kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Potensrække

I matematikken er en potensrække (i en variabel) en uendelig række på formen

hvor an er den n'te koefficient, c er en konstant, og z tager værdier omkring c (hvorfor man af og til taler om, at rækken har centrum i c). Tallene an, c og n er typisk reelle eller komplekse. Rækkerne opstår ofte som Taylorpolynomiet af en givet funktion.

I mange situationer er c lig nul; eksempelvis ved Maclaurinrækkerne.
I disse tilfælde bliver rækken til det simplere

Eksempler 

Ethvert polynomium kan let udtrykkes som en potensrække med centrum i c. For eksempel kan polynomiet  skrives som en potensrække med centrum , idet

eller med centrum  som

eller med et vilkårligt andet centrum. Man kan ofte betragte potensrækker som "polynomier af uendelig grad," selvom potensrækker ikke er polynomier.

Den geometriske række, hvor alle koefficienterne er lig 1,

som er gyldig for  er en af de vigtigste eksempler på en potensrække. Det samme gælder eksponentialfunktionen

Disse potensrækker er også eksempler på Taylorrækker. Der findes imidlertid også potensrækker, der ikke er Taylorrækken for nogen funktioner; eksempelvis

Negative eksponenter tillades ikke i potensrækker – f.eks. betragtes rækken  ikke som en potensrække (selv om det er en Laurentrække). På samme måde tillades ikke brøkeksponenter som f.eks.  (se Puiseuxrække). Koefficienterne  må ikke afhænge af , så 
 er f.eks. ikke en potensrække.

Konvergensradius 

En potensrække vil konvergere for bestemte værdier af variablen x (mindst for x = c), og kan divergere for andre. Der findes altid et tal r med 0 ≤ r ≤ ∞ sådan, at rækken konvergerer, når |x − c| < r og divergerer, når |x − c| > r. Tallet r kaldes rækkens konvergensradius; generelt er den givet ved

eller, ækvivalent, 

 
(se limes superior og limes inferior). En lettere måde at beregne den, er

hvis denne grænse eksisterer.

Rækken konvergerer absolut for |x – c| < r, og den konvergerer uniformt på enhver lukket og begrænset delmængde af 

For |x – c| = r er det ikke muligt at lave et generelt udsagn om, hvorvidt rækken konvergerer eller divergerer. Dog siger Abels sætning, at rækkens sum er kontinuert i x, hvis rækken konvergerer i x.

Matematisk analyse
New York Minute

New York Minute er en amerikansk komediefilm fra 2004, instrueret af Dennie Gordon, med blandt andre Mary-Kate og Ashley Olsen, Eugene Levy, Andy Richter, Jared Padalecki, Riley Smith, Andrea Martin og Bob Saget.

Handling 

Mønstereleven Jane Ryan (Ashley) tager til Manhattan for at deltage i en konkurrence om et stipendium. Hendes oprørske tvillingesøster Roxy Ryan (Mary-Kate) er også på vej til storbyen for at overvære en videooptagelse med Simple Plan. Men alt kan ske – og det gør der – i denne lystige affære, hvor vi oplever en pjækkebetjent (Eugene Law), en smugler (Andy Richter), et par lækre fyre (Jared Padalecki, Riley Smith), og de to pigers erkendelse af, at når de ser allermest sort ud, kan en søster være den allerbedste ven.

Eksterne henvisninger 

Amerikanske film fra 2004
Komediefilm fra USA
Benassi Bros

Benassi Bros er et italiensk DJ-gruppe, der specialiserer sig i techno, dance og house. Benassi Bros (kort for "brødre") består, på trods af navnet, af de to fætre Benny Benassi og Alle Benassi.

Dancegrupper
Elektroniske musikgrupper
Musikgrupper fra Italien
Indre energi

Indre energi  er inden for termodynamikken en betegnelse for den samlede energi i et system. Da det er praktisk svært eller umuligt at bestemme den samlede energi, fokuseres i stedet hellere på ændringen . Den indre energi ændres, når der tilføres varme , eller når der udføres et arbejde  på systemet

hvor  er en tilstandsfunktion, hvilket vil sige, at den er uafhængig af formen for tilført energi, mens varme og arbejde er ineksakte differentialer angivet med . Dette er termodynamikkens 1. lov.

