kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fotodiode

En fotodiode er en halvlederdiode (en elektronisk komponent) med to tilledninger, som er beregnet til at fungere som en fotodetektor. De har et vindue eller optisk fiber, der er gennemsigtigt for det bølgelængdeinterval man ønsker. En fotodiode er en transducer, som konverterer elektromagnetisk stråling (fotoner) til elektrisk strøm og elektrisk spænding.

Faktisk er alle uindpakkede dioder fotofølsomme overfor en bølgelængde, der svarer til eller er mindre end halvlederbåndgabet i NP-overgangen eller PIN-overgangen. Når en diode absorberer fotoner med en egnet bølgelængde vil dioden fungere som en strømgenerator, der er stort set proportional med lysstyrken. Det er NP-zonen som under fotonabsorptionen genererer en elektron og et "hul" (fravær af elektron). Elektronerne vil hobe sig op ved anodesiden – og "hullerne" ved katodesiden af PN-overgangen.

En effektiv lysdiode fungerer også som en retningsbestemt fotodiode, men med det areal som lysdiodens linsetværsnit har. En solcellediode er "blot" en gigantisk fotodiode.

Fotodiode uden bias (forspænding) 
Fotodioden opfører sig her som en solcelle, hvor spændingen vil stige grundet fotonabsorbtion og afhængig af ydre belastning og belysningsstyrke og bølgelængde.

Fotodiode med bias (forspænding) 
Denne anvendelsestilstand gør at fotodioden reagerer hurtigere på lysændringer. Dette er nyttig i f.eks. optisk fiber modtagere. Fotostrømmen er nogenlunde lineart afhængig af lysstyrken.

Bølgelængdefølsomhed 

Fotodioders PN-overgang laves af forskellige grundmaterialer afhængig af hvilke bølgelængdeintervaller den ønskes af være følsom overfor:

Kilder/referencer

Se også 
 Fototransistor

Eksterne henvisninger 

 Technical Information Hamamatsu Photonics 
 Using the Photodiode to convert the PC to a Light Intensity Logger 
 Design Fundamentals for Phototransistor Circuits 
 Working principles of photodiodes 

Transducere
Optoelektroniske komponenter
Dioder
Komplementærrytmik

Termen komplementærrytmik kan bruges til at beskrive det fænomen, der opstår når én rytme instrumenteres til flerstemmighed. Dette er en praksis, der er velkendt i flere musikalske stilarter fra flere forskellige århundreder.

Komplimentærrytmik indikerer, at rytmerne, spillet af de forskellige instrumenter, supplerer hinanden, således at hvis fx trommerne spiller på slaget spiller guitaren off-beat. Dette er en meget simpel form for komplimentærrytmik men eksemplificerer dog udtrykket.

Rytme
Tisted (flertydig)

Tisted eller Thisted kan referere til:
 Thisted – en købstad i Thisted Sogn, Thisted Kommune
 Thisted (Tapdrup Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Tapdrup Sogn, Viborg Kommune
 Thisted Amt – et amt omkring denne by
 Thisted Kommune – en kommune omkring Thisted by
 Thisted Bryghus – et bryggeri i denne by
 Thisted Sogn – et sogn omkring denne by
 Thisted Kirke – kirken i dette sogn
 Tisted – en bebyggelse i Mariagerfjord Kommune
 Kongens Tisted – en bebyggelse i Rebild Kommune
 Kongens Tisted Sogn – et sogn omkring denne bebyggelse
 Kongens Tisted Kirke – kirken i dette sogn
 Karen Thisted – redaktionschef
Intelligente transportsystemer

Betegnelsen intelligente transportsystemer (ITS) dækker over systemer og services, der kan medvirke til en mere effektiv trafikafvikling og øget trafiksikkerhed.

ITS i infrasturkturen 
ITS kan benyttes til at registrere og formidle den aktuelle trafiksituation. Dette dækker over indsamling af information om den aktuelle trafikafvikling. Denne information kan formidles videre via tavler på vejen, trafikradio og internettet, så trafikanterne kan optimere rejseplaner og rutevalg. Denne information behøver ikke være begrænset til allerede observeret trafik, men kan også være om forventede kødannelser og andre hændendelse, som påvirker trafikken.

