kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hobro Station

Hobro Station er en dansk jernbanestation i købstaden Hobro i Nordjylland.

Stationen ligger på jernbanestrækningen Randers–Aalborg, der blev indviet 19. september 1869. Hobro blev jernbaneknudepunkt 15. juni 1893, da jernbanestrækningen Hobro-Aalestrup-Løgstør blev indviet. Hobros nuværende pompøse stationsbygning blev opført samtidig med anlægget af havnebanen 1899-1901. Strækningen Hobro-Aalestrup blev nedlagt 22. maj 1966.

En kort litterær beskrivelse af Hobro Station findes i Johannes V. Jensens ungdomsroman Danskere fra 1896.

Hobro Havnebane 
Havnebanen blev anlagt i henhold til lov af 24. marts 1898. Anlægget var vanskeligt fordi stationen lå højt, så havnebanen både skulle overvinde højdeforskellen og passere det sumpede område ved Vesterfjord.

Godstrafikken på havnebanen fortsatte til o. 1994. Efter at der i flere år ikke havde kørt tog på banen, blev det i 1999 vedtaget at nedlægge den. Et industriområde med bl.a. Arlas mejericenter er anlagt hen over banetracéet, og nedrivning af havnebanens bro over Skivevej gav bedre adgangsforhold til området.

Havnebanens tracé er bevaret undtagen ved passagen af Skivevej og industriområdet samt på et kort stykke i bymidten, i alt 2½ km.

Referencer

Litteratur

Eksterne kilder/henvisninger 

 Nordjyllands Jernbaner: Havnebanen i Hobro 
 havnebaner.dk: Hobro – med billeder fra test af havnebanen til nærbanekørsel i 1997
 Hobro Station på dsb.dk

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Hobro Havnebane

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Den østjyske længdebane
Station
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Mariagerfjord Kommune
Fredede jernbanestationer i Danmark
Etableret i 1869
Thomas Arboe
Johann Arfvedson

Johann August Arfvedson (født 12. januar 1792, død 28. oktober 1841). Han var en svensk kemiker, og var manden som opdagede stoffet Lithium.

Johann tilhørte en rig borgerlig familie. Søn af fabriksejeren og købmanden Jacob Arfvedson og hans ægtefælle Anna Elisabeth Holtermann. Han var student på "University of Uppsala" i 1803. Færdiggjorde en grad i "Law" i 1809 og en anden grad i mineralogi i 1812. I det sidstnævnte år, modtog han en (ubetalt) stilling i Den Royale Bestyrelse af Forstand (Royal Board of Minds).

Kemikere fra Sverige
Langå Station

Langå Station er en dansk jernbanestation i stationsbyen Langå i Østjylland.

Langå Station er et vigtigt jernbaneknudepunkt, der ligger på jernbanestrækningen mellem Aarhus og Randers og desuden er udgangspunkt for jernbanen mod Viborg, Skive og Struer. Stationen åbnede i 1862 samtidig med Aarhus-Randers-banen.

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Langå Station på dsb.dk
 Arriva

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Langå-Struer-banen
Stationer på Den østjyske længdebane
Station
Hadsten Station

Hadsten Station er en dansk jernbanestation i stationsbyen Hadsten i Østjylland.

Stationen blev etableret sammen med Den Østjyske Længdebane i 1862 mellem landsbyerne Neder Hadsten og Vinterslev, der hvor Randers-Skanderborg landevejen krydsede Lilleåen. Her lå dengang kun en kro og en vandmølle. Rundt om stationen opstod Hadsten Stationsby (nu bare Hadsten), der voksede sammen med de gamle landsbyer. Banen kunne sammen med byen fejre 150-års jubilæum i september 2012 med besøg fra bl.a. Kronprinsesse Mary og Kronprins Frederik.

Stationen betjenes af DSB's InterCity-tog mellem København og Aalborg og af Arrivas tog på strækningen Aarhus-Viborg-Struer. I 2013 blev stationen dagligt brugt af 1.500 passagerer.

Galleri

Noter

Eksterne henvisninger 
 Hadsten Station på dsb.dk

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Den østjyske længdebane
Station
Skanderborg Station

Skanderborg Station er en dansk jernbanestation i Skanderborg i Østjylland. Stationen ligger på jernbanestrækningen fra Fredericia til Aarhus og er desuden udgangspunkt for jernbanestrækningen mod Ry, Silkeborg, Ikast, Herning og Skjern. Skanderborg Station åbnede i 1868, da jernbanestrækningen fra Fredericia til Aarhus åbnede. Perrontunnelen blev anlagt i 1893 som den første af sin art i Danmark. Stationen betjenes af tog fra DSB og Arriva.

