kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Der er ingen der venter på os

Der er ingen der venter på os er det sjette studiealbum fra den danske popsanger Tue West. Det blev udgivet den 4. marts 2016.

Musikmagasinet GAFFA gav albummet tre ud af seks stjerner. I november måned blev albummet nomineret til "Årets udgivelse" ved Danish Music Awards Folk.

Trackliste 
 "Vi fik ikke nogen besked"
 "Lov mig det"
 "Vil du så lære mig det"
 "Et liv er en idé"
 "Intermezzo ved Havet"
 "Der er ingen der venter på os"
 "God til at bruge tid på det der gør lidt ondt"
 "Vi føler os aldrig rigtig hjemme"

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Der er ingen der venter på os  på Discogs

Tue West-album
Album fra 2016
Landed gentry

The Landed gentry (landadelen eller lavadelen) var en velhavende social klasse, der eksisterede i Storbritannien fra slutningen af middelalderen og frem til 1920'erne. Denne social klasse er især portrætteret i flere af Jane Austens (1775-1817) romaner fra Regency perioden, som for eksempel Stolthed og fordom.

To af dronning Elizabeth 2.s svigerdøtre (Camilla, hertuginde af Cornwall, datter af “viceamtmand” i Sussex og East Sussex major Bruce Shand og Sarah, hertuginde af York, datter af godsejer og polo arrangør major Ronald Ferguson) er efterkommere af The landed gentry.

Godsejere 
Medlemmerne af The landed gentry levede af deres godser. En del af dem var officerer, politikere, embedsmænd, fredsdommere, “amtmænd” eller sportsfolk.

I modsætning til højadelen, så havde The gentry ikke adgang til de arvelige pladser i Overhuset, men de kunne blive folkevalgte medlemmer af Underhuset.

Fire grupper 
Medlemmerne af The gentry havde ikke arvelige titler (bortset fra baronets). Derfor var afgrænsningen af den sociale klasse uklar. Man skulle dog være af “god familie” og have “gamle penge” for at tilhøre klassen.

Fra senmiddelalderen bestod klassen af fire grupper:
 
 Baronets: En arvelig engelsk ridderklasse, der opstod i det 14. århundrede, og som i 1611 blev genindstiftet som en britisk ridderklasse af kong Jakob 1. af England

 Riddere (“Knights”, der var den højeste krigerklasse i middelalderen. Titlen var ikke arvelig.

 Væbnere (“Esquires”), der var en lavere krigerklasse i middelalderen. Gruppen omfattede først og fremmest de familier, der har adeligt våben (fx familien Shand), de højere officersgrader, doctores juris og medicinæ. Titlen som “esquire” blev også brugt af andre, som fx barrister (advokat), borgmester/overborgmester og fredsdommer.

 Gentlemen blev anerkendt som en særlig social gruppe i 1413. Gentlemen var født ind i gode familier, eller de havde en høj rang. De havde desuden en god social status, og de var så rige, at de ikke behøvede at arbejde for at leve. Titlen var ikke arvelig.

Titler 
Mandlige medlemmer af The gentry brugte som regel den borgerlige titel Mr. (Mister), mens gifte kvinder brugte titlen Mrs., og ugifte kvinder brugte titlen Miss.

Baronets brugte titlen “sir”, og deres hustruer brugte titlen “lady”. Pensionerede højere officerer brugte deres seneste militære titel (fx major).

Historie 
The landed gentry havde sin storhedstid i det 18. århundrede. John Churchill, 1. hertug af Marlborough (1650–1622) og Sarah Churchill, hertuginde af Marlborough (1660–1747) er eksempler på dygtige lavadelige, der i 1702 blev ophøjede i den absolutte højadel, hereditary peer.

