kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Aalestrup Kommune

Aalestrup Kommune var en kommune i Viborg Amt, som blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev kommunen delt, så Hvam skoledistrikt kom til Viborg Kommune, Hvilsom skoledistrikt kom  til Mariagerfjord Kommune og resten dannede Vesthimmerlands Kommune sammen med Farsø Kommune, Løgstør Kommune og Aars Kommune.

Tidligere kommuner 
Allerede før kommunalreformen dannede 4 sognekommuner frivilligt en storkommune omkring Aalestrup:

Under selve kommunalreformen gik endnu 2 sognekommuner med i Aalestrup Kommune:

Sogne 
Følgende sogne indgik dermed i Aalestrup Kommune, alle fra Rinds Herred:
 Fjelsø Sogn
 Gedsted Sogn
 Hvam Sogn
 Hvilsom Sogn
 Simested Sogn
 Svingelbjerg Sogn – udskilt fra Vesterbølle Sogn i 1976
 Testrup Sogn
 Vesterbølle Sogn
 Østerbølle Sogn
 Aalestrup Sogn – udskilt fra Østerbølle Sogn i 1972

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Vesthimmerlands Kommune
Aalestrup
John Howard

John Winston Howard (født 26. juli 1939) er en australsk politiker, der i perioden 1996 til 2007 var premierminister i Australien.

Han blev valgt som premierminister den 11. marts 1996. Han var forinden blevet valgt som leder af det liberale parti i januar 1995, et parti, som han også var leder af i perioden 1985 til 1989.

Han har bakket stærkt op om USA's krig mod Irak.

John Howard blev efterfulgt som premierminister af Kevin Rudd i december 2007.

Howard er uddannet advokat.

Eksterne henvisninger 

Australiens premierministre
Jharkhand

Jharkhand (झार्खण्ड) er en indisk delstat. Den blev udskilt fra Bihar 15. november 2000. Hovedstaden er industribyen Ranchi. Øvrige større byer er Bokaro, Dhanbad og Jamshedpur og Dumka. Området er også kendt som Vananchal.

Geografi 
Jharhkand grænser mod delstaterne Bihar (nord), Uttar Pradesh og Chhattisgarh (vest), Orissa (syd) og Vestbengalen (øst). Det meste af staten ligger på Chota Nagpur-højsletten hvor floderne
Koel, Damodar, Brahmani, Kharkai og Subarnarekha har deres udspring. Det meste af Jharkhand er stadig dækket af skov hvori der blandt andet lever elefanter og
tigre.

Der er forekomster af kul og jernmalm som udnyttes af industricentre som Jamshedpur og Ranchi.

Sprog 
Jharkhand er hjemsted for et stort antal sprog i tre store sprogfamilier: De indoariske sprog tæller bl.a. sadri, hindi, urdu og bengali. Munda-sprogene tæller korku, santali (Paul Olaf Bodding), mundari, bhumij, paharia og ho. Endelig er de dravidiske sprog repræsenteret af korwa, oraon og sauria paharia.

 
Delstater i Indien
Smalbladet ask

 
Smalbladet Ask (Fraxinus angustifolia) er et middelstort, løvfældende træ med en opret vækstform og gennemgående, ret stamme. Kronen er kegleformet med udspærrede, senere overhængende grene.

Beskrivelse 
Barken er først glat og lysegrøn. Senere bliver den først olivengrøn med ganske få, lyse porer. Til sidst er den grå og opsprækkende (som Ask). Knopperne er matte, rødbrune og modsatte til let forskudte, runde eller kegleformede og fint hårklædte. Bladstilken er spinkel og rødlig, og den efterlader et næsten rundt bladar. 

Bladene er uligefinnede med elliptiske småblade, der har tandet rand. Oversiden er friskt grøn og læderagtig, mens undersiden er en smule lysere med ganske få hår langs ribberne. Høstfarven er rødbrun. Blomsterne er grønlige og bittesmå, samlet i korte klaser. Frugterne er de velkendte, vingede nødder.

