kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sjællandsbroen

Sjællandsbroen er en bro med tilhørende manøvrehus beliggende i Københavns Havn, Københavns Kommune, der forbinder Sjælland (bydelen Kongens Enghave) og Amager, som blev indviet den 1. marts 1959. Broen har en lofthøjde på 3 meter og er 16 meter bred.

Der er ikke længere mulighed for at åbne broens to klapper, da der i 1998, i forbindelse med Øresundsforbindelsen, blev bygget en jernbanebro (kaldet Jernbanebroen; lofthøjde: 3 meter, bredde: 17 meter) umiddelbart syd for Sjællandsbroen og da denne ikke kan åbnes, er der heller ikke behov for at Sjællandsbroen kan åbnes. Etableringen af Jernbanebroen omfattede inddragelse af den nordøstlige del af den nærliggende Fiskerhavnen. I årene efter Øresundsforbindelsens åbning steg trafikken på Sjællandsbroen med mellem 2.700 og 3.400 biler. Sjællandsbroen, umiddelbart syd for Slusen, tillader sejlads fra Sydhavnen (Sluseløbet) til Kalveboderne (Kalvebodløbet) indenfor åbningstiderne. Slusen kan dog kun bruges af skibe med en bredde under 10,8 meter og en maksimal længde på 53 meter. Broerne syd for slusen sætter en yderligere begrænsning på maksimalt 3 meter i højden.

Nord for Sjællandsbroen ligger Slusehavnen (med en række husbåde hvoraf alle er beboet) samt Sluseanlægget (og tidligere et dertilhørende tjenestebolig), som blev anlagt af Københavns Havnevæsen i 1902/03 med det formål at reducere gennemstrømningen af vand under broerne, således at skibene havde færre vanskeligheder med at navigere i den stærke strøm. Sluseanlægget med kammerslusen er fortsat funktionsdygtigt, så de mange både fra Fiskerhavnen og lystbådsklubberne syd for Sjællandsbroen fortsat kan komme op gennem Københavns Havn.

Sjællandsbroens lave manøvrehus er en stålskeletbygning i to etager med en kælderetage og udvendig kobberbeklædning og maritimt udformede koøjer, tegnet af arkitekt Niels Rohweder i perioden 1958-59, der valgte at lægge det stilmæssigt arkitektonisk tæt op af Knippelsbros to brotårne og Langebros ene tårn med respekt for arkitekt Kaj Gottlobs arkitektur. Således indgår brotårnenes størrelse og arkitektur i en hierarkisk orden startende med Knippelsbros to tårne, Langebros ene tårn til det lave manøvrehus på Sjællandsbroen. Manøvrehusets øverste etage, som tilgås via en spindeltrappe, har et tekøkken samt en manøvrepult, der anvendtes til oplukning af broklappen, da broen var døgnbetjent, men som i dag ikke er i funktion længere. Stueetagen består af toilet og arbejdsrum.

Kulturstyrelsen fik i 2007 vedtaget et samlet fredningsforslag for Knippelsbro, Langebro samt selve manøvrehuset på Sjællandsbroen, da man sammen med Det Særlige Bygningssyn mente, at broerne havde såvel kulturhistoriske som arkitektoniske værdier, som berettigede dem til fredning og bevarelse for eftertiden .

Referencer 

Vejbroer i Danmark
Amager
Etableret i 1959
Kongens Enghave
Broer i København
Rådmandsgade Skole

Rådmandsgade Skole er en folkeskole beliggende på Nørrebro, på Rådmandsgade i København N.

Historie 
Skolen blev bygget i 1889 og kostede 175.043 kr. og 30 øre. Den var tegnet af den allestedsnærværende stadsarkitekt Ludvig Fenger, bygget på kommunal grund, matr.nr. 922 og 1289. Det bemærkedes at "I alle Forstuer er anbragt Knagerækker og Madkassehylder." Skoletiden var dengang enten fra 8 til 12(måske til 13) eller fra 13 til 17 (måske 18). 113 elever havde arbejde udenfor hjemmet (ikke unormalt højt tal). Skolen startede med 55 lærere.