Udtryk for varme og arbejde 
Arbejde mod en kraft  over en afstand  er givet ved

hvor det negative fortegn angiver, at det er energien, der går ind i systemet. For et stempel, der sammenpresser en gas, er kraft givet ved gassens tryk  gange stemplets overfladeareal :

Siden volumenet dermed ændres

er arbejdet givet ved

For reversibel varmeudvekling  kan definitionen på entropi  bruges

hvor  er temperaturen. For en reversibel proces kan ændringen i indre energi altså skrives som:

Da alle størrelserne i dette udtryk er tilstandsfunktioner, gælder udtrykket også for irreversible processer. Indre energi kan altså skrives som en funktion af  og , når arbejdet er volumenarbejde:

Hvis  og  er upraktiske variable til et bestemt formål, kan den indre energi erstattes med et andet termodynamisk potential.

Kildehenvisninger 

Termodynamik
Energi
Sandskæg (slægt)

Sandskæg (Corynephorus) er en monotypisk slægt, som er udbredt i Europa. Det er lave, tuedannende græsser med korte, knæbøjede blomsteraks. Bladene er børsteformede og indrullede med blågrøn farve. Her omtales den ene art, som er vildtvoksende i Danmark.

 Sandskæg (Corynephorus canescens)

Græs-familien
Leibniz' række

I matematikken er Leibniz' række (også kaldet Leibniz' formel for π), opkaldt efter matematikeren Gottfried Wilhelm von Leibniz, en uendelig række, defineret ved

Det særlige ved rækken er dens konvergens mod .

Bevis 

Betragt den uendelige geometriske række

Den er grænsen af

for . Ved opdeling af brøken fås
 
og ved at integrere begge sider fra 0 til 1, fås

Ved at integrere højresidens første integral ledvist opnås i grænsen den ønskede sum. Bidraget fra det andet integral forsvinder som , da

Venstresiden fra før,
 
evalueres til arctan(1) − arctan(0) = π/4, og samlet set fås

Q.E.D.

Effektivitet i π-beregning 

Praktisk set, er Leibniz' række en yderst ineffektiv algoritme til mekanisk eller computerassisteret beregning af π, idet det kræver enorme antal udregninger for at opnå en bemærkelsesværdig præcision. At beregne π med 10 korrekte decimaler ved brug af Leibniz' række kræver således over 10.000.000.000 matematiske operationer og vil tage længere tid på de fleste computere, end det ville tage at beregne de første millioner af decimalerne i π ved hjælp af mere effektive formler.

Matematiske beviser
Sandskæg (art)

 
Sandskæg (Corynephorus canescens) er en 10-20 cm høj urt, der vokser på sandede marker og i klitter.

Beskrivelse 
Sandskæg er en græsart, som er en tuedannende flerårig urt. Vækstformen er bestemt af de stift oprette blade, som er indrullede, børsteagtige og overtrukket med en lyseblå dug. Farven er blågrøn på begge sider. De blomsterbærende stængler er spinkle og har ofte et knæk ved ét af de laveste knæ. Blomsterne ses i september-oktober, og de sidder i en udspærret top. Frugterne er små nødder, der sidder to og to sammen bag deres fælles avne.

Arten har et meget vidt udbredt og dybtgående rodnet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,05 x 0,05 (5 x 0,5 cm/år).

Voksested 
Arten er vildtvoksende i Danmark, hvor den findes som pionerplante på blottede sandflader, klitter, heder, overdrev og i grusgrave.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Markedsøkonomi

En markedsøkonomi er en økonomisk organisationsform, hvor priserne på alle eller de fleste varer og produktionsfaktorer i økonomien og dermed i sidste ende resurseallokeringen bestemmes af udbud og efterspørgsel på markedet for hver enkelt vare. Det er dermed et meget decentralt beslutningssystem. Hvis konkurrenceforholdene på markedet er fuldkomne, er markedsøkonomien en meget effektiv mekanisme til at sikre, at samfundets resurser bliver allokeret hensigtsmæssigt, eller med et økonomisk fagudtryk: efficient. En markedsorienteret økonomi som den danske står i modsætning til f.eks. et statsstyret salgssystem, hvor staten fastlægger prisen på varer.

