kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Helsingør Dagblad

Helsingør Dagblad er et lokalt dagblad, der offentliggøres i Nordsjælland. Avisen var en del af North Media, indtil den blev overtaget af Jysk Fynske Medier.

Historie og profil 
Helsingør Dagblad blev oprettet af Henrik Donatzky, en forlægger, i 1867. Indtil 2020 var avisen en del af North Media og blev udgivet af Søndagsavisen A/S, som også udgiver Søndagsavisen. Tidligere udgav Helsingør Dagblad A/S Group Helsingør Dagblad. Søndagsavisen A/S havde en andel i selskabet indtil 2009, da det købte virksomheden fra Dansk AvisTryk A/S. Avisen offentliggøres i Nordsjælland.

I marts 2017 blev Dorthe Carlsen udnævnt til direktør for avisen; hun erstattede Svein Gilbu i denne stilling.

I 2020 oplyste ejeren North Media Aviser A/S, at de har besluttet at sælge Helsingør Dagblad; hvis det ikke lykkes, risikerer avisen at lukke.

I april 2020 købte Jysk Fynske Medier Helsingør Dagblad og udnævnte Peter Hagmund til ny chefredaktør.

Redaktører siden 2006 
 Klaus Dalgas (chefredaktør 2005-2007, 2007-2017)
 Mads Birch (konstitueret redaktør 2017-2018)
 Bo Christensen (redaktør siden 2018)

Læsertal 
Ifølge MediaWatch er Helsingør Dagblads læsertal faldet fra 21.000 til 16.000 personer i løbet af årene 2017-19.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Digitaliserede udgaver af Helsingør Dagblad i Mediestream

Aviser fra Sjælland
Danske virksomheder etableret i 1867
Helsingør Kommune
Dover

Dover er en by i Kent i det sydøstlige England ved Doverstrædet i den Engelske Kanal. Byen har ca. 31.000 indbyggere, og er det vigtigste overfartsted til Frankrig med henholdvis skib og gennem Eurotunnelen.

Byen er kendt for sine hvide klipper og borgen Dover Castle. I byen findes også Dover Museum. En stor del af byens indtægter kommer fra byens havn samt turisme.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Tour de France-byer
Blæk

Blæk er en væske, som indeholder forskellige pigmenter, som gør det muligt at farve en overflade som papir, papyrus eller pergament. Blæk påføres normalt med pen, fyldepen eller en pensel.

Den ældste blæktype er kønrøg blandet med vand og et bindemiddel, som regel en gummiart. Dette blæk er identisk med det, man i dag kender som tusch. Dette blæk er særdeles lysægte og skader heller ikke papiret. Også farvede pigmenter som jernoxyd og mønje har været brugt til enkelte bogstaver (initialer).

Jerngallusblæk er det vigtigste blæk i den vestlige historie. Det var kendt af romerne og blev udbredt i den sene middelalder. Det har vist sig at have en tendens til langsomt at ødelægge papiret, så det smuldrer.

En anden type blæk fremstilledes af et udtræk af kampechetræ, der indeholder hæmatoxylin, og kaliumdikromat. 

Man har også fremstillet blæk af slåenbark og endda hyldebær.

Senere udvikler man blæk på baggrund af berlinerblåt eller anilinfarvestoffer.

Med fremkomsten af fyldepennen opstod der et behov for særlige blæksorter med opløste farver, som ikke danner bundfald, der kan stoppe fyldepennen.

Blæk til officielle dokumenter skulle længe skrives med særligt dokumentægte blæk, dvs. blækket skulle forbinde sig med papiret, så det ikke igen kunne fjernes. Der stilles stadig krav til skrivematerialet, dokumentægte blæk kan fortsat købes.

Usynligt blæk 
Ved usynligt eller sympatetisk blæk forstås blæk, der ikke kan ses, når det er tørret ind, men kan fremkaldes ved varme eller særlige kemikalier. Usynligt blæk bruges til at skjule en meddelelse i et tilsyneladende uskyldigt brev eller lignende og har været meget brugt inden for spionagevirksomhed.

Saft af citrusfrugter, løgsaft, mælk og fortyndet svovlsyre giver usynlig skrift. Ved opvarmning bliver det synligt. Koboltklorid kan også bruges.