Rodnettet er kraftigt med enkelte dybtgående "sænkere". Mange af de planter, der er i handlen er dog podet på en rod af Ask.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 × 15 m (50 × 30 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Smalbladet Ask hører hjemme i floddale på kalkrig bund i det sydlige og sydøstlige Europa og i Nordafrika. Her findes den sammen med f.eks. Platan, Hvid-Pil og Sølv-Poppel.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Træer
Ask
ITunes

iTunes er et computerprogram udviklet af Apple Inc. Med det kan man afspille, organisere og købe musik, videoer, og spil til iPod – det sidste gennem iTunes Store. Programmet kan benyttes på computere med operativsystemerne Mac OS X, Windows 2000, Windows XP og Windows Vista.

Tidligere versioner af iTunes kunne også bruges med Mac OS 9. iTunes er programmeret til at kunne køre fuldt sammen med en iPod. iTunes er desuden det eneste "officielle" program til at lægge musik ind på en iPod. Dog kan der visse steder hentes programmer der også kan klare opgaven f.eks. Winamp.

Kun ved at aktivere gratis internet radio via en halvhemmelig menu fra iTunes 11, kan gratis internet radio lyttes til i iTunes. Tidligere har den feature være frit synligt. Til gengæld er købeproduktet Apple music frit synligt.

Ping 
Apple afslørede en ny tjeneste indbygget i iTunes 10 den 1. september 2010 kaldet "Ping", som er tænkt til at indlemme en socialt musiknetværk-komponent til brugere af iTunes. Tjenesten er ikke tilgængelig i alle lande endnu. 

Ping forbinder brugerkonti på iTunes, hvilket tillader iTunes-brugere at dele og anbefale musik med/til hinanden.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Apple iTunes

Software fra Apple Inc.
Multimedieorganiseringsprogrammer
Multimedieprogrammer til OS X
Multimedieprogrammer til Windows
Rundkørsel

En rundkørsel er et cirkelformet anlæg, hvor flere veje mødes. Ved både ind- og udkørsel af rundkørsler drejer man til højre i lande med højrekørsel, og omvendt i lande med venstrekørsel.

I Danmark vil der altid være etableret ubetinget vigepligt ved indkørsel til en rundkørsel. Før muligheden for ubetinget vigepligt var der højrevigepligt. Dette førte ved megen trafik til "forstoppelse", fordi bilisterne i rundkørslen skulle holde tilbage for bilister på vej ind. Af den grund undgik trafikplanlæggere i stigende omfang rundkørsler.

Mens man for et par årtier siden oftest valgte trafiklys til at regulere trafikken på krydsende veje i Danmark, bygger man i dag flere rundkørsler: En af fordelene ved rundkørsler er, at bilister, der skal ud ad vejen på venstre side, slipper nemmere igennem en rundkørsel end et venstresving i et lysreguleret vejkryds.

Rundkørsler har desuden en stor betydning i indsatsen mod såkaldte sorte pletter i trafikken – altså steder, hvor der er sket særligt mange ulykker med personskade. På disse steder erstattes et traditionelt vejkryds ofte med en rundkørsel for at tvinge bilister til at sænke hastigheden.

En af ulemperne ved rundkørsler er fremkommeligheden for ekstraordinært store transporter. Derfor har man flere steder, bl.a. i Jylland bygget gennemfartsbaner gennem midterøen på de mest benyttede veje for transport af vindmøller. Disse baner er spærret med en bom, der kun åbnes når en transport har søgt om det hos de lokale myndigheder.

