kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Langå (Nyborg Kommune)

Langå er en by på Østfyn med , beliggende 13 km sydøst for Ørbæk, 19 km nordøst for Svendborg og 16 km syd for Nyborg. Byen hører til Nyborg Kommune og ligger i Region Syddanmark.

Langå hører til Langå Sogn. Langå Kirke ligger i byen. 2 km vest for byen ligger herregården Rygård, og 3 km nordvest for byen ligger herregården Glorup.

Faciliteter 
Langå Forsamlingshus blev bygget i 1901 og var oprindeligt et aktieselskab, men i 1988 blev det omdannet til en forening.

Et landsbyråd, der er byens officielle talerør over for kommunen, blev etableret i 2000-01, da Langå hørte til Ørbæk Kommune, hvor landsbyråd var almindeligt udbredt. Da Ørbæk Kommune ved kommunalreformen i 2007 indgik i Nyborg Kommune, bredte ideen sig også her. Når tilflyttere kommer til sognet, byder et medlem af rådet velkommen med en flaske vin, en velkomstpjece og invitation til gratis at deltage i næste fællesspisning.

Langå blev Årets Landsby 2011 i Nyborg Kommune, bl.a. motiveret med en opdateret hjemmeside, velkomstpjecen, mange aktiviteter for både børn og voksne samt ihærdig kamp for en cykelsti mellem Langå og Øksendrup. Med udnævnelsen fulgte en plade med indgravering. Den er sat på en lokal sten, som er anbragt på det grønne område overfor den gamle skole.

Historie 
Ved Svendborg Landevej 46 i den sydlige del af Langå Sogn blev der omkring år 1880 fundet en lille gravplads med nogle meget rige grave fra førromersk jernalder. Blandt gravgaverne var 6 bronzekar, 4 guldfingerringe og resterne af en firhjulet hestevogn.

Langå blev udskiftet i 1808, men en del gadehuse, der var ejet af Rygaard, blev liggende. De ældste nuværende byhuse er opført i 1880'erne.

Stationsbyen 
I 1899 beskrives Langå således: "Byen Langaa (1407: Langw, maaske Langhøj), ved Landevejen, med Kirke, Præstegd., Skole, Andelsmejeri og Jærnbanestation („Rygaard Station")."

Langå havde jernbanestation på Svendborg-Nyborg Banen (1897-1964). Stationen kom til at hedde Rygaard, fordi navnet Langå var optaget af Langå Station i Østjylland. I den nordlige ende af byen blev der i 1933 bygget en jernbanebro over Byvejen. Den er tilgængelig fra Gl. Landevej og forsynet med et bordbænkesæt. Stationsbygningen er bevaret på Byvejen 17.

I banens tid blev der bygget to savværker, et væveri og et uldspinderi. Der kom håndværkere: murer, tømrer, snedker og maler. Dernæst fulgte 3 købmænd, slagter, skomager, urmager, manufakturhandler, bager og frisør.

Efter jernbanen 
I årene efter nedlæggelsen af banen blev posthuset og mejeriet også lukket. Skolen blev lukket, da Langå Sognekommune i 1966 blev en del af Ørbæk Kommune. Det var den tredje skole i Langå: den første nævnes i 1589, en skole med lærerbolig blev opført i 1848 efter en brand, og i 1926 blev en ny skole opført på nabogrunden. Byens sidste købmand lukkede i slutningen af 1980'erne.

Folketal 
I 1787 boede der 314 mennesker i Langå Sogn, i 1840 342, i 1880 356, i 1911 508, i 1930 529, i 1950 463 og i 2005 288.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Langå Landsby
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Byer i Nyborg Kommune
Kagisho Dikgacoi

Kagisho Evidence Dikgacoi (født 24. november 1984 i Brandfort, Sydafrika) er en sydafrikansk fodboldspiller, der spiller som midtbanespiller. Han har blandt andet optrådt for de sydafrikanske hold Bloemfontein Young Tigers og Golden Arrows samt for Crystal Palace og Fulham i England.