I 1920'erne blev de britiske godsejere svækkede, og The gentry bliver ikke længere betragtet som en selvstændig social klasse. “Gentry-familiernes” efterkommere spiller dog stadig en vis rolle, fx kommer to af dronning Elizabeth 2.s svigerdøtre (Camilla, hertuginde af Cornwall, datter af “viceamtmand” i Sussex og East Sussex major Bruce Shand og Sarah, hertuginde af York, datter af godsejer og polo arrangør major Ronald Ferguson) fra “gentry-familier”.

Adel fra Det Forenede Kongerige
Krista Mørkøre

Krista Mørkøre (født 1998) fra Klaksvík, er en færøsk svømmer, som svømmer for Ægir og for Færøernes svømmelandshold for svømmere med handicap (ÍSB). Krista svømmer i kategorien S10. Krista Mørkøre fik i 2007 en svulst på hjernen, der medførte, at hun blev lam i højre side i ansigtet og fik ataxi i højre arm og ben. På trods af sit handicap har hun også deltaget i almindelige svømmestævner på Færøerne, hvor hun bl.a. svømmede sig til at bronzenål i 50 meter fri i februar 2011.

I 2016 har Krista Mørkøre kvalificeret sig til EM for parasvømmere, som blev afholdt i april/maj 2016 og til sommer-PL 2016 i Rio. Ved de paralympiske sommerlege 2016 skal hun konkurrere i 50m, 100m og 400m fri. Krista svømmer under det færøske flag, fordi Færøerne er fuldgyldigt medlem og var med til at etablere IPC. Færøerne kan derimod ikke deltage til sommer-OL eller vinter-OL, da Færøerne ikke har fået lov til at blive medlem af IOC med den begrundelse, at Færøerne ikke er en selvstændig nation men en del af det danske rige.

Resultater

Croatia Open 2016 
Sølv i 50 m fri på langbane med tiden 32.41

British National Para Swimming Championships 2015 
Guld i 400 fri med tiden 5:17.07
Guld i 100 fri med tiden 1:08.49 (personlig rekord)
Guld i 50 fri med tiden 31.69 (personlig rekord)
Silvur í 100 bringu við tíðini 1:31.00 (betring av hennara persónliga meti við 2.4 sekundum)

Danish Open 2015 
Krista Mørkøre deltog ved Danish Open 2015 i Esbjerg i marts 2015.
Sølv i 200 m fri med tiden 2:37.85 (personlig rekord)

Danish Open 2014 
Krista Mørkøre deltog ved Danish Open 2014 i Esbjerg 7.-9. marts 2014. Hun vandt 1 guld, 2 sølv og 2 bronze og satte syv personlige rekorder.
Guld i 50 m butterfly med tiden 36.82
Sølv i 100 butterfly med tiden 1:32.66
Sølv i 50 m bryst med tiden 45.09 
Bronze i 200m fri med tiden 2:36:31 (personlig rekord) 
Bronze i 400 m fri med tiden 05:40.62

Referencer 

Svømmere fra Færøerne
Handicapsportsfolk
Mise-en-scene

Mise-en-scene er en samlebetegnelse for alt det, som en seer kan se i billedet i en film. Dvs. skuespillernes udseende, handlinger og disses makeup og kostumer samt rekvisitter, stedet, lyset mv. Hvor cinematografi handler om, hvordan disse ting opfanges af kameraet, kan man sige, at mise-en-scene er alt det, som er foran kameraet – alt der er i filmens diegese. Dvs. at mise-en-scene er det samlede ekspressive udtryk, der kan ses i billedet.

Viderelæsning 
 Dahl, Anders et al (2016) Levende Billeder (i-bog) . Aarhus: Systime.

Film
Film- og videoteknologi
Den Nationale Fotosamling

Den Nationale Fotosamling er et fotomuseum i København. Museets samlinger er baseret på en del af Det Kgl. Biblioteks kort- og billedsamling, der blev valgt ud på grund af kunstnerisk værdi eller fotohistorisk betydning. Museet blev navngivet som Det Nationale Fotomuseum i 1996 under ledelse af Ingrid Fischer Jonge, og fik udstillingslokaler i bygningen Den Sorte Diamant, da den var færdigbygget i 1999. Museet skiftede navn til Den Nationale Fotosamling i 2020.