I praksis er der dog på mange markeder forskellige former for markedsfejl, der skaber forvridninger og modarbejder en samfundsøkonomisk effektiv løsning. Blandt andet derfor griber det offentlige regulerende ind på forskellige områder i de fleste lande. En supplerende årsag til offentlig indgriben i økonomien er ofte politiske ønsker om at ændre på fordelingen af samfundets resurser. En helt ureguleret markedsøkonomi ses derfor meget sjældent. 

En markedsøkonomi, hvor privatejede virksomheder, offentlig produktion af visse ydelser og offentlig regulering af rammerne for økonomien eksisterer side om side, benævnes somme tider en blandingsøkonomi. De allerfleste samfund i verden er i denne forstand blandingsøkonomier. 

En alternativ organisationsform, der somme tider nævnes som alternativ til markedsøkonomien, er en planøkonomi, hvor produktion, forbrug, evt. prisstruktur mv. bestemmes administrativt.

Noter 

Makroøkonomi
Riemanns zetafunktion

I matematikken er Riemanns zetafunktion, opkaldt efter Bernhard Riemann, en betydningsfuld funktion i talteorien, da den fortæller om fordelingen af primtal. Den har også anvendelser i andre områder, såsom fysik, sandsynlighedsteori og anvendt statistik.

Definition 

Riemanns zetafunktion ζ(s) er defineret for alle komplekse tal s med realdel > 1 ved Dirichletrækken:

Denne uendelige række konvergerer på  og definerer en analytisk funktion på området. Bernhard Riemann indså, at zetafunktionen med analytisk fortsættelse på entydig vis kan udvides til en meromorf funktion ζ(s) defineret for alle komplekse tal s med s ≠ 1. Det er denne funktion, der anvendes i Riemannhypotesen.

Værdier ved heltalsværdier af x 
De følgende er zetafunktionens værdier for enkelte små tal.

; dette er den harmoniske række.
; demonstrationen af denne lighed er kendt som Baselproblemet.
; dette tal kaldes Apérys konstant.

Funktioner
Talteori
Tibirke Sand

Tibirke Sand er et sommerhuskvarter mellem Frederiksværk og Helsinge i Gribskov Kommune – placeret mellem Frederiksværkvej og Arresø. Kvarteret blev udlagt som sommerhuskvarter efter Første Verdenskrig. I kvarteret findes kun få officielle helårsboliger og ca. 500 sommerhuse, hvoraf ca. en fjerdedel er helårsbeboede.
Området har sit navn efter sandflugten, som i 1500-1700-tallet dækkede jorden med flyvesand. Jorden er stadig sandjord med et tyndt muldlag.

Strande i Danmark
Lokaliteter i Gribskov Kommune
Sommerhusområder i Danmark
Tue Bjørn Thomsen

Tue Bjørn Thomsen (21. december 1972 Egedesminde i Grønland – 23. april 2006 København) var en dansk, professionel bokser, der boksede i vægtklassen cruiservægt.

Han debuterede som professionel i 1997 og boksede sin sidste kamp i 2002. Han nåede 24 kampe med sejre i de 22, 1 nederlag og en uafgjort i sin sidste kamp.

Han har tidligere været verdensmester i vægtklassen hos forbundet IBC.

Tue Bjørn Thomsen blev den 23. april 2006 stukket ned udenfor café Vinbaren i det indre København og afgik kort efter ved døden 33 år gammel. Han havde på drabstidspunktet aftalt bryllup med kæresten Marianne, der bar på deres fælles ufødte barn.

Den 29-årige Josef Muna fra Nørrebro blev 26. april 2006 sigtet for knivdrabet og 2. november 2006 ved et nævningeting i Østre Landsret idømt 12 års fængsel.

Eksterne links 
 Tue Bjørn Thomsen  - teampalle.dk
 Øjenskadet Tue Bjørn Thomsen fik sejr - Jyllands-Posten 1. april 2000
 Tue Bjørn Thomsen igen tiltalt for vold - JydskeVestkysten 15. november 2000
 Tue Bjørn Thomsen stadig mester  - Kristeligt Dagblad 22. september 2001
 En personlig fortælling - Kniven i hjertet (podcast) 
 Mesterbokser stukket ihjel - TV 2 Nyhederne 23. april 2006
 Tue bisættes i dag - BT 28. april 2006
 Boksevennerne samlet til grådkvalt afsked: Farvel Tue  - teampalle.dk
 Tue Bjørn Thomsens drabsmand fik 12 år - Ekstra Bladet 2. november 2006
 12 år for drabet ved Vinbaren - Jyllands-Posten 2. november 2006
 12 års fængsel for bokser-drab - avisen.dk 2. november 2006
 Drabssager 2006  - drabssageridanmark.beboer2650.dk