Landshold 
Dikgacoi står (pr. april 2018) noteret for 54 kampe og to scoringer for Sydafrikas landshold, som han debuterede for 27. maj 2007 i et opgør mod Mauritius. Han har repræsenteret landet ved både African Nations Cup i 2008 samt Confederations Cup 2009.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Sydafrika
Fodboldspillere fra Fulham F.C.
Fodboldspillere fra Crystal Palace F.C.
Fodboldspillere fra Cardiff City F.C.
Bernard Parker

Bernard Melvin Parker (født 16. marts 1986 i Boksburg, Sydafrika) er en sydafrikansk fodboldspiller, der spiller som angriber hos den sydafrikanske klub Kaizer Chiefs. Han har spillet for klubben siden 2011. Tidligere har han optrådt for det sydafrikanske hold Thanda Royal Zulu, for Røde Stjerne i Serbien samt for FC Twente i Holland.

Med Twente var Parker i 2010 med til at vinde det hollandske mesterskab.

Landshold 
Parker står (pr. april 2018) noteret for 70 kampe og 21 scoringer for Sydafrikas landshold, som han debuterede for i 2007. Han har repræsenteret landet ved Confederations Cup 2009.

Titler 
Æresdivisionen
 2010 med FC Twente

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Sydafrika
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2010
Fodboldspillere fra Røde Stjerne Beograd
Fodboldspillere fra FC Twente
Renault Midlum

Renault Midlum er en mellemtung lastbil produceret af Renault Trucks, som kunne leveres som ladvogn og som chassis. Modellen blev fra februar 2000 produceret på fabrikken i Blainville-sur-Orne og fra 2002 også hos Nordex S.A. ved Montevideo. I Oceanien blev modellen solgt af Renault Trucks' partner Mack Trucks under navnet Mack Midlum.

Varianter 
Midlum fandtes med 18 forskellige akselafstande og forskellige førerhusvarianter, heraf en version med dobbeltkabine. Den maksimale lasteevne var 13 tons.

Ud over 4×2 og 4×4-modeller kunne Midlum på bestilling også leveres i en 6×2-udgave med en tilladt totalvægt på 26 tons.

Facelift 

I 2006 fik Midlum et facelift (Phase II) og kunne nu leveres med 5- og 7-liters dieselmotorer fra 118 til 227 kW.

Den 100.000'ende Midlum blev produceret i 2010. Herefter fortsatte produktionen frem til 2013, hvor modellen blev afløst af Renault D-Truck.

Renault Midlum Electrique 

Fra 2011 fandtes Midlum også i en rent eldrevet udgave, som i Lyon blev købt og testet af flere forskellige firmaer. Midlum Electrique havde en tilladt totalvægt på 16 tons og en lasteevne på 5,5 tons. Elmotoren ydede 103 kW og havde en rækkevidde på 100 km. En opladning tog otte timer. Modellen var verdens første lastbil i denne størrelse drevet af en elmotor.

Trivia 
Den lastbil, som blev benyttet ved Massakren i Nice 2016, var en Midlum.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Midlum
Biler introduceret i 2000
Biler fra 2000'erne
Biler fra 2010'erne
Renault Kerax

Renault Kerax er en lastbil specielt til kørsel på byggepladser, introduceret af Renault Trucks i 1996. Modellen fås med to, tre eller fire aksler med låsbart differentiale. Modellen fås med turbodieselmotorer på 9,8, 11,1 og 12,8 liter. Gearkassen er enten en manuel med 16 gear eller en automatiseret kaldet Optidrive+ med 12 gear. Bremserne er trykluftbremser med skiver og ABS. Som ekstraudstyr fås også ASR. Totalvægten varierer mellem 18 og 40 tons, og effekten varierer mellem 370 og 520 hk.

Eksterne henvisninger 

 Officielt websted 

Kerax
Biler introduceret i 1996
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Biler fra 2010'erne
Jack the Ripper (film fra 1959)

Jack the Ripper er en britisk film fra 1959, produceret og instrueret af Monty Berman og Robert S. Baker, og er løseligt baseret på Leonard Matters teori om, at the Ripper var en hævnende læge.
I denne sorte og hvide film medvirkede Lee Patterson , Eddie Byrne , Betty McDowall, John Le Mesurier, og Ewen Solon.

