kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nitte (mekanik)

En nitte er et mekanisk fastgøringsemne som består af en glat cylindrisk akse med hoved i begge ender. Det ene hoved er (normalt) fremstillet på fabrikken, det andet laves af smeden under arbejdet. Små nitter (op til 8 mm) kan nittes kolde, større nitter nittes i glødende tilstand. Ud over at gøre metallet lettere at bearbejde, vil nitten trække sig sammen under afkølingen og presse emnerne tættere sammen. Nitterne kunne opvarmes i små, transportable esser.

Først bores et hul gennem begge emner. Hullernes diameter skal nøje passe til de anvendte nitter (diameteren er lidt større end nittens diameter) og sidde lige ud for hinanden. Passer hullerne ikke overens, kan de tilpasses med en nittehulsrømmer, en art fræseværktøj.
Nitten isættes og emnerne presses tæt sammen med en nagletrækker. Derpå stukkes nitten med et kraftigt slag med en hammer. Herved udvides nitten lidt, og udfylder hullet. Derpå tildannes det andet hoved med omhyggelige slag. Til slut kan hovedet rundes med en knapmager. Ved større nittearbejder benyttes trykluftdrevne nittehamre. Det er nødvendigt med et modhold under arbejdet, f.eks. udført af en medhjælper på den anden side. Denne medhjælper kan også stå for at tage nitterne ud af ovnen og placere dem i hullerne. 

Som nævnt trækker nitterne pladerne i et skib eller en kedel sammen, når de afkøles. For at sikre en helt tæt sammenføjning vil man stemme pladerne langs de overlappende kanter. 

En blindnitte eller popnitte er rørformet med en krave på forsiden og har en metalpind i midten som anvendes til at presse nitten fast med ved et træk i pinden med en særlig tang. Røret udvides på bagsiden, og fastholder nitten. Samtidig rives stangen over ved et svækket sted med indsnit på stangen inde i røret. Blindnitter kan derfor anvendes på steder, hvor man ikke eller vanskeligt kan komme til fra begge sider og arbejdet er ganske enkelt. Styrken af hver enkelt nitte er ikke nær så stor som almindelige nitter af samme dimensioner. 

Nitning giver en sammenføjning, der ikke uden videre kan adskilles. For at adskille samlingen, skal nitterne fjernes. Det kan gøres enten ved at bore dem ud, eller ved at hugge det ene hoved af med en mejsel, og drive resten af nitten ud med en dorn. Nitning var tidligere meget brugt ved alle former for store jern- og stålkonstruktioner som broer, tårne (f.eks. Eiffeltårnet) og jernskibe. I dag er nitter i høj grad erstattet med svejsning, men nitning anvendes stadig ved mange mindre opgaver.

Kilder og henvisninger
side 201-203 i Værkstedsteknik – Odense 1961 / V. Utke

Se også 
 Nitte – for andre betydninger.
 Svejsning
 Bolt (mekanik)

Fastgøringsemner
Kriminalsagen Tove Andersen

Kriminalsagen Tove Andersen er en dansk film fra 1953. Filmen er bygget op efter en politirapport.
 Manuskript Paul Sarauw og John Olsen.
 Instruktion Sven Methling jun. og Aage Wiltrup.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Preben Lerdorff Rye
 Ib Schønberg
 Ellen Gottschalch
 Svend Methling
 Preben Neergaard
 Annemette Svendsen
 Jakob Nielsen
 Karen Berg
 Vera Gebuhr
 Arthur Jensen
 Ove Sprogøe
 Karl Stegger
 Emil Hass Christensen
 Aage Winther-Jørgensen
 Carl Ottosen
 Tove Bang
 Else Jarlbak

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1953
Film instrueret af Sven Methling
Nitte

Nitte har flere betydninger:

 Nitte (mekanik)
 Nitte (lod) – lod uden gevinst.
Olga Svendsen

Olga Emilie Svendsen (født 22. februar 1883 i København, død 22. oktober 1942 smst) var en dansk sangerinde og skuespillerinde. Hun er mor til Elga Olga Svendsen.

Olga Svendsen voksede op i Kastellet i København som datter af en stabssergent. Hun debuterede i 1903 på Dagmarteatret og spillede derefter i nogle år på forskellige provinsscener. I 1907 kom hun til Sønderbros Teater, hvor hun fik sit gennembrud som revyskuespillerinde.

