kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Edwardsøen

Edwardsøen (Lake Edward) ligger i "the Great Rift Valley", på grænsen mellem den Demokratiske Republik Congo og Uganda; dens nordlige bredder er en kilometer syd for ækvator. Søen blev besøgt af Henry Morton Stanley i 1888, og den blev navngivet af ham i til ære for Edward VII af Storbritannien. Navnet blev senere ændret til Idi Amin-Søen eller Idi Amin Dada-Søen efter diktator Idi Amin af Uganda. I dag er den igen kendt som Lake Edward.

Edwardsøen har tilløb fra floderne Nyamugasani, Ishasha, Rutshuru og Rwindi. Den løber ud mod nord i floden Semliki som strømmer videre til Albertsøen. Søen er også forbundet, igennem Kazinga-kanalen, med Lake George mod nordøst. Søen er 77 km lang og 40 km bred.

Søer i Afrika
Ugandas geografi
Johan Sigismund af Brandenburg

Johan Sigismund (; 8. november 1572 – 23. december 1619) var kurfyrste af Brandenburg fra 1608 til 1619 og hertug af Preussen fra 1618 til 1619.

Han tilhørte slægten Hohenzollern og efterfulgte i 1608 sin far Joachim Frederik af Brandenburg som kurfyrste og som formynder for den sindssyge hertug Albrecht Frederik af Preussen. Da han samtidig var gift med hertug Albrecht Frederiks datter Anna, var han nærmeste arving til hertugdømmet Preussen, og efter sin svigerfaders død i 1618 blev han hertug af Preussen, der dermed kom i personalunion med Brandenburg.

Han var en svag og uselvstændig hersker men erhvervede i 1614 Hertugdømmet Kleve, Grevskabet Mark og Grevskabet Ravensberg. I 1613 gik han over til den reformerte kirke, men han tillod sine undersåtter at beholde deres lutheranske tro.

Han efterfulgtes efter sin død af sin søn Georg Vilhelm.

Se også 

Huset Hohenzollern
Kurfyrster af Brandenburg
Hertuger af Preussen
Karibasøen

Karibasøen er en opdæmmet sø på græsen mellem Zambia og Zimbabwe.

Søer i Afrika
Zambia
Zimbabwes geografi
Lake Mweru

Lake Kariba ligger på græsen mellem Zambia og den Demokratiske Republik Congo omkring 150 km vest for den sydlige ende af Tanganyikasøen. Den er ca. 96 km lang og 45 km bred.

Mweru
Demokratiske Republik Congo
Zambia
Nassersøen

Nassersøen (, ; ) er en næsten fuldstændig kunstig skabt sø i det sydlige Egypten og det nordlige Sudan. Strengt taget er "Lake Nasser" kun den store del af søen, som er egyptisk territorium (83 % af hele søen), idet sudaneserne foretrækker at kalde deres lille del for Lake Nubia.

Nassersøen er 550 km lang og blev dannet som et resultat af opførelsen af Aswandæmningen over Nilen i 1958-1970. Opfyldningen begyndte i 1964, og søen nåede sin endelige størrelse i 1976. Adskillige hundredtusinde mennesker blev flyttet for at give plads til søen, herunder den sudanesiske by Wadi Halfa. Mange nubiske fortidsminder måtte også flyttes, det mest kendte var Abu Simbel. Søen er opkaldt efter Egyptens daværende præsident Gamal Abdel Nasser.

Stigende vandniveau i søen op gennem 1990'erne medførte, at søen gik over sine bredder og skabte en ny sø i Den vestlige Ørken kaldet Toshka Søerne.

Se også 
 Aswandæmningen

Eksterne henvisninger 

Søer i Afrika
Egypten
Sudan
Lake Tumba

Lake Tumba er en sø i den afrikanske republik Congo

Tumba
Lake Manzala

Lake Manzala eller Lake Menzaleh er en saltvandslagune i det nordøstlige Egypten, nær Port Said, delvist adskilt fra Middelhavet af en smal halvø. Suez-kanalen skærer igennem den østlige del af søen.

Manzala
Egyptens geografi
Skovbyskolen

Skovbyskolen er en folkeskole i Galtens bydel Skovby.