Samlingen rummer ca. 50.000 værker opdelt i samlinger for dansk og udenlandsk fotografi samt mange særsamlinger og strækker sig tilbage til 1839. Museet har Skandinaviens største daguerreotypisamling og en stor albumsamling. Der er desuden en betydelig samling af samtidsfotografier, som løbende forøges.

Man påbegyndte i 2008 en digitalisering af samlingen. De digitaliserede værker er tilgængelige via museernes fælles database, Kunstindeks Danmark. Da samlingen består af stærkt lysfølsomme genstande vises eksempler fra den kun frem i kortere perioder i udstillinger. Digitaliseringen er dermed et vigtigt led i, at interesserede borgere kan få adgang til samlingen.

Samlingen rummer værker af en række internationale og danske mestre som fx Julia Margaret Cameron, Cecil Beaton, Henri Cartier-Bresson, Richard Avedon, Tracey Moffatt, Martin Parr, Nan Goldin, Hiroshi Sugimoto, Andreas Gursky, Candida Höfer, Shirana Shahbazi, Jette Bang, Jesper Høm, Viggo Rivad, Gregers Nielsen, Tove Kurtzweil, Jørgen Schytte, Marianne Grøndahl, Krass Clement, Kirsten Klein, Per Bak Jensen, Joachim Koester, Peter Lind, Olafur Eliasson, Ann Lislegaard, Joachim Ladefoged, Søren Lose, Katya Sander, Trine Søndergaard, Nikolai Howalt og Astrid Kruse Jensen.

Referencer 

Fotomuseer i Danmark
Museer i København
Det Kongelige Bibliotek
Glinsende vandaks

Glinsende Vandaks (Potamogeton lucens) er en vandplante i vandaks-familien. Den har en meget kraftig aksstilk, som opefter er fortykket. Alle blade er undervandsblade, deraf navnet "glinsende", og er grønne og store (op til ca. 20 cm lange og 6 cm brede. De er kortstilkede, og da bladpladen kan være nedløbende på en meget kort stilk, kan flere blade se ud til at være siddende. De ender altid i en spids, ofte forlænget af en kraftig udløbende midtnerve. Bladranden er under lup meget fint tandet. Hele planten kan blive over 3 meter.

Glinsende vandaks har kun ringe lighed med andre vandaksarter og ligner heller ikke andre danske vandplanter. Der findes flere hybrider med andre arter.

Voksested: Glinsende Vandaks er hjemmehørende i Europa, Asien og Nordafrika. I Danmark findes den i søer og vandløb som indeholder bikarbonat. Fortrinsvis i ikke-eutrofierede søer på dybder uden for rørsumpen. Den er forsvundet i store dele af landets åer, men findes stadig i flere åer i Sydvestjylland. Dens nuværende forekomst kan bedst beskrives som "restforekomster".

Referencer

Eksterne henvisninger 

Vandaks-familien
Langbladet vandaks

Langbladet vandaks (Potamogeton praelongus) er en vandplante med lange bælgformede undervandsblade, deraf navnet "langbladet", som er mørkt grønne, 6-18 cm lange og 2-5 cm brede. De er afrundede ved basis og har en meget karakteristisk but afslutning. Bladranden er i almindelighed tydeligt bølget, men altid helt uden tænder.

Der findes flere hybrider med andre arter. Langbladet vandaks kan forveksles med rustvandaks og hjertebladet vandaks. Den kan skelnes fra disse på sin hele bladrand og hule, kappeformede bladspids, samt blivende skedehinder der normalt er over 1 cm.