Hun medvirkede i en række stumfilm og opnåede i årenes løb stor succes i Scala-revyerne, i danske filmlystspil og i Cirkusrevyen, hvor hun optrådte indtil kort før sin død.

Udvalgt filmografi 
Blandt de talefilm, hun medvirkede i, kan nævnes:

 Han, hun og Hamlet (1932)
 Vask, videnskab og velvære (1933)
 Med fuld musik (1933)
 Københavnere (1933)
 Den ny husassistent (1933)
 Kidnapped (1935)
 Provinsen kalder (1935)
 Bag Københavns kulisser (1935)
 Sjette trækning (1936)
 Snushanerne (1936)

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Panik i familien

Panik i familien er en dansk film fra 1945. En rigtig filmfarce. Den er instrueret af Alice O'Fredericks og Lau Lauritzen Jr. efter manuskript af Victor Skaarup, Preben Philipsen og Paul Sarauw.

Handling 
1905. Et par glade handelsrejsende - Hansen og Larsen - er på deres sidste runde til kunderne, før de slår sig ned i den store by for at åbne deres egen forretning - med dameundertøj. De holder en afskedsmiddag for en af de gamle kunder i Lilleby. Der er bal på hotellet, og et par unge damer gør de to venners bekendtskab, hvilket skal få følger i mere end en retning.

Medvirkende
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ib Schønberg
Chr. Arhoff
Lily Broberg
Jessie Lauring
Svend Bille
Henry Nielsen
Bjørn Puggaard-Müller

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1945
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Film instrueret af Lau Lauritzen junior
Martin Bormann

Martin Ludwig Bormann  (17. juni 1900 – 2. maj 1945) var en ledende tysk nazistisk politiker nært knyttet til Hitler.

Tidligt liv 
Martin Bormann blev født i Wegeleben (ved Halberstadt) i det Det Tyske Kejserrige som søn af en postembedsmand. Bormann forlod skolen for at arbejde på en gård i Mecklenburg. Efter at have været ved et artilleriregiment ved slutningen af 1. verdenskrig meldte Bormann sig til et højreorienteret frikorps i Mecklenburg.

Bormann og nazismen 
I marts 1923 modtog han en dom på et år for meddelagtighed i sin ven Rudolf Höss' mord på Walther Kadow, der muligvis forrådte Albert Leo Schlageter til franskmændene i Ruhr.

Han kom med i den højrenationalistiske bevægelse i 1920'erne og deltog ølkælderkuppet i München i 1923. Bormann fik hurtigt efter magtovertagelsen i 1933 en ledende post i partiadministrationen. Han var også Adolf Hitlers personlige sekretær og stabsleder for Rudolf Hess. Han anses for at være den mest magtfulde nazist efter Hitler, selv om han ikke var kendt i den brede tyske befolkning.

Bormann blev medlem af den tyske rigsdag den 12. november 1933, og her sad han til sin død i 1945. Dog fandt rigsdagens sidste møde sted i 1942.
 
Han var stor tilhænger af udryddelsen af jøderne og drab på handikappede, som ikke passede ind i naziregimets ideologi.

Krigens afslutning og død 
Bormann var i Førerbunkeren fra april til maj 1945. Da Hitler begik selvmord 30. april 1945 flygtede Bormann. Flugten fra De Allierede lykkedes, men han gav angiveligt op på vejen og tog sit liv med en giftkapsel: Hitlerjugendlederen Artur Axmann fortalte at Martin, Ludwig Stumpfegger og han selv forlod førerbunkeren den 1. maj.

Martin Bormann blev dømt til døden in absentia ved Nürnbergprocessen for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden. Hans forsvarer fremførte, at hans død skulle annullere sagen, men det blev afvist, da hans død ikke var bevist.

I 1972 fandt bygningsarbejdere i Vest-Berlin et lig, der efter nøje undersøgelser viste sig at være Bormanns.  
Hans død blev set af de fleste i den flugtgruppe, han var et med i og bevidnet af to under forhør hos amerikanerne. Det ene vidne var uvederhæftigt. Det andet hævdede, at han havde set Bormann i live ved broen. Ingen gik tilbage for at se, om Bormann var skadet, da han faldt om. Et tredje vidne hævdede, at Bormann og en anden var gået ind i et ruinområde for at gå en anden vej end resten af gruppen. Den forklaring passer med det sted, hvor Bormanns lig blev fundet.