Handling 

I 1888 er Jack the Ripper på hans killing spree. Scotland Yard Inspector O'Neill (Byrne) er glad for et besøg fra hans gamle ven New York City detektiv Sam Lowry (Patterson), der indvilliger i at hjælpe med undersøgelsen. Sam bliver tiltrukket af en moderne kvinde Anne Ford (McDowall), men hendes værge, Dr. Tranter (Solon) godkender ikke dette. Politiet kommer langsomt tætter på morderen og dennes identitet bliver afsløret, og morderen møder en hæslig ende.

Eksterne henvisninger 
 

Britiske film fra 1959
Dramafilm fra Storbritannien
Seriemorderfilm
Film baseret på virkelige begivenheder
Jack the Ripper i fiktion
Johannes Musæus Norman

Johannes Musæus Norman (født 28. oktober 1823 i Asker, død 15. januar 1903 i Kristiania) var en norsk botaniker.

Norman blev student 1840 og cand. med. 1847. 1849—51 og 1855—57 var han universitets-stipendiat i botanik, derefter praktiserede han en kortere tid som læge og rejste foråret 1858 til Aschaffenburg for at uddanne sig til forstmand. Nogen tid efter hjemkomsten ansattes han 25. juli 1860 som forstmester i Tromsø og Finmarkens Amter.

Som elev af professor M.N. Blytt havde Norman allerede tidlig fået livlig interesse for botanik og berejste 1853—55 med stipendium Østerrig, hvor han nogen tid studerede hos professor Franz Unger i Wien, samt Italien, særlig Sicilien, og afsluttede med studier i Paris.

Frugterne af hans studier hos Unger viste sig i hans arbejde: Quelques observations de morphologie végétale faites au jardin botanique de Christiania (universitetsprogram, Kristiania 1857), det første planteanatomiske arbejde i Norge. Efter at være bleven forstmester syslede Norman i sin fritid ivrigt med det nordlige Norges flora, og 1876 bevilgede Stortinget ham en årlig løn, for at han uafhængig af andre hverv kunde bearbejde sine undersøgelser herover.

Han tog da afsked som forstmand og bosatte sig 1877 i Larvik. Som resultat af sine undersøgelser udgav han foruden flere mindre afhanlinger sit hovedværk: Norges arktiske Flora (Bd 1—2, 1894—1901). Norman var også en fremragende likenolog og udgav mange afhandlinger, særlig om Norges lavarter.

Botanikere fra Norge
75 (flertydig)

75 har flere betydninger:
 75 − det 75. år efter Kristus
 75 (tal) − det naturlige tal efter 74 og før 76
 Alfa Romeo 75 − en bilmodel produceret af Alfa Romeo fra 1985 til 1992
 Audi 75 − en bilmodel produceret af Audi fra 1965 til 1972
 Rover 75 − en bilmodel produceret af Rover fra 1998 til 2005
Agropoli

Agropoli er en by i provinsen Salerno i den syditalienske region Campania. Byen har  indbyggere.

Byen har en lille havn og to små bystrande. 

Napoli–Reggio di Calabria-jernbanen stopper i Agropoli, og om sommeren er der små-færger til Ischia, Capri og Napoli.

Kildeangivelser 

Byer i Campania
Salerno (provins)
Día das Letras Galegas

Día das Letras Galegas () er en dag, hvor det galiciske sprog og den galiciske litteratur fejres. Denne festlighed har fundet sted den 17. maj siden 1963. I 1991 blev den en offentlig fridag i hele Galicien.