Historie 
Skanderborg Station åbnede den 4. oktober 1868, da jernbanestrækningen fra Fredericia til Aarhus åbnede som del af del af den østjyske længdebane. Tre år senere, den 2. maj 1871 åbnede jernbanestrækningen fra Skanderborg til Silkeborg, der senere blev forlænget til Herning. I 2003 overtog trafikselskabet Arriva den regionale togdrift på strækningen fra Skanderborg til Skjern fra DSB.

Skanderborg Station i litteraturen 
Sophus Claussens digt Rejseminder beskriver et møde på Skanderborg Station. Første strofe lyder:

Og det var paa Skanderborg Station,
der blev mine Tanker forfløjne.
Jeg saa en nydelig ung Person
med nøddebrune Øine.

Steffen Brandt har på tv·2 albummet Rigtige mænd skrevet tekst og musik til sangen På Skanderborg Station.

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 

 Skanderborg Station på dsb.dk
 Skanderborg Station på arriva.dk

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Den østjyske længdebane
Stationer på Skanderborg-Skjern-banen
Station
Horsens Station

Horsens Station er en dansk jernbanestation i Horsens i Østjylland. Stationen ligger på jernbanestrækningen fra Fredericia til Aarhus. Den åbnede i 1868 og flyttede til sin nuværende placering i 1929.

Historie 

Horsens Station åbnede den 4. oktober 1868 samtidig med indvielsen af jernbanestrækningen fra Fredericia til Aarhus. Stationen lå oprindeligt ½ km længere inde i byen, hvor Vitus Berings Plads nu ligger, men den blev i 1929 flyttet til sin nuværende placering ved Bygholm Å, der måtte omlægges. Med flytningen fik sporet knap så skarpe kurver, og stationen blev udvidet, så der blandt andet blev plads til de to privatbaner til Bryrup og Tørring. De var tidligere smalsporede og havde deres egen privatbanestation, men blev i 1929 ombygget til normalspor, og så kunne de med fordel optages på DSB-stationen. Desuden var Horsens Kommune interesseret i at udbygge byen på det gamle stationsområde og videre ud mod den nye station. Banen mod syd blev omlagt igen i 1970-erne for at forbedre kurveradierne endnu mere.

Arkitektur 
Den oprindelige stationsbygning fra 1868 var tegnet af N.P.C. Holsøe og blev taget i brug sammen med indvielsen af jernbanestrækningen Fredericia-Århus. Den nuværende stationsbygning stammer fra flytningen i 1929 og er tegnet af K.T. Seest.

Privatbaner 
Fra Horsens Station udgik tidligere en række nu nedlagte privatbaner:
 Horsens-Juelsminde Jernbane (1884-1957)
 Horsens-Tørring Banen (1891-1929), derefter Horsens Vestbaner (1929-62)
 Horsens-Bryrup Jernbane (1899-1929), derefter Horsens-Bryrup-Silkeborg Jernbane (1929-68)
 Horsens-Odder Jernbane (1904-67)

Horsens Havnebane 

Fra Horsens Station gik den 900 m lange havnebane til Horsens Havn, hvor den havde forbindelse med 2,3 km havnespor. Ved den officielle nedlæggelse i 2005 havde havnesporene og dermed også havnebanen været ude af drift i flere år.

Havnebanens tracé er bevaret, og skinnerne ligger stadig på det meste af strækningen.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Horsens Station på dsb.dk
 havnebaner.dk: Horsens

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Horsens Havnebane
 Danske jernbaner

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Den østjyske længdebane
Station
Station
Hedensted Station

Hedensted Station er en jernbanestation i stationsbyen Hedensted i Østjylland.

Den blev oprettet midt i 1800-tallet, og nedlagt igen i 1974. I 2006 blev det nye trinbræt indviet og blev dermed den eneste station i den nye Hedensted Kommune.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hedensted Station på dsb.dk

Stationer på Den østjyske længdebane
Station
Vejle Station

Vejle Station, også benævnt Vejle Trafikcenter, er et kombineret center for tog, busser og bybusser, som er samlet i en moderne bygning centralt i Vejle i Østjylland. Vejle Trafikcenter er en central jernbanestation på den østjyske hovedbane, hvor jernbanen mellem Aarhus og København møder jernbanen mod Jelling, Herning, Holstebro og Struer.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Vejle Station på dsb.dk

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Vejle-Holstebro-banen
Stationer på Den østjyske længdebane
Station
Station
Brejning Station

Brejning Station er en dansk jernbanestation i stationsbyen Brejning mellem Vejle og Fredericia i Østjylland.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Brejning Station på dsb.dk

Stationer på Den østjyske længdebane
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vejle Kommune
Børkop Station

Børkop Station er en dansk jernbanestation i stationsbyen Børkop mellem Vejle og Fredericia i Sydjylland.