Historie 
Skovby oplevede en stærk befolkningstilvækst fra starten af 1960'erne. Hvor byen indtil da havde været en landsby med en lille brugsforening og en skole med tre klasser, fik den 1. august 1974 Skovbyskolen med dentalhygiejne og fire klasser på hvert trin. I samme periode kom der sportshal og flere daginstitutioner. Væksten bestod i høj grad af børnefamilier, og med børnenes fraflytning er antallet af klasser reduceret. Skolen har nu 729 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin med 3-4 klasser på hvert trin.

SFO 
"Skråvejen" blev oprettet som børneinstitution i 1978. I 1999 blev den lavet om til Skråvejens SFO, og i 2001 flyttede den ind på Skovbyskolen. Den har ca. 190 tilmeldte børn fra 0. til 2. klasse.

Specialtilbud 
Columbusskolen er et specialskoletilbud med 35 elever, opdelt i 5 klasser efter børnenes faglige, sociale og følelsesmæssige udvikling. Der er ansat 8 lærere og 7 pædagoger.

Center Skovby har 23 elever mellem 13 og 17 år, som kan have sociale, emotionelle og/eller specifikke indlæringsvanskeligheder. Flere elever har diagnoser inden for autismespektret eller ADHD.

Eksterne henvisninger 
 Skovbyskolen 

Folkeskoler
Galten
Vestamerikansk balsampoppel

 
Vestamerikansk Balsampoppel eller Vestamerikansk Poppel (Populus trichocarpa) er et op til 30 meter højt træ, der i Danmark er almindeligt plantet langs veje og som læhegn. Knopperne dufter af balsam hen på foråret. Træet bliver højst 100-150 år gammelt.

Beskrivelse 
Vestamerikansk Balsampoppel er et stort, løvfældende træ med en kegleformet, senere kostagtig vækstform. Stammen er først lige og gennemgående, men bliver på gamle træer opløst i et stort antal topskud. Barken er først gulgrøn og snart efter blank og rødbrun, tydeligt kantet. På gamle grene og stammer er barken olivengrå og opsprækkende i smalle furer. Knopperne er spredte, spidse, brune og tiltrykte. De bliver meget klæbrige og dufter af balsam hen på foråret.

Bladene er store, bredt ægformede eller nærmest sparformede med rundtakket rand og lang spids. Oversiden er blank og mørkegrøn, nærmest lidt læderagtig, mens undersiden er gullig eller hvidlig. Høstfarven er gul. Træet blomstrer i april-maj kort før løvspring. Huntræerne bærer grønne, åbne rakler (hantræernes er røde), som bliver til lange, uldne frugtstande – deraf navnet "cotton-wood" på amerikansk. Frøene mister spireevnen efter få dage.

Rodnettet består af højtliggende, kraftige hovedrødder med fint forgrenede siderødder, som danner rodfilt til langt uden for kronens radius. Rodskud ses hyppigt, mest dog på hårdt nedskårne træer.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 30 x 10 m (80 x 30 cm/år), topskuddet dog ofte 200 x 80 cm/år.

Voksested 
Denne Poppel findes som pionertræ overalt i sit hjemsted, det vestlige USA og Canada, hvor skovbrand, stenskred, laviner eller anden ødelæggelse har fjernet skoven. Desuden optræder træet som skovdannende langs floder, søer og sumpe på lavtliggende, forårsoversvømmet bund med højt næringsindhold.

Anvendelse 
Den er velegnet til læplantninger og kan på vindudsatte steder bruges som ammetræ. Den er almindeligt plantet i hele Danmark.

Denne balsam-poppel tåler vind og er stærkt lyskrævende. Den tåler desuden stærk beskæring og kan vokse på næsten al slags jord, undtagen meget våd jord.

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Træer
Poppel
Georg Vilhelm af Brandenburg-Preussen

Georg Vilhelm af Brandenburg-Preussen (3. november 1595 på slottet i Cölln – 1. december 1640 i Königsberg) var kurfyrste af Brandenburg 1619-1640 og hertug af Preussen af slægten Hohenzollern.

Han var søn af og efterfulgte Johan Sigismund af Brandenburg, da denne døde i 1619.

I 1616 giftede Georg Vilhelm sig med Charlotte af Pfalz; deres eneste søn blev den senere Frederik Vilhelm, senere kendt som Den store Kurfyrste.

