kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sigurdsgade

Sigurdsgade er en gade  i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Haraldsgade og løber skråt gennem kvarteret før den ender i Lersø Park Allé. Gaden er navngivet efter Sigurd, der er det skandinaviske navn for den germanske sagnhelt Siegfried, der behandles i digtkredsen »Nibelungenlied«.

Hjørneejendommen mod Hermodsgade er fredet.

Sigurdsgade 25: Her lå Kaffebrænderiet Merkur A/S fra 1933. Lagerbygningen til de rå kaffebønner blev dog først udbygget efter krigen. Det larmende, lugtende og osende kaffebrænderi har ligget midt blandt beboelse. Den har siden været malerfirma og bønnespiredistributionscentral. Bygningen er også blevet brugt til at dyrke østershatte for første gang i Danmark. I dag bliver bygningen brugt til vvs-firma og en polsk forening.

På Sigurdsgade ligger natklubben af samme navn, ejet af Flemming Sand og Martin Koch-Søfeldt. Klubben består af tre barer over to etager, og kan rumme op til 700 gæster af gangen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie  

Gader på Nørrebro
Skrivergangen

Skrivergangen er en lille gade i Haraldsgadekvarteret på Nørrebro i København. Den er en sidegade til Jagtvej og ender i Rådmandsgade.

Gaden er navngivet efter erhvervet som skriver. Offentlig ansatte såvel som privat udøvende skrivere har været kendt siden oldtiden. Navnet skal ses som en moderne relation til Rådmandsgade og rådmanden. Byskriveren var i ældre tid en højtstående embedsmand.

Skrivergangen er opført på en gammel sandgrav. 

Karréen ud til Rådmandsgade/Lersø Parkallé/Jagtvej er bygget i gule mursten af arkitekt Louis Hygom for Københavns Kommune. Et par meters have er med til at give et lidt hyggeligt præg overfor værkstederne og småindustrien. Alt sammen lyst og luftigt og centreret om et stort lindetræ.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Slangerupgade

Slangerupgade er en gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Rovsingsgade og ender i Haraldsgade.

Gaden hedder sådan fordi Slangerupbanens skinner løb lige i nærheden. Den blev officielt navngivet i 1915, på dette tidspunkt lå gaden frit ned mod Nordbanen og Slangerupbanen, som fra den daværende Lygten Station bragte Nørrebros arbejdere ud til Furesøens og Hareskovens herligheder. Banen blev i 1976 omlagt til Svanemøllen Station og blev i 1977 en del af S-banen.

I gaden er der udelukkende beboelse, bl.a. en stor andelsboligforening: ”Slangeruphus SDSN”

Nr. 3-5 er Stiftelsen for Oliemølle- og Sæbearb. V. Akts. Danske Sojakagefabr. Og A/S Fabr. Noma. Helt i 1970'erne finder man adskillige oliemøllere i gaden (Nr. 1) samt talrige gørtlere. 

I 1958 boede bl.a. mannequin Svanhild Swoboda i nr. 1.

Ud mod Rovsingsgade er der en smuk rundet afslutning af det lange, røde murstenshus.

Eksterne henvisninger 

Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Titangade

Titangade er en gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Rådmandsgade og ender mod nord i Vermundsgade.

Gaden er opkaldt efter firmaet af dette navn, og ikke efter gudeslægten titanerne, der kom før de olympiske guder i den græske mytologi.

Titangade er unik i forhold til resten af kvarteret, da erhvervsbebyggelsen i nogen udtrækning stadig er bibeholdt. De små erhvervsejendomme er fritliggende, i modsætning til mange af beboelseshusene, der er lavet i sammenvoksede karrébebyggelser. Dermed har området en ustruktureret, tilfældig og ufriseret karakter, der bærer præg af at den enkelte virksomhed har haft nogle bestemte behov, da de indrettede sig. 