Historie 
Rundkørsler blev etableret i slutning af 1800- og første halvdel af 1900-tallet som et alternativ til vigepligtskrydset; i begyndelsen mest som et britisk fænomen, men efterhånden også i resten af Europa, herunder Danmark. Omkring 1960 da biltrafikmængden begyndte at stige i Danmark, kom rundkørslen i miskredit. fordi de var ineffektive eller også var de alt for pladskrævende. Det første hang sammen med højrevigepligtsreglen, som gjaldt i rundkørsler dengang. Det betød, at trafikken altid kunne komme ind, men den kunne derefter blokeres af andre indkørende ved næste tilfart. Herved opstod let en "låsning" af systemet. Mange rundkørsler blev fjernet i 1950’erne og l960’erne og erstattet af signalregulerede kryds. Efter inspiration fra udlandet ændredes vigepligtsreglen i 1976, så det nu er den indkørende trafik, som har ubetinget vigepligt for den cirkulerende trafik. I årene derefter begyndte man igen så småt at anlægge rundkørsler i Danmark. I 1980’erne greb interessen for rundkørsler for alvor om sig blandt danske vejmyndigheder. Etablering af rundkørsler tog fart op gennem 1990’erne, både i Danmark og resten af Europa samt i USA, selvom udviklingen i USA er sat i gang senere end i Europa. I Danmark etableres rundkørsler i store antal både på det kommunale og det statslige vejnet. Dette har overordnet to årsager: Kapacitetsforøgelse og øget sikkerhed.

Kilder

Ekstern henvisning 
 Litteraturliste Danmarks Vej- og Bromuseum 

Vejkrydstyper
Progressiv rock

Progressiv rock er en betegnelse, der kan dække over en del forskellige genrer samt over en længere årrække. Helt overordnet kan man sige, at progressiv rock betegner rockmusik, som eksperimenterer, leger og overrasker, fx ved at sammenblande forskellige genrer (hård rock, klassisk, jazz), men måske især ved de mange skift i dynamik og "temperament". Progressiv rock kan derfor også betegnes som "avanceret rock".

Allerede i 1960'erne var der tendenser mod en progressiv orientering inden for rocken, fx med bands som The Nice, Beatles (fra 1967), Soft Machine, Vanilla Fudge og Spirit. Disse bands kan dog ofte betegnes som hovedsageligt psykedeliske, hvilket kan være et element i, men ikke svarer til progressiv rock.
1970'erne blev et gennembrud for den progressive rock med diverse bands og solister.
 
Disse bands er meget forskellige; de har hver sit særpræg, og de har forskellige musikalske genrer som "udgangspunkt", fx jazz (Gong, Colosseum og Magma), klassisk (Ekseption, Camel og Emerson, Lake & Palmer) eller sågar country (Kansas).

Fælles for disse bands er som sagt deres tendens til at sammenblande og lege. Musikken er ofte kompleks, og de enkelte numre er forholdsvis lange, hvorfor albums med progressiv rock kræver mange gennemlytninger, før man lærer numrene at kende.

I 1980'erne blev den fremherskende musikstil meget mere simpel, og mange af 1970'ernes progressive rockbands forsvinder eller "fornyr" sig, ofte ved at spille mere simpel, hård rock. En række nye bands, anført af Marillion, spiller en mere simpel, kommerciel form for symfonisk rock (neoprogressiv rock), der dog var tydelig inspireret af den klassiske, symfoniske progrock. I løbet af 1990'erne og fra år 2000 sker der dog en ny opblomstring af progressive bands.

Se også 
 Progressive rockmusikere

Rockgenrer
Nusrat Fateh Ali Khan

Nusrat Fateh Ali Mohsan Khan søn af Mohsan Iqbal  (født 13. oktober 1948 i Lyallpur (nu Faisalabad) i Pakistan, død 16. august 1997 i London, England) var en pakistansk sanger. Han var sufi og en af det 20. århundredes væsentligste repræsentanter for sufiernes særlige Qawwali-musik. Han opnåede betydelig berømmelse også i den vestlige verden, bl.a. gennem sit samarbejde med flere vestlige musikere.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Sangere fra Pakistan
Personer døde af hjertestop
Programmeringsparadigme

Programmeringsparadigmer beskriver forskellige fundamentale måder at programmere en computer på. Der er typisk tale om fire overordnede og relativt forskellige programmeringsparadigmer – imperativt, funktionsorienteret, objektorienteret og logikbaseret.