Usynligt blæk baseret på f.eks. gult blodludssalt og blynitrat kan fremkaldes med specielle kemikalier.

Blæk i dag 
Blæk er ikke længere så brugt ved håndskrivning som før, men mange printere bruger stadig blæk som jet ink. Den farvede pasta, der benyttes i kuglepenne kan også betragtes som en slags blæk.

Se også 

Menneskeskabte materialer
Væsker
Pave Paul 6.

Pave Paul 6. (Latin: Paulus PP. VI), født Giovanni Battista Enrico Antonio Maria Montini (26. september 1897 – 6. august 1978) var pave fra 1963 til sin død i 1978.

Paul 6. blev pave midt i 2. Vatikankoncil og fik derfor en afgørende indflydelse på de store reformer, koncilet førte med sig. Som kardinal var han længe anset som den naturlige arvtager efter pave Johannes 23., som døde af kræft i 1963.

Paul 6. er blandt andet kendt for sit konservative syn på prævention og seksualitet, særligt udtrykt i hans encyklika Humanæ vitæ fra 1968, hvori han tog skarpt afstand fra den nye p-pille.

Han var desuden den første pave, der indledte en egentlig aktiv rejsevirksomhed, som paverne siden har lagt vægt på. Blandt andet mødtes Paul 6. med ledere fra andre store kristne kirkesamfund som ærkebiskoppen af Canterbury, Michael Ramsey (leder af den Anglikanske kirke) og Patriarken af Konstantinopel, Athenagoras (leder af den græsk-ortodokse kirke).

I sin tid som pave udnævnte han 143 kardinaler på seks konsistorier fra 1965 til 1977.

Paul 6. blev udsat for et attentat i Manilas lufthavn på Filippinerne i 1970, men slap uskadt. Han døde af et hjerteslag i 1978 i den pavelige sommerresidens. 

I 1993 indledte pave Johannes Paul 2. en saligkåringsproces for Paul 6. Processen førte til, at Paul 6. blev saligkåret den 19. oktober 2014, og den 14. oktober 2018 blev han helgenkåret.

Noter

 

Paver fra Italien
Dover (flertydig)

Dover har flere betydninger:

 i Danmark
 Dover (Lintrup Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Lintrup Sogn, Vejen Kommune
 Dover (Ydby Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Ydby Sogn, Thisted Kommune
 Dover Sogn – et sogn i Skanderborg Kommune

 i England
 Dover – by i England
 i USA
 Dover, Arkansas – by i Arkansas, USA
 Dover, Delaware – by i Delaware, USA
 Dover, Florida – by i Florida, USA
 Dover, Idaho – by i Idaho, USA
 Dover, Illinois – by i Illinois, USA
 Dover, Kentucky – by i Kentucky, USA
 Dover, Massachusetts – by i Massachusetts, USA
 Dover, Minnesota – by i Minnesota, USA
 Dover, Missouri – by i Missouri, USA
 Dover, New Hampshire – by i New Hampshire, USA
 Dover, New Jersey – by i New Jersey, USA
 Dover, New York – by i New York, USA
 Dover, North Carolina – by i North Carolina, USA
 Dover, Ohio – by i Ohio, USA
 Dover, Oklahoma – by i Oklahoma, USA
 Dover, Pennsylvania – by i Pennsylvania, USA
 Dover, Tennessee – by i Tennessee, USA
 Dover, Vermont – by i Vermont, USA
 Dover, Wisconsin – by i Wisconsin, USA
 Dover, Buffalo County, Wisconsin – by i Buffalo County, Wisconsin, USA
 Dover, Racine County, Wisconsin – by i Racine County, Wisconsin, USA
 andre steder
 Dover, Tasmanien – by i Tasmanien
 Dover, Nova Scotia – by i Canada
 Dover, Singapore – by i Singapore
Venstrebladet for Det sydlige Jylland

Venstrebladet for det Sydlige Jylland var en avis udgivet i Vejen og Kolding. 