Liste over hyldede forfattere på dagen
 1963 Rosalía de Castro
 1964 Alfonso Daniel Rodríguez Castelao
 1965 Eduardo Pondal
 1966 Francisco Añón Paz
 1967 Manuel Curros Enríquez
 1968 Florentino López Cuevillas
 1969 Antonio Noriega Varela
 1970 Marcial Valladares Núñez
 1971 Gonzalo López Abente
 1972 Valentín Lamas Carvajal
 1973 Manuel Lago González
 1974 Xoán V. Viqueira Cortón
 1975 Xoán Manuel Pintos Villar
 1976 Ramón Cabanillas
 1977 Antón Vilar Ponte
 1978 Antonio López Ferreiro
 1979 Manuel Antonio
 1980 Afonso X o Sabio
 1981 Vicente Risco
 1982 Luis Amado Carballo
 1983 Manuel Leiras Pulpeiro
 1984 Armando Cotarelo Valledor
 1985 Antón Lousada Diéguez
 1986 Aquilino Iglesia Alvariño
 1987 Francisca Herrera Garrido
 1988 Ramón Otero Pedrayo
 1989 Celso Emilio Ferreiro
 1990 Luis Pimentel
 1991 Álvaro Cunqueiro
 1992 Fermín Bouza-Brey
 1993 Eduardo Blanco Amor
 1994 Luis Seoane
 1995 Rafael Dieste
 1996 Xesús Ferro Couselo
 1997 Ánxel Fole
 1998 Martín Codax, Xohán de Cangas og Mendinho samt forfatterne af de middelalderlige sange (Cantiga)
 1999 Roberto Blanco Torres
 2000 Manuel Murguía
 2001 Eladio Rodríguez
 2002 Frei Martín Sarmiento
 2003 Antón Avilés de Taramancos
 2004 Xaquín Lorenzo
 2005 Lorenzo Varela
 2006 Manuel Lugrís Freire
 2007 María Mariño Carou
 2008 Xosé María Álvarez Blázquez
 2009 Ramón Piñeiro
 2010 Uxío Novoneyra 
 2011 Lois Pereiro
 2012 Valentín Paz-Andrade
 2013 Roberto Vidal Bolaño
 2014 Xosé María Díaz Castro
 2015 Xosé Filgueira Valverde
 2016 Manuel María
 2017 Carlos Casares
 2018 María Victoria Moreno
 2019 Antón Fraguas
 2020 Ricardo Carballo Calero 
 2021 Xela Arias
 2022 Florencio Delgado

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Real Academia Galega 

Galicien (Spanien)
Litteratur fra Spanien
Mærkedage
Alfa Romeo 146

Alfa Romeo 146 (type 930) var en lille mellemklassebil fra den italienske bilfabrikant Alfa Romeo. Modellen var efterfølger for Alfa Romeo 33 og forgænger for Alfa Romeo 147. Alfa Romeo 146 var en femdørs søstermodel til den tredørs Alfa Romeo 145.

Historie 
Produktionen begyndte i december 1994, i starten med 8V- og 16V-boksermotorer overtaget fra Alfa Romeo 33. I december 1996 fik modellen mindre optiske modifikationer og firecylindrede rækkemotorer med dobbelttænding (Twin Spark).

146 fandtes med benzinmotorer med slagvolume fra 1,4 til 2,0 liter (2.0 16V TS ti med 150 hk, fra 1998 155 hk), samt to 1,9-liters turbodieselmotorer. 1,8- og 2,0-liters rækkemotorerne var ud over Twin Spark også udstyret med variabel indsugningsmanifold (modeller fra 1998 med 144 hhv. 155 hk) samt variabel styring af indsugningsventilerne. 2,0-motoren havde derudover to balanceaksler. 1,4- og 1,6-liters rækkemotorerne var ligeledes udstyret med variabel styring af indsugningsventilerne og dobbelttænding, men dog ikke variabel indsugningsmanifold.

I oktober 1998 gennemgik 146 ligesom 145 et yderligere facelift med modificerede kofangere, nye hjulkapsler med farvet Alfa Romeo-logo samt et instrumentbræt med modificerede luftdyser og kromringe rundt om instrumenterne og dørhåndtagene. Derudover blev sikkerhedsudstyret udvidet med bl.a. standardmonterede sideairbags.

Selv om 145- og 146-modellerne var delvist forzinkede og dermed ikke ret rustfølsomme, kunne de ikke rette op på Alfa Romeos dårlige ry uden for Italien.

Produktionen blev indstillet i december 2000.