Det ”selvgroede” område danner overgang fra den høje karrébebyggelse, som stort set hele Ydre Nørrebro er, og til den åbne bebyggelse op mod Østerbro. Det opfatter nogen som et problem, andre som charmerende. Det gjorde i hvert fald en såkaldt Byskabsanalyse over Ydre Nørrebro, som Københavns Kommune lavede og udgav i januar 1997.

Fabrikken Titan fik kolossal indflydelse på kvarteret, bl.a. på grund af sin størrelse. Dens areal dækkede hele stykket mellem Tagensvej, Hermodsgade, Titangade, Sigurdsgade og Rådmandsgade.

Trekanten mellem Vermundsgade, Titangade og Sigurdsgade har det samme udtryk som Rådmandsgade, med småindustri der er trukket væk fra gaden. Industrien har præget kvarteret siden slutningen af 1930’erne, og er således bebygget lidt senere end Rådmandsgade.
Trekanten har mange mindre bebyggelser på 1 og 2 etager, små kontorbygninger og skure og værksteder, med autoservice og kontorarbejde. Industrien i området har bestået af et støberi, VVS-firma, kapselfabrik, bogtrykkeri, smedefirma, eddikebrygning, skotøjsfabrikation og mineralvandsfabrikation. Klokkestøberne B Løw og Søn boede i nr. 16 i 1950’erne.

Titangade er under kraftig forandring. Hele den ene halvdel af Titangade er ved at blive fuldstændig renoveret. Det ligner slet ikke sig selv for bare få år siden. Professionshøjskolen UCC (University College Capital) har indrettet sig i Titanhus med en videreuddannelsesafdeling, CFU (Center for Undervisningsmidler) og administration. På den anden side af gaden, men med adresse i Sigurdsgade, har Professionshøjskolen Metropol til huse i Campus Rådmandsmarken, der blev indviet den 28. januar 2009.

Klokken tre om natten, den 6. oktober 1996, under den Store Nordiske Rockerkrig, affyrede en rocker en kraftig panserværnsraket imod Hells Angels klubhus i Titangade 2-4. Der var samlet over 100 mennesker i rockerfæstningen til vikingefest. To blev dræbt og adskillige såret. Louis Linde Nielsen, der var prøvemedlem hos Hells Angels, blev dræbt. Den daværende præsident for Hells Angels, Christian Middelboe, blev alvorligt såret. Desuden blev Janne Krohn, som boede i Ægirsgade og blot deltog i festen, dræbt ved attentatet. Bandidos-rockeren Niels Poulsen blev idømt fængsel på livstid for drabene. Huset ligger der ikke længere.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Valhalsgade

Valhalsgade er en lille gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Tagensvej og ender i Fafnersgade.

Gaden er navngivet efter Valhalla, som i den nordiske mytologi er gudernes bolig, hvor Odin modtager de der er faldet i kamp. Det er et meget kraftfuldt navn til en meget lille og umiddelbart lidt ufarlig gade.

Nr. 4: Der er en stor elpære i det lyse glasparti ved døren, og det er fordi det var her Søren Madsens Elektriske Etablissement, der senere blev til dansk Osram, havde til huse fra 1953-66. Før da lå fabrikken i Sigurdsgade. Arkitekt var Karl Weidemann Petersen med Højgaard & Schultz som entreprenører. Osram er én af mange virksomheder fra denne periode i området. Bygningen er opført i chokbeton og husede Osrams lager, kontor, garage og ekspedition. Lagerbygningen og garagehallen, som havde front mod Fafnersgade, blev revet ned i 1991. I kælderen var der bygget et beskyttelsesrum. Osram leverede elpærer til staten, bl.a. postvæsnet, jernbanen og hospitaler, og Københavns Kommune. I 1957 var der ca. 35 mennesker beskæftiget.

I 1982 blev bygningen omdannet til øvelokaler for musik og blev administreret af Københavns Kommune. I dag har aftenskolen Tingluti og Valhalsgades Medborgerhus lokaler i bygningen. Tingluti eller Københavns Folklore Center har boet siden 1982 (førhen boede de på Jagtvej 69). 