Startede som dagblad i Vejen den 17. april 1906. Udgivet i Kolding 1. januar 1908 – 31. marts 1958. Udkom om fredagen som ugeblad fra april 1958 til december 1971, da bladet ophørte. Politisk tilsluttede bladet sig Det Radikale Venstre.

Aviser fra Jylland
Vejen
Virksomheder i Kolding
Danske len

Antallet af danske len har varieret gennem tiderne; antallet af hovedlen har det meste af tiden ligget omkring 50, men efter reformationen blev der oprettet mange smålen så antallet kom op omkring 200.

Lenene var opdelt i regnskabslen, afgiftslen og tjenestelen. I et regnskabslen eller fadeburslen fik lensmanden et årligt vederlag for at varetage lenet, mens resten af lenets indtægter gik til Kronen. I et afgiftslen skulle lensmanden svare en vis sum i penge og naturalier og kunne beholde resten af lenets indkomster. Et tjenestelen var fritaget for afgift og blev givet som belønning. Kronen kunne låne af rige stormænd ved at sætte et len i pant, et pantelen, hvorefter lensmanden fik lenets indtægter indtil Kronen kunne indløse pantet eller pantetiden var udløbet.

Ved enevældens indførelse i 1660 og omdannelsen til amter i 1662 var der 49 len.

Jylland 
 Bygholm Len
 Børglum Len
 Bøvling Len
 Dronningborg Len
 Dueholm Len 
 Hald Len
 Havreballegård Len
 Kalø Len
 Koldinghus Len
 Lundenæs Len
 Mariager Len
 Riberhus Len
 Sejlstrup Len
 Silkeborg Len
 Skanderborg Len
 Skivehus Len
 Stjernholm Len
 Tørning Len (Sønderjylland)
 Vestervig Len
 Ørum Len
 Åkær Len
 Ålborghus Len
 Åstrup Len

Fyn 
 Hagenskov Len
 Hindsgavl Len
 Nyborg Len
 Odensegård Len
 Rugård Len
 Søbygård-Gudsgave Len (Ærø)
 Tranekær Len

Sjælland 
 Abrahamstrup Len
 Antvorskov Len
 Dragsholm Len
 Frederiksborg Len
 Halsted Len / Ravnsborg (Lolland)
 Hammershus Len (Bornholm)
 Holbæk Len
 Hørsholm Len
 Jungshoved len
 Kalundborg Len
 Korsør Len 
 Kronborg Len
 Københavns Len
 Nykøbing Len (Falster)
 Sorø Len
 Stegehus Len (Møn)
 Sæbygård Len
 Ringsted Len
 Roskilde Len 
 Tryggevælde Len
 Vordingborg Len
 Ålholm Len (Lolland)

Skåne, Halland og Blekinge 
 Beritsholms Len
 Christiansstad Len
 Gladsax Len
 Halmstad Len
 Helsingborg Len
 Falkenberg Len
 Laholm Len
 Landskrone Len
 Lindholm Len
 Malmøhus Len
 Sølvesborg Len
 Varberg Len

Eksterne kilder og henvisninger 
 Henrik Lerdam: Danske len og lensmænd 1370-1443. 1996.
 Harry Christensen: Len og magt i Danmark 1439-1481. 1983. 
 S. Nygaard: Len og stamhuse i Jylland (Jyske Samlinger, bind 4)
 Louis Bobé, Gustav Graae og Fritz Jürgensen West: Danske Len. 1916. 
 Gustav Bang: Danske Len og Stamhuse. 1906. 
 Kristian Erslev: Danmark-Norges len og lensmænd 1596-1660. 1885. 
 Kristian Erslev: Danmarks len og lensmænd i det sextende aarhundrede (1513-1596). 1879. 
 www.daisy.sa.dk – Daisy – Statens Arkivers arkivalieinformationssystem 
 http://ddb.byhistorie.dk/kommuner/artikel.aspx?artikel=amter.xml

Noter
Adoptionsnævnet

Adoptionsnævnet er et uafhængigt klage- og tilsynsorgan, der har følgende formål:
 At behandle klager over afgørelser i forbindelse med godkendelse af vordende adoptanter eller af adoptiovbørn.
 At føre tilsyn med adoptionsområdet.
 At indsamle, bearbejde og formidle viden om adoptionsområdet.
 At bringe danske børn i forslag til anonym adoption til godkendte ansøgere.
 At godkende børnelæger, der skal rådgive adoptionsansøgere, der har fået bragt et barn i forslag fra udlandet.

