kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spættefugle

Spættefugle (latin: Piciformes) er en orden af fugle. Spættefugleordenen omfatter 9 familier med omkring 67 slægter, der i alt indeholder cirka 441 arter.

Ordenens arter er trælevende. Alle arter har fødder med to fremadrettede og to bagudrettede tæer. Dette gør dem særligt velegnede til at klatre i træer. Alle spættefugles reder placeres i hulheder, ofte træhuller, som arterne i mange tilfælde selv udhugger. Fælles for ordenens medlemmer er desuden ligheder i kraniets og brystbenets udformning samt at ungerne næsten altid klækkes nøgne og blinde. Dun mangler fuldstændigt hos både unger og voksne fugle. Alle arter har 10 håndsvingfjer og 10-12(13) armsvingfjer.

Klassifikation 

Jacamarer og dovenfugle er nærmere beslægtet med hinanden end med resten af spættefuglene. De placeres derfor nogle gange i deres egen orden Galbuliformes. Spætter og honninggøge er søstergruppe til resten af spættefuglene (tukaner og skægfugle), der nogle gange samles i en enkelt stor familie.

 Orden Spættefugle Piciformes
 Familie Spætter Picidae, 234 arter.
 Familie Honninggøge Indicatoridae, 17 arter.
 Familie Tukaner Ramphastidae, 46 arter.
 Familie Tukanskægfugle Semnornithidae, 2 arter.
 Familie Sydamerikanske skægfugle Capitonidae, 15 arter.
 Familie Asiatiske skægfugle Megalaimidae, 30 arter.
 Familie Afrikanske skægfugle Lybiidae, 42 arter.
 Familie Jacamarer eller glansfugle Galbulidae, 18 arter.
 Familie Dovenfugle Bucconidae, 37 arter.

Noter

Kilder
Spætter

Spætter (Picidae) er en familie af spættefugle. Familien indeholder over 200 arter. 

I Danmark optræder spættearterne vendehals, grønspætte, sortspætte, stor flagspætte, og lille flagspætte.

Klassifikation 

 Familie Spætter Picidae
 Underfamilie Vendehalse Jynginae, 2 arter (Vendehals, rødstrubet vendehals...)
 Underfamilie Dværgspætter Picumninae, 27 arter (Hvidbåndet dværgspætte, afrikansk dværgspætte...)
 Underfamilie Egentlige spætter Picinae, (Stor flagspætte, grønspætte...)

Se også
Stor flagspætte

Den store flagspætte (latin: Dendrocopos major) er en spætteart, der lever i Europa (herunder Danmark), det nordlige Afrika og i store dele af Asien. Stor flagspætte er den almindeligste danske spætte.

I Danmark yngler stor flagspætte over hele landet, bortset fra mindre øer med kun lidt skov som Ærø og Anholt. Den er især almindelig i blandskov med udgåede træer. Dens trommen høres oftest i marts og april. De danske fugle er standfugle. I år med ringe frøsætning i nåleskovene nord for Danmark, kan mange unge fugle gæste landet.

Den store flagspætte har en længde på ca 23 cm og vejer omkring 90 g. Hannen kendes på sin røde nakkeplet. Ungfuglene har rød isse.  

Den lever om sommeren især af insekter, mens den om vinteren tager frø fra koglerne af fyr eller gran. Stor flagspætte kan desuden tage andre fugles æg eller unger.

Kilder/henvisninger
 Stor flagspætte på Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside

Flagspætter
Fugle fra Eurasien
Lille flagspætte

Den lille flagspætte (Dendrocopos minor) er en spætteart, der er udbredt i store dele af Europa og i det nordlige og centrale Asien. Arten er på størrelse med en spurv med sin længde på 14-15 cm. Den yngler sjældent i Danmark, men mest i de østlige dele. Den er regnet som en truet art på den danske rødliste 2019.

Kilder og henvisninger 

 

Fugle fra Eurasien
Flagspætter
Mellemflagspætte

Mellemflagspætten (Dendrocopos medius) er en spætteart, der lever i Europa og det vestlige Asien. Arten er knyttet til gamle lyse egeskove.

Mellemflagspætte er 20-22 cm lang, det vil sige i størrelse mellem lille og stor flagspætte. Den lever hovedsageligt af insekter, men kan om vinteren også tage nødder.