Tavlerne behøver ikke kun benyttes til at informere, men kan benyttes til at justere hastighedsgrænser, begrænse mængde af trafik fra ramper (rampedosering) og inddragelse nødspor.

Styring af lyssignaler, så der etableres "grønne bølger", er også baseret på ITS.

I udlandet benyttes ITS også til at lave såkaldte "vendbare vognbaner", hvor kørselsretningen i nogle baner skifter afhængig af behovet.

ITS i køretøjet 
Mange biler er i dag bygget med intelligente systemer, der hjælper føren, f.eks. ABS, ESP, afstandssensorer og vognbaneskiftalarm. Hertil kommer systemer, der overvåger kørslen, som f.eks. intelligent farttilpasning (ISA) og sorte bokse.

Rutevejledningsystemer, der baserer sig på GPS, er også ITS. Disse systemer kan laves, så de tager højde for de aktuelle trafiksituationer. Herudover kan systemerne i de enkelte kørertøjer udveksle information om trafikken.

ITS til opkrævning af vejafgifter mv. 
ITS kan benyttes til opkrævning af vejafgift. I Danmark benyttes vejafgifter på Storebæltsbroen og Øresundsbroen.

I udlandet er ITS også brugt til Road pricing, hvor afgiften kan afhænge tidspunkt, sted og køretøjstype. Bompenge kendes fra London, hvor vejnettet opdeles i forskellige betalingszoner.

Se også 
 Small Aircraft Transportation System til styring af mindre luftfartøjer (Moller Skycar, fly...)

Transport
Transportplanlægning
Harry Motor

Harry Motor oprindelig Jensen (født 26. marts 1921 i Brædstrup, død 14. maj 2010) var en dansk erhvervsmand og tidligere direktør for Volvo i Danmark og siden i Australien.

1957-1988 skrev han "Teknisk Brevkasse" i FDM's medlemsblad Motor. Han har desuden skrevet adskillige bøger om salg og motivation.

Det bilglade tøjdyr Harry fra DSB's tv-reklamer er opkaldt efter Harry Motor.

Kilde

Eksterne henvisninger 
 

Erhvervsfolk fra Danmark
Personer fra Brædstrup
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Jakob Jensen

Jakob Jensen (født Jacob Jensen) (15. november 1858 i  Helgenæs Sogn – 5. oktober 1942) var borgmester i Aarhus, valgt for Socialdemokratiet.

Jakob Jensen var søn af Jens Christian Pedersen og Mette Marie Sørensdatter, kom i murerlære, blev forretningsfører for Arbejdernes Produktionsforening i Aarhus 1894 og var i mange år formand for De samvirkende Arbejderorganisationer i Aarhus. 1894-1900 var Jensen medlem af Aarhus Ligningskommission og kom 1900 i byrådet.

I 1919 blev han den første folkevalgte borgmester i Aarhus og var borgmester frem til 1932.

2. december 1885 ægtede han Petrine født Bojsen.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1929
 Lundskovs netsted
 AarhusWiki artikel om Jakob Jensen

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Murere fra Danmark
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Borgmestre i Aarhus
Ungarsk syren

 
Ungarsk syren (Syringa josikaea) er en stor, løvfældende busk med en tæt, tragtformet vækst. Hovedgre­nene er stift oprette med let opstigende sidegrene. Blomsterne sidder i endestillede aks med lilla blomster, der har en tung og næsten ubehagelig duft.

Beskrivelse 
Barken er først glat og olivengrøn med lyse korkporer. Senere bliver den grå med ophøjede porer. Knop­perne er modsatte, kegleformede og tilliggende. Farven er lysegrøn, men senere noget mere brunlig. Bladene er bredt elliptiske med hel, let bølget rand og let kru­set overflade. Oversiden er dybt mørkegrøn, mens undersi­den er grågrøn. Løvet ændrer ikke farve om efteråret, men det bliver siddende meget længe. 

Blomstrin­gen sker i maj og juni, hvor blomsterne sidder samlet i endestillede, oprette aks. De enkelte blomster er lilla med lange kronrør og en tung, næsten ubehagelig duft. Frugterne er tørre kapsler, men frøene modner sjældent i Danmark.