Den tidligere nazi-kollaboratør Paul van Aerschodt sagde i 2011 i et avisinterview, at Bormann efter 2. verdenskrig havde haft held til at flygte, og at han ved fire lejligheder havde mødt ham i den bolivianske by La Paz omkring 1960, hvor Bormann have arbejdet som præst og haft dæknavnet Augustin von Lembach.

Eksterne henvisninger

Noter 

Kabinet Goebbels
Medlemmer af tyske rigsdag 1933-1945
Nazister fra Tyskland
SS-generaler
Naziledere
Nazister der har begået selvmord
Nazister dømt for krigsforbrydelser
Forbrydere i Holocaust
Tyskere i 1900-tallet
Over alle grænser

Over alle grænser er en dansk film fra 1958. En film om en desillusioneret frue, som – for en tid – kører ud i det blå med en lastbilchauffør.
Manuskript og instruktion Svend Aage Lorentz.

Medvirkende 
Helle Virkner
Holger Juul Hansen
Tove Maës
John Wittig
Ebba Amfeldt
Louis Miehe-Renard
Jakob Nielsen
Børge Møller Grimstrup
Carl Johan Hviid

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1958
Den opvakte jomfru

Den opvakte jomfru er en dansk film fra 1950. Satirisk lystspil om en indefrossen mø, der sammen med en abbed fra 1520 vækkes til live 1950.
Manuskript Poul Henningsen.
Instruktion Alice O'Fredericks og Lau Lauritzen jun.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Marguerite Viby
Helge Kjærulff-Schmidt
Ib Schønberg
Lisbeth Movin
Sigurd Langberg
Kjeld Jacobsen
Kjeld Petersen
Elith Pio

Eksterne links 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1950
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Film instrueret af Lau Lauritzen junior
Philippe Pétain

Philippe Petain (24. april 1856 – 23. juli 1951) var fransk officer og politiker. 

Under 1. verdenskrig indlagde han sig stor fortjeneste ved at standse det tyske stormløb mod fæstningen Verdun, og i 1917 lykkedes det ham at neddæmpe et mytteri i den franske hær, som kunne være blevet skæbnesvangert. Han gik i modsætning til mange af sine officerskolleger ind for en defensiv strategi. Det indbragte ham stor popularitet, idet den offensive doktrin havde kostet Frankrig dyrt. 

Den defensive holdning videreførte han i mellemkrigstiden, hvor han var medvirkende ved anlæggelsen af Maginot-linjen. Han deltog i det yderste højres konspirationer mod republikken. 

Da 2. verdenskrig brød ud i 1939, var han ambassadør i Spanien, men efter den tyske offensiv mod Frankrig i maj 1940 og Frankrigs militære sammenbrud blev han kaldt hjem og udnævnt til viceministerpræsident. Han anså krigen for tabt, og i juni blev han ministerpræsident og anmodede om våbenhvile. I juli 1940 gav nationalforsamlingen ham som marskal af Frankrig fuldmagt til at udarbejde en ny forfatning og opløsning af den Tredje Republik. 

Pétain blev statschef og stod fra nu af sammen med ministerpræsidenten Pierre Laval i spidsen for den autoritære Vichy-regeringen i nært samarbejde med Tyskland. Pétains tilhængere, som han havde mange af også efter den 2. verdenskrig, hævdede, at hans hensigt kun havde været at forsvare franske interesser og at føre Frankrig uskadt gennem krigen. Vichy-regeringen medvirkede aktivt til deportationer af jøder til udryddelseslejre og tvangsudskrivning af franske arbejdere til Tyskland.

Da tyskerne opgav Frankrig i eftersommeren 1944, tog de Pétain med sig til Tyskland, men i 1945 vendte han frivilligt tilbage til Frankrig. Under  retsopgøret blev han dømt til døden, men blev benådet af Charles de Gaulle med livsvarigt fængsel på grund af sin høje alder. Han døde i fængslet.

Frankrigs præsidenter
Franskmænd i 2. verdenskrig
Marskaller af Frankrig
Diplomater fra Frankrig
Jack Johnson (bokser)

Arthur John (Jack) Johnson (31. marts 1878 – 10. juni 1946) var den første sorte og den første texaner, som vandt verdensmesterskabet i sværvægtsboksning.

Johnson vandt allerede 26. december 1908 verdensmesterskabet i sværvægtsboksning i en kamp mod canadieren Tommy Burns i Sydney, Australien. Det var i 1908 særdeles kontroversielt, at en sort mand var indehaver af den verdensmesterskabet i sværvægt, og Johnson var af den årsag særdeles upopulær. At Johnson samtidig ikke lagde skjul på sin glæde ved hvide kvinder og flamboyant livsstil gjorde ikke modstanden mod Johnson mindre. 