Her har Haraldsgadekvarterets områdeløft også hovedsæde, hvilket afspejles i den lille udstilling man kan se i trappeopgangen.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Valkyriegade

Valkyriegade er en gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en parallelgade til Slangerupgade og starter ved Sigynsgade og ender ved Haraldsgade.

Gaden er navngivet efter valkyrierne, som i den nordiske mytologi var kvinder, som udvalgte de mænd, der skulle falde i kampen og sendes til Valhal.

Valkyriegade er en stille og velordnet gade, udelukkende beboelse i fire etager i rødt murstensbyggeri. Det er socialt boligbyggeri fra 1930'erne.

Nr. 8-12 er bygget i 1932 for Pensionskassen for sygeplejersker af arkitekterne Schou og Wagner-Petersen. Bemærk den meget fine løsning på at røde mursten er dyre og ældes smukkest, og derfor vender ud mod gaden og at man mod gården ofte bruger de billigere gule. Der er en aftrapning i hver ende, hvor den lidt fremspringende midte er skiftevis af gule og røde mursten.

Nr. 2-6 har nogle søde små relieffer over dørene, en billedserie der viser en mand og kvinde, først tilnærmelsen, forspillet, småbørn, børn, ungdom og tilnærmelse igen.

I 1940-50 lå der en viktualiehandler i nr. 2, hvor der nu er pizzeria. I 1950'erne fandt man beboere som en malermester, en lærer, et bankbud og en marketender Dannemand Sørensen (Nr. 1)

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Vermundsgade

Vermundsgade er en gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Jagtvej og ender i Rovsingsgade.

Gaden er navngivet efter sagnkongen Vermund, der ifølge Saxo var far til Uffe hin Spage. Før 1928 hed gaden Mygindsvej.

I slutningen af 1800-tallet blev en gadeplan udviklet for området, der startede med de to skrågader over Rådmandsmarken: Haraldsgade og Vermundsgade, i 1893. Disse diagonalgader præger stadig området i dag. Udviklingen af Ydre Nørrebro blev præget af at man udarbejdede en gadeplan i starten af 1900-tallet. Den gjaldt for området Vermundsgade, Jagtvej og Lyngbyvejen. I dette område kom den skrå Vermundsgade til at præge bydelen. Det var meningen at der skulle udlægges industri i hele dette område, men som resultatet af en international konkurrence i byplanlægning i 1909, blev det i stedet Valby, der blev udlagt til at blive hovedstadens førende industriområde. 

Vermundsgade 40 A-B er en 6-etages fabriksbygning fra 1952. ”Laurids Knudsens Mekaniske Etablissement A/S” påbegyndte allerede byggeriet på grunden i 1922.
Den enorme fabriksbygning har huset kontor, fabrikshal, arbejdergarderober og sågar skadestue da den var i funktion under LK-Nes. Bygningen er tegnet af arkitekten H. Wurtz Nielsen for Laurids Knudsens Mekaniske Etablissement A/S. Da virksomheden var på sit største, var der 4.000 beskæftigede. Sammen med General Motors og Titanfabrikken, som begge er revet ned, repræsenterer Laurids Knudsen-fabrikken storindustrien i området. I sin helhed er fabrikken områdets sidste eksempel på storindustri. I 1986 flyttede Laurids Knudsen hovedsædet til Ballerup og delte produktionen op på flere fabrikker. Den store jernbetonbygning er i dag udlejet til et væld af forskellige små firmaer, som bruger bygningen til kontorlokaler, filmstudier og fotoatelier.
 
Den har ikke nogen fremtrædende plads i bybilledet, men fordi den ligger ud mod det åbne jernbaneterræn, kan den mod nord ses på meget lang afstand. Den gamle fabriksbygning er et vartegn for området og er tildelt høj bevaringsværdi. 