Rodnettet består af tætsiddende og fint forgrenede trævlerødder og nogle få, kraf­tige ho­vedrødder. Nær jordoverfladen danner planten rodfilt. Denne plante bruges ofte som grundstamme for de podede sorter af Syringa vulgaris (se denne).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 3 m (30 x 30 cm/år).

Hjemsted 
Ungarsk syren foretrækker kalkrig, veldrænet og for­holdsvis tør jord. Planten er endemisk i de sydlige og østlige dele af Karpaterne (Apuseni bjergene), hvor den vokser i ca. 800 m.o.h. sammen med bl.a. allemandsharnisk, frynsebregne, skopolaminurt, 
høsttidløs, kranslilje, peberbusk og vedvarende måneskulpe.

Eksterne henvisninger 

Buske
Lyserøde blomster
Blomster i maj
Syren
H.P. Christensen

Hans Peder Christensen (kaldet H.P. Christensen) (28. februar 1869 i Jerved – 30. maj 1945) var en dansk borgmester i Århus, (Socialdemokraterne).

Født i Jerved, Sønderjylland. Han var borgmester i Århus i perioden 1933 til 1941. Begravet på Vestre Kirkegård i Aarhus.

Kilde/henvisning 
 Lundskovs netsted

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Sønderjylland (i Danmark)
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Borgmestre i Aarhus
Einar Stecher Christensen

Einar Aksel Stecher Christensen (13. september 1899 i København – 12. juni 1945 smst) var en dansk borgmester i Aarhus, (Socialdemokraterne).

Født i København. Død af hjertestop  i en alder af kun 45 år, under et besøg på Glyptoteket.

Borgmester i Aarhus i perioden 1942 til 1945.

Kilde/henvisning

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Aarhus
Borgmestre i Aarhus
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Orla Hyllested

Orla Schartau Hyllested (4. august 1912 i Aarhus – 11. juni 2000) var borgmester i Aarhus, (Socialdemokraterne).

Født i Aarhus og havde i flere år sin bopæl på Stockholmsgade i Aarhus N.

Valgt til byrådet for perioden 1958 – 1981.

Borgmester i Aarhus i perioden 1971 til 1981.

Opstillet til det efterfølgende byrådsvalg som løsgænger mod sin vilje.

Kilde/henvisning 
 Lundskovs netsted
 HVEM-HVAD-HVOR 2001 Politikens Forlag 2000.

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Aarhus
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Borgmestre fra Socialdemokraterne
Borgmestre i Aarhus
Good Night, and Good Luck

Good Night, and Good Luck er en Oscar-nomineret film instrueret af George Clooney fra 2005. Filmen fortæller den autentiske historie om konflikten mellem tv-journalisten Edward R. Murrow og senator Joseph McCarthy og hans forfølgelse af påståede kommunister.

Filmen er optaget i sort-hvid og bliver suppleret med arkivoptagelser fra McCarthys høringer.

Titlen hentyder til den sætning, Murrow altid brugte som afslutning på sine udsendelser.

Medvirkende 
 David Strathairn som Edward R. Murrow, journalist og studievært på tv-programmet See It Now på CBS.
 George Clooney som Fred Friendly, co-producer til Murrow på See It Now.
 Ray Wise som Don Hollenbeck, en af Murrows kolleger hos CBS, som bliver anklaget for at være kommunist.
 Frank Langella som William Paley, chefen for CBS.

Handling 

Handlingen finder sted i fjernsynets barndom i 1950'ernes USA, hvor vi følger Murrow og hans dedikerede kollegaer på tv-stationen CBS. Teamet må modstå pres fra såvel tv-stationens ledelse som dens sponsorer, mens det sætter fokus på de metoder, McCarthy bruger i sit korstog mod kommunismen.

Murrow forsvarer først Milo Radulovich, som bliver smidt ud af hæren, fordi hans far abonnerer på en serbisk avis. Dette fører til en offentlig debat, hvor McCarthy også beskylder Murrow for at være kommunist.

Teamet fortsætter som før og lader sig ikke kue. Udover hovedhistorien følger vi bl.a. også Don Hollenbeck, som begik selvmord efter at være blevet beskyldt for at være kommunist. Samtidig må to af CBS's ansatte skjule, at de er gift, for at få lov at beholde deres job.