Georg Vilhelm overtog regentskabet på et højst uheldigt tidspunkt, i starten af Trediveårskrigen. Han var i klemme mellen sin søster Maria Eleonora af Brandenburg, som var gift med den svenske konge Gustav 2. Adolf, der var protestant, og det katolske tysk-romerske rige, og mellem katolske politikere i Brandenburg og protestantiske i Preussen. Landet led voldsomt under krigen og blev plyndret af både venner og fjender, ligesom befolkningen blev kraftigt reduceret.

Eksterne links 

Personer fra Brandenburg
Huset Hohenzollern
Kurfyrster af Brandenburg
Hertuger af Preussen
Skovby Sogn

Skovby Sogn henviser til flere artikler:
 Skovby Sogn (Skanderborg Kommune) – et sogn i Skanderborg Kommune (tidligere Galten Kommune) og i Gjern-Galten-Hørning Provsti
 Skovby Sogn (Nordfyns Kommune) – et sogn i Nordfyns Kommune (tidligere Bogense Kommune) og i Bogense Provsti
Forsythia

Forsythia, på dansk nogle gange kaldet vårguld, er en slægt med ca. 10 arter, der er udbredt i Europa og Østasien. Det er løvfældende buske med hule eller kamrede skud. Bladene er modsatte og hele (af og til dog trekoblede). Blomsterne ses allerede før løvspring, og de sidder enkeltvis eller få sammen i bladhjørnerne. De enkelte blomster er 4-tallige og regelmæssige med gule kronblade. Frugten er en torummet kapsel med mange, vingede frø.

 Haveforsythia (Forsythia x intermedia)
 Koreansk forsythia (Forsythia ovata)

 Forsythia europaea
 Forsythia giraldiana
 Forsythia japonica
 Forsythia mandschurica
 Forsythia suspensa
 Forsythia togashii
 ''Forsythia viridissima

Oliven-familien
Haveforsythia

 
Have-Forsythia (Forsythia x intermedia) er en løvfældende busk med en stiv, opret vækstform. Gamle grene kan dog blive så overhængende, at de bøjes til jorden. Have-Forsythia har tidlig og rig blomstring.

Beskrivelse 
Skuddene er lysegrønne og hule, men farven skifter snart til gulbrun. Skuddene bærer mange, grove barkporer. Til sidst bliver barken lysebrun og furet. Knopperne er modsatte eller næsten modsatte, tiltrykte, store og spættet lysegrønt/brunt. Bladene er lancetformede eller ægformede med savtakket rand på den yderste halvdel. På meget kraftige skud ses af og til trekoblede blade. Oversiden er friskt grøn og "fedtet" at føle på. Undersiden er lysegrøn. Blomsterne ses allerede før løvspring på 2.-års skud. De sidder i små bundter, og de er gule med fire, lange kronblade. Frugterne er tørre kapsler med frø, som ikke modner ordentligt i Danmark.

Rodnettet består af fladt udbredte, tykke hovedrødder, der kun er svagt forgrenede.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 2 m (25 x 20 cm/år). Målene er anvendelige ved udplantning.

Hjemsted 
Denne Forsythia har – som krydsning – intet hjemsted, men begge forældre-arter (Forsythia suspensa og Forsythia viridissima) hører hjemme i det centrale Kina, hvor de vokser i lysåbne bjergkrat på sommerfugtig og næringsrig bund.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom)

Eksterne henvisninger 

Buske
Gule blomster
Wireless Distribution System

Wireless Distribution System eller kort WDS er et system som muliggør at trådløse basisstationer ikke kun kan sende til hinanden via fastnet, men også kan sende til hinanden trådløst.

Wireless Distribution System i praksis 
Mange trådløse basisstationer og trådløse netkort med driver kan sættes op til at anvende WDS (Wireless Distribution System), som er en IEEE standard. Kig under de eksterne henvisninger.

WDS gør det muligt for et trådløst Acces Point at få udvidet sin dækning med andre acces points uden at det er nødvendigt at forbinde dem med kabel, som det normalt er.

Et acces point kan enten være hovedstation eller fjernadgang til hovedstationen. En hovedstation er typisk forbundet til internetforbindelsen.

Se også 
 Selvkonfigurerende radionet

Eksterne henvisninger 
 Med gode figurer: Orinoco, Avaya Technical Bulletin: WDS (Wireless Distribution System) (pdf) 
 3com: Configuring a Wireless Distribution System (WDS) (pdf)
 AirPort Extreme and Express: Using WDS to create a network from multiple base stations 

Trådløse datanet
Ejer Bavnehøj

Ejer Bavnehøj (staves også Ejer Baunehøj) er Danmarks tredjehøjeste ikke-menneskeskabte punkt med sine 170,35 meter over havoverfladen.