I 1944 blev en nu nedrevet transformerstation på grunden udsat for sabotage. 
I 1960 blev shedtagsbygningen længst mod nordvest bygget.

Den bygning, der ligger hvor Aldersrogade og Vermundsgade mødes, er ligeledes tildelt høj bevaringsværdi.

Nr. 9-11 var i 1937-71 ”Balderskilde Bryggeri”.

For enden af Vermundsgade kan man se over til Bispebjerg Bakke, Bispebjerg Hospital og Grundtvigskirken på den anden side af sporene.
Det lille mærkelige karakteristiske fyrtårn skyldes ikke, at Søfartsstyrelsen ligger lige ved siden af, men blot at det er vartegn for et selfstoragefirma ved navn Shurgaard, som ligger her og kan ses fra højbanen. Her ligger endvidere siden 2014 moskeen i Rovsingsgade der også har et tårn (minaret).

I den anden ende, hvor Vermundsgade møder Lersø Park Allé, ligger det navnkundige værtshus Lumskebuksen (Lersø Park Allé 23) ikke at forveksle med Restaurant Lumskebugten, der ligger på Esplanaden.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Vibekegade

Vibekegade er en gade i Haraldsgadekvarteret på Ydre Nørrebro i København. Den er en sidegade til Haraldsgade og ender i Gunhildsgade. Gaden er navngivet efter Vibeke, der er et nedertysk eller plattysk kæleform af det nordiske Viborg. Betydningen er usikker, nogle forskellige bud er kamp eller helligdom, vi eller værn.

Vibekegade er en stille gade med bænke og træer. Husene er i pastelfarver, hvid, gul, fesengul og har frodige baghaver. I 1958 boede der bl.a. en mekaniker, en bogholder, en specialarbejder, en kontroltelefonistinde og en drager i gaden (nr. 1.). Gaden ligger i kvarteret Vibekevang (se dette), som har taget sit navn efter Vibekegade.

Eksterne henvisninger 

Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 

Gader på Nørrebro
Vibekevang

Vibekevang er en byggeforening i Haraldsgadekvarteret på Ydre Østerbro i København. Foreningen omfatter gaderne Aldersrogade (overordnede vej i Vibekevang), Vibekegade, Gyritegade, Gunhildsgade, Hildursgade og Annekegade.

Byggeforeningen Vibekevang, der indkredses af gaderne Vermundsgade, Haraldsgade og Lersø Park Allé, blev bygget i 1926, og kan ses som et udtryk for arbejdsgivernes tanke om at give arbejderen hjælp til selvhjælp bl.a. gennem en bedre bolig. Desuden vidner de store, lyse byggeforeningshuse om en øget opmærksomhed på arbejdernes sundhed. Byggeforeningshusene betragtes som et bebyggelsesmønster, dvs. et afgrænset område i bygningsmassen hvor bygninger, pladser, veje, grønne arealer går op i en højere enhed. Vibekevang stod færdig i januar 1926. Det består af 2-etages stokbebyggelse, bygget af Interessentskabet Vibekevang og tegnet af arkitekt Henning Hansen for Silvan A/S. Brumleby og Kartoffelrækkerne på Østerbro samt Humleby på Vesterbro er andre kendte eksempler på byggeforeningshuse. Vibekevang er opført som byggeforeningshuse, som dog senere er overgået til selveje.

Husene blev efter sigende kalkede hvert andet år, hvilket tidligere gav husene tilnavnet ”Den Hvide By”. Efterhånden er de færreste huse hvide, og området er i dag også kendt som "De gule huse" som også er karakteriseret ved hyppig brug af stokroser i front-haverne.

Vibekevang er placeret på en svag bakketop, men da de andre bygninger i nærheden er ret høje, er det svært at fornemme dette. Bygningerne er 2½ etage med pudsede mure i pastelfarver og tegltage. Der er brede fortove, sparsom vejbeplantning, frodige haver, legepladser og grønt areal ud mod Lersø Park Allé. Fungerer som en lille rolig, idyllisk by i byen.