Kritik 
Selvom filmen generelt har modtaget god kritik, er det dog blevet påpeget, at historien bliver fremstillet lidt skævt. Da Murrow indledte sin kritik, havde McCarthy allerede mistet megen støtte fra sine kollegaer, specielt på grund af hans undersøgelser inden for militæret. Derudover kan det virke som om, Murrow var alene om at modarbejde McCarthy, mens han i virkeligheden var én af mange. Han var bare den, som gav sagen et ansigt i den bedste sendetid.

Priser og nomineringer 
 Oscar-nomineringer:
 Bedste film
 Bedste instruktør, George Clooney
 Bedste mandlige hovedrolle, David Strathairn
 Bedste manuskript
 Bedste scenografi
 Bedste fotografering
 Golden Globe-nomineringer:
 Bedste dramafilm
 Bedste filminstruktør, George Clooney
 Bedste skuespiller i en dramafilm, David Strathairn
 Bedste filmmanuskript, George Clooney and Grant Heslov
 Screen Actors Guild-nomineringer:
 Bedste filmskuespiller, David Strathairn
 Bedste ensemble i en film

Eksterne Henvisninger 
 

Amerikanske film fra 2005
Dramafilm fra USA
Film baseret på virkelige begivenheder
Film instrueret af George Clooney
Engelsksprogede film
Karl Skytte

Karl Skytte (født Carl Hansen Skytte 31. marts 1908 i Højrup ved Glamsbjerg på Fyn, død 9. juni 1986) var en dansk politiker og medlem af det Radikale Venstre. Folketingsmedlem fra 1947 - 1978.

Liv og karriere 
Karl Skytte var søn af landsbrugsmedhjælper Rasmus Hansen Skytte og Kirstine Pedersen. Han var uddannet ved landbruget til 1938, på Tune Landbrugsskole 1930-31, ejer af Hillerslevgaard 1938-53 og af Bregnehøjgaard i Sallinge fra 1953. Han var formand for Radikal Ungdom 1934-1937 og minister i flere regeringer i perioden fra 1957 til 1964.

 Landbrugsminister i Regeringen H.C. Hansen II fra 28. maj 1957 til 21. februar 1960
 Landbrugsminister i Regeringen Viggo Kampmann I fra 21. februar 1960 til 18. november 1960
 Landbrugsminister i Regeringen Viggo Kampmann II fra 18. november 1960 til 3. september 1962
 Landbrugsminister i Regeringen Jens Otto Krag I fra 3. september 1962 til 26. september 1964

Ved Regeringen Hilmar Baunsgaards tiltrædelse blev Karl Skytte valgt til Folketingets formand den 6. februar 1968. Denne post havde Karl Skytte til den 30. september 1978.

Han var også medlem af hovedbestyrelsen for Radikal Ungdoms Landsforbund 1929-43, formand 1933-37, medlem af hovedbestyrelsen for Det radikale Venstre 1933-69; medlem af Statens Jordlovsudvalg 1942-57, landbrugskyndig næstformand 1953-57, formand for jordlovsudvalget 1964-68; medlem af Hillerslev Sogneråd 1943-54 og af Svendborg Amtsråd 1946-57, formand for repræsentantskabet og næstformand i bestyrelsen for A/S Fyns Venstreblad, medl. af jordlovskommissionen af 1946, af grundskyldskommissionen fra 1948, af feriekommissionen 1949-51, af Folketinget fra 1947 (formand for folketingsgruppen 1964-68); medlem af Finansudvalget 1950-57, af Nordisk Råd fra 1964, af Udenrigspolitisk Nævn fra 1968, formand fra 1974, medlem af Foreningen Nordens hovedbestyrelse fra 1973, formand for jordfordelingskommissionen for Svendborg, Odense og Assens amtsrådskredse 1949-57 og formand for landbokommissionen af 1960 til 1964.

Karl Skytte er begravet ved Hillerslev Kirke.

Litteratur 
 Henning Nielsen, Karl Skytte – fynboen på folkestyrets fornemste embede, Syddansk Universitetsforlag, 1996. .
 Kraks Blå Bog 1974

Eksterne henvisninger 
 

Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Partiledere for Radikale Venstre
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Amtsrådsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Landbrugsministre fra Danmark
Danske ministre fra Det Radikale Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Folketingsformænd
Formænd for Radikal Ungdom
Personer fra Fyn
Landmænd fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Erling Dinesen

Erling Kristian Dinesen (født 25. februar 1910 i Næstved, død 17. september 1986 i Gentofte) var en dansk socialdemokratisk politiker. Han var arbejdsminister i regeringerne Jens Otto Krag I, II & III samt regeringerne Anker Jørgensen I & II. 