Eksterne henvisninger 
 http://www.adoptionsnaevnet.dk/

Danske nævn
Adoption
Se til venstre, der er en Svensker

Se til venstre, der er en Svensker er en dansk dogmefilm fra 2003, instrueret af Natasha Arthy efter manuskript af Kim Fupz Aakeson.

Medvirkende
Sidse Babett Knudsen
Lotte Andersen
Søren Byder
Lene Maria Christensen
Mette Horn
Louise Mieritz
Tina Gylling Mortensen
Vigga Bro
Jimmy Jørgensen
Björn Kjellman

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Dogmefilm
Danske film fra 2003
Film instrueret af Natasha Arthy
Dansksprogede film
Regel nr. 1

Regel nr. 1 er en dansk film fra 2003. Den er instrueret af Oliver Ussing med manuskript af Morten Dragsted.

Medvirkende 
 Susanne Juhasz
 Mira Wanting
 Thomas Levin
 Nicolas Bro
 Kamilla Bech Holten
 Ali Kazim
 Karen-Lise Mynster
 Lærke Winther Andersen
 Mick Øgendahl

Referencer

Eksterne henvisninger

Anmeldelser 

 Berlingske Tidende
 Politiken

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 2003
Dansksprogede film
Ove Rode

Ove Rode (født 31. august 1867 i Gentofte, død 11. juli 1933 sammesteds) var en dansk politiker, redaktør, forfatter og indenrigsminister. Han var søn af Gotfred Rode og Margrethe Lehmann, broder til digteren Helge Rode (Ebbe Rodes far) og dattersøn af politikeren Orla Lehmann. Ove Rode er morfar til skuespiller Stig Rode Hoffmeyer, søn af Vibeke Rode, født 24. maj 1899 i Norge. Ove Rode er farfar til Pernille Rode, gift Pilegaard. 

Han blev student i 1885 fra Christiania Universitet. Efter at have forsøgt sig med sit eget dagblad, København, blev han medarbejder ved Politiken. Siden blev han politisk redaktør. Han skrev meget kritiske artikler om Alberti og medvirkede til dennes fald.

I 1909 blev han valgt til Folketinget for Det Radikale Venstre og blev gruppeformand og politisk ordfører. Han blev i Folketinget til 1927, hvor han selv valgte at udtræde.

I 1913 blev han indenrigsminister i regeringen C. Th. Zahle II. Han blev en omstridt person, fordi han som indenrigsminister under 1. verdenskrig forsøgte at omsætte de socialradikale ideer til praktisk politik. I Gimle-talen fra 1916 gør han rede for sine ideer. Han stod bag den omfattende regulering af handel, afgifter og priser under 1. verdenskrig, der betød at så godt som ingen i Danmark var nødt til at sulte. Men dette gjorde ham samtidig til en meget hadet mand iblandt eksportører og store landmænd.

I 1927 efterfulgte han Henrik Cavling som ansvarshavende redaktør på Politiken.

Rode er begravet på Gentofte Kirkegård.

Litteratur 
 Tage Kaarsted, Ove Rode – en politiker bliver til, 4 bind, Odense Universitetsforlag, 1963-89.

Se også 
 Augustlovene
 Statslånskrisen 1919
 Påskekrisen (1920)
 Jens Vejmand

Eksterne henvisninger 

 

 Ove Rodes (R) "Gimle-tale" 1916 af danmarkshistorien.dk, Aarhus Universitet
 

Indenrigsministre fra Danmark
Danske ministre fra Det Radikale Venstre
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Folketingsmedlemmer i 1900'erne
Folketingsmedlemmer i 1910'erne
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Journalister fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Tidligere medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Det Radikale Venstre
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Journalister ved Politiken
Lad isbjørnene danse

Lad isbjørnene danse er en dansk dramafilm fra 1990. Filmen er instrueret af Birger Larsen, der også har skrevet manuskript sammen med Jonas Cornell. Manuskriptet er baseret på Ulf Starks roman af samme navn.