Elevtal:
 1889: 891 elever fordelt på ca. 33 klasser med 476 drenge og 415 piger
 1909: 1.535 elever
 1939: 605 elever
 1989: 510 elever
 november 2017: 629 elever

Tidligere elever 
 Jørgen Lange Thomsen

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

 Skolens officielle webside

Uddannelsesinstitutioner i København
Folkeskoler i Københavns Kommune
Nørrebro
Etableret i 1889
DBU København

DBU København (stiftet 29. april 1903, indtil 1. februar 2011 Københavns Boldspil-Union) er en lokalunion for fodboldklubber i København, der er ansvarlige for administration og udvikling af fodbold for både mænd og kvinder på alle niveauer i deres område. DBU København er medlem af DBU Bredde under Dansk Boldspil-Union (DBU) og Danmarks Idræts-Forbund (DIF). Administrationen har til huse ved Svanemølleanlægget på Østerbro efter tidligere at have holdt til i Parken. Klubber beliggende i Københavns, Frederiksberg, Gentofte, Tårnby og Dragør kommuner kan optages som medlem af DBU København. Af historiske årsager er enkelte ældre klubber fra andre kommuner også medlemmer. Pr. 2021 består lokalunionen af 153 klubber med 50.474 medlemmer, heriblandt Kjøbenhavns Boldklub (KB), der både er landets ældste fodboldklub og den næststørste målt på antal medlemmer.. 

DBU København er interesseorganisation for mange af de største fodboldklubber i Danmark målt på antal medlemmer - bl.a. BK Skjold, Nørrebro United, FB, FA 2000, HIK Fodbold og B.93.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 DBU København
 Love for DBU København 

Foreningen af Lokalunioner i Danmark
Etableret i 1903
Rælingen

Rælingen er en kommune i landskabet Romerike i Viken fylke i Norge. Den grænser i nord til Skedsmo, i øst til Fet, i syd til Enebakk og i vest til Lørenskog. I øst ligger søen Øyeren. Højeste punkt er Barlindåsen der er 398 moh.

Kommunevåbnet er en gul høtyv på grøn bund. Høtyven har tre tænder, som symboliserer de tre elve Nitelva, Leira og Glomma, som alle løber ud i indsøen Øyeren i kommunen. Våbnet blev godkendt ved Kongelig resolution 30. april 1981 og er tegnet af Harald Hallstensen.

Rælingen rådhus er bygget sammen med Rælingen videregående skole i Fjerdingby.

Ved Marikollen er der slalombakke og skianlæg med hopbakke, hvor der er afholdt flere internationale konkurrencer gennem årene.

Bjønnåsen er det højeste punkt i Rælingen kommune og ligger 396,5 meter over havet.

Eksterne henvisninger 

 Rælingen kunstforening

Romerike
Forstæder til Oslo
 
Kommuner i Viken
Kommuner i Akershus
Sankt Ibs Kirke (Roskilde Kommune)

Ødekirken Sankt Ibs Kirke ligger på Sankt Ibs Vej i Roskilde Kommune.

Historie

Kirkebygningen

Interiør

Kalkmalerier

Døbefont

Gravminder

Referencer

Literatur 
 Danmarks Kirker, Københavns Amt, bind 1, s.47-57 (Hæfte 1), Nationalmuseet 1944

Eksterne kilder/henvisninger 

 Sankt Ibs Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Roskilde Kommune
Kirker i Roskilde Amt
Kirker i Roskilde Stift
Nedlagte folkekirker i Danmark
Fredede kirker i Danmark
Kirke- og klosterruiner i Danmark
Pave Dionysius

Pave Dionysius 1. var pave fra 22. juli 259 til sin død 26. december 268. Han var muligvis født i Grækenland, men dette er ikke verificeret. Dionysius blev valgt til pave i 259 ved slutningen af den periode, hvor kejser Valerian gennemførte sine kristenforfølgelser. Disse stoppede, da Valerian blev fanget og dræbt af kong Shapur 1. af Persien i 260.