Boksere fra Danmark
Mord i Danmark
Ebba Amfeldt

Ebba Viktoria Amfeldt Voeler f. Christoffersen (21. december 1902 i København – 2. juni 1974 på Frederiksberg) var en dansk skuespillerinde.
Hun debuterede allerede som barn i titelrollen i "Oliver Twist"

Filmografi 
 Jeg elsker en anden – 1946
 Farlig ungdom – 1953
 Himlen er blå – 1954
 Sukceskomponisten – 1954
 Vores lille by – 1954
 Mod og mandshjerte – 1955
 Over alle grænser – 1958
 Kærlighedens melodi – 1959
 Paw – 1959
 Frihedens pris – 1960
 Der brænder en ild – 1962
 Støvsugerbanden – 1963
 En ven i bolignøden – 1965
 Olsen-banden – 1968
 Man sku' være noget ved musikken – 1972
 På'en igen Amalie – 1973

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Filmskuespillere fra Danmark
Personer fra København
Papyrus Egerton 2

Papyrus Egerton 2 består af fire papyrusfragmenter af et ukendt evangelium fra den anden halvdel af det 2. århundrede fundet i Egypten. Det er hverken kættersk eller gnostisk, og menes at repræsentere en Johannestradition, der er uafhængig af den kanoniske Johannes. Manuskriptet menes at være skrevet i Egypten.

Fragmenterne blev erhvervet af British Museum fra en egyptisk antikvitetshandler i 1934, og blev dokumenteret i artiklen Fragments of an Unknown Gospel and other early papyri, af H.I. Bell og T.C. Skeat, i 1935. Det eksakte fundsted er ikke kendt, men fragmenterne menes at være fundet i Oxyrhynchus i Egypten. De indgår i dag i samlingerne ved The British Library, og kan ses på John Ritblat Gallery i London.

De tre fragmenter har størrelsen 11,5 x 9,2 cm, 11,8 x 9,7 cm og 6 x 2,3 cm. Dateringen af fragmenterne er sket ved hjælp af palæografiske undersøgelser.

I 1987 fandt man et fjerde fragment af manuskriptet i en samling papyrusfragmenter i Køln. Dette fragment, der kaldes Papyrus Köln 255, har størrelsen 5,5 x 3 cm, og passer ind i bunden af det første af Egerton-fragmenterne. Den samlede tekst af alle fragmenter, er skrevet på græsk, og består af 94 linjer med ca. 2000 bogstaver, der danner ca. 400 ord.

Teksten kan indeles i seks afsnit. De fire med direkte paralleller til skriftsteder i Det Ny Testamente:

 linje 1-24: Johannes 5:39, 5:45, 9:29, (Johannes 3:2, 5:46-47, 7:27-28, 8:14, 10:25, 12:31)
 linje 25-34: Johannes 7:30, 7:44, 8:20, 8:59, 10:30-31, 10:39, Lukas 4:30
 linje 35-47: Matthæus 8:2-4, Markus 1:40-44, Lukas 5:12-14, 17:12-19, (Johannes 5:14, 8:11)
 linje 50-66: Matthæus 22:15-22, Markus 12:13-17, Lukas 20:20-26, (Matthæus 15:7-9, Markus 7:6-7, Lukas 6:46, Johannes 3:2)
 linje 67-82: Ingen direkte parallel til bestemte skriftsteder, men indeholder ord og ordsammensætninger der har paralleller i Apostlenes Gerninger, enkelte af brevene og steder i evangelierne
 linje 82-94: Beskrivelse af vold mod Jesus, der ikke omtales i Det Nye Testamente

 Skriftstederne i parentes henviser til paralleller i Det Nye Testamente, men som er taget ud af deres kanoniske kontekst.

Der er tale om fragmenter fra et ukendt evangelium, som er skrevet i et afdæmpet sprog. Da visse af parallellerne til Det Nye Testamente er taget ud af deres kanoniske sammenhæng, formodes det, at forfatteren til manuskriptet har arbejdet ud fra en mundtlig overlevering frem for en skriftlig.