Fund i Danmark siden 1959 
Mellemflagspætte er kun iagttaget få gange i Danmark siden den uddøde som ynglefugl i 1959. Den er truffet i 1964, 1983 og senest i 2011, 2012, 2013 samt 2018 i Gram og 2019 i Gråsten 2019-2022 og på Mols.   På den danske rødliste 2019 angives at den som uddød som ynglefugl  i Danmark.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Europas fugle
Flagspætter
Grønspætte

Grønspætten (Picus viridis) er en spætteart, der lever i det meste af Europa (herunder også i Danmark) samt i det vestlige Asien. Arten bliver 32 cm lang og vejer 200 g.

Udbredelse 
Indtil starten af det tyvende århundrede levede grønspætten i stort set hele Danmark, men siden forsvandt arten fra Sjælland og Øerne. Det sidste sjællandske par ynglede i Tisvilde Hegn i 1902. I dag yngler arten med ca. 500 par hovedsageligt i Jylland. I de seneste år har man konstateret en tilbagegang for arten, da den tilsyneladende er forsvundet fra mange skove i det nordlige Jylland og i Sønderjylland. Endvidere udgør fjorde og bælter betydelige spredningsbarrierer for arten, hvilket måske er en forklaring på artens totale fravær fra Sjælland og Øerne. Der forekommer dog stadig grønspætter på Fyn, omend meget fåtalligt. Af lokaliteter på Fyn kan nævnes Svanninge Bakker og Hindsgavl Batteriplantage.   Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste.       

Grønspætten fouragerer hovedsageligt på jorden, hvor den ofte tager myrer. Derfor er det essentielt for arten at have tilgang til overdrev, heder eller enge, der ligger i umiddelbar tilknytning til skovene.

Kilder og henvisninger

 DOF's beskrivelse af Grønspætten.

Egentlige spætter
Europas fugle
Danmarks fugle
Sortspætte

Sortspætten (Dryocopus martius) er en spætteart, der lever i det meste af Europa og store dele af Asien. Den når en længde på 45 cm og vejer 250 - 400 gram. Den er dermed den største spætte i Eurasien. Den har en sort fjerdragt med en karakteristisk rød isse. Den lever hovedsageligt af insekter, især herkulesmyren (Camponotus herculeanus). Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste.

Kilder og henvisninger

 

Egentlige spætter
Fugle fra Eurasien
Gunnar Wennerberg

Gunnar Wennerberg (født 2. oktober 1817 i Lidköping, død 24. august 1901 på Läckö slot) var en svensk embedsmand, politiker, sangskriver og digter.

I Danmark er Gunnar Wennerberg mest kendt for "Gluntarne", en række duetter mellem den unge Uppsalastudent Glunten (upplandsk dialekt for "dreng") og den ældre magister (Magistern) om deres fælles eventyr i universitetsbyen Uppsala.

Eksterne henvisninger 

 
 Wennerberg i Kalliope

Kirkeministre fra Sverige
Embedsmænd fra Sverige
Digtere fra Sverige
Komponister fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Gluntarne

Gluntarne er en svensk visesamling af Gunnar Wennerberg

Gluntarne beskriver studenterlivet i Uppsala i 1840'erne. De består af 30 duetter for baryton og bas akkompagneret af klaver. Glunten (et upplandsk dialektord for dreng) er en ung student i Uppsala, der skildres i forskellige situationer i følgeskab med Magisteren (Magistern), hans ældre ven. Glunten synges af bassen, Magisteren af barytonen.

Emnerne spænder over alt fra naturromantiske stemninger og forelskelser til økonomiske problemer i forbindelse med studierne og tømmermænd.

Gluntarne blev trykt i hæfter i årene 1849-51 og blev hurtigt meget populære i hele Sverige, hvorfra de spredtes til de øvrige nordiske lande.

Musik fra Sverige
Viser
Niklaus Wirth

Niklaus Wirth (født 15. februar 1934 i Winterthur, Schweiz) er en schweizisk datalog.

Wirth er uddannet på Eidgenössischen Tekniske Højskole (ETH) i Zürich, er videreuddannet på Laval Universitetet i Canada og har taget sin PhD i 1963 på Berkeley Universitetet i Californien.

Fra 1963 til 1967 var han lektor i datalogi på Stanford University i Californien og derefter ved Zürich Universitet. I 1968 blev han datalogiprofessor ved ETH.

Wirth er mest kendt som designer af flere programmeringssprog og sit bidrag til udvikling af programmeringsmetodiker, herunder struktureret programmering.