Voksested 

Langbladet Vandaks er hjemmehørende i Europa, Asien og Nordamerika. I Danmark findes den i søer og vandløb som indeholder bikarbonat. Fortrinsvis i ikke-eutrofierede søer på dybder uden for rørsumpen. Den er forsvundet i store dele af landets åer, men findes stadig i flere åer i Sydvestjylland. Bestanden i Danmark er regnet som en truet art på den danske rødliste.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Vandaks-familien
Boels Ladies Tour 2016

Den 19. udgave af Boels Ladies Tour blev afholdt den 30. august til 4. september 2016. Cykelløbet var en del af kvindernes UCI-kalender i kategori 2.1. Amalie Dideriksen vandt løbets første etape.

Hold

Etaper

Resultater

1. etape

2. etape

3. etape

4. etape

5. etape

6. etape

Resultater

Referencer 

2016
Cykelløb i 2016
Arabisk matematik

Med "arabisk matematik" omtales udviklingen af matematik i den arabisktalende verden i islams guldalder fra 800-tallet til 1400-tallet, med grundlæggende bidrag, der forandrede verdenshistorien, såsom algebra og de arabiske tal.

De arabiske tal bruges den dag i dag overalt i verdenen. Inden talsystemet blev bragt til Europa, brugte europæerne bogstaver fra deres alfabeter til regning og matematik, såsom latinske bogstaver, som kan stadig bruges i romertal.

Selvom de fleste islamiske tekster om matematik blev skrevet på arabisk, var ikke alle skrevet af arabere. På denne tid var arabisk et udbredt skriftsprog blandt lærde i de dele af verden som araberne havde erobret. Nogle af de vigtigste matematikere inden for den muslimske verden var persere.

En af de mest kendte matematikere var den persiske , som levede i 800-tallet i Persien. Han arbejdede ved det berømte bibliotek og videnskabelige samlingspunkt Visdommens hus (Bayt al-Hikma) i Bagdad og skrev her flere vigtige bøger. De vigtigste af hans tekster var om de indisk-arabiske tal og om metoder til at løse ligninger. Ordet algoritme er afledt af hans navn, og ordet algebra stammer fra titlen på et af hans mest kendte værker: Al-Jabr wa-al-Muqabilah. Al-Khwarizmi bliver ofte anset som grundlæggeren af moderne algebra.

En videre udvikling af algebra finder man hos Abu Bakr al-Karaji (953 – 1029) i hans bog al-Fakhri. I 900-tallet blev værkerne af Diofant oversat fra græsk til arabisk af Abul Wafa.

Omar Khayyám – en persisk digter som levede i 1100-tallet – var også matematiker, og han skrev blandt andet en bog hvor han behandlede svaghederne i Euklids Elementerne. Han gav også en geometrisk løsning på kubiske ligninger, som bliver regnet for et af de mest originale bidrag fra datidens matematik. Han havde også stor indflydelse på kalenderreformerne. Som matematiker var Khayyám kendt for at have fundet en metode til at løse tredjegradsligninger. I 1070 skrev han sit mest kendte værk om algebra, hvor han klassificerede ligninger efter graden. Her præsenterede han også en metode for at løse andengradsligninger som er meget lig den vi bruger i dag.

Mens den arabiske matematik blomstrede helt frem til slutningen af 1400-tallet, var der lille matematisk aktivitet i Europa.
I 1200-tallet, var Leonardo af Pisa godt kendt med den arabiske matematik, og han er blandt andet kendt for at have bragt arabernes algebra til Europa. Den matematiske tradition blev genoptaget i Europa efter Middelalderen. Dette blev i stor grad gjort muligt af Adelards oversættelser fra 1100-tallet af arabiske værker til latin.

Nyere forskning har rettet opmærksomheden mod den store dybde i den arabiske matematik. Mange af de ideer som tidligere blev set på som nyskabelser af europæiske matematikere i 1500-tallet, 1600-tallet og 1700-tallet blev i virkeligheden udviklet af arabiske matematikere omkring fire århundreder tidligere. På mange måder ligger den matematik som studeres i dag meget nærmere den arabiske matematik end den gamle græske matematik.

Kilder

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 Index of Arab/Islamic mathematics

Matematikkens historie
Matematik
Bueskydning under sommer-OL 2016 - Herrehold

Mændenes hold i bueskydning-begivenhed var en af 4 bueskydningsbegivenheder ved sommer-OL 2016.