Han var en indflydelsesrig skikkelse i Socialdemokratiet i 1960'erne og 1970'erne, og fungerede i en kort periode som formand for partiet, mens Jens Otto Krag var dets politiske leder.

Dinesen var medlem af EF-Parlamentet fra 15. august 1977 til 16. juli 1979.

Han er begravet på Vestre Kirkegård i København.

Eksterne henvisninger 

 

Beskæftigelsesministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Næstved
Fagforeningsfolk fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1973-1979
Rrat

En rrat (eng. rotating radio transients) er en roterende neutronstjerne, som udsender korte radiostrålingspulser på mellem 2 og 30 millisekunder. Herefter følger en pause på minutter eller timer, hvorefter der kommer en ny puls.

Det formodes, at der findes 4 gange så mange rrat som pulsarer.

Referencer 

Stjernetyper
Rotation
Hans Tabor

Hans Tabor (25. april 1922 i København – 19. november 2003) var en dansk diplomat og socialdemokratisk politiker.

Som Danmarks FN-ambassadør var han formand for FN's Sikkerhedsråd i 1967, da Seksdageskrigen mellem Israel og en række arabiske lande i Mellemøsten brød ud. Han opnåede en kortvarig verdensberømmelse, da det lykkedes ham at forhandle en våbenhvile på plads mellem de krigsførende parter. 

Jens Otto Krag udnævnte ham kort efter hans diplomatiske succes til udenrigsminister i Regeringen Jens Otto Krag II, men da regeringen faldt blot fire måneder senere ved folketingsvalget i 1968, vendte han tilbage til diplomatiet.

Han var Danmarks ambassadør i Norge i perioden 1986-92. 

Han ligger begravet på Frederiksberg ældre kirkegård.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Udenrigsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Ambassadører fra Danmark
Danskere i FN
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra København
Danskere i 1900-tallet
Økonomer fra Danmark
Amborellaceae

Amborellaceae er en monotypisk familie med én slægt og én art, Amborella trichopoda, som kun findes på Ny Kaledonien. Det er en nedliggende busk, som ophober aluminium. Bladene er skruestillede med bølget og takket rand. Blomsterne sidder i aks, og de er små og stilkede med 5-8 skruestillede blosterblade. 

Forskning har vist, at mitokondrierne hos Amborella indeholder gener, som stammer fra en hel del andre landplanter, deriblandt mindst tre mosarter. Dette, at gener kan udveksles mellem arterne, er forholdsvis ukendt i planteverdenen. Desuden anser man nu denne familie for at være den mest primitive blandt de dækfrøede planter.

Amborellales
Liste over Danmarks statsministre

Dette er en liste over danske statsministre og de tilsvarende embeder; konseilspræsidenter, premierministre og storkanslere. Danmarks nuværende statsminister er Mette Frederiksen, der er medlem af partiet Socialdemokratiet. Mette Frederiksen blev statsminister 27. juni 2019.

Embedet blev oprettet under enevælden, ved udnævnelsen af lensgreve Frederik Ahlefeldt til storkansler i 1676. I 1730 blev embedstitlen ændret til statsminister (geheimestatsminister). Den 22. marts 1848 ved udnævnelsen af Adam Wilhelm Moltke til premierminister blev dette den nye officielle titel hvilket også er den titel der bruges i Junigrundloven fra 1849. Titlen konseilspræsident blev dog også brugt sideløbende om premierministeren og ved Fællesforfatningen af 1855 blev det den officielle titel. Ved 1915-grundlovens ikrafttrædelse i 1918 blev titlen igen statsminister ligesom i de øvrige nordiske lande.

I sin nuværende form under det konstitutionelle monarki begynder statsministerrækken den 22. marts 1848, da Adam Wilhelm Moltke blev udnævnt til premierminister.