Lad isbjørnene danse vandt i 1991 både Bodil- og Robertprisen for bedste film.

Medvirkende 
Anders Schoubye
Tommy Kenter
Birthe Neumann
Paul Hüttel
Laura Drasbæk
Stig Hoffmeyer
Henrik Larsen
Gerda Gilboe
Susanne Heinrich
Michael Moritzen
Vibeke Hastrup
Jarl Forsman
Rita Angela
Sven-Göran Wallin

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1990
Dramafilm fra Danmark
Dansksprogede film
Bodilprisen for bedste danske film
Robertprisen for årets danske spillefilm
Film baseret på bøger
En loppe kan også gø

En loppe kan også gø er en dansk film fra 1996.
Manuskript Erik Clausen efter en roman af Jens Peder Larsen.
Instruktion Stellan Olsson.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Niels Hausgaard
Erik Clausen
Leif Sylvester Petersen
Lone Helmer
Charlotte Sieling
Jarl Forsman
Lisbeth Gajhede

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1996
Jarl Forsman

Jarl Forsman (født 6. april 1952) er en dansk skuespiller.

Han blev udlært fra Statens Teaterskole i 1979 og er gennem årene nok blevet mest kendt for at have optrådt i korte eller længerevarende roller i en række tv-serier, såsom En by i provinsen, Matador, Nana (tv-serie), Kirsebærhaven 89, Fæhår og Harzen, Bryggeren, Strisser på Samsø og Krøniken.

Filmografi 
Han har indtil videre bl.a. medvirket i følgende film:

 Cirkus Casablanca – 1981
 Der er et yndigt land (film) – 1983
 Kurt og Valde – 1983
 Rocking Silver – 1983
 Suzanne og Leonard – 1984
 Lad isbjørnene danse – 1990
 Roser & persille – 1993
 Kun en pige – 1995
 En loppe kan også gø – 1996
 Krummernes Jul − 1996 (julekalender)
 Den blå munk – 1998
 Tempelriddernes skat – 2006
 Erik og Else - The movie - 2013

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Skuespillere uddannet på Statens Teaterskole
Hans Backe

Hans Backe (født 14. februar 1952) er en svensk tidligere fodboldspiller og nuværende fodboldtræner. Han træner i dag det finske landshold.

Han har tidligere været træner for F.C. København, SV Salzburg, AaB, de svenske klubber Östers IF, Djurgårdens IF, Hammarby IF og den græske storklub Panathinaikos. Efter sit ophold i Panathinaikos blev Backe ekspertkommentator på svensk TV4, inden han i juli 2007 blev assistenttræner for Sven-Göran Eriksson i Manchester City. Han har endvidere været assistent træner for Mexicos landshold og cheftræner i Notts County og Red Bull New York.

Backe var i 1999 med til at vinde Superligaen som AaB-træner og gentog bedriften med F.C. København i 2003 og 2004.

Hans Backe er kendt for sin store interesse for travsport.

Klubber

Spiller 

  AIK
  Bro IK
  IF Brommapojkarna (32 kampe, 7 mål, 1977-1978)
  Spånga IS

Træner 
  Finlands fodboldlandshold (2016-)
  Red Bull New York (2010-2012)
  Notts County F.C. (2009)
  Mexicos fodboldlandshold (2008-2009) (assisterende)
  Manchester City (2007-2008) (assisterende)
  Panathinaikos (2006)
  FC København (2001-2005)
  SV Salzburg (2000-2001)
  AaB (1998-2000)
  Stabæk Fotball (1996-1997)
  AIK (1994-1995)
  Östers IF (1989-1993)
  Hammarby IF (1987-1988)
  Tyresö FF (1986)
  Molde FK (1985)
  Djurgårdens IF (1982-1984)
  Bro IK (1979-1981)

Referencer 

Fodboldtrænere fra Sverige
Fodboldtrænere for FC København
Fodboldtrænere fra AaB
Trænere for Mexicos fodboldlandshold
Trænere for Finlands fodboldlandshold
Acta Eruditorum

Acta Eruditorum er titlen på et tidsskrift, som blev blev udgivet i Leipzig i Tyskland i perioden 1682-1731. Herefter blev det videreført som Nova Acta Eruditorum i perioden 1732-82.