Ejer Bavnehøj ligger i Ejer Bjerge i den sydlige del af Skanderborg Kommune mellem landsbyerne Riis og Ejer.

Højdepunkter i nærheden 
I nærheden af Ejer Bavnehøj ligger et andet højtliggende punkt, Yding Skovhøj, som når en højde af 172,66 meter over havet inklusive en menneskebygget bronzealderhøj. Uden bronzealderhøjen er Yding Skovhøj en anelse lavere end Danmarks højeste ikke-menneskeskabte punkt, Møllehøj med 170,86 meter, som er 51 cm højere end Ejer Bavnehøj. Møllehøj ligger kun 200 meter vest for Ejer Bavnehøj.

Historie 
I 1920 rejste man en genforeningssten på toppen.

I 1924 fuldendtes et tårn på toppen med inskriptionen: Rejst af det danske folk og Nordslesvig genforenet med moderlandet i 1920

Det er den mest kendte bavnehøj, hvor man tændte signalbål for at advare militær og befolkning, hvis fjenden var på vej.

I 1917 blev et mindre areal på 0,3 hektar af Ejer Bavnehøj fredet, en fredning der regnes for den første efter den første naturfredningslov der blev vedtaget dette år. For at bevare udsigten og for at skabe bedre forhold for de besøgende blev et areal på 3,3 hektar fredet i 2006.

Genforeningstårnet 
Efter en folkeindsamling i 1923 blev der bygget et tårn på toppen, det er tegnet af Jens Laustsen. Tårnet er 12,5 meter højt, og blev rejst til et minde om genforeningen med Sønderjylland efter 1. verdenskrig. Der er en god udsigt fra tårnet, og man kan i klart vejr se til Samsø og Lillebæltsbroen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Ejer Bavnehøjs Venner 
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind VI, s. 807; opslag: Ejer Bavnehøj 

Bakker i Danmark
Skanderborg Kommunes geografi
Fredede arealer i Danmark
Monumenter i Danmark
Tom Wolfe

Tom Wolfe (født 2. marts 1931 i Richmond, Virginia, USA, død 14. maj 2018) var en amerikansk forfatter og journalist.

Udvalgte bøger 
 Kold marv (1979) (orginaltitel: The Right Stuff)
 Forfængelighedens bål (1987) (orginaltitel: The Bonfire of the Vanities)
 En stor mand (1998) (orginaltitel: A Man in Full)
 Jeg er Charlotte Simmons (2004) (orginaltitel: I am Charlotte Simmons)

Referencer 

Romanforfattere fra USA
Journalister fra USA
Leif Davidsen

Leif Davidsen (født 25. juli 1950 i Otterup på Nordfyn) er en dansk forfatter og journalist.

Karriere  
Davidsen har arbejdet på Lolland-Falsters Folketidende, fra 1984-1988 var han Danmarks Radios korrespondent i Moskva, og har rejst over det meste af verden som udenrigskorrespondent. Han har siden 1973 skrevet bøger og digte, især om Sovjetunionen. Hans politiske spændingsromaner er fiktion, men ligger tæt op ad virkeligheden. 

Leif Davidsen debuterede i 1984 med romanen Uhellige alliancer, en thriller om Spanien efter Francisco Francos død og overgangen til demokrati. Fra 1988 kom trilogien Den russiske sangerinde (1988), filmatiseret i 1993, Den sidste spion (1991) og Den troskyldige russer (1993). Alle tre er politiske kriminalromaner om Sovjetunionens sammenbrud og tiden efter, på baggrund af en beskrivelse af Danmark som uskyldig og sløv småstat i den kolde krigs sidste periode.

Herefter udspiller Leif Davidsens bøger sig i det turbulente Europa, der blev en af følgerne af Berlinmurens fald. Den serbiske dansker (1996) handler således om den jugoslaviske borgerkrig. Lime's billede (1998), der blev oversat til adskillige sprog, viser ud fra en paparazzifotografs virkelighed et detaljeret billede af Europa og europæisk politik.