Tekniske data

Benzinmotorer 

Benzinmotorerne i 146 er af fabrikanten ikke frigivet til brug med E10-brændstof.

Dieselmotorer

Referencer

Litteratur 
 Automobil Revue. Katalog 1996, 1997 og 2000 (på tysk og fransk).

Eksterne henvisninger 

146
Små mellemklassebiler
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 1994
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Kanelbusk-familien

Kanelbusk-familien (Calycanthaceae) er en familie med 4 slægter og 11 arter, der er udbredt i det østlige Nordamerika, Østasien og det nordøstlige Australien. Det er løvfældende eller stedsegrønne træer og buske med modsatte, hele, stilkede blade, der har finnede bladribber og kirtelceller, men ingen akselblade. Blomsterne er endestillede og store med mange blosterblade. Frugterne er mere eller mindre nødagtige.

 Idiospermum
 Kanelbusk (Calycanthus)
 Sinocalycanthus
 Vinterblomst-slægten (Chimonanthus)
Kanelbusk

Kanelbusk (Calycanthus) er en slægt med 3 arter, som er udbredt i Nordamerika og Kina. Det er løvfældende buske med hele, modsatte blade. Blomsterne springer først ud efter løvspringet, og de har talrige, spiralstillede blosterblade i mørkerøde farver. Frugterne er kapsler med talrige frø.

 Carolinakanelbusk (Calycanthus floridus)
 Californisk kanelbusk (Calycanthus occidentalis)

 Calycanthus chinensis

Kanelbusk-familien
Carolinakanelbusk

 
Carolinakanelbusk (Calycanthus floridus), også skrevet Carolina-Kanelbusk, er en lille, løvfældende busk med en stivgrenet, lidt åben vækst.

Beskrivelse 
Barken er først kantet, glat og lysegrøn, senere bliver den filthåret gråbrun, og til sidst er den gråviolet med lyse korkporer. 

Knopperne er modsatte og usynlige, bortset fra den lille, kegleformede endeknop, som dog ofte aborterer. Bladene er ovale til ægformede med bølget eller let takket rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er grågrøn og behåret. 

Blomsterne springer ud i juli, men da de er mørkebrune og sidder skjult mellem bladene, ses de ikke meget. Duften er dog påfaldende stærk og sød, især på fugtigt varme aftener. Frugterne modner ikke i Danmark.

Rodnettet består af tykke hovedrødder, som ligger højt i jorden. Busken spredes, langsomt, ved at danne korte udløbere med rodskud. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 1,5 m (30 x 20 cm/år), men busken fryser som regel noget tilbage hvert år.

Hjemsted 
Kanelbusk vokser i det sydøstlige USA, hvor den findes i blandede løvskove i floddale med mineralrig, veldrænet jordbund. 

Ved Lake Seminole, nær Chattahoochee, Florida, USA, findes den i blandet løv- og nåleskov sammen med bl.a. sumpcypres, tulipantræ, amerikansk bøg, blomsterkornel, blyantene, bredbladet kalmia, egebladet hortensia, glansbladet hæg, hvideg, klatrevildvin, rødask, rødløn, skovtupelotræ, sort valnød, sortbirk, svinehickory, virginsk ambratræ, virginsk troldnød og ægte vokspors

Anvendelse 
Barken har været brugt som krydderi af den oprindelig befolkning, da tør bark dufter kraftigt af kryddernelliker. Senere har den også været brugt som kanel-erstatning.

Note 

Kanelbusk-familien
Ung mand falder

Ung man falder er en dansk film fra 2007, instrueret af Martin de Thurah.

Eksternt link 
 

Danske film fra 2007
Kortfilm fra Danmark
Dramafilm fra Danmark
Volkswagen Santana

Volkswagen Santana er en bilmodel fra Volkswagen, som blev introduceret i 1981. Den er baseret på Volkswagen Passat B2, som var anden generation af Passat. Den tyskbyggede model blev bygget fra 1981 til 1985. De forskellige udstyrsvarianter hed CX, LX og GX, motorvarianterne var fra 1,3 til 2,1 liter med 4 eller 5 cylindre. Der fandtes også en dieselmotor på 1,6 liter med eller uden turbolader.