Wirth var chefdesigner af programmeringssprogene: Algol W, Pascal, Modula, Modula-2 og Oberon. Han havde også stor del i design og udvikling af computeren Lilith.

Wirth modtog i 1984 Turing Awarden for sit arbejde med programmeringssprog. 

Programmører
Videnskabsfolk fra Schweiz
Personer fra Winterthur
Dataloger fra Schweiz
Schweizere i 1900-tallet
Schweizere i 2000-tallet
Córdoba (Argentina)

Córdoba er en by, der ligger nogenlunde i midten af Argentina for foden af Sierras Chicas ved Suquíafloden omkring 700 km nordvest for Buenos Aires. Det er hovedstaden i provinsen Córdoba og er den næststørste by i Argentina efter Buenos Aires, med sine omkring 1,3 millioner indbyggere ifølge en konsensus fra 2001. Den blev grundlagt d. 6. juli 1573 af Jerónimo Luis de Cabrera, som opkaldte den efter Córdoba. Det var en af de første spanske hovedstader i spaniens kolonier i den region, der nu er Argentina (den ældste by er Santiago del Estero blev grundlagt 1553). Universidad Nacional de Córdoba er det ældste universitet i landet, og det andet der blev indviet i Latinamerika. Det blev grundlagt i 1613 af Jesuiterordenen. Som følge af dette har Córdoba fået øgenavnet La Docta (groft oversat til "Den lærde").

Córdoba har mange bevarede historiske monumenter fra Spaniens kolonisering, især bygninger fra den romersk katolske kirke. Den mest kendt er nok Jesuit Block Estancias af Córdoba, der blev optaget på UNESCOs Verdensarvsliste i år 2000, som består af en gruppe bygninger, der stammer fra 1600-tallet, inklusive Colegio Nacional de Monserrat og universitetscampuset. Campuset tilhører i dag det historiske museum på Universidad Nacional de Córdoba, som har været det næststørste universitet i landet siden siden begyndelsen af 1900-tallet (da Universidad de Buenos Airesflyttede), på antallet af studerende, institutter og studieretninger. Córdoba er også kendt for dens historiske bevægelser som Cordobazo og La Reforma del '18 (kendt som Universitetsrevolutionen).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Etableret i 1573
Malemiddel

Et malemiddel er et materiale der tilsættes til maling for at tilføje nye egenskaber, gøre malingen lettere at påføre eller bearbejde. Malemidler kan være simple væsker som vand og komplicerede sammensætninger af forskellige stoffer.

Malemidler kan have flere funktioner.

 Fortynding, der kan være identisk med malingens bindemiddel for eksempel linolie i oliemaleri eller være et opløsningsmiddel for eksempel Terpentin til oliemaleri eller vand til akvarelmaling.
 Tørring: Middel der fremmer tørringen. Ofte kaldet siccativ. For eksempel kobolt eller courtrai til oliemaling.

Som eksempel på et komplekst malemiddel udviklede Peter Paul Rubens til olielasurer et malemiddel, der bestod af sort olie, mastiks og terpentin. Ud over at have fine egenskaber som lasur besad væsken den fysiske egenskab der kaldes tixotropisk, og som gør at en væske skifter konsistens ved mekanisk påvirkning. Når penslen gled gennem malingen var den helt flydende, for derefter at stivne i en geleret form. Hvert penselstrøg kunne således blive stående helt skarpt i et tykt lag uden at begynde at flyde.

I mange malinger benyttes pibeler (kaolin)til at opnå den tixotropiske egenskab, da dette mineral netop har den egenskab at det binder vand i stilstand, men "smider" det igen hvis der manipuleres i væsken.

Maleri
Oliemaling

Oliemaling er en maling hvor bindemidlet er olie. Normalt benyttes linolie, men ved finere typer maling og især i blå farver bruges indimellem nøddeolier, da linolien har en tendens til at gulne. Oliemaling kan tilsættes tørremiddel og vil da kunne være overfladetør i løbet af nogle timer. Olien kræver dog som regel mere tid for at være gennemhærdet. Denne proces kan tage flere måneder.

Fælles for olierne som anvendes er, at det er såkaldt oxidativt hærdende olie – eller "tørrende" olier – som ved reaktion med ilt hærder op. Tørrelse som også ofte kaldes sikkativ inden for farve og lak branchen katalyserer denne proces.