Johnson var imidlertid en for datiden særdeles talentfuld bokser, og det viste sig vanskeligt for de hvide boksere at vinde titlen tilbage til "den hvide mand". Frustationerne var så voldsomme, at den tidligere verdensmester i sværvægt James J. Jeffries, der havde trukket sig ubesejret tilbage lod sig overtale til at gøre comeback mod Johnson i en VM-kamp. Forhåbningerne til Jeffries var store, men Johnson vandt til manges overraskelse en klar sejr i kampen, hvor han stoppede Jeffries i 15. omgang. 

Johnson tabte verdensmesterskabet den 5. april 1915 i en kontroversiel kamp til Jess Willard ved en kamp i Havanna, Cuba. Der gik herefter 22 år før en sort bokser igen fik muligheden for at bokser om VM i sværvægt. 

Johnson døde i et trafikuheld.

Eksterne henvisninger 

 

Boksere fra USA
Verdensmestre i sværvægtsboksning
Boksere i International Boxing Hall of Fame
Afroamerikanere
Omkomne ved trafikulykker i USA
Personer fra Galveston
Bundfald (film)

Bundfald er en dansk film fra 1957. Filmen beskriver miljøet blandt såkaldte trækkerdrenge i København. Manuskript og instruktion er af Palle Kjærulff-Schmidt og Robert Saaskin.

Medvirkende 
 Birgitte Bruun som Rosa Jensen, Kajs søster
 Ib Mossin som Anton Hansen
 Ghita Nørby som Else, Antons veninde
 Bent Christensen som Kaj Jensen
 Lone Hertz som Rita, Kajs veninde
 Preben Kaas som Egon
 Jakob Nielsen som 'Skipper', spritter
 Christian Brochorst som "'Moster", bartender
 Jørn Jeppesen som Bilforhandler
 Poul Müller som Antikvitetshandler
 Povl Wöldike som Kontorchef
 Bendt Rothe som Kriminalassistent
 Ove Rud som En opdager
 Gunnar Bigum som Pianist
 Klaus Scharling Nielsen
 Jørgen Buckhøj

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1957
Dramafilm fra Danmark
Dansksprogede film
Bodilprisen for bedste danske film
Film instrueret af Palle Kjærulff-Schmidt
LGBT-relaterede film fra Danmark
Danske film omhandlende København i 1900-tallet
Champagnegaloppen (film)

Champagnegaloppen er en dansk film fra 1938 om komponisten H.C. Lumbye. Filmen er instrueret af George Schnéevoigt efter manuskript af Fleming Lynge.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Annie Jessen
 Svend Methling
 Valdemar Møller
 Agnes Rehni
 Johannes Poulsen
 Victor Montell
 John Price
 Eigil Reimers
 Torkil Lauritzen
 Ellen Gottschalch
 Else Højgaard
 Helga Frier

Eksterne henvisninger 
 
 Champagnegaloppen på danskfilmogtv.dk

Se også 
 Champagnegaloppen (tv-film)

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1938
Den kære familie

Den kære familie er en dansk (svensk) komediefilm fra 1962, der skildrer 1890'ernes København.

Baseret på Gustav Esmanns komedie med samme titel, som opførtes på Det kongelige Teater fra 1892 (med Olaf Poulsen som grosserer Friis og Johannes Guldbrandsen som hans flabede søn Jacob).

Manuskript Arvid Müller.
Instruktion Erik Balling.

Medvirkende
Gunnar Lauring
Lise Ringheim
Helle Virkner
Ghita Nørby
Ole Søltoft
Bjørn Watt Boolsen
Jarl Kulle
Ebbe Langberg
Henning Moritzen
Keld Markuslund
Buster Larsen
Lily Broberg
Susse Wold
Karl Stegger
Lone Hertz
Ejner Federspiel
Louis Miehe-Renard
Lotte Tarp
Poul Thomsen
Ole Dixon

Eksterne links 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1962
Film instrueret af Erik Balling
Film fra Danmark (administrationskategori)
Film baseret på skuespil
De kloge og vi gale

De kloge og vi gale er en dansk film fra 1945. Filmen handler om en bohemefar og hans dydsmønstersøn.
Manuskript Paul Sarauw og Svend Rindom.
Instruktion Alice O'Fredericks og Lau Lauritzen jun.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Poul Reumert
Anna Borg
Poul Reichhardt
Lilian Ellis
Lily Weiding
Petrine Sonne
Knud Heglund
Ib Schønberg