Historie 
Navnet Santana kommer fra Santa-Ana-vinden i Californien. Forskellene fra søstermodellen Passat var foruden bagenden blandt andet et andet kølergitter med hvide blinklys direkte bagved forlygterne. På trods af det store bagagerum og den fordelagtige pris lykkedes det aldrig Santana at opnå de salgstal, som Volkswagen havde regnet med i Tyskland og resten af Europa, hvorefter modellen overtog navnet Passat og fik en Passat-front frem til 1987, hvor produktionen i Tyskland blev indstillet.

Den 4-dørs model som blev introduceret i efteråret 1981 levede frem til 1985, og fik så det oprindelige navn, Passat, tilbage. På nogle udenlandske markeder bibeholdtes navnet Santana. Passaten var en combi coupé, og Santanaen var en sedan. I løbet af 1980'erne kom Santana til at fremstilles over hele verden: Tyskland, Brasilien, Kina, Belgien, Argentina, Japan, Namibia og Sydafrika. Modellen fremstilles stadigvæk i en moderniseret version, Santana 3000.

Volkswagen Santana solgte ikke godt i Europa, men opnåede store fremgange i Brasilien og Kina. I Brasilien blev Santana bygget fra 1984 og frem til 2006. Santana var en storsællert i den store mellemklasse. I Brasilien fandtes også en 2-dørs udgave og en stationcar modsvarende Volkswagen Passat Variant. Stationcarversionen fik navnet Volkswagen Quantum. Produktionen i Kina begyndte i 1983 og modellen er blevet faceliftet to gange: i 1995 kom Santana 2000, og i 2004 kom Santana 3000. Santana fremstilles gennem et joint venture mellem Shanghai Volkswagen og SAIC. 

I Japan blev Santana bygget på licens af Nissan fra 1984 til 1990. Den solgtes som Volkswagen Santana af Nissan-forhandlere og med dele fremstillede i Japan. I Nordamerika blev både Passat og Santana solgt under navnet Volkswagen Quantum.

Motorer

Galleri

Eksterne henvisninger 

Santana
Store mellemklassebiler
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 1981
Biler fra 1980'erne
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Biler fra 2010'erne
Nustrup

Nustrup er en by i Sønderjylland med , beliggende 9 km øst for Gram, 15 km sydøst for Rødding, 12 km nordvest for Vojens og 24 km vest for Haderslev. Byen hører til Haderslev Kommune og ligger i Region Syddanmark. I 1970-2006 hørte Nustrup til Vojens Kommune.

Nustrup hører til Nustrup Sogn. Nustrup Kirke ligger i byens nordvestlige bydel Lille Nustrup, som først voksede sammen med Store Nustrup (eller bare Nustrup) midt i 1900-tallet.

Faciliteter 
 Fællesskolen Nustrup Sommersted har tilsammen 200 elever, fordelt på 0.-6. klasse, og 43 ansatte. Nustrup afdeling har 77 elever i ét spor. Begge afdelinger har SFO.
 Kridthuset er en selvejende børnehave med plads til 48 børn.
 Nustrup Ungdomsforening tilbyder badminton, fodbold, gymnastik, håndbold, svømning, tennis, løb og cykling. Foreningen benytter Nustrup Hallen og dens omgivelser – svømning foregår dog i Rødding Centret.
 Nustrup Rideklub har ridehal med indendørs ridebane og bokse samt udendørs sandbane på 20x60 meter og græsfolde i flere størrelser.

Historie

Haderslev Amtsbaner 
Både Store og Lille Nustrup havde trinbræt med sidespor (tysk:Haltestelle) på Haderslev Amts Jernbaners strækning Vojens-Gram (1899-1938). Begge standsningssteder er på det danske målebordsblad betegnet som station (St). Stationsbygningen i Lille Nustrup er bevaret på Blomtoften 12. Stationsbygningen i Store Nustrup er bevaret på Gartnervej 3. Kortet viser desuden at der var kommet mejeri i Store Nustrup samt kro og bageri i Lille Nustrup.

Genforeningssten 
På Skolevej 1 står en sten, der blev rejst i 1935 til minde om Genforeningen i 1920.