Referencer

Eksterne henvisninger

Børkop Station på dsb.dk

Stationer på Den østjyske længdebane
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vejle Kommune
Fredericia Station

Fredericia Station er en jernbanestation i Fredericia. Stationen er et knudepunkt for Den østjyske længdebane til Aarhus og Aalborg, Den fynske hovedbane til Nyborg og Fredericia-Padborg-banen.

Den nuværende station er den anden banegård i Fredericia. Den blev anlagt samtidig med den gamle Lillebæltsbro og åbnede i 1935. Stationen erstattede den gamle rebroussementsstation ved havnen, hvorfra der hidtil havde været videre forbindelse til Fyn via jernbanefærge til Strib.

Historie 

Jernbanen kom til Fredericia, da jernbanestrækningen fra Fredericia til Vamdrup ved den nye dansk-tyske grænse åbnede den 1. november 1866. Kort efter, den 4. oktober 1868 åbnede også jernbanestrækningen fra Fredericia til Aarhus, hvormed der blev skabt forbindelse mellem jernbanestrækningerne i det sydlige og nordlige Jylland.

Ligeledes den 1. november 1866 åbnede på den anden side af Lillebælt forlængelsen af den fynske hovedbane med jernbanestrækningen fra Middelfart til Strib. Dermed manglede der kun en forbindelse over Lillebælt for at forbinde jernbanestrækningerne på Fyn og i Jylland, og den 19. marts 1872 åbnede Danmarks første jernbanefærgeforbindelse med jernbanefærgen H/F Lillebelt mellem Fredericia og Strib.

Den første station i Fredericia var en rebroussementsstation beliggende tæt ved havnen, så der nemt kunne opnås forbindelse til og fra Fyn og Sjælland via jernbanefærgen fra Fredericia til Strib. I første omgang blev der i 1866 opført en provisorisk stationsbygning af træ, der senere blev flyttet til Nørresundby. Den egentlige stationsbygning stod færdig i 1869. Den gamle stationsbygning eksisterer stadig på adressen Oldenborggade 1 og er i dag indrettet til kontorer.

Den nye Fredericia station blev anlagt samtidig med den gamle Lillebæltsbro, og begge blev indviet den 14. maj 1935.

Den nuværende station 

Den nuværende station i funktionalistisk stil med et islæt af klassicisme er tegnet af arkitekten Knud Tanggaard Seest, der var overarkitekt ved DSB fra 1922 til 1949. Stationen har en banegårdshal, hvilket er ualmindeligt i Skandinavien. Faktisk er banegården én af blot fem i Danmark med banegårdshal; de øvrige er Københavns og Aarhus Hovedbanegård, Nørrebro S-togsstation, samt den nu nedlagte Gedser Station. Desuden har stationen Danmarks længste perroner, som er hver 330 meter lange. Dette hænger sammen med at Fredericia er et vigtigt trafikknudepunkt for DSB, hvor stadig mange passagerer skal skifte tog under deres rejse og at de fleste intercity- og lyntog fra København bliver splittet op og kører til de andre forskellige byer i Jylland. Omvendt bliver togene fra de forskellige byer samlet, når de er på vej til København.

Galleri

Referencer

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 Fredericia Station  på dsb.dk

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Fredericia-Padborg-banen
Stationer på Den fynske hovedbane
Stationer på Den østjyske længdebane
Station
Station
Middelfart Station

Middelfart Station er en jernbanestation i Middelfart på Den fynske hovedbane (Nyborg-Fredericia).

Historie 

Stationen på Jernbanegade 39 blev taget i brug i 1935 ved åbningen af Lillebæltsbroen, hvor banen fik sin nuværende linjeføring. Indtil da endte den fynske hovedbane ved færgelejerne i Strib, og Middelfarts daværende station lå derfor nordøst for bykernen for enden af Banegaardsvej (nu Gl. Banegårdsvej). Denne station er bevaret som kontorejendom på Industrivej 3 og er nyistandsat i 2012.