Imperativ programmering 
 Hovedartikel: Imperativ programmering
Imperativ programmering hentyder til, at man her beskriver for computeren – trin for trin – hvad den skal foretage sig, og hvordan dens tilstand skal ændre sig. Paradigmet kan kaldes for programmering på elektronikkens præmisser. De mest kendte programmeringssprog hvor imperativ programmering gør sig gældende er C og Pascal.

Funktionel programmering 
 Hovedartikel: Funktionsprogrammering
I det funktionsorienterede paradigme behandles opgaven, der skal løses, som en evaluering af matematiske funktioner. Eksempler på programmeringssprog hvor funktionel programmering gør sig gældende er Scheme, Erlang, OCaml, Haskell, SML og Lisp.

Objektorienteret programmering 
 Hovedartikel: Objektorienteret programmering
I det objektorienterede paradigme behandles opgaven, der skal løses, ved brug af såkaldte objekter. Et objekt i programmet repræsenterer en forestilling af objektet i virkeligheden. Objekter med lignende egenskaber samles i klasser. En vigtig del af det objektorienterede paradigme er at skjule implementationen, således at objektet ligner virkeligheden, og implementationsdetaljer kan modificeres, uden at måden hvorpå objektet benyttes udefra ændres. Eksempler på programmeringssprog hvor objektorienteret programmering gør sig gældende er bl.a. Java, C++ og C#.

Logikbaseret programmering 
 Hovedartikel: Logikbaseret programmering
Endelig findes det logikbaserede paradigme. Logikbaseret programmering er, i den bredeste forstand, brugen af matematisk logik til computerprogrammering. Det mest kendte programmeringssprog hvor logikbaseret programmering gør sig gældende er Prolog.

Se også 
 Funktionsprogrammering
 Imperativ programmering
 Logikbaseret programmering
 Objektorienteret programmering
 Programmering

Paradigme
Kran

En kran er en maskine, som bruges til at løfte og/eller flytte tunge ting med. 

Kraner deles groft op i to kategorier: Med eller uden kontravægt. Med modvægt er mange større mobilkraner, tårnkraner og visse typer havnekraner. Uden modvægt er (som regel) lastbilmonterede kraner, portalkraner og visse typer havnekraner.

Mobilkraner, tårnkraner og lastbilmonterede kraner er beregnet til at stå stationært under arbejdet og opstilles med støtteben eller (for tårnkraner) eventuelt fundament.

Portalkraner er mobile i arbejdsområdet, og er oftest opstillet på skinner på samme måde som et tog.

Galleri

Se også 

 
Løfteudstyr
Mumbai

Mumbai (tidligere Bombay) er en indisk by med  indbyggere. Mumbai metroområde har  indbyggere, og er dermed blandt verdens 10 største metroområder. Byen ligger på øen Salsette ud for Indiens vestkyst og er hovedstad i delstaten Maharashtra. Den er Indiens handelsmæssige hovedstad med flere børser og banker, men også hvad angår varer på grund af byens dybe naturlige havn, der giver gode transportmuligheder. Desuden er det Indiens underholdningscentrum med Bollywood, der er den indiske pendant til Hollywood.

Navn 

Byens nuværende navn er afledt af Mumbay, som er navnet på hindugudinden Mumbadevi, samt af Aai, der betyder "mor" på marathi. Portugiserne gav i det 16. århundrede byen navnet Bom Bahia, som betyder "god bugt". Da englænderne overtog området, blev navnet på engelsk til Bombay, som det beholdt til 1995, hvor den officielt skiftede navn fra Bombay til Mumbai. Navnet Bombay ses og høres dog stadig både blandt indbyggere og i navne på institutioner.