Resultater 
Kilde:

Rangeringsrunde

Referencer

Herrehold
Søren Friis (trommeslager)

Søren Friis (født 26. september 1973) er en dansk trommeslager, der er kendt fra bandet Dizzy Mizz Lizzy. Da gruppen stoppede i 1998, og Tim Christensen gik solo, valgte Friis er borgerligt liv og havde flere ufaglærte jobs heriblandt som lastbilchauffør for et gasselskab.

Da Friis var 14 år gammel, og netop var vendt hjem fra en ferie på Gran Canaria, fik han besked om, at hans far havde begået selvmord. Han har to brødre.

Diskografi

Med Dizzy Mizz Lizzy 
 Dizzy Mizz Lizzy (1994)
 Rotator (1996)
 Forward in Reverse (2016)
 Alter Echo (2020)

Referencer 

Bassister fra Danmark

Trommeslagere fra Danmark
Dizzy Mizz Lizzy
Martin Nielsen (bassist)

Martin Nielsen er en dansk bassist, der er kendt fra bandet Dizzy Mizz Lizzy. Da gruppen stoppede i 1998, og Tim Christensen gik solo, valgte Nielsen er borgerligt liv, og havde flere ufaglærte jobs heriblandt som postbud.

I 2001 fik Nielsen sit første barn.

Diskografi

Med Dizzy Mizz Lizzy 
 Dizzy Mizz Lizzy (1994)
 Rotator (1996)
 Forward in Reverse (2016)
 Alter Echo (2020)

Referencer 

Bassister fra Danmark
Dizzy Mizz Lizzy
Armstedt

Armstedt er en by og en kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Bad Bramstedt-Land i
den vestlige del af Kreis Segeberg. Kreis Segeberg ligger i den sydøstlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Armstedt ligger omkring 6 km nord for Bad Bramstedt i Geesten. Cirka seks kilometer øst for byen går motorvejen A7 mellem Hamborg og Flensborg, og syd for kommunen går Bundesstraße B206 fra Itzehoe mod Bad Segeberg.

I kommunen, nord for byen Armstedt, har NDR en 182 meter høj radio- og tv-sendemast.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Segeberg
Axel V. Nielsen

Axel Vilfred Nielsen (født 13. december 1902, død 24. februar 1970) var en dansk astronom som arbejdede ved Ole Rømer Observatoriet i Århus fra 1927 til sin død i 1970.

Mens Axel Nielsen var student etablerede han i 1921 sit eget observatorium "Spica" i Glostrup. Observatoriet var placeret på Glostrup Træskofabriks areal ud mod jernbanen, hvor Axel V. Nielsens far, Peder Adolf Nielsen, var bestyrer. Axel Nielsen blev i 1926 cand.mag. i astronomi fra Københavns Universitet.

Axel Nielsen blev i 1927 ansat på Ole Rømer Observatoriet som videnskabelig assistent. Her varetog han det astronomiske arbejde, og blev både som formidler og videnskabsmand observatoriets store drivkraft fra 1927 til 1970.

I 1936 opdagede Axel Nielsen en ny stjerne under en solformørkelse, men stjernen blev navngivet efter en russisk astronom, der opdagede samme stjerne kort efter Axel Nielsen. I respekt for hans lange bidrag til astronomien, og som kompensation for episoden med stjernen, blev Nielsen posthumt hædret ved at få månekrateret Nielsen opkaldt efter sig i 1974.

Ud over videnskabelige publikationer gjorde han sig særligt bemærket ved månedligt at skrive i Århus Stiftstidende om astronomi, og hvad der foregik på nattehimlen. Dette gjorde han som en fremragende formidler, i et sprog så alle kunne følge med.