Middelfart Havnebane 
Middelfart Havnebane grenede oprindeligt fra 200 m syd for den gamle station. Efter omlægningen af hovedsporet i 1935 fik havnebanen forbindelse med den nye station gennem et krumt spor, som fra stationen først gik mod nordøst og blev sluttet til det gamle hovedspor mod Strib nord for Odensevej. Stribbanen blev nu et godsspor under Middelfart station. Det krumme spor fortsatte fra Odensevej mod nordvest og vest og blev sluttet til det gamle havnespor nord for Gl. Banegårdsvej, øst for Tværgade.

Bevaret banetracé 
Middelfart Havnebanes tracé er bevaret undtagen på selve Havnegade og på det oprindelige stykke mellem den gamle station og Tværgade.

Brenderupbanen 
Nordvestfyenske Jernbane til Odense og Bogense havde fra 5. december 1911 endestation på den gamle Middelfart station. Det nye havnespor gav også denne bane adgang til den nye station, hvorved banen blev 1,3 km længere. Brenderupbanen blev nedlagt 31. marts 1966.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Middelfart Station på dsb.dk
 My 1 2 87 om Middelfarts nye og gamle station

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Middelfart Havnebane
 Danske jernbaner

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Den fynske hovedbane
Station
Station
Götschetal

Götschetal er en kommune i Saalekreis i den tyske delstat Sachsen-Anhalt og administrationsby i Verwaltungsgemeinschaft Götschetal-Petersberg.

Kommunen blev dannet 1. Juli 2006 ved en sammenlægning af kommunerne Wallwitz, Gutenberg, Nehlitz, Sennewitz og Teicha. Kommunen administration ligger i Wallwitz.
 
Götschetal ligger cirka 20 km nord for Halle (Saale) ved foden af Petersberges.

Trafik 
Kommunen ligger øst for Bundesstraße 6 fra Halle (Saale) til Könnern. Bundesautobahn 14, der går fra Leipzig til Magdeburg går gennem kommunen mellem Wallwitz og Teicha.
Kauslunde Station

Kauslunde Station er en jernbanestation i Kauslunde.

Eksterne henvisninger 
 Kauslunde Station på dsb.dk

Stationer på Den fynske hovedbane
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Middelfart Kommune
Nørre Åby Station

Nørre Åby Station er en jernbanestation i Nørre Aaby. Den har to spor med hver sin perron, og tidligere hørte også stationsbygningen til, men denne er i dag solgt fra. Stationen ligger ved den nordvestfynske jernbane og har Kauslunde Station som nærmeste station til den ene side og Ejby Station til den anden side.

Stationsbygningen 
I forbindelse med stationen ligger den gamle stationsbygning, som blev opført i 1910. Bygningen er i tre etager med tilhørende pakhus. I stueetagen kan man stadig se den gamle ventesal, billetsalg m.m. 

Bygningen er tegnet af Heinrich Wenck, som på daværende tidspunkt stod bag størstedelen af stationsbygningerne i Danmark. I øvrigt er Nørre Aaby stationsbygning en af de mest velbevarede stationsbygninger fra denne tid og er derfor fredet.

I oktober 2020 blev stationsbygningen, efter at have stået forladt siden 2008, solgt til de nuværende ejere. I løbet af vinteren og foråret gennemgik bygningen en større renovering, hvorefter der blev holdt en åbningsfest den 20. maj 2021. Bygningen fungerer i dag som café, restaurant og spillested, hvor det er muligt at afholde private arrangementer, konferencer m.m.

Sidesporet 
På den nordøstlige side af stationen ud mod Rønnevej finder man opholdsområdet og legepladsen "Sidesporet". Dette projekt opførtes på et uudnyttet areal, som tidligere var en skaterbane, i samarbejdet med Lokale- og Anlægsfonden og Realdania. Området opfordrer til leg og bevægelse, især hos den yngre del af brugerne.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Nørre Åby Station på dsb.dk

Stationer på Den fynske hovedbane
Fredede jernbanestationer i Danmark
Station
Heinrich Wenck
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Middelfart Kommune
Ejby Station

Ejby Station er en jernbanestation i Ejby.

Eksterne henvisninger 
 Ejby Station  på dsb.dk

Stationer på Den fynske hovedbane
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Middelfart Kommune
Gelsted Station

Gelsted Station er en jernbanestation i Gelsted.