En af den nyvalgte paves første opgaver var at reorganisere den romerske kirke, som var ved at smuldre. På foranledning af nogle troende i Alexandria udbad han sig forklaringer fra biskop Dionysios af Alexandria angående dennes doktrin om forholdet mellem Gud og Ordet, hvilket han fik tilfredstillende svar på.

Pave Dionysius sendte store pengesummer til kirkerne i Kappadokien, som var blevet hærget af de plyndrende goter, med henblik på genopbygning og løskøb af dem, der blev holdt til fange. Han fik styr på kirken og skaffede fred, efter at kejser Gallienus udstedte en befaling om tolerance, der holdt til 303. Dionysius er den første pave, der ikke er benævnt som martyr. 

Kunstnerisk er han portrætteret iført paveligt ornat holdende på en bog.

Paver i antikken
Paver fra Grækenland
Tjek fødselsår
Første boerkrig

Den Første boerkrig også kendt som Transvaalkrigen blev udkæmpet fra 16. december 1880 til 23. marts 1881. Krigen var det første sammenstød mellem briterne og boerne i Transvaal. Før krigen annekterede Sir Theophilus Shepstone den Sydafrikanske republik for briterne i 1877. De konsoliderede deres magt over de fleste af kolonierne i Sydafrika i 1879 efter Anglo-Zulu krigen. Boerne protesterede, og i december 1880 udbrød der oprør.

Krigen blev et ydmygende nederlag for Storbritannien, og parlamentet under William Gladstone underskrev en våbenstilstandsaftale den 6. marts og en endelig fredsaftale den 23. marts 1881. Aftalen gav boerne selvstyre i Transvaal under et teoretisk britisk overherredømme.

Se også 
 Anden boerkrig (1899-1902)

Referencer 
 Duxbury, Geo. R. David and Goliath: The First War of Independence, 1880-1881 (Johannesburg: SA National Museum of Military History, 1981).

Boerkrig, første
Sydafrikas historie
Ansager Stemmeværk

Ansager Stemmeværk var et stemmeværk der lå i Varde Å ca. 300 m nedstrøms fra sammenløbet af Grindsted og Ansager åer. 

Vandet var opstemmet så det kunne ledes til Karlsgårde Sø og vandkraftværket Karlsgårdeværket, via Ansager Kanal. Det af opstemningen påvirkede område kaldtes Ansager Sø.

Flodemålet ved stemmeværket var fastsat til kote 14,90 m DVR90.

I forbindelse med et naturgenopretningsprojekt blev Ansager Stemmeværk nedlagt, Ansager Kanal lukket og genopfyldt , og vandet ført tilbage til Varde Å. Arbejdet blev afsluttet, og genslyngningen af Varde Å indviet af daværende miljøminister Karen Ellemann den 29 juni 2010.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Varde Å & Ansager Kanal på Snæbel-projektet , der er Danmarks største naturgenopretning siden Skjern Å
 Varde Å får 35 nye sving 

Danmarks historie
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Varde Kommune
Naturgenopretning i Danmark
Grindsted Å

Grindsted Å udspringer på den jyske højderyg ca. 10 km øst for Billund. Herfra løber åen mod vest over hedesletten. Vest for Ansager løber åen sammen med Ansager Å og bliver til Varde Å.

På det sidste stykke før sammenløb med Ansager Å ligger Ansager Stemmeværk med en højde på ca. 2 m. Ansager Stemmeværk og den 10 km lange Ansager Kanal til Karlsgårde Sø blev bygget i 1940-erne for at lede Varde Å's vand til søen for at udnytte vandkraften til elproduktion på Karlsgårdeværket.

Grindsted Å er på en 800 meter lang strækning forurenet med en række stoffer, som stammer fra lægemiddelproduktionen på  Grindstedværket.

Sportsfiskeri 
Grindsted Å er kendt som et af Danmarks bedste stallingefiskevande. Foruden stalling er der også bækørred, regnbueørred, havørred, laks og gedde.

Vandløb i Billund Kommune
Dorte Karrebæk

Dorte Karrebæk (født 19. juni 1946) er en dansk illustrator og forfatter. Hun har illustreret og skrevet en mængde billedbøger.