Manuskriptet repræsenterer tilsyneladende en Johannestradition, der nok er tidsmæssig sammenfaldende med den kanoniske Johannes, men uafhængig af den. Fragmenterne er sammen med det lidt ældre Rylands Papyrus (P52) den ældste bevarede reference til Johannesevangeliet.

Eksterne link og kildehenvisninger 
 The PAPYRUS EGERTON 2 Homepage 
 Artiklen Fragments of an Unknown Gospel and other early papyri fra 1935 
 Papyrus Egerton 2: English Translation – oversættelse af den græske tekst 
 Papyrus Egerton 2: Fragments from a Gospel Codex
 John Ritblat Gallery – Sacred Texts

Hellige skrifter
Bibelske manuskripter fra det 2. århundrede
Glud

Glud er en lille by i Østjylland med , beliggende i Glud Sogn, 11 kilometer fra Horsens i østlig retning. Byen ligger i Hedensted Kommune og tilhører Region Midtjylland. Glud er beliggende i et bakkerigt område lige ud til Horsens Fjord.

Seværdigheder i Glud 
I byen kan man blandt andet besøge Glud Museum, der blev grundlagt i 1912 af maleren Søren Knudsen. Derudover findes Glud Mejeri, kendt for sine rygeoste, og Glud Brugs (Dagli'Brugsen Glud-Nørby) der gennem årene har udviklet sig til et samlingspunkt for både lokale og turister. Brugsen brændte ned til grunden, efter en omfattende til og ombygning, ved et uheld. Butikken blev genopført og stod færdig i påsken 2010. I dag findes der elektroniske hyldeforkanter, drive-Inn, cafè, legeplads og konferencelokale.

Kilder 

Byer i Hedensted Kommune
Herredskirke

Navnet  herredskirke forekommer i en lov af 1284, hvor det betegner den kirke i hvert herred , som var offentligt depositionssted, dvs. det sted en debitor med frigørende virkning kunne deponere hvad han skyldte når en kreditor ikke ville modtage det. I det 15. århundrede kaldtes det en fjerdingkirke og var også opbevaringssted for herredets arkiv. Det var som regel den kirke der lå nærmest herredstinget.  

Danmark i 1200-tallet
Lundtoftesletten

Lundtoftesletten er betegnelsen for det område der i dag huser Danmarks Tekniske Universitet. Tidligere husede området, fra 1917-59, Lundtofte Flyveplads.

Sletten
Danmarks Tekniske Universitet
Menin-porten

Menin-porten, ved den østlige udfartsvej fra den belgiske by Ieper, er et mindesmærke for britiske og Commonwealth-soldater, som faldt her i første verdenskrig.

Krig
Monumenter
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Belgien
Triumfbuer
Syv beskidte ord

De syv beskidte ord er syv engelske ord, som komikeren George Carlin nævnede i sin monolog Seven Words You Can Never Say on Television ("syv ord, man ikke kan sige på tv"), udgivet i 1972 på albummet Class Clown. Det drejer sig om følgende ord:

 shit
 piss
 fuck
 cunt
 cocksucker
 motherfucker
 tits

Ordtyper
Skelen

Skelen (også strabisme, strabismus) er en tilstand som får et eller begge øjne til at pege enten ind mod næsen (skeløjet) eller ud mod ørerne (vindøjet). Bælgøjet betyder oprindeligt udstående øjne, men anvendes for skelen.

Øjet kan også skele nedad eller opad fx ved sygdommen

Se også 
 Skelekirurgi

Eksterne kilder/henvisninger 

Biologi
Amfibiefly

Amfibiefly er fly som kan lande både på vand og på land. De kendetegnes ved at underdelen af flyskroget er bådformet, eller at hjulene er byttet ud med pontoner. Ud over disse pontoner har flyet også hjul, så det har mulighed for at lande på en landingsbane.

I dag bruges amfibiefly ofte til at slukke brande. En producent af sådanne fly er canadiske Bombardier.

Vandflyver
Bohrium

Bohrium (opkaldt efter Niels Bohr) er det 107. grundstof i det periodiske system, og har det kemiske symbol Bh: Dette radioaktive overgangsmetal findes ikke i naturen, men fremstilles kunstigt i uhyre små mængder i laboratorier.