Axel Nielsen skrev adskillige bøger og artikler om astronomi og astronomiens historie i Danmark. I 1944 udgav et større arbejde om den danske astronom Ole Rømer (1644-1710). Nielsens bibliografi indeholder bl.a.:

 Ole Rømers ”Dimensionstavle”, Nordisk Astronomisk Tidsskrift 1928, 30
 Ildkugler og Stjerneskud: Tidsskrift for Skole og Hjem. 2. Aarg. 8. Hft., Hellerup 1929
 The normal light curve, Astronomische Nachrichten, vol. 262, May 1937
 Hvornaar forelagde Ole Rømer sin Afhandling om Lysets Hastighed for Akademiet i Paris, NAT 1944, 60
 Ole Rømer. En Skildring af hans Liv og Gerning, København 1944
 Ole Rømers Triduum i det 18. århundredes astronomi, s. 205-223 i Vagn Dybdahl o.a.: Seksten Århusrids, Aarhus 1953
 Om iagttagelser af ildkugler, Aarhus 1958
 Helligtrekongersmindet astronomisk belyst, Aarhus 1959
 Hundrede års astronomi på Østervold, særtryk af Nordisk Astronomisk Tidsskrift 1961-62
 Ole Rømer-Observatoriet - dets oprindelse og dets første leder, Aarhus Stifts Årbøger, bind 55, Aarhus, 1962

Kilder 
 "E.S.": Spica-Observatoriet (stud. mag. Axel Nielsen), Glostrup, Nordisk Astronomisk Tidsskrift 1922, 114.
 XVth General Assembly - Transactions of the IAU Vol. XV B, Proceedings of the Fifteenth General Assembly and Extraordinary General Assembly, Sydney, Australia, 21 - 30 August 1973, Eds. G. Contopoulos & A. Jappel, Association of Univ. for Research in Astronomy, , 1974

Se også 
 Meteornedslaget ved Aarhus 1951 – Axel Nielsen beregnede meteorens bane

Referencer 

Astronomer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Litteraturpriser.dk

Danske Litteraturpriser er en hjemmeside oprettet af bibliotekar Niels Jensen (født 29. november 1952), der kalder siden "den uforbederlige bibliotekars skrabsammen".

Optagelseskrav for forfatternavne 
Kilde: Redaktionelt koncept (arkiv)
 Personer, der har modtaget danske litteraturpriser
 Danske forfattere, der er omtalt i litteraturhåndbøger og udvalgte biografiske værker, herunder leksika, eller har modtaget udenlandske litteraturpriser
 Danske forfattere, der har web-hjemmeside eller er biograferet på internettet
 For ovenstående grupper tilstræbes fuldstændighed for danske personers vedkommende og udbygges med biografiske oplysninger om fødested, erhverv, uddannelse, debut, ægteskabelig status, erindringer (herunder rejseberetninger), vigtige begivenheder i øvrigt
 Personer, der har modtaget danske kulturpriser i almindelighed, eller inden for teater (men ikke film), musik, arkitektur og billedkunst, for disse publiceres pt. kun fødsels og evt. dødsår, samt erhverv
 Alle danske forfattere og oversættere af skønlitteratur, skrevet eller publiceret (herunder opført på teatre) til og med 1949
 Specielt for forfattere der har udgivet værker mellem 1850-1900 tilstræbes fuldstændighed, dog undtaget de (få) forfattere, der andre steder er fuldstændig beskrevet (f.eks. H.C. Andersen)
 Ved danske forfattere forstås personer, der er født i Danmark, eller skriver på dansk, eller har virket i nogen tid i Danmark, eller er født og/eller bosat i danske besiddelser eller på anden måde tilknyttede lande

Noter

Eksterne henvisninger
 Officielt website

Netdatabaser fra Danmark
Priser.dk
Simac Ladies Tour

Simac Ladies Tour, før Holland Ladies Tour er et professionelt etape-cykelløb for kvinder, der arrangeres hvert år i september siden 1998 i Holland. Løbet har 6 eller 7 etaper. Af sponsorårsager blev løbet i 2011 kaldt Profile Ladies Tour, 2012-løbet var kaldt BrainWash Ladies Tour, fra 2013 til 2015 kaldtes det Boels Rental Ladies Tour og fra 2016 til 2020 var navnet Boels Ladies Tour. Fra 2021 har det været det nuværende.