I Hjørneejendommene ud mod Vermundsgade, Lersø Park Allé og især Haraldsgade har der ligget en del forretninger, bl.a. bager, købmand, kaffebar, ismejeri, slagter, cykelhandler og grønthandler. I følge gældende lokalplan kan der etableres butikker og kontorlokaler i stueetagen i hjørneejendomme ud mod Haraldsgade.

Hele Vibekevang-kvarteret er tildelt høj bevaringsværdi.

Berømte beboere 
En af Danmarks største komikere Dirch Passer er født i Vibekevang, nærmere bestemt Vibekegade 10.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Vibekevangs hjemmeside
 Lokalplan 
 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie 
 Vibekevang-gruppen på Facebook

Gader på Nørrebro
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Vingelodden

Vingelodden er en gade på Ydre Nørrebro i Haraldsgadekvarteret. Den udgår fra og løber parallelt med Rovsingsgade og ender i Banevingen.

Det vides ikke, hvor navnet Vingelodden stammer fra. Med lidt god vilje har gaden form som en vinge.

Byggeriet på Vingelodden er lavt og udelukkende industri heriblandt flere lange pakhuse. 

Der ligger endnu skinner i asfalten. Omkring Vingelodden lå der frem til århundredskiftet sidesporet fra jernbanen til Lersøens latrinstation, hvor latrinvognene tømte deres last. De mange skinner ligger delvist tilgroede hen. En gammel godsstation og en lagerbygning vidner om en tid med større jernbaneaktivitet i området. Den type fabrikker, der lå i området, var afhængige af jernbanen. Titanfabrikken og K. A. Hartmanns Maskinfabrik producerede begge tunge maskiner. General Motors, Lauritz Knudsen og Nordisk Elektronik Apparatfabrik er andre eksempler på fabrikker i nabolaget, der brugte tunge råmaterialer der var svære at transportere. Ved at placere sig i nærheden af godsbanestationen blev det muligt for fabrikkerne at få de tunge råmaterialer ind hurtigt, samt at distribuere de tunge færdigprodukter ud igen med mindst mulig omkostning.

Siden 2014 har den største moské i Danmark, Hamad Bin Khalifa Civilisation Center, ligget i nummer 1, på hjørnet ved Rovsingsgade.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Artikel om Haraldsgadeskvarterets kulturhistorie
 Københavns kommunes hjemmeside om Haraldsgadekvarteret 

Gader på Nørrebro
Zjytomyr

Zjytomyr (, ; , ) er en by i det nordvestlige Ukraine. Byen har  indbyggere og er administrationscenter i Zjytomyr oblast.

Byen er et trafikknudepunkt, der forbinder Kyiv med Brest og Warszawa, samt Minsk med Izmail.

De vigtigste industrigrene i Zjytomyr er træforædling, brydning af granit og metalindustri.

De første sikre kilder, som nævner Zjytomyr, er fra 1240, da Batu Khan ødelagde byen under mongolernes invasion af Rusland. Fra 1320 kom byen under Storfyrstendømmet Litauen, før den efter Lublinunionen i 1569 kom under den polske krone. Ved Polens anden deling i 1793 blev byen en del af Det Russiske Kejserrige. Fra 1920 blev byen en del af Sovjetunionen.

Zjytomyr havde før 2. verdenskrig et betydeligt jødisk samfund. Det jødiske samfund blev udryddet af den tyske besættelsesmagt under Holocaust.

Berømte bysbørn 
 Sergej Koroljov (1907-1966) sovjetisk raketingeniør og -udvikler
 Borys Ljatosjynskyj (1895-1968) ukrainsk komponist, dirigent og lærer
 Svjatoslav Rikhter (1915-1997) ukrainsk pianist og komponist
 Michael Rostovtzeff (1870-1962) antikforsker

Venskabsbyer 
  Kutaisi, Georgien
  Montana, Bulgarien
  Płock, Polen

Referencer

Eksterne henvisninger
Royal National Theatre

Royal National Theatre er et teater i South Bank i London. Det omtales til daglig som The National Theatre eller bare "The National". Teateret har tre scener og står for et varieret program, med Shakespeare og andre klassikere, ledende dramatikere og klassiske musicaler.