Sammen med det franske Journal des Savants var Acta Eruditorum datidens vigtigste litterære og videnskabelige tidsskrift i Europa. Det var skrevet på latin og udkom en gang om måneden.

Tidsskriftet blev stiftet af Otto Mencke, professor ved det filosofiske fakultet, og blev videreført af hans søn Johann Burckhard Mencke og senere af sønnesønnen Friedrich Otto Mencke. Karl Andreas Bel blev den sidste redaktør i tidsskriftets i alt 100-årige levetid.

Emnerne var opdelt efter fakulteternes fagområder og indbefattede blandt andet teologi, jura, medicin, fysik, matematik og filosofi. Tidens mest berømte lærde bidrog til tidsskriftet, heriblandt Gottfried Wilhelm von Leibniz, Isaac Newton og Jakob Bernoulli.

Leipzig
Tidsskrifter fra Tyskland
Snorken

Snorken er en åndedrætsforstyrrelse, hvor drøbelen eller den bløde gane sættes i vibrationer af en blokering i luftvejene.

Snorken er en særdeles udbredt søvnforstyrrelse.

Man skelner mellem social snorken og sygelig snorken. Ved social snorken er det personens omgivelser, som lider under snorkelyden, mens personen selv ikke mærker noget ubehag eller har problemer med det. Ved sygelig snorken medfører det at snorke på kortere eller længere sigt sygelige forandringer på personens krop. Det drejer sig primært om påvirkninger af hjerte, kredsløb og lunger. 

Ved søvnapnø aflukkes luftvejene i længere perioder (omkring 30-90 sekunder) hvorved kroppen ikke får ilt nok til de nødvendige funktioner. Dette medfører dårlig søvnkvalitet med efterfølgende udtalt dagtræthed. Personen kommer til at falde i søvn i situationer, hvor man i veludhvilet tilstand ikke vil kunne falde i søvn (f.eks. ved læsning af avis, ved at se fjernsyn, som chauffør af bil osv.). 

I mage tilfælde findes der muligheder for at operere de øvre luftveje på en sådan måde, at der ikke længere forekommer en aflukning under afslappelse i forbindelse med søvnen. 
Søvnapnø vil i de fleste tilfælde kunne behandles med et C-PAP apparatur (Continuous Positive Airway Pressure). Herved sover personen med en maske, som bliver fastgjort over næsen, og som vedvarende puster luft ind i de øvre luftveje, som herved ikke længere vil aflukkes.

Eksterne links 
Netdoktor.dk om snorken og søvnapnø 

Oto-rhino-laryngologi
Luftvejssygdomme
Adoption og Samfund

Adoption og Samfund er en dansk forening for adoptanter, adoptivfamilier og adopterede. Foreningen beskæftiger sig dels med rådgivning, kurser og anden informationsvirksomhed vedr. adoption, dels som interesseorganisation overfor administrationen og politikerne.

Referencer

Ekstern henvisninger 
 Adoption og Samfundshjemmeside
 Ungadopteret.dk 

Foreninger fra Danmark
Adoption
Nordens Liberale og Radikale Ungdom

Nordens Liberale og Radikale Ungdomsforbund (NRLU) er en nordisk paraplyorganisation af liberale og radikale (socialliberale) ungdomsorganisationer.

Fra Danmark er Venstres Ungdom og Radikal Ungdom medlemmer, ligesom norske Unge Venstre er det. Fra Sverige er Liberala Ungdomsförbundet medlem.

Medlemmer 

Ungdomsorganisationer
Liberale og Radikale Ungdom
Styrelsesloven

Lov om kommunernes styrelse, i daglig tale blot Styrelsesloven fastlægger de lovmæssige rammer, som landets 98 (2007) kommuner fungerer under. I loven fastlægges det bl.a., at en kommunalbestyrelse højst kan bestå af 31 medlemmer, dog 55 i København.

Eksterne henvisninger 
 Retsinformation: Bekendtgørelse af lov om kommunernes styrelse

Danmarks love
Kommuner i Danmark
Irsk terrier

Irsk Terrier er en hunderace af typen terrier fra Irland.
En irsk terrier er en intelligent hund med jagtinstinkt og en veludviklet lugtesans. Den er særligt velegnet til at jage kaniner og oddere.