Dorte Karrebæk er uddannet som reklametegner fra Kunsthåndværkerskolen i København, senere kend som Designskolen, hvor hun studerede fra 1964 til 1968. Hun har siden 1982 bidraget med humoristiske illustrationer til næsten 150 børnebøger på dansk, både med egen tekst og med andres, for eksempel af Louis Jensen og Nils Hartmann. Flere af bøgerne er pegebøger beregnet til små børn.
 
Karrebæk underviser også i tegning og maling. Hun har har en række udstillinger i Danmark og i udlandet og har modtaget flere nationale priser for sine bøger.

I 2012 kom hun på finansloven.

Bibliografi 

Litteraturhenvisninger

Gunnar Jakobsen: Dorte Karrebæk og Bogen 1970-2018. En bibliografi. Forlaget Vandkunsten, 2018.

Illustrerede bøger med egen tekst (udvalg)

 1981: En lille rød trold
 1982: En lille fugl
 1988: Sussis sovedyr
 1989: Der er hul i himlen : en hyldest til dagdrømmeren!
 1989: Stamtræet (sammen med Sussi Karrebæk)
 1990: Fodfolket
 1991: Fodfolket og det lille bæltedyr
 1992: Fodfolket & fodfolket
 1993: Pattebarnet
 1993: Mette-Emil overlever
 1993: Mette-Emil og væsnerne
 1994: Mette-Emils fættertøj
 1995: Drengen og huen
 1995: Albertebarnets månenat
 1995: Den artige dreng
 1996: Pigen der var go' til mange ting
 1997: Hvad mon der sker?
 1998: Den lille der ville
 1999: Go' morgen frue
 1999: Søren sok
 2001: Den nye leger
 2002: Ingenting her, ingenting der : moderne fabler for dem der gider
 2004: Lille frøken Buks og de små sejre
 2007: Den sorte bog om de syv dødssynder
 2009: I tilfælde af krig

Eksterne links 
 Dorte Karrebæk's webside 

Børnebogsforfattere fra Danmark
Tegnere fra Danmark
Illustratorer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kunstnere på finansloven
Personer i Kraks Blå Bog
Modtagere af Børnebibliotekarernes Kulturpris
Modtagere af Kulturministeriets Børnebogspris
Modtagere af Holbergmedaljen
Ba'ath-partiet

Ba'ath, Det Socialistiske Parti for arabisk Genfødelse, er et arabisk socialistisk parti. Kan også staves Ba'th, Ba'ath eller Baath. 

Det blev stiftet i Damaskus i 1943 af Salah ad-Din al-Bitar og Michel Aflak som et arabisk sekulært nationalistisk politisk parti, der arbejdede for etableringen af en arabisk enhed. Det fungerede som et pan-arabisk parti med afdelinger i 6-7 arabiske lande. Det var dog kun i Syrien og Irak partiet udviklede sig til et magtfuldt parti.

Syrien 
Partiet kom til magten i Syrien i 1963. Bevægelsen har været præget af mange interne uenigheder, ligesom der har været konflikter med flere nordafrikanske ledere. I 1966 deltes de syriske og irakiske afdelinger i rivaliserende organisationer. Begge organisationer beholdt navnet. I 1970 overtog general Hafiz al-Assad magten i partiet i Syrien, hvilket skabte ro.

Irak 
Ba'ath-partiet overtog ledelsen af Irak i 1968, fra 1979 med al-Aassads rival Saddam Hussein som leder.
 

Irak
Syrien
Politiske partier
Etableret i 1943
Rikke Wölck

Rikke Wölck (født 26. november 1954 i Nykøbing Mors) er en dansk skuespillerinde, der blev uddannet fra Statens Teaterskole i 1977. Hun er gift med skuespilleren Claus Bue og har haft roller tv-serierne Matador (Maja), En by i provinsen, Strisser på Samsø, Hjerteflimmer, Landsbyen og Nikolaj og Julie.