Eksterne links 
 Hjemmeside 

Teatre i Storbritannien
Kultur i London
Royal Shakespeare Company

Royal Shakespeare Company er en af Storbritanniens mest betydelsefulde teatergrupper. Dets hovedsæde findes i William Shakespeares hjemby Stratford-upon-Avon, men det har også teatre i London og Newcastle. 

Royal Shakespeare Company blev dannet i 1961 som en udvidelse af Shakespeare Memorial Theatre. De opsætter oftest dramaer af Shakespeare, men også af andre dramatikere fra Shakespeares tid.

Eksterne henvisninger 
 RSCs officielle hjemmeside 

Teatre i Storbritannien
Kultur i England
1660'erne f.Kr.

Århundreder: 18. århundrede f.Kr. – 17. århundrede f.Kr. – 16. århundrede f.Kr. 

Årtier: 1710'erne f.Kr. 1700'erne f.Kr. 1690'erne f.Kr. 1680'erne f.Kr. 1670'erne f.Kr. – 1660'erne f.Kr. – 1650'erne f.Kr. 1640'erne f.Kr. 1630'erne f.Kr. 1620'erne f.Kr. 1610'erne f.Kr. 

Årstal: 1669 f.Kr. 1668 f.Kr. 1667 f.Kr. 1666 f.Kr. 1665 f.Kr. 1664 f.Kr. 1663 f.Kr. 1662 f.Kr. 1661 f.Kr. 1660 f.Kr.

Hændelser 
 1662 f.Kr. 22. maj — Saros måneformørkelse 33 påbegyndes.

Dødsfald 
 1664 f.Kr. — Arpaksjad, søn af Ham søn af Noa, ifølge Den jødiske kalender

Noter 

17. århundrede f.Kr.
Årtier
1650'erne f.Kr.

Århundreder: 18. århundrede f.Kr. – 17. århundrede f.Kr. – 16. århundrede f.Kr. 

Årtier: 1700'erne f.Kr. 1690'erne f.Kr. 1680'erne f.Kr. 1670'erne f.Kr. 1660'erne f.Kr. – 1650'erne f.Kr. – 1640'erne f.Kr. 1630'erne f.Kr. 1620'erne f.Kr. 1610'erne f.Kr. 1600'erne f.Kr. 

Årstal: 1659 f.Kr. 1658 f.Kr. 1657 f.Kr. 1656 f.Kr. 1655 f.Kr. 1654 f.Kr. 1653 f.Kr. 1652 f.Kr. 1651 f.Kr. 1650 f.Kr.

Hændelser 
 ca. 1650 f.Kr. — Grækere slår sig ned i Mykene.
 ca. 1650 f.Kr. — Det mellemste Rige slutter i Egypten (anden dato: 1674 f.Kr.).
 ca. 1650 f.Kr. — Anden mellemepoke starter i Egypten (anden dato: 1674 f.Kr.).
 Egypten — Start på det Syttende dynasti.

Dødsfald 
 ca. 1655 f.Kr. — Tan-Uli, regent i Elam.

17. århundrede f.Kr.
Årtier
1640'erne f.Kr.

Århundreder: 18. århundrede f.Kr. – 17. århundrede f.Kr. – 16. århundrede f.Kr. 

Årtier: 1690'erne f.Kr. 1680'erne f.Kr. 1670'erne f.Kr. 1660'erne f.Kr. 1650'erne f.Kr. – 1640'erne f.Kr. – 1630'erne f.Kr. 1620'erne f.Kr. 1610'erne f.Kr. 1600'erne f.Kr. 1590'erne f.Kr. 