Vindere

Referencer

Eksterne henvisninger
Lisa Brennauer

Lisa Brennauer (født 8. juni 1988 i Kempten) er en tysk tidligere cykelrytter. Hun har vundet VM i enkeltstart og holdenkeltstart og sølv til EM i banecykling i holdforfølgelsesløb.

OL 
Brennauer var første gang med til OL i 2012 i London, hvor hun stillede op med det tyske hold i holdforfølgelsesløb. Tyskerne blev ved den lejlighed nummer otte. Ved OL 2016 i Rio de Janeiro kørte hun landevejsløb og blev nummer nitten i linjeløbet, mens hun blev nummer otte i enkeltstart. Ved OL 2020 i Tokyo (afholdt i 2021) stillede hun igen op i landevejsløb og blev nummer seks i både linjeløb og enkeltstart. Desuden deltog hun på bane i holdforfølgelsesløb, hvor hun kørte sammen med Franziska Brauße, Lisa Klein og Mieke Kröger, som havde vundet bronze ved VM i 2020. Denne kvartet satte ny verdensrekord i kvalifikationen med 4.07,307 minutter, næsten tre sekunder bedre end den hidtidige rekord. I første runde kom de til at køre mod Italien, og de vandt overbevisende med endnu en verdensrekord i 4.06,159 minutter. Finalen blev et opgør mod Storbritannien, som mellem tyskernes to verdensrekorder kortvarigt havde været indehaver af denne. Matchen blev dog aldrig rigtig spændende, da tyskerne var for hurtige og satte deres tredje verdensrekord ved legene med 4.04,249, hvilket var mere end seks sekunder hurtigere end briterne. Dermed var der guld til Tyskland, sølv til Storbritannien og bronze til USA, der besejrede Canada i kampen om tredjepladsen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
  

Kvindelige cykelryttere fra Tyskland
Cykelryttere ved sommer-OL 2012
Cykelryttere ved sommer-OL 2016
Cykelryttere ved sommer-OL 2020
Medaljevindere ved sommer-OL 2020
Olympiske mestre fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 2012
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 2016
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 2020
Skive Stadion

Skive Stadion (sponsornavn: Hancock Arena) er et dansk fodboldstadion, der er beliggende i Skive. Der er 523 overdækkede siddepladserpå tribunen. 

Stadionrekorden blev sat i 1955 med 10.000 tilskuere i forbindelse med et lokalopgør mellem Skive IK og Viborg FF.

Renoveringer samt faciliteter 
De forestående renoveringer og installationer har været som følgende: 
 1999 - Kunststofbelægning
 2009 - Renoveret belægning  
 2003 & 2010 - Bygninger 
2017 - Banevarme 
2020 - Lysanlæg

Skive Stadion har udover fodboldbanen også faciliteter til atletik og idræt, blandt andet seks rundbaner, otte ligeløbsbaner, elektronisk tidtagning, længdespring, trespring samt stangspring m.m.

Referencer 

Fodboldstadioner i Danmark
Stadion
Bodylab

Bodylab er en dansk virksomhed hjemhørende i Hadsund ved Mariager Fjord. Bodylab blev grundlagt i 2003 af Rasmus Thorup Andersen.

I 2017 havde virksomheden en omsætning på omkring 140 mio. DKK. I 2018 solgte Andersen sit ejerskab til til Norske Scandza, der også ejer Bisca og Karen Volf. I dag er Bodylab en af Nordens største producenter af sportsnutrition.

Bodylab er officiel sponsor for en række atleter herunder OL-vinderen Pernille Blume.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bodylabs informationsside
 Nordjyske.dk: Hadsundvirksomhed på vej mod 100 millioner

Virksomheder i Hadsund
Etableret i 2001