Maleri
Maling
Blåfugle

Blåfugle er betegnelsen for to forskellige dyregrupper:

 Blåfugle (fugle) –  en familie af spurvefugle
 Blåfugle (sommerfugle) – en familie af sommerfugle
Annie Lennox

Annie Lennox (født 25. december 1954 i Aberdeen) er en skotsk sangerinde. Sammen med Dave A. Stewart stiftede hun bandet Eurythmics. Fra 1992 optrådte Annie Lennox som soloartist, men i 1999 blev Eurythmics genetableret.

I 2004 vandt hun, sammen med Fran Walsh og Howard Shore, en Oscar for sangen Into the West fra Ringenes Herre - Kongen vender tilbage.

Annie Lennox Soloplader 
 1992 – Diva
 1995 – Medusa
 2003 – Bare
 2007 – Songs of Mass Destruction
 2009 – The Annie Lennox Collection
 2010 – A Christmas Cornucopia

Eksterne henvisninger 

 Annie Lennox' officielle hjemmeside
 

Musikere fra Storbritannien
Oscar for bedste sang
Vegetarer
Sangere fra Skotland
Personer fra Aberdeen
Briter i 1900-tallet
Briter i 2000-tallet
Personer tildelt Officer of the Order of the British Empire
Blåfugle (fugle)

Blåfugle (Irenidae) er en familie af spurvefugle.

Klassifikation 
Familie Irenidae (Blåfugle)
 Slægt Irena
 Irena puella (Indisk blåfugl)
 Irena cyanogaster (Filippinsk blåfugl)
 Slægt Chloropsis
 Chloropsis flavipennis (Mindanaobladfugl)
 Chloropsis palawanensis (Palawanbladfugl)
 Chloropsis sonnerati (Smaragdbladfugl)
 Chloropsis cyanopogon (Blåskægget Bladfugl)
 Chloropsis cochinchinensis (Blåvinget Bladfugl)
 Chloropsis cochinchinensis jerdoni (Tamilbladfugl)
 Chloropsis cochinchinensis cochinchinensis (Blåvinget Bladfugl)
 Chloropsis aurifrons (Gulpandet Bladfugl)
 Chloropsis hardwickii (Orangebuget Bladfugl)
 Chloropsis venusta (Blåmasket Bladfugl)

Kilder 
 :wikispecies:Irenidae
 Taxonomicon – Family Irenidae

Spurvefugle

bn:এশীয় নীলপরী
ja:コノハドリ科 (Sibley)
Stil (æstetik)

Stil er en betegnelse, der oprindelig betegnede en norm, som man skulle følge. 
I det nittende århundrede, hvor kunsthistorien opstod, begyndte man at opfatte stil, ikke som en fælles norm, men som forskellige udtryk for nation, tidsalder og for den enkelte kunstners egenart. 
Historien blev opdelt i stilperioder, så man lettere kunne orientere sig. Stil blev desuden forstået som nøglen til de historiske perioder og til fremmede kulturer på linje med for eksempel sprog. I løbet af modernismen blev stilbegrebet knyttet til avantgardens kollektivstiske forsøg, og det gjaldt således om at skabe en samlet stil for tidsalderen. Det er især kunstnergruppen "De Stijl" og kunstskolen "Bauhaus", der repræsenterede denne tendens.

Kunsthistorie
Stil (skriftlig fremstilling)

Stil anvendes om den skriftlige fremstilling i danskundervisningen og fremmedsprogsundervisningen. Ofte er emnet fastlagt på forhånd.

Latinsk stil er en oversættelse fra dansk til latin (se også version)

Uddannelse
Folkeskolefag
Stil (udtryksmåde)

I sprogvidenskab betegner stil den litterære form og udtryksmåde, hvori et givent litterært værk fremtræder i forhold til en given modtager.

Yderligere læsning 
 Albeck, Ulla: Dansk Stilistik, Forlaget Gyldendal, København 1939.

Se også 
 Retorik
 Stilistik

Sprogforskning
Dhole

Dholen eller den asiatiske vildhund (Cuon alpinus) er et dyr i hundefamilien. Arten er den eneste i slægten Cuon. Den når en længde på 90 cm med en hale på 40-45 cm og vejer 15-20 kg. Den lever i det sydøstlige Asien. Glad Zoo (tidligere Lindrup Zoo) har en familegruppe Dholes i fangenskab.