Udseende 
Irske terriere kan have farverne gyldent rød, rød/hvedefarvet eller helt hvedefarvet. Hunden kan have en skulderhøjde på 46 til 48 cm med en vægt på 11 til 12 kg.

Historie 
Hunderacens oprindelse er ikke kendt. Den menes at nedstamme fra Ruhåret Foxterrier. Opdræt af den begyndte først i 1870. The Irish Terrier Club blev grundlagt i 1879 og racen blev præsenteret for første gang i Glasgow i 1875.

Fotogalleri

Forekomst i skønlitteraturen 
Jack Londons romanserie fra 1917 i to bind: Jerry of the islands og Michael, Jerry's brother, der handler om to irske terrieres skæbner i Stillehavets øriger.

Terriere
Terrier
Kjeld Holm

Kjeld Holm (født 18. juli 1945) er en dansk mag.art. og forhenværende biskop over Århus Stift fra 1994 til 2015.

Holm er født i Diernæs nær Hoptrup, og blev student fra Haderslev Katedralskole i 1966. Holm er uddannet mag.art. i idéhistorie fra Aarhus Universitet i 1972. Holm tog en teologisk tillægseksamen i 1974, hvor han efterfølgende blev ansat som hjælpepræst ved Vejlby Kirke. Fra 1974 indtog han embedet som sognepræst ved Ellevang Kirke indtil 1994, hvor Holm blev valgt som biskop over Århus Stift. Det var han indtil 2015.

Holm var tidligere erklæret socialdemokrat, men valgte i oktober 2017 at melde sig ud af partiet til fordel for Radikale Venstre.

Se også 
 Århus' bisperække
 Biskop emeritus Kjeld Holm om Kjeld Holm - film fra 2016

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bisperækken på Århus Stifts hjemmeside 

Biskopper over Århus Stift
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog
Studenter fra Haderslev Katedralskole
TV 2/Fyn

TV 2/FYN er en regional TV 2-station, der sender nyheder og aktualitetsprogrammer til hele det fynske område inklusiv omkringliggende øer; dels gennem såkaldte 'vinduer' i TV 2/Danmarks flade, dels på den digitale kanal TV FYN, der blev etableret i 2012.

Historie 
Den første udsendelse blev sendt den 10. januar 1989 fra lokaler i Fyns Forsamlingshus i Odense. Den 1. maj 1990 flyttede tv-stationen til et nybygget tv-hus i Svendborgs centrum.  I september 2000 flyttede tv-stationen tilbage til Odense, til et nybygget tv-hus på Olfert Fischers Vej i den sydøstlige del af byen.

I lighed med de øvrige TV 2-regioner udøver stationen sin programvirksomhed med udgangspunkt i en public service-kontrakt med Kulturministeriet.

TV 2/FYN beskæftiger 75 ansatte, og omsatte i 2011 for 59 millioner kroner. Der blev i 2011 sendt i alt 927 timers programmer, hvoraf den daglige 19.30-nyhedsudsendelse er den mest sete. Omkring 20 procent af alle fynboer over 12 år ser udsendelsen.

Nøglemedarbejdere

Ledelse 
1. juni 2012 tiltrådte Esben Seerup som direktør på TV-stationen. Udover direktør Esben Seerup udgøres ledelsen af stationen af redaktionscheferne Malene Hammershøy Kjerstad, Lasse Hørbye Nielsen, Mads Boel, nyhedschef Jakob Herskind, produktionschef Michael Jensen og økonomichef Helle Nørgaard Andreasen.

Formand for TV 2/FYNs bestyrelse er Peter Zinck.

Kendt journalist 
I 2009 blev den tidligere MF, ordfører og kortvarige minister, Lotte Bundsgaard, ansat som journalist på TV2/Fyn. Hun er sidenhen skiftet til TV 2 Nyhederne.

Kilder og eksterne henvisninger
 TV 2/Fyns hjemmeside

Referencer 

Fyn
Virksomheder i Odense
Etableret i 1989
Public service-medier