere fremkaldelsesproces (E-6), desuden er den mere mættet i farverne.

I de senere år var kun Kodachrome 64 i produktion.

I 2009 meddelete Eastman Kodak Co., at produktionen af Kodachrome 64 er ophørt som følge af dalende efterspørgsel. 

Paul Simon skrev i 1973 et internationalt hit om Kodachrome.

Eksterne henvisninger 

Fotografi

ja:リバーサルフィルム#コダクローム
Åbyen (Grenaa)

Åbyen er en bydel i Grenaa, som opføres som et blandet bolig-, kontor- og butiksmiljø. Bydelens centrale del bliver en kanal, der graves parallelt med Gren Åen.

Opførslen af Åbyen blev påbegyndt i 2006, hvor Grenaa Kommune (nu Norddjurs Kommune) samtidig øgede befolkningens opmærksomhed gennem en række reklamer. F.eks. rundsendte kommunen en informationspjece hvortil der var vedhæftet et par ørepropper, da de kommende dages arbejde ville være støjende. Endvidere blev der opstillet et stort skilt ved rundkørslen ud for busterminalen.

Byggeriet af Åbyen afsluttedes i forsommeren 2010.

Eksterne henvisninger 
Norddjurs Kommunes side om Åbyen 

Grenaa
Bydele og forstæder i Danmark
Krafla

Krafla, er en 818 m høj centralvulkan med flere kratere i et stort vulkansystem med en diameter på 25 km i det nordlige Island ved Mývatn.

Krafla er den ene af Islands to Víti-kratere. Den anden befinder sig ved vulkansystemet Askja. En gasekplosion i 1724 indledte Kraflas aktive periode, der stadig ikke er afsluttet. Den voldsomme eksplosion fik islændingerne til at tro, at her åbnede helvede sig, deraf navnet Viti helvede. I krateret befinder der sig nu en turkisblå sø. 

1724-29 og 1746 udbrød den berygtede såkaldte Mývatn-ild. Talrige spalter åbnede sig, og en bred lavastrøm ødelagde store dele af bygden Reykjahlíð.

Kraflas indtil nu sidste udbrud var fra 1975-1984 og dannede en stor og stadig varm og svovldampende lavamark. Ved spalten Leirhnjúkur er det muligt at gå over lavamarken. I nærheden befinder der sig mange solfatarakilder.

De findes i et endnu større antal ved de nærliggende, boblende svovlkilder ved geotermalområdet
Námaskard. Siden 1977 har man i nærheden af Krafla udnyttet den geotermiske energi på elektricitetsværket Kröflustöð.

Øst for Reykjahlíð i nærheden af hovedvulkanen ligger det interessante 2000 år gamle askekrater Hverfjall i lavamarken Laxáhraun.

Eksterne henvisninger 

Vulkan i Krafla-feltet 
Kraflaudbruddende pdf 

Vulkaner i Island
Tempelbjerget

Tempelbjerget (hebraisk: Har HaBayit, arabisk: al-ḥaram al-qudsī ash-sharīf) er en kvadratisk plads bygget over en naturlig høj i Jerusalems gamle bydel i den østlige ende over for Oliebjerget. Fordi pladsen både er et meget vigtig for jødedommen og islam, er den et af de mest omstridte religiøse steder i hele verden.

Her stod Templet i Jerusalem fra ca. 1000 f.Kr. til 70 e.Kr., og i dag findes Klippehelligdommen opført i 691 foruden Al-Aqsa-moskeen (opført ca. 638). Området regnes for Islams tredjehelligste sted (Mekka vigtigste og Medina næstvigtigste). Til trods for at Tempelbjerget regnes for det helligste sted i jødedommen, håndhæver den israelske regering i dag forsat et forbud mod bøn fra ikke-muslimer på stedet. Tempelpladsens vestmur, Grædemuren, er i dag eneste rest af jødernes tempel og regnes for jødedommens næsthelligste sted. Tempelbjerget er helligt for katolske og ortodokse kristne.

Ifølge jødisk tro er Tempelbjerget stedet, hvor Gud dvæler i den fysiske verden, og hvor Abraham skulle ofre sin søn Isak. Det er også på Tempelbjerget, ortodokse jøder venter opførslen af et nyt tempel (Det tredje Tempel) i forbindelse med Messias' komme. Ifølge muslimsk tro var det her, Muhammed i 621 fór til himmels ledsaget af Ærkeenglen Gabriel på ryggen af den bevingede hest Boraq.

I nyere tid har der været en række sammenstød mellem jøder og muslimer på Tempelbjerget. Området er under israelsk besættelse, men regeres af et muslimsk råd med fuldt selvstyre. Da Østjerusalem og Tempelbjerget var under Jordansk overherredømme fra 1948 til 1967, var jøder forment adgang til Grædemuren.

28. september 2000 besøgte Ariel Sharon Tempelbjerget. Han var den ledende israelske oppositionspolitiker. Besøget udløste den langvarige Al Aqsa-intifada med voldsomme palæstinensiske protester/selvmordsaktioner uden for de besatte områder og israelske militæraktioner.

Eksterne henvisninger 

 historienet.dk: "Tempelbjerget er hellig grund for både jøder og muslimer"
 

Bjerge i Jerusalem
Bibelske steder
Jødisk historie
Saruman

Saruman den hvide er en fiktiv person fra J.R.R. Tolkiens Ringenes Herre-univers.

Christopher Lee der spillede Saruman i Ringenes Herre-filmene og Hobbitten.

I filmene, såvel som i bøgerne, er han den øverste troldmand i Det Hvide Råd, som også Gandalf er medlem af. Saruman bliver dog fordærvet af Sauron og bliver ond. Herefter overtager Gandalf hans position som leder af rådet. I De to Tårne angriber Saruman Rohan med en hær på 10.000 uruk-haier men lider nederlag. I filmen Kongen vender tilbage er han med i starten, men bliver stukket ned af Grima (kaldet slangetunge) og dør inden han når at fortælle hvor Sauron vil angribe. I bogen flygter han dog til Hobbitrup, efter enterne har erobret hans fæstning, Isengard.

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Ringenes Herre
Op art

Op art (af , optisk kunst) er abstrakt kunst, der udnytter, at menneskets syn let bedrages af optiske fænomener. Ved at arbejde med sorte og hvide flader eller kontrastfarver får kunstneren kunstværket til at se ud, som om det vibrerer eller flimrer.

Op art-kunstnere 
 Victor Vasarely 
 Bridget Riley

Eksterne henvisninger 

Kunst
Stilperioder
The Times of India

The Times of India, ofte forkortet som TOI, er en af Indiens ledende aviser og er ejet af The Times Group, der er Indiens største medievirksomhed.

Avisen blev grundlagt den 3. november 1838 med navnet The Bombay Times and Journal of Commerce, og henvendte sig fra starten til britiske statsborgere bosat i Indien. Den fik sit nuværende navn i 1861.

The Times of India udkommer i 3,140 mio. eksempalrer.

Referencer 

Aviser
Etableret i 1838
Indiens kultur