Købmandsforretningen 
Nustrups købmandsforretning kom i farezonen, da den tidligere købmand gik på pension ultimo 2015. Men borgerne tegnede anparter for næsten 300.000 kroner, så den nye købmand ikke behøvede at købe bygningen, men kunne leje sig ind de første 5 år og kun skulle købe varelager og inventar. Men den nye købmand lukkede butikken ultimo 2018, fordi der var for lidt handel.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Nustrup Ungdomsforening: Om Nustrup 
 SDFE kortviser: Målebordsblade, preussiske 1877-1920, danske 1920-71

Byer i Haderslev Kommune
Byer i Sønderjylland (under den danske stat)
Byer og bydele med genforeningssten
Mølby (Haderslev Kommune)

Mølby er en landsby i Sønderjylland med . Mølby er beliggende tre kilometer vest for Sommersted, 10 kilometer nord for Vojens og 18 kilometer nordvest for Haderslev. Byen tilhører Haderslev Kommune og er beliggende i Region Syddanmark.

Den hører til Oksenvad Sogn.

Lokalhistorie

Grundlæggelse

Æ Kleinbahn 
Mølby er formentligt opstået som en lille stationsby, efter at det i 1880 blev besluttet at forløbet Æ Kleinbahn skulle rulles ud. Der skulle bygges en jernbane fra Haderslev til Skodborg. Derfor kom der også til at gå en togbane fra Sommersted over Mølledammen som ligger midt i Mølby, og videre ud mod Lerte (Nedre Lert)

Derfor skulle der også bygges en station i Mølby. Men da det blev besluttet at der skulle laves en station og jernbane i Mølby, skulle der alligevel gå lang tid før at det blev bygget

Tovskovstation 
Selvom Æ Kleinbahn havde besluttet at der skulle være en togstation og togbane ved Mølledammen i Mølby,

gik der alligevel lidt over 20 år. Men endelig i 1905 blev der givet grønt lys til at bygge og den 7 Januar i 1905

blev Tovskov station som den fremtidigt ville bliver kaldt, indviet. Tovskovstation var en forholdsvis lille station derfor blev alt billetsalg og godsinspektion foretaget på den lille kro Mølby Kro. Samtidigt med dette blev der bygget et sidespor fra Tovskov station til Tovskov vandmølle sporet var 553 meter og gik i en sydvestelig bue mod møllen. Nu da stationen er blevet bygget kunne byen rigtig vokse

Kilder 

Byer i Haderslev Kommune
Byer i Sønderjylland (under den danske stat)
Hejsager

Hejsager (tysk: Heisagger) er en by i Sønderjylland med , beliggende 11 km nordøst for Hoptrup, 8 km sydvest for Årøsund og 10 km sydøst for Haderslev. Byen hører til Haderslev Kommune og ligger i Region Syddanmark.

Sogne og kirker 
Det meste af Hejsager hører til Grarup Sogn, men den nordlige og den sydvestlige del hører til Halk Sogn, så sognegrænsen slynger sig gennem byen. Grarup Kirke ligger i landsbyen Grarup 4 km nord for Hejsager, og Halk Kirke ligger 1½ km sydøst for Hejsager.

Faciliteter 
Den tidligere skole Gretbjerghus ligger 1 km øst for Hejsager. Den blev i 2011 overtaget af Halk-Hejsager Beboerforening og er hjemsted for to lokalhistoriske foreninger og en juniorklub, der benytter gymnastiksalen. Der laves håndarbejde og dyrkes yoga, og der spilles kort, billard og dart samt krolf på sportspladsen.

Historie 
Hejsager havde station på Haderslev Amts Jernbaners strækning Haderslev-Årøsund (1903-1938). Det danske målebordsblad viser at byen havde fået mejeri, bageri, postkontor og jordemoderhus.

Stationsbygningen er bevaret på Hejsager Strandvej 41.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 SDFE kortviser: Målebordsblade, preussiske 1877-1920, danske 1920-71

Byer i Haderslev Kommune
Byer i Sønderjylland (under den danske stat)