Kultur 
Mumbai er bl.a. kendt for sit særlige system for distribution af varme retter og mad til frokost til de mange personer, der arbejder i byen. Maden distribueres af Dabbawalaer i et distributionssystem, der anses som særdeles effektivt.

Terrorangreb 
Mumbai blev udsat for et terrorangreb 11. juli 2006, hvor 7 bomber med kort mellemrum eksploderede i myldretidstog mens folk var på vej hjem fra arbejde. Mindst 200 mennesker blev dræbt og mere end 600 såret.

Den 26. november 2008 blev Mumbai igen udsat for et stort terrorangreb der var rettet mod byens hovedbanegård, to luksushoteller og populære turistattraktioner. Det usædvanlige ved dette angreb var at der blev sprængt bomber som blev efterfulgt af skudvekslinger og i tilfældet ved det ene af de to luksushoteller, Hotel Tajs Mahal, tog terroristerne vesterlændinge som gidsler. Specifikt gik de efter amerikanere og englændere. En hidtil ukendt terrorgruppe tog ansvaret for angrebet.

Igen i 2011 blev byen ramt af tre bombeeksplosioner.

Se også 
 Dharavi

Referencer

Eksterne links 

 
Byer i Maharashtra
Havnebyer i Indien
Delstatshovedstæder i Indien
Odense Å

Odense Å er omkring 54 kilometer lang og løber gennem Odense. Åen er Fyns længste vandløb med en bredde på normalt 30-50 meter og udgør Østerbros sydlige grænse. Den har sit udspring i Arreskov Sø nordøst for Faaborg, og munder ud i Odense Fjord. Undervejs løber Sallinge Å og Lindved Å ud i den.

Mølledrift 
I 1100-tallet gik Skt. Knuds Kloster helt ned til åen, hvor klosterets mølle, Munke Mølle, lå. Den havde tre store møllehjul, som drejede, når sluseportene blev hævet, så vandet strømmede ud. Overfor møllen havde H.C. Andersens mor sin vaskeplads, hvor hun fik sit helbred ødelagt ved at vaske tøj for folk. Det skete ved at stå til knæs i åen, lægge tøjet ud på en stor sten - kaldt et "tobræt"  - og banke det med et banketræ. Sæbevandet stod i en balje på åens bred. H.C. Andersen fortæller i selvbiografien Mit Livs Eventyr, at han hørte af en gammel kone, at kejserriget Kina lå lige under Odense Å. I sit eventyr Klokkedybet gengiver han, hvad hans mormor skulle have fortalt ham om Odense Å og overfaldet på Knud den Hellige inde i kirken. 

I 1906 opkøbte Odense Kommune den nedlagte mølle, og fyldte den gamle bag-å i med jord. På grunden fik kommunen byens første elektricitetsværk opført. Filosofgangen, der tidligere havde været en idyllisk sti langs åen, blev efter 1908 anlagt som vej på en del af bag-åen. Ved ændringen af åens løb forsvandt vaskepladserne langs bredderne. I dag er der ud for Påskestræde anlagt en vaskeplads, som man mener, de så ud på H.C. Andersens tid; men det var ikke her, hans mor havde sin.

"Sejle op ad åen" 

Siden 1882 har der med få års afbrydelse været fast rutesejlads på åen - først med damp- og senere med motorbåde mellem Munke Mose og anløbsstedet ved Sorgenfribroen.  Visen Sejle op ad åen af Laurits Stephan, med melodi af Emilius Carl Wilhelmi, handler om Odense Å og stammer fra sommerrevyen Fra Flakhaven til Fruens Bøge i 1895.  Oprindeligt havde visen dog flere vers og en anden tekst end den, vi synger i dag.