Men Davidsen har også bevæget sig i andre genrer, fx den dokumentariske beretning Østfronten. Danskere i krig (1999), og thrilleren De gode søstre (2001) behandler parallellen mellem sammenbruddet i det ny venstres i Danmark og det gamle venstre i Østeuropa, mens gamle nazister dukker op af fortidens tåger. Dostojevskis sidste rejse (2002) er en erindringsbog og en Ruslandsreportage. Thrilleren Den ukendte hustru (2006) foregår også i Rusland. På udkig efter Hemingway (2008) foregår i Cuba.

Leif Davidsen vandt i 1992 De Gyldne Laurbær for romanen Den sidste spion og Palle Rosenkrantz-prisen for Den russiske sangerinde.

Udvalgt bibliografi 

Uhellige alliancer (1984)
Den russiske sangerinde (1988), filmatiseret i 1993
Den sidste spion (1991)
Den troskyldige russer (1993)
Forræderen - og andre historier (1995)
Den serbiske dansker (1996), dramatiseret til TV i tre afsnit på DR
Lime's billede (1998)
Dostojevskijs sidste rejse (2002) (rejseberetning)
De gode søstre (2003)
Fjenden i spejlet (2004)
Den ukendte hustru (2006)
På udkig efter Hemingway (2008)
Min broders vogter (2010)
Utahs bjerge og andre historier (2011)
Patriarkens hændelige død (2013)
Steinbecks spøgelse – jagten på en forfatter (2014)
Djævelen i hullet (2016)
Ravnens rede (2017)
Lenins bodyguard (2022)

Litteratur 
 Lars Ole Sauerberg: Men det begynder altid med en hovedperson. Om Leif Davidsens forfatterskab. Lindhardt og Ringhof, 2006.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Leif Davidsen på Litteratursiden.dk
 Leif Davidsen  på Bibliografi.dk
 

Krimiforfattere fra Danmark
Romanforfattere fra Danmark
Rejsebogsforfattere fra Danmark i 1900-tallet
Journalister fra Danmark
Ansatte i DR
Personer fra Otterup
Personer i Kraks Blå Bog
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Mandlige forfattere i det 20. århundrede
Jette A. Kaarsbøl

Jette Anne Kaarsbøl (født 18. november 1961 i Hillerød) er en dansk forfatter. Hun debuterede i 2003 med romanen Den lukkede bog, for hvilken hun vandt De Gyldne Laurbær. Hun er uddannet skolelærer.

Kaarsbøl udgav sin anden roman Din næstes hus i 2005.

Udgivelser

2003: Den lukkede bog

2005: Din næstes hus

2013: Arrangerede udflugter

Referencer 

Personer fra Hillerød
Romanforfattere fra Danmark
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Jan Kjærstad

Jan Kjærstad (født 6. marts 1953) er en norsk forfatter.

Jan Kjærstad fik sin debut som skønlitterær forfatter i 1980 med novellesamlingen Kloden dreier stille rundt.

Han har siden udgivet romaner og essays og modtaget adskillige litteraturpriser. Kjærstad fik i 2001 Nordisk råds litteraturpris for Oppdageren. Den er en del af en romantrilogi: Forføreren, Erobreren og Opdageren, der har den kendte norske TV-mand Jonas Wergeland som hovedperson.

På dansk er desuden udkommet Jeg er brødrene Walker (2009) og Normans område (2011).

Eksterne henvisninger 
 

Romanforfattere fra Norge
Novelleforfattere fra Norge
Essayister fra Norge
Modtagere af Nordisk Råds Litteraturpris
Modtagere af Aschehougprisen
Norsksprogede forfattere fra Norge
Vindere af Doblougprisen
Modtagere af Kritikerprisen
Mellemmenneskelige forhold

Mellemmenneskelige forhold er f.eks.:

 Partnerskab
 Bekendtskab
 Venskab
 Broderskab, Søsterskab
 Parforhold, Kærlighedsforhold, Romantisk forhold, Seksuelt forhold
 Papirløst ægteskab
 Familie (menneske), æt, Biologisk familie (menneske)
 Formelt parforhold
 Registreret partnerskab
 Ægteskab, monogami (polygami)
Himmelpind

Udsigtspunktet Himmelpind er en fredet skovklædt bakke på Vardevej 200 i Vejle.

Det var tidligere centrum for en friluftsscene og en zoologisk have i perioden 1958-1971 (forløber for Givskud Zoo).

Desuden har der været en væddeløbsbane for motorcykler ved siden af.