Dyr fra Sydasien
Dyr fra Sydøstasien
Hundefamilien
Hyænehund

Hyænehunden eller den afrikanske vildhund (Lycaon pictus) er et dyr i hundefamilien. Arten er den eneste i slægten Lycaon. Den når en længde på 76-110 cm med en hale på 30-41 cm og vejer 17-30 kg. Dyret lever i store dele af Afrika.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Afrikas fauna
Hundefamilien
Visesanger

En Visesanger er en sanger der har specialiseret sig i at synge viser.

Nogle danske  visesangere:

 Carl Alstrup 1877-1942
 Sigfred Pedersen 1903-1967
 Cæsar 1938-2000
 Poul Dissing 1938-
 Fin Alfred Larsen 1939-
 Ellen Heiberg 1930-
 Ella Heiberg 1890-1965
 Osvald Helmuth 1894-1966
 Frits Helmuth 1931-2004
 Bjarne Liller 1935-1993
 John Mogensen 1928-1977
 Erika Voigt 1898-1952
 Liva Weel 1897-1952
 Lulu Ziegler 1903-1973

Svenske visesangere
 Cornelis Vreeswijk

Visens Venner 
Visesang leveres også af dygtige og erfarne amatører. De har sluttet sig sammen i viseforeninger, alle med navnet Visens Venner i f.eks. Brønshøj, Taastrup, Vejle. Århus osv. alle under Visens Venner Danmark.
Ifølge formålsparagraffen skal disse foreninger være med til at udbrede kendskabet til visen – og det gøres ved at spille og synge, nye som gamle viser, dels for foreningens egne medlemmer, dels på opfordring, når der er brug for opmuntrende underholdning ved private fester.

Kilder og henvisninger

Sangere
Edith

Edith eller Edit er et pigenavn. Det kan henvise til flere personer:

 Edith Brodersen (1934-1979) - dansk operasanger
 Edith Carlmar (født 1911) - norsk filminstruktører, skuespillere
 Edith Cavell (1865-1915) - sygeplejersk
 Edith Durham (1863-1944) - kultursociolog
 Edith Frank-Holländer (1900-1945) - holland jøde
 Edith González (født 1966) - skuespiller
 Edith Guillaume (1943-2013) - dansk operasanger
 Edith Hansen - atlet
 Edith Jørgensen - skønhedskonkurrencedeltagere
 Edith Oldrup (1912-1999) - kongelige kammersangere
 Édith Piaf - (1915–1963) - fransk sanger
 Edith Pickles (1904-??) - britske gymnast
 Edith Rode (1879-1956) - dansk digter, forfatter og journalist
 Edith Stein (født 1891) - tysk filosof
 Edith Södergran (1892-1923) - finsk digter
 Edith Thingstrup (født 1968) - præst, debattør
 Edith Thrane (1917-2005) - dansk skuespiller
 Edith Willumsen (1875-1963) - dansk billedhugger
 Edith Yde Thomassen (1909-2003) - dansk digter
 Amanda Nielsen - visesanger - kaldet Edith

Pigenavne
Ninawa

Ninawa (; ; , Nîněwâ) er en irakisk provins, beliggende i det nordlige Irak og dækker området omkring Mosul. Ninawa, der dækker både arabisk og kurdisk område, afgrænses mod øst af floden Store Zab og mod vest af grænsen til Syrien.

Navnet Ninawa har provinsen fået af den gamle ruinhøj Nineve, der ligger ved floden Tigris, tidligere på den modsatte bred af, nu omsluttet af, byen Mosul. Nineve var en storby i det gamle Assyrien, og er nævnt i Bibelen:

Referencer

Eksterne henvisninger 

Kurdistan
Provinser i Irak
Lommer

Lommer (latin: Gaviidae) er en familie af fugle med fem arter, der er udbredt i de nordligste egne af både den ny og gamle verden. De yngler ved ferskvand og trækker mod syd om vinteren.

Familien indeholder kun en enkelt slægt, Gavia, og er den eneste i ordenen Gaviiformes.

Fællestræk 
Lommer er en lille velafgrænset gruppe af fugle, der i høj grad er tilpasset livet i vandet. De formår slet ikke at stå eller gå på land. De kan højst skubbe sig lidt frem, mens de ligger på bugen. Lommer dykker derimod fremragende, idet de lydløst glider ned under vandspejlet. De kan blive længe under vandet og tilbagelægge lange strækninger, roende sig meget hurtigt frem alene ved føddernes hjælp. De er også gode flyvere, der dog ofte helst undgår at komme på vingerne, idet de hellere unddrager sig forfølgelse ved at dykke eller svømme bort. De kan kun, og endda med besvær, lette fra vandet, ikke fra landjorden. Stemmen er kraftig og vidtlydende, enten hylende, mjavende eller kaglende.