Sejlads 
Det er tilladt at sejle med robåde, kano og kajakker på Odense Å, men med flg. restriktioner:
 Fra 1. november til 1. april er det tilladt at sejle fra Nr. Broby til udløbet ved Seden strand.
 Fra 1. april til 1. juni er det kun tilladt at sejle fra Eriks Bøghs Sti (i Fruens Bøge) og til udløbet.
 Fra 1. juni til 1. november der det tilladt at sejle fra Bellingebroen (Brogårdsvej).

Odense Å Sti 
I 1976 besluttede Odense Kommune, som led i en større plan for anlæggelse af cykelstier i kommunen, blandt andet at anlægge en kombineret gang- og cykelsti mellem Bellinge og Seden langs Odense Å, kaldet Odense Å Sti eller i daglig tale Åstien. I et forslag til kommuneplan fra 1985, beskrives stien som anlagt,  men dele af stien er dog meget ældre.

Restemarken 
Langs Odense Å finder man en mark beliggende mellem Lungs Grave og Åsumvej, som lokalt kaldes 'Restemarken'. Den har fået sit navn blandt de lokale af den grund, at der her ofte går en blanding af forskellige kvægracer, i modsætning til andre marker langs Odense Å, der typisk blot har en race per mark.

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Å
Vandløb i Danmark
Østerbro i Odense
Jakob 6. af Skotland og 1. af England

Jakob 6. og 1. () (19. juni 1566 – 27. marts 1625) var konge af Skotland som Jakob 6. fra 1567 til 1625 og konge af England som Jakob 1. fra 1603 til 1625.

Først i 1900-tallet nedstammede hver eneste regerende monark i Europa (bortset fra Albanien), iberegnet de afsatte monarker i Tyskland, Rusland og Spanien, fra kong Jakob.

Biografi 

Han blev født den 19. juni 1566 på slottet i Edinburgh som søn af Marie Stuart og hendes anden mand, Henry Stuart, lord Darnley. I 1567 blev han bare et år gammel konge af Skotland som Jakob 6. I sine unge år regerede han under formynderskab af flere jarler.
 
Jakob blev i 1589 gift med Christian 4.s søster prinsesse Anne. Christian 4. og kong Jakob var begge overbevist om, at skotske hekse fremkaldte stormen, der rasede hele efteråret 1589, da kongens søster Anne skulle til Skotland for at vies til Jakob. Heksene fik næsten forhindret ægteskabet, men til sidst rejste Jakob til Norge, hvor det kongelige bryllup stod i Oslo. Nu erklærede Jakob sig som djævelens største fjende på jord, og hekseforfølgelserne i Skotland blev da også brutale.

Da den sidste tudorregent, Elizabeth 1. af England, døde uden arving i 1603, arvede Jakob den engelske krone og blev konge af England som Jakob 1. Han var den første engelske monark fra Huset Stuart. Samme år kom der en sammensværgelse i stand mod ham, kaldet "Bye-plottet", udtænkt af den katolske præst William Watson. Man håbede at pågribe James ved Greenwich og tvinge ham til indrømmelser overfor katolikkerne. Derefter kom "Hovedplottet", som førte til Walter Raleighs fald.

Han støttede den anglikanske statskirke. Det førte til et katolsk oprørsforsøg, krudtsammensværgelsen. Han blev alligevel upopulær, fordi han ikke hjalp protestanterne i trediveårskrigen.

Jakob var despotisk og nærede overdrevne forestillinger om kongemagten og sin egen videnskabelige indsigt. Henrik 4. af Frankrig kaldte ham "den viseste nar". Han var dog klog nok til aldrig åbenlyst at udfordre parlamentets rettigheder.

I 1597 blev han den eneste konge i historien, der har udgivet et skrift om trolddom, Daemonologie (læren om dæmoner), og han deltog i afhøringer af kvinder anklaget for udøvelse af heksekunst. Hans mors voldsomme død så ud til at have påvirket ham stærkt. "Hans højhed fortalte mig, at hendes død var synlig i Skotland før den fandt sted," fortalte sir John Harington senere. "Den blev talt om i det skjulte af dem, hvis synskhed viste dem et blodigt hoved, dansende i luften."