Dets nære beliggenhed til det landskendte – men i 1954 nedbrændte – Trædballehus gav anledning til et digt, der er indgraveret på en sten på Himmelpind:

 Vil du kvæge Sjæl og Sind
 Se dig ud fra Himmelpind:
 Eng og Skov og By og Fjord
 Dejlig er Guds grønne Jord

Digtet er forfattet af Frederik Iversen, der var kromand på Trædballehus.

Efter lukningen af den zoologiske have i 1971 stod Himmelpind gemt og glemt i mere end 25 år, men i 1996 tog en række borgere initiativ til at danne Kulturselskabet Himmelpind. Målet var at gøre udsigtspunktet levende igen og leve op til sangens poetiske indhold.

Litteratur 
 Frederik Iversen, Trædballehus & Himmelpind, 223 sider, indlagt cd

Eksterne kilder/henvisninger 
 Kulturselskabet Himmelpind og Himmelpinds Venner

Bakker i Danmark
Naturområder i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Vejle
Mølholm (Vejle)

Mølholm er en bydel i Vejle, men er oprindeligt et villakvarter i landsognet Vinding syd for byen. Et medlem af slægten Brummer på Vinding Højskole begyndte at bygge villaer på skrænterne, hvor Mølholmsdalen udmunder i Vejle Ådal. Kvarteret udviklede sig efterhånden til en forstad, der nede i Vejle blev betragtet som et skattely. Blandt Mølholms kendte beboere i de første årtier var folkemindesamleren Evald Tang Kristensen og forfatteren Anton Berntsen.
Mølholm blev først lagt til Vejle i 1970. Stedet er desuden kendt for sine smukke villaer og sin kirke fra 1952 ved arkitekt Holger Mundt, Sønderborg.

Bydele i Vejle
Gondwanaland

Det sydlige superkontinent Gondwanaland omfattede det meste af de landmasser der i dag udgør kontinenterne på den sydlige halvkugle, deriblandt Antarktis, Sydamerika, Afrika, Madagaskar, Indien, Australien, Ny Guinea og New Zealand. På samme tid var Nordamerika og Eurasien forenet i det nordlige superkontinent Laurasien.

Gondwanaland var centreret cirka hvor Antarktis ligger i dag, men klimaet var dog rimelig mildt. Kæmpekontinentet var beboet af en bred vifte af flora og fauna i mange millioner år.

Gondwanaland begyndte at dele sig i den sene juratid, omkring 160 millioner år siden. Afrika blev udskilt og begyndte at drive nordpå. Derefter løsrev det senere Indien sig for omkring 125 millioner år siden.

Eksterne henvisninger 
 Royal Astronomical Society (2008, April 24). Mystery Of Ancient Supercontinent's Demise Revealed. ScienceDaily. Retrieved April 25, 2008 Citat: "...The new model challenges the positions of India and Sri Lanka in Gondwana which have been widely used for the past 40 years, assigning them very different positions in the supercontinent. These differences have major consequences for our understanding of Earth..."

Tidligere kontinenter
Mesozoikum
Paleogeografi
Superkontinenter
Laurasien

Laurasien var et superkontinent, der bestod af de senere kontinenter Nordamerika og Eurasien (dvs. landmassen der udgør Europa og Asien). Det sydlige superkontinent på denne tid hed Gondwanaland.

Laurasien blev dannet for ca. 200 millioner år siden, da superkontinentet Pangæa blev delt op i to, Laurasien og Gondwanaland.

Paleogeografi
Tidligere kontinenter
Mesozoikum
Superkontinenter
Pangæa

Pangæa (oldgræsk for "hele Jorden") var et superkontinent som eksisterede i Palæozoikum- og Mesozoikumæraerne før kontinenterne blev adskilt til deres nuværende placeringer.

Navnet blev først brugt af grundlæggeren af kontinentaldriftsteorien, tyskeren Alfred Wegener, i 1920. Det enorme hav, som omgav Pangæa kaldes Panthalassa.

Pangæa blev samlet ved den Hercyniske bjergkædefoldning for omkring 370 til 245 millioner år siden og opløst for ca. 200 millioner år siden, da kontinentet blev delt i en nordlig del, Laurasien, og en sydlig del, Gondwanaland.

Pangæa er formentlig ikke det første superkontinent. Formodede tidligere superkontinenter er Rodinia og Pannotia. 

Tidligere kontinenter
Mesozoikum
Palæozoikum
Superkontinenter