Egenskaber 

Man kan kun fremstille ganske små mængder af bohrium og tilsvarende tunge grundstoffer ad gangen, og det besværliggør undersøgelser af disse stoffers kemiske egenskaber. Kemiske forsøg udført i 2000 på isotopen 267Bh viser at bohrium reagerer med ilt og saltsyre under dannelse af bohriumoxyklorid, på en måde der "matcher" andre stoffer fra gruppe 7; rhenium og technetium.

Fremstilling af bohrium 
Da alle isotoper af Bohrium har ganske korte halveringstider (273Bh og 274Bh har rekorden med blot ca. halvanden time), eksisterer stoffet ikke i naturen. I laboratoriet er der to måder at fremstille det på; i begge tilfælde accelereres en ion af et forholdsvis let grundstof som krom eller mangan mod et "mål" af et temmelig tungt grundstof, for eksempel bly eller vismut. Ved kollisionen fusioneres ("sammenføjes") de lette og tunge atomkerner, enten med en bohriumisotop som resultat, eller også skabes et andet meget tungt grundstof, som hurtigt henfalder til en bohriumisotop.

Historie 
Dmitrij Mendelejev havde i sit periodiske system en "tom plads" neden under rhenium, som han navngav eka-rhenium. Stoffet blev første gang fremstillet i 1976 af et sovjetisk forskninghold ledet af Ju. Oganessian på Instituttet for Atomforskning ved Dubna, som skabte isotopen Bh-261 med en halveringstid på 1-2 ms (senere data angav en halveringstid på omkring 10 ms). De skabte Bh ved at skyde en kerne af krom-24 imod bismuth-204.

I 1981 bekræftede et tysk forskningshold under ledelse af Peter Armbruster og Gottfried Münzenberg ved Gesellschaft für Schwerionenforschung (Institutet for Tung Ion Forskning) i Darmstadt det sovjetiske holds resultater og producerede Bohrium, men denne gang Bh-262 med længere levetid.

Tyskerne foreslog at navngive det nyfundne stof nielsbohrium til ære for den danske fysiker Niels Bohr. De sovjetiske forskere havde foreslået navnet til grundstof 105 (dubnium).

IUPAC (International Union of Pure and Applied Chemistry) navngav i første omgang stoffet som Unnilseptium (Uns). I 1984 anbefalede en komité nedsat af IUPAC at elementet kom til at hedde Bohrium. Skønt mange protesterede over at navnet kunne forveksles med Bor, blev det godkendt i 1997.

Isotoper af bohrium 
Man kender 16 isotoper af bohrium, som alle er radioaktive. Generelt har de tungeste isotoper længst levetid; efter 273Bh og 274Bh har 275Bh den længste halveringstid; omkring 40 minutter. Alle andre isotoper, fra 260Bh til 272Bh, er lettere men har kortere halveringstider.

Eksterne henvisninger 

 WebElements.com – Bohrium
 Apsidium – Bohrium 
 Los Alamos National Laboratory – Bohrium 

Overgangsmetaller
Transuraner
The Sims 2: Open for Business

The Sims 2: Open for Business er en udvidelsespakke til The Sims 2, fra Maxis. Pakken gør spilleren i stand til at købe/lave sin egen forretning, og man kan endda fremstille sine egne ting, man kan sælge i sin butik. Spillet introducerer også nye Skill-points i de fire discipliner "blomster i vaser", "legetøj", "husholdingshjælper" og "frisør". Disse vises som skilte i enten bronze, sølv eller guld, alt efter hvor dygtig ens sim er til disciplinen. Open for Business byder også på en helt ny slags sims, kaldet en servo. Servoen, der aldrig ældes, kan kun rekvireres ved at købe en robot-station og få fuld dygtighed i "Robotteknik".

Computerspil fra 2006
2: Open for Business
Windows-spil
Frans 2. af Frankrig

Frans 2. af Frankrig () (født 19. januar 1544, død 5. december 1560) var konge af Frankrig fra 1559 til 1560. Han var søn af Henrik 2. af Frankrig og Katarina af Medici og bror til Karl 9. af Frankrig og Henrik 3. af Frankrig.

Han blev gift i 1558 med Maria Stuart, Dronning af Skotland, og var dermed Kongegemal af Skotland. Han besteg Frankrigs trone i 1559, men udøvede ingen magt. Den lå hos hertugen af Guise, som var morbror til hans dronning.

Frans døde kun 16 år gammel af en byld i øret, som spredte sig til hjernen.

Referencer 

Konger af Frankrig
Huset Valois