Årstal: 1649 f.Kr. 1648 f.Kr. 1647 f.Kr. 1646 f.Kr. 1645 f.Kr. 1644 f.Kr. 1643 f.Kr. 1642 f.Kr. 1641 f.Kr. 1640 f.Kr.

Hændelser 
 1640 f.Kr. — Det Det mellemste Rige afsluttes i Egypten og den Anden mellemepoke starter.

17. århundrede f.Kr.
Årtier
Musikvidenskab

Musikvidenskab er en samlet betegnelse for videnskabelig forskning i musik med alle relevante discipliner og i alle kulturer.
Musikvidenskab hører til humaniora og er primært fokuseret på musikkens teori, kulturelle funktion og historie.

I Danmark kan musikvidenskab studeres på universiteterne i København, Ålborg og Århus.

Musikteoretikere 
 Theodor Adorno
 John Cage
 Ivor Darreg
 Adriaan Fokker
 Hermann von Helmholtz
 Christiaan Huygens
 Ólavur Jøkladal
 Athanasius Kircher
 Johann Kirnberger
 Yuri Landman
 Harry Partch
 Arnold Schönberg

Videregående uddannelser i Danmark
 
Humaniora
Musikteori
Allersgade

Allersgade er en gade på Ydre Nørrebro i Mimersgadekvarteret. Den er en sidegade til Nørrebrogade og ender i Dagmarsgade.

Gaden er opkaldt efter grundejeren og bryggeren Christian Hansen Aller (1797-1852), der lod udstykke grunde her og anlagde, i den såkaldte Kløvermarken mellem Jagtvej og Lygten, en gade, der kom til at bære hans navn. Allersgade er faktisk den første gade, der blev anlagt på Ydre Nørrebro. Det var i 1857. Gaden blev navngivet i 1860 efter ham. Han boede her selv kun 1839-41, men efter hans død flyttede enken tilbage til ejendommen Allers Bro, som lå mellem Odinsgade og P.D. Løvs Allé ud til Jagtvej. Brygger Aller var i øvrigt far til Carl Aller, grundlæggeren af Allerkoncernen og Familiejournalen. Nogle steder fremgår det fejlagtigt, at det var sønnen og ikke faderen, der lagde navn til gaden.

Bebyggelsen begyndte i 1857 og stod frem til nedrivningen i 1960'erne.

Allersgade-hjørnet ved Nørrebrogade havde længe et mangfoldigt butiksliv. Stykket mellem Allersgade og Uffesgade ud til Nørrebrogade var en af de sidste strækninger, som ikke havde sammenhængende etageejendomme, men i stedet mindre uens bygninger med forskellige butikker. På et foto fra 1933 ses store gavlmalerier på de to bygninger, der averterer med henholdsvis ”Husk 172 172 – Det billige Hjørne” og ”Central Vin-Kompagniet”.

Karréen mellem Gormsgade og Allersgade blev heftigt saneret i 1960'erne. Den oprindelige bebyggelse var højere og meget uens. I stedet ligger den fireetages Dagmargården nu langs en stor del af Allersgade. Det har skabt mere lys og luft og bedre sanitære forhold, men samtidigt er bybilledet også blevet mere koldt, ensartet og fattigt.

På hjørnet af Allersgade og Dagmarsgade ligger en smuk gammel bolig, kaldet Allersborg. På hjørnet overfor blev der opført et plejehjem i 1960'erne. Et halvt århundrede senere var det imidlertid blevet utidssvarende, og det blev derfor revet ned og erstattet af det syvetages Bryggerhuset med ungdomsboliger i 2016-2018. Bygningen er opkaldt efter den ovennævnte brygger Christian Hansen Aller.

Gaden er ensrettet. Det ene hjørnehus mod Nørrebrogade er tildelt høj bevaringsværdi. Overfor Dagmargården ligger der en legeplads og en mindre park, Thors Have.

Eksterne henvisninger 

 Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside
 Områdefornyelsen Mimersgadekvarteret

Noter 

Gader på Nørrebro