Eksterne henvisninger 
 Gelsted Station på dsb.dk

Stationer på Den fynske hovedbane
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Middelfart Kommune
Heinrich Wenck
Aarup Station

Aarup Station er en jernbanestation på den fynske hovedbane beliggende i Aarup på Fyn mellem Odense og Middelfart. Den første stationsbygning blev indviet i 1865 i forbindelse med banens åbning. Den nuværende stationsbygning blev indviet i 1995.

Den 7. januar 1945 blev et passagertog fra Aarhus mod København beskudt af allierede jagerfly. 14 blev dræbt og flere end 31 såret.

Eksterne henvisninger 
 Aarup Station på dsb.dk

Referencer 

Stationer på Den fynske hovedbane
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Assens Kommune
Bred Station

Bred Station er en jernbanestation i Bred.

Eksterne henvisninger 
 Bred Station på dsb.dk

Stationer på Den fynske hovedbane
Heinrich Wenck
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Assens Kommune
Skalbjerg Station

Skalbjerg Station er en station i Skalbjerg på den fynske hovedbane. Stationen har tidligere har haft stor trafik med teglprodukter afsendt fra de lokale teglværker, men læssespor er for længst afviklet. Den oprindelige stationsbygningen er i dag overgået til anden formål.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Skalbjerg Station på dsb.dk

Stationer på Den fynske hovedbane
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Assens Kommune
Heinrich Wenck
Holmstrup Station

Holmstrup Station er en  jernbanestation i Holmstrup.

Eksterne henvisninger 
 Holmstrup Station på dsb.dk

Stationer på Den fynske hovedbane
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Odense Kommune
Pillars of Hercules

Pillars Of Hercules er en traditionsrig pub i Greek Street nr. 7 i Soho i London. Dagens lokaler er fra 1910, men puben har en historie som går tilbage til 1733. Charles Dickens nævner puben i sin A Tale of Two Cities.

I senere år er puben blevet et stamsted for mange yngre britiske forfattere, blandt dem Martin Amis, Ian Hamilton, Julian Barnes og Ian McEwan. Litteraturkritikeren Clive James har givet en af sine bøger navn efter stedet: At The Pillars Of Hercules

Virksomheder i London
Seværdigheder i London
Pubber i Storbritannien
Etableret i 1733
Hoxton

Hoxton er et område i bydelen Hackney i London, lige nord for City of London. Hoxton er området mellem Old Street, City Road, Regent's Canal og Kingsland Road.

Navnet Hogesdon ("Svinegården") er tidligst nævnt i Domesday Book fra det 11. århundrede. I 1500-tallet blev Hoxton taget i brug som et rekreationsområde for den stadig mere overfyldte bys borgere. Der blev anlagt haver og forlystelsesparker langs dagens Hoxton Street, som blev kaldt for "Pimlico Path". Navnet Pimlico er ikke sikkert forklaret, men antages at være et personnavn. Pimlico blev senere et synonym for rekreation og forlystelser, og smittede senere over på det område i Westminster som i dag hedder Pimlico. Foruden de populære haver og turstier blev der på denne tid også bygget en del herskabshuse i Hoxton, særligt for udenlandske ambassadører og hoffolk.

Efter bybranden i 1666 fik Hoxton en tilstrømning af mennesker som havde mistet sine huse og ville etablere sig udenfor byen. De gamle herskabshuse forfaldt.

Under industrialiseringen i 1800-tallet blev Hoxton opfyldt med rækkehuse for arbejderklassen, samtidig som der kom lettere industri (bryggerier, møbel- og træindustri) langs den nyanlagte Regent's Canal. Når forstadsbanerne samtidig gjorde det muligt for de mere velstående at bosætte sig længere væk fra byen, trak middelklassen væk fra Hoxton, og Hoxton blev i løbet af århundredet et rent arbejderklassestrøg med boliger af enkleste standard – til dels slump.

Tyske bombefly bombede Hoxton under Blitzen i 1940-41, og meget af området lå i ruiner til længe efter krigen. Ny offentlig boligbyggeri i form af blokke af dårlig kvalitet har efterladt dele af Hoxton som en moderne slum. Samtidig førte industriudviklingen efter krigen til at meget af småindustrien i Hoxton blev nedlagt.

Hackney
Ma'ale Adumim

Ma'ale Adumim () er en israelsk bosættelse og by øst for Jerusalem på den israelsk-besatte Vestbred ved enden af Judæa-ørkenen. Den ligger indenfor grænserne af Gush Etzions regionale råd, men siden Ma'ale Adumim opnåede bystatus i 1991, har byen haft sin egen borgmester og selvstændige styre.