Noter

Kilder 
 
 Birgit Bjerre Jensen: "Jakob I's Østersøpolitik 1603-25" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 12; 1977)

Eksterne henvisninger 

|-

|-

|-

Jakob 01 af England
Jakob 06 af Skotland
Jakob 01
Huset Stuart
Protestantiske monarker
Dæmonologer
Digtere fra Skotland
Sølvløn

 
Sølvløn (Acer saccharinum), også skrevet Sølv-Løn, er et stort og hurtigt voksende, løvfældende træ med en åben vækst. Bladene er håndlappede med lange, smalle lapper. Høstfarven er klart rød, og derfor plantes træet i parker og større haver.

Beskrivelse 
Sølvløn er et stort og hurtigt voksende, løvfældende træ med en åben vækst. Kronen er højt hvælvet og noget kegleformet. På unge træer er sidegrenene spidsvinklede i forhold til stammen. Det giver træet en udpræget tilbøjelighed til at danne flere, konkurrerende hovedstammer. Barken er først glat og rødbrun, senere bliver den sølvgrå, og til sidst er den grå med smalle furer.

Knopperne er modsatte, tilliggende, smalle og røde med fine, gule aftegninger. Bladene er ægformede og 5-lappede med smalle og meget spidse lapper. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er lyst sølvgrå. Høstfarven er klart rød (i hvert fald på de gængs solgte planter!).

Blomster ser man først efter 15-20 år. De er små og grønlige, og de sidder i hængende skærme. Frugterne modner kun sjældent herhjemme.

Rodnettet er fladt med vidt udbredte hovedrødder og tæt forgrenede finrødder. Sølvløn kan "bløde" kraftigt, hvis den bliver såret mellem den 1. januar og den 1. maj.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 30 x 10 m (50 x 30 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Hjemsted 
Sølvløn hører hjemme i det sydøstlige Canada, New England-staterne, Midtvesten og den sydøstlige del af USA. Arten danner blandet løvskov sammen med flere Ege-arter, Poppel-arter, amerikanske Aske og Linde samt Hickory i fugtige lavninger og floddale.

På flodsletterne i det nordlige USA består skovtypen af blandede løv- og nåletræer. Her vokser arten sammen med bl.a. Giftsumak, tretorn, amerikansk celaster, amerikansk nældetræ, amerikansk platan, askebladet løn, hvidask, hvidelm, klatrevildvin, rundbladet snebær, rød løn, rødask, rødelm, Smilax hispida (en art af sarsaparil), sort valnød og virginsk poppel

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Træer
Høstfarver
Løn
Mejerist

Mejerist er et erhverv, hvor man arbejder med mælk og mælkeprodukter. Kravene til uddannelsen er blevet øget kraftigt gennem de seneste år, hvor mælkevarer modsat tidligere nu også skal sælges som kvalitets- , livsstils- eller oplevelsesprodukter.

Mejeribranchens fagblad er »Mælkeritidende«.
Dansk Mejerist Forbund og Danske Mejeristers Fagforening blev i 2018 en del af Fødevareforbundet NNF.

Krav
Den faglærte mejerist skal bl.a. kunne:
Styre og overvåge produktionsprocesser på et mejeri eller en forarbejdningsindustri.
Sikre, at kvalitetskrav til råvarer og færdigvarer overholdes i alle led af produktionen.
Identificere og rette fejl i produktionen.
Lave standardisering og forkalkulation på mejeriprodukter.
Udtage prøver og lave analyser til mejeribrugets drifts- og produktkontrol.
Rengøre produktionsapparatet og kontrollere, at rengøringen overholder alle normer og forskrifter.

Se også
Levnedsmiddelkontrol
Ost
Kvægbrug
Kold College

Referencer

Eksterne links
Kold College, den eneste mejeristskole i Norden 

Håndværk
Stillingsbetegnelser