Filmografi 
 Maja Varnæs i Matador
 Undskyld vi er her – 1980
 Den store badedag – 1991
 Russian Pizza Blues – 1992
 Kun en pige – 1995
 Skat - det er din tur – 1997
 Når mor kommer hjem – 1998
 Italiensk for begyndere – 2000
 Bertram & Co.'' – 2002

Ekstern henvisning 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Nykøbing Mors
Jørgen Urne

Jørgen Urne er navnet på flere personer:

 Jørgen Urne (ridder) (død 1480) – dansk ridder
 Jørgen Jørgensen Urne (død 1510) – dansk landsdommer, søn af ovenstående
 Jørgen Clausen Urne til Hinderna (død 1548) – dansk soldat
 Jørgen Knudsen Urne (1598-1642) – dansk rigsmarsk
Peter Falk

Peter Michael Falk (født 16. september 1927, død 23. juni 2011) var en amerikansk skuespiller, mest kendt for sin rolle som detektiven Columbo. Den ikke helt velklædte og ubarberede detektiv Columbo løser sine sager med skarpsindighed og et uskyldigt og nærmest naivt "tumling"-udseende. Et af hans kendetegn er, når han er færdig med et interview og er i færd med at forlade rummet, at vende sig om og sige: "Lige en ting til…"

Peter Falk var ikke særlig høj, en mørk brooklyn-type, som havde vanskeligt ved at bryde ud af "gangster"-rollen, indtil han blev tilbudt detektiv-rollen som Columbo i 1971. Serien består af 69 episoder og er fortsat populær. Rollen indbragte ham fem Emmyer og en Golden Globe.

Peter Falk var også billedkunstner med flere galleri-shows bag sig. Hans kunstneriske karriere startede, efter at han begyndte at tegne i ventetiden, mens der blev filmet "on location". 

Peter Falk led siden 2008 af Alzheimers sygdom og demens.

Peter Falk sov stille ind i sit hjem i Beverly Hills om aftenen den 23. juni 2011.

Filmografi 

Herudover har Peter Falk medvirket i en række tv-serier.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra New York
Emmy-vindere
Oscar-nominerede skuespillere
Personer fra New York City
Anita (Anders And)

Anita  (engelsk: Dickie Duck) er en figur skabt af den italienske Disney-tegner Romano Scarpa, som er teenager og en god veninde af Rip, Rap og Rup. I nogle tidligt oversatte historier hed hun Tinka, men siden gik hun i Jumbobøgerne under navnet Anita. I de tidlige historier omtaltes hun som niece af Joakim von Ands ungdomskærlighed Gyldne Gulda.

Hun har en særlig evne til at finde på både det ene og det andet forehavende, som hun får de tre unger med på. Der kommer snart det ene og snart det andet ud af det. Men hun har evnen til at slippe godt fra det.

Anders And-figurer
Næbhøj

Næbhøj  er skabt af Romano Scarpa og indgår i Jumbobøgerne som en konkurrent til Joakim von And og ind imellem som kompagnon til dennes beundrer Mary Moseand. Hed i Jumbobog nr. 3 Feliks Ferm.

Eksterne henvisninger 

Anders And-figurer

de:Liste der Bewohner Entenhausens#Kuno Knäul
Lille Hjælper

Lille Hjælper er Georg Gearløs' trofaste følgesvend og assistent. Den er en lille robot med en lyspære i stedet for et hoved og er ofte meget kvik. Lille Hjælper blev opfundet ved et tilfælde, men er alligevel blevet Gearløs' mest geniale opfindelse. Når Gearløs er i knibe, er det Lille Hjælper, der redder ham. Ofte står han for små "sidehistorier" i nogen af tegneserierne, her har man set ham spille dam med Anders Ands hund.

Eksterne henvisninger 

 

Anders And-figurer
Kornelius Blisand

Kornelius Blisand  er Andebys grundlægger. Han er ikke en nulevende person, han kendes først og fremmest fra en klassisk Carl Barks-historie, hvor en rig maharajah konkurrerer med Joakim von And om, hvem der kan rejse den største og dyreste statue af byens grundlægger. Siden har han, især hos Don Rosa, indgået som den selvfølgelige grundlægger af Andeby. Ifølge Don Rosa levede han fra 1790-1880. Han grundlagde Andeby i 1819.