Noter

Eksterne henvisninger 

Byer i Israel
Boris Gelfand

Boris Gelfand ( ;  ;  ) (født 24. juni 1968) er en af verdens største skakspillere. Han er født i Minsk, Hviderussiske SSR, Sovjetunionen, men bor nu i Israel. FIDEs ratingliste for juli 2007 viser en Elo-rating på 2733, som er 13.-plads på listen.

I 1988 delte han sejren i europamesterskabet for juniorer og blev nr. 2 ved verdensmesterskabet for juniorer. Året efter fik han stormestertitlen.

Eksterne henvisninger 

 
 

Skakspillere fra Hviderusland
Skakspillere fra Israel
Dan Halutz

(hebraisk: דן חלוץ) (født 7. august 1948 i Tel Aviv, Israel) er generalløjtnant og tidligere leder af de israelske flystyrker. Halutz blev udnævnt som forsvarschef (hebraisk:רמטכ"ל) d. 1. juni 2005. 17. januar 2007 indleverede han sin afskedsbegæring. Han har en uddannelse indenfor økonomi. Han blev født i en mizrahisk jødisk familie med genetisk arv fra Iran og Irak.

Referencer 

Militærfolk fra Israel
Personer fra Tel Aviv
Gush Etzion

Gush Etzion (hebraisk: גוש עציון, Etzion-blokken) refererer til en gruppe jødiske landsbyer etableret i 1920 syd for Jerusalem ved den nordlige del af Hebron-bjerget i Judea, og blev ødelagt under Israels uafhængighedskrig i 1948. Gush Etzion refererer også til en gruppe israelske bosætninger som blev etableret efter seksdageskrigen i 1967 i samme område, dog Vestbredden.

Eksterne henvisninger 
Gush Etzion
Kibbutz Kfar Etzion 
MOVING UP: An Aliyah Journal 
Gush Etzion Remembered: History of Gush Ezion and the Kfar Etzion Massacre
Nokdim-samfundet (El David) 
Elazar 

Israels historie
Hebraiske ord og vendinger
Nyborg Station

Nyborg Station er en dansk jernbanestation i Nyborg.

Den nuværende station er byens fjerde og blev opført i forbindelse med indvielsen af Storebæltsforbindelsen i 1997.

Eksterne henvisninger 
Nyborg Station på dsb.dk

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Den fynske hovedbane
Station
Station
Daniel

Daniel (aramæisk: דניאל) er et hebræisk mandenavn, som betyder "Herren", "dommer", "Gud er min dommer". Den mest kendte bærer er nok profeten Daniel i det gamle testamente.

Ifølge Danmarks Statistik er der over 17.637 mænd/drenge med navnet Daniel

Navnedag er d. 19. april.

Personer med navnet Daniel 
 Daniel Agger, dansk fodboldspiller
 Daniel Alfredsson, svensk ishockeyspiller
 Daniel Andersen, dansk komponist, billedhugger og keramiker
 Daniel Cosgrove, amerikansk skuespiller
 Daniel Defoe, var engelsk forfatter, mest kendt for Robinson Crusoe
 Daniel François Esprit Auber, var fransk komponist
 Daniel Barenboim, er en argentinsk-israelsk pianist og dirigent
 Daniel Bedingfield, engelsk sanger og komponist
 Daniel Bernoulli, var hollandsk matematiker
 Daniel Brühl, tysk skuespiller
 Daniel Bærenholdt, dansk fodboldspiller
 Daniel Craig, engelsk skuespiller
 Daniel Radcliffe, engelsk skuespiller
 Daniel Powter, canadisk sanger
 Daniel (sanger) - den dansk soulsanger Daniel Sitrit

Navnet anvendt i fiktion 
 Daniel "Oz" Osbourne er en figur i TV-serierne Buffy og Angel

Andre anvendelser 
 Daniels Bog, er en af bøgerne i Det Gamle Testamente
 Daniel (sang) - en sang af den britiske sanger Elton John

Noter og referencer 

Drengenavne
Korsør Station

Korsør Station er en dansk jernbanestation i Korsør.
Stationen, som ligger i det nordlige Korsør, blev indviet i 1997 i forbindelse med åbningen af Storebæltsforbindelsens jernbanedel som afløsning for den gamle station ved det gamle jernbanefærgeleje.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen 2008 var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Korsør Station på dsb.dk

Intercitytogstationer i Danmark
Stationer på Vestbanen
Station
Station