Lommer yngler i ferskvand, helst ikke for langt fra havet, i små eller store søer med småholme, både i lavlandet og oppe i fjeldene, helst hvor der er dybt vand og stor fiskerigdom med ørreder og lignende. Hvis der mangler tilstrækkelig næring i ynglesøen, flyver de til havs efter fisk.

Klassifikation 

 Familie Gaviidae
 Slægt Gavia
 Art Rødstrubet lom, Gavia stellata
 Art Sortstrubet lom, Gavia arctica
 Art Stillehavslom, Gavia pacifica
 Art Islom, Gavia immer
 Art Hvidnæbbet lom, Gavia adamsii

Noter

Kilder
Islom

Islommen (Gavia immer) er en fugl i lomslægten. Den har en længde på 70–90 cm og en vægt på 3-4,5 kg. Dens vingefangs længde er 118-142 cm. Den kan leve i op til 20 år. Dens fjerdragt er sort, grå og hvid. Fuglen lever i Nordamerika, Grønland og i det vestlige Europa. Fuglen ses også i Danmark på træk, men sjældent, især i maj langs Vestkysten. Den er regnet som en truet art på den danske rødliste 2019.  I Minnesota er fuglen delstatsfugl.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Arktis' fugle
Fugle fra Alaska
Fugle fra Canada
Danmarks fugle
Grønlands fugle
Lommer
Sværm

Begrebet sværm, stime eller flok bruges om fisk, fugle og insekter med en adfærd, hvor et stort antal dyr af ensartet størrelse bevæger sig i samme retning.

At optræde i flok er ofte et forsvar mod rovdyr, der har vanskeligt ved at angribe et enkelt individ i flokken.

En bisværm forekommer, når en del af en bifamilie forlader boet for at danne en ny familie.

Se også 
 Ulvekobbel

Etologi
Økologi

bg:Пасаж
de:Schwarmverhalten
en:Swarm behaviour
es:Enjambre
Spætmejser

Spætmejser (Sittidae) er en familie af spurvefugle, der alle er udbredt på den nordlige halvkugle. Familien indeholder kun slægten Sitta. Fuglene er 10-20 cm lange.

Arter 
 Sitta europaea (Spætmejse)
 Sitta nagaensis
 Sitta cashmirensis
 Sitta castanea
 Sitta himalayensis
 Sitta victoriae
 Sitta pygmaea
 Sitta pusilla
 Sitta whiteheadi
 Sitta ledanti
 Sitta krueperi
 Sitta villosa
 Sitta yunnanensis
 Sitta canadensis (Amerikansk spætmejse)
 Sitta leucopsis
 Sitta carolinensis
 Sitta neumayer
 Sitta tephronota
 Sitta frontalis
 Sitta solangiae
 Sitta oenochlamys
 Sitta azurea
 Sitta magna
 Sitta formosa

Kilder 
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). .

Eksterne henvisninger 
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.

Spurvefugle
Landseer

Landseer kaldes også Kontinental Landseer og er en stor og stærk hunderace, som har har fået navn efter den kendte billedkunstner sir Edwin Henry Landseer (7. marts 1802-1. oktober 1873), som i 1838 malede det berømte billede The Distinguished Member of the Humane Society. Han var specialist i at portrættere dyr i alle mulige situationer. Hunderacen kom oprindeligt kom fra Newfoundland men blev ført til England i så stort tal fra 1800 til 1850, at den uddøde i Newfoundland. Omkring år 1900 var den gået af mode i England, men blev reddet og videreudviklet af tyske opdrættere og fik derved benævnelsen kontinental.

FCI anerkender den som en selvstændig hunderace, trods en del fejlagtigt tror, at newfoundlandshunden og landseeren er af samme race. Både kropsbygning og aftegn på den hvid/sorte variant af newfoundlandshunden er desuden meget anderledes på landseeren, og de bør ikke sammenlignes.

Ekterne kilder 
 Landseer (European Continental Type) – FCI-Standard N°226, 01.10.1997/ 

Hunderacer fra Tyskland
Molosser