Kilder

Eksterne henvisninger 
Stamtræet

Se også 

Anders And-figurer
Mik og Mak

Mik og Mak  er Mickey Mouse to nevøer i tegneserierne, de hed oprindelig Mak og Muk i de første årgange af Anders And & Co. Deres skaber var Floyd Gottfredson, der tegnede de korte striber med Mickey i 1930'erne. Her kommer de på besøg den 18. september 1932 hos Mickey og bliver hentet igen af deres mor 6. november samme år.

I de tidlige Anders And-striber af Al Taliaferro optrådte de desuden som bifigurer til anden, før hans egne tre nevøer dukkede op. Her var de meget uvorne, men Anders lod dem ikke noget efter. 

Siden har de fået fast bopæl hos deres onkel Mickey. De er hos Paul Murry blevet to lidt vanskelige, men ikke egentlig onde drenge, som Mickey gør alt for at opdrage bedst muligt. Der er en vis tradition i Disney-serier for, at børnene er de kloge, der ofte må redde de voksne ud af kniben. Sådan er det ikke med Mik og Mak, her er rollen klar nok: børnene må opdrages og retledes, Mickey har den tunge opgave. Der er dog serier, hvor Mickey kvajer sig og hans to nevøer må redde ham, men de kan tælles på en hånd.

Eksterne henvisninger 

 

Anders And-figurer
Christopher Walken

Christopher Walken (født Ronald Walken den 31. marts 1943) er en Oscar-vindende amerikansk film- og teaterskuespiller.

Walken har medvirket i over 100 film og tv-programmer siden 1953, inklusive The Deer Hunter, The Dead Zone, A View to a Kill, Batman Returns, True Romance, Pulp Fiction og Catch Me If You Can og i klassiske tv-serier som Kojak og The Naked City.

Han vandt en Oscar for bedste mandlige birolle for sin rolle i The Deer Hunter og var nomineret for sin rolle i Catch Me If You Can.

Han er den eneste skuespiller der har spillet skurk i både en Batman- og en James Bond-film. Walken optræder i rollen som den fiktive producer Bruce Dickinson i den berømte Blue Oyster Cult sketch ""

Filmografi 
 I krig med morfar  (2020)

Eksterne henvisninger 
 

Oscar for bedste mandlige birolle
Skuespillere fra USA
Revolver (album)

Revolver er titlen på det syvende album fra The Beatles og blev udgivet i 1966. Det er det andet i rækken af bandets klassiske album.

Mange betragter albummet som at være blandt de bedste album nogensinde udgivet. På albummet anvendes Backmasking specielt på numrene "Tomorrow Never Knows" og "I'm Only Sleeping".
Albummets cover var designet af Klaus Voormann, der modtog en Grammy Award for "Best Graphic Arts".

Tracks

Den engelske udgivelse

Side et 
Alle sange er skrevet af Lennon-McCartney med mindre andet er angivet.
 "Taxman" (Harrison) – 2:39
 "Eleanor Rigby" – 2:07
 "I'm Only Sleeping" – 3:01
 "Love You To" (Harrison) – 3:01
 "Here, There and Everywhere" – 2:25
 "Yellow Submarine" – 2:40
 "She Said She Said" – 2:37

Side to 
 "Good Day Sunshine" – 2:09
 "And Your Bird Can Sing" – 2:01
 "For No One" – 2:01
 "Doctor Robert" – 2:15
 "I Want to Tell You" (Harrison) – 2:29
 "Got to Get You into My Life" – 2:30
 "Tomorrow Never Knows" – 2:57

Den amerikanske udgivelse

Side et 
 "Taxman" (Harrison) – 2:39
 "Eleanor Rigby" – 2:07
 "Love You To" (Harrison) – 3:01
 "Here, There and Everywhere" – 2:25
 "Yellow Submarine" – 2:40
 "She Said She Said" – 2:37

Side to 
 "Good Day Sunshine" – 2:09
 "For No One" – 2:01
 "I Want to Tell You" (Harrison) – 2:29
 "Got to Get You into My Life" – 2:30
 "Tomorrow Never Knows" – 2:57