I det danske forfatningssystem er monarken statsoverhoved, mens statsministeren er regeringschef. I modsætning til de øvrige ministre fik regeringschefen først et eget ministerium, Statsministeriet, i 1914. Før det, og også i en årrække efter, havde regeringschefen også en post som fagminister, der varierede fra person til person. Først fra 1940'erne blev regeringschefens opgaver så omfattende, at statsministeren typisk ikke havde andre ministerier.

Partiet 
Det anførte parti eller gruppering er det som Statsministeren tilhørte og er ikke nødvendigvis det samme parti som flertallet af regeringens ministre kom fra.

De første egentlige partier i Danmark var Det forenede Venstre (stiftet 1870 af venstreorienterede grupperinger med rødder i Bondevennernes Selskab), Højre (stiftet 1881 af Nationale Godsejere, De Nationalliberale og Mellempartiet) og Socialdemokratiet (stiftet i i 1878 som Socialdemokratisk Forbund). Før den tid var partierne ikke meget mere end grupperinger eller bevægelser samlet om en fælles ideologi.

 Det forenede Venstre blev splittet og samlet flere gange, men i 1905 deltes partiet endeligt i Venstre og Det Radikale Venstre
 Højre blev i 1915 afløst af Det Konservative Folkeparti
 Socialdemokratiet blev i 1919 splittet i to partier da dets venstrefløj dannede Danmarks Kommunistiske Parti (som i 1989 indgik som en del af Enhedslisten). Danmarks Kommunistiske parti blev i 1959 selv splittet i to partier da dets reformfløj dannede Socialistisk Folkeparti.

Liste

Under enevælden

Storkanslere (1676–1730)

Statsministre (1730–1848)

Efter enevælden (1848 og frem)

Liste over danske statsministre efter længde på embedsperiode (1848-) 
Ved periode forstås "antal adskilte perioder" og ikke hvor mange gange den pågældende statsminister er blevet genvalgt.

Litteratur 
 Søren Mørch: 25 Statsministre. (2004).

Noter

Ekstern henvisning 

 Statsministeriet

 
 
Tidslinjer
Lister over regeringsledere
Buddha Park

Buddha Park eller Wat Xieng Khuan (Lao: ວັດຊຽງຄວນ, Thai: วัดเซียงควน) er en park med religiøse statuer ca. 25 km. fra Vientiane, Laos. Parken blev bygget af Luang Pu Bunleua Sulilat og hans disciple i 1950'erne. Munken prædikede en blanding af buddhisme og hinduisme hvorfor der både kan findes meget store Buddhastatuer og statuer fra hinduismens verden.

Eksterne henvisninger 

Laos
Parker
Det Jyske Musikkonservatorium

Det Jyske Musikkonservatorium er en uddannelsesinstitution under Kulturministeriet beliggende i Aarhus og Aalborg, som varetager uddannelse af udøvende musikere og musikpædagoger på højeste niveau. Institutionen har desuden til formål at bidrage til fremme af musikkulturen i Danmark, hvilket blandt andet sker i form af kunstnerisk og pædagogisk udviklingsarbejde og forskning indenfor det musikalske område.

Konservatoriet blev grundlagt i Aarhus i 1927 af violinisten Johan Nilsson, der drev det på privat basis til 1932. Herefter blev det drevet af lærerstaben til det i 1944 blev en selvejende institution, der ledes af en bestyrelse. Det huser uddannelser indenfor bl.a. klassisk, rytmisk og elektronisk musik. Med over 350 studerende er det Danmarks næststørste konservatorium og det genremæssigt mest alsidige.

I sommeren 2007 blev konservatoriets aktiviteter samlet under ét tag i Musikhuset Aarhus, der udover undervisningsfaciliteterne blev udbygget med en symfonisk sal, en rytmisk sal og en kammermusiksal.

I 2010 blev Nordjysk Musikkonservatorium lagt ind under Det Jyske Musikkonservatorium, Aalborg. Konservatoriet havde fra 2010 til 2013 lokaler i den gamle Ryesgades Skole. Den 1. august 2013 flyttede konservatoriet fra Ryesgade til det nybyggede Musikkens Hus på havnefronten.

Eksterne henvisninger 

 Koeservatoriets hjemmeside 
 Johan Nilssons Grav 

Uddannelsesinstitutioner i Aarhus
Uddannelse i Aalborg
Musikkonservatorier i Danmark
Etableret i 1927