Musikere 
 John Lennon – vokal og guitar
 Paul McCartney – vokal og bas
 George Harrison – guitar og vokal
 Ringo Starr – trommer og vokal
 George Martin – producer, samt klaver på "Good Day Sunshine", og orgel "Got to Get You Into My Life"
 Alan Civil – Horn på "For No One"
 Mal Evans – "bass drum" på "Yellow Submarine"
 Anil Bhagwat – "tabla" på "Love You To"
 Geoff Emerick – lydtekniker

Eksterne henvisninger 
 Beatles kommenterer sangene
 En gratis ebook om skabelsen af Revolver

Referencer 

Beatles-album
Album fra 1966
Vandgang

Vandgang  betegner en form for mobning eller et uheld, hvor en person bliver våd. Det kan dække over buksevand, men også at hovedet holdes under løbende vand til håret er vådt, at offeret skubbes ud i vand så det giver en våd sok, oversprøjtes med vand eller bare smides i vandet.

Men så siges det også om hændelige uheld, hvor en person falder i vandet eller får vand over sig.

Gang
Mobning
Vandkamp

Vandkamp er en form for at kamp der udføres for sjov og leg, hvor deltagerne smider vand efter hinanden og gør alt for at undgå selv at blive ramt samtidig med at de stræber efter at ramme andre.

Til at ramme modstanderne er bl.a. vandbaloner, vandpistoler, haveslanger eller flasker fyldt med vand.

Vandkamp kan foregå i hold eller i kamp alle mod alle.

Se også 
 Super Soaker

Kamp
Spil og lege
München-massakren

München-massakren skete under Sommer-OL 1972 i München, Vesttyskland, da atleter fra det israelske hold blev taget som gidsler af den palæstinensiske terrororganisation Sorte September, en gruppe med bånd til Yasser Arafats Fatah-bevægelse.

Motivforklaring 
Dette var det andet OL efter at den palæstinensiske ledelse med Arafat i spidsen sammen med 250.000 andre palæstinensere i juni 1967 måtte flygte fra de fremrykkende israelere under Seksdageskrigen. 

Palæstina havde i 20'erne og 30'erne været deltager i de olympiske lege, men dets plads blev overtaget af den nye stat Israel, fra og med legene i Helsingfors 1952. (Der var intet OL i hverken 1940 eller 1944, og ved legene i 1948 lå parterne i indbyrdes krig)

Terroristerne dræbte 11 israelere og en tysk politibetjent. Fem ud af otte gidseltagere blev dræbt, da vesttysk politi indledte et angreb på de to helikoptere, som netop var stillet til rådighed for gidseltagerne i henhold til en aftale om frit lejde. De tre overlevende gidseltagere blev senere frigivet af Vesttyskland efter en kapring af et Lufthansa-fly (Lufthansa flight 615), hvor kravet fra gidseltagere var at de skulle frigives. Massakren blev efterfulgt af en serie israelske snigmord som principiel hævn kendt under navnet Operation Guds Vrede, som er løst filmatiseret i Steven Spielbergs film Munich fra 2005.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Sommer-OL 1972
Terrorhandlinger i Tyskland
Politik i 1972
Massakrer i Tyskland
Gidseltagninger
Øjvind Ørn

Øjvind Ørn  er "Den onde opfinder af grimme og skadelige ting" og Georg Gearløs' rival og ærkefjende på grund af misundelse. Han tåler ikke hvis hans rival får succes og gør derfor alt for at forpurre det. Han har dog svært ved selv at lave nogen særligt succesrige opfindelser, for han er først den mest geniale opfinder af de to, når Gearløs har fiasko. Øjvind Ørn er siden blevet brugt som skurk i  Mickey Mouse-historier.

Eksterne henvisninger 

Anders And-figurer
Fritz Farlig

Fritz Farlig  er en farlig forbryder med stort korpus og overskæg, som er en fjende af Mickey Mouse og ofte kæmper for at overtage herredømmet over verden eller et land. Har ved lejligheder allieret sig med Øjvind Ørn.

Eksterne henvisninger 

Anders And-figurer