Eksterne links 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1945
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Komtessen på Stenholt

Komtessen på Stenholt er en komediefilm fra 1939 instrueret af Emanuel Gregers efter manuskript af Fleming Lynge og Svend Rindom. Blandt de medvirkende kan nævnes:

Albert Luther
Katy Valentin
Marguerite Viby
Agnes Rehni
Aage Fønss
Knud Rex
Helge Kjærulff-Schmidt
Sigurd Langberg
Sigrid Horne-Rasmussen
Peter Nielsen

Handling 
Den lille komtesse Elly von Steenholt har været nogle år i Amerika. Vi ser hende på storebæltsfærgen på vej hjem til herregården. Hun glæder sig usigeligt til at gense sin moder, enkegrevinde Kaja, sin gamle farfar, lensgreve Axel von Steenholt og dennes søster, tante Sophie. Komtessen overhører på færgen tilfældigt en samtale, hvor en herre taler nedsættende om adelens godsadministration, og hun giver herren en skarp reprimande. Komtessen kører bort uden at ane, at hun har lagt sig ud med den mægtige bankdirektør Eskildsen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1939
Kristinus Bergman

Kristinus Bergman er en dansk, psykologisk kriminalfilm fra 1948 om to unge mænd, der er vokset op som forældreløse på en gård og nu køber denne gård og i hemmelighed planlægger et kup.

Filmen er skrevet og instrueret af Astrid Henning-Jensen og Bjarne Henning-Jensen.

Medvirkende
Ebbe Rode
Preben Neergaard
Lily Weiding
Olaf Ussing
Angelo Bruun
Lis Løwert
Jakob Nielsen
Knud Heglund
Gunnar Lemvigh
Mogens Brandt
Tove Bang
Edouard Mielche
Valsø Holm

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1948
Kriminalfilm fra Danmark
Film instrueret af Astrid og Bjarne Henning-Jensen
Kvindelist og kærlighed

Kvindelist og kærlighed er en dansk film fra 1960, instrueret og skrevet af Peer Guldbrandsen. En Don Juan afsløres af sine formodede ofre.

Medvirkende
Preben Mahrt
Hans Kurt
Lily Broberg
Jeanne Darville
Kjeld Petersen
Bodil Udsen
Ulla Lock
Arne Weel
Klaus Pagh
Bent Vejlby

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1960
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Landmandsliv

Landmandsliv er en dansk operettefilm fra 1965, instrueret af Erik Balling. Balling har også skrevet manuskript med Paul Sarauw efter Fritz Reuters roman Abenteuer des Inspektors Bräsig og Fleming Lynges operette fra 1932. Musikken er af Kai Normann Andersen.

Medvirkende 

Lone Hertz – Marie Møller, stuepige
Morten Grunwald – Frits Triddlefitz, karl, Maries tilbeder
Ellen Winther – Louise Havermann, datter af Karl
Frits Helmuth – Frantz von Rambow, greve, fætter til Axel
Helle Virkner – Frida von Rambow, grevinde, gift med Axel
Holger Juul Hansen – Axel von Rambow, greve af Kristiansgave
Helge Kjærulff-Schmidt – Zakarias Bræsig, onkel til greverne, godsforvalter
Poul Reichhardt – Urias Frederiksen, kaldet "Fukse", plattenslager
Hans Kurt – Markus Mackenfeldt, kaldet "Mukke", plattenslager
Kirsten Walther – Elvira Victoria Cornelia Hansen, kaldet "Høne", Mukkes veninde
Pouel Kern – Karl Havermann, godsets inspektør
Lise Thomsen – dansende kvinde
Ernst Meyer – Jokum, chauffør
Kirsten Søberg – kokkepige
Henny Lindorff Buckhøj – gæst på godset

Sange 
 "Velkommen, velkommen, velkommen" (Kjærulff-Schmidt og kor)
 "Du kan ta' hva' du vil, ikke mig" (Winther og Grunwald)
 "En landmand har det godt" (Kjærulff-Schmidt og kor)
 "Kom og føl mit hjerte banke" (Hertz og Helmuth)
 "Selv om jeg elsker dig" (Virkner og Juul Hansen)
 "Gå med! Gå med!" (Hertz)
 "Tør jeg tro det er sandt" (Winther og Helmuth)
 "Hjertet har stemt sig til fest" (Winther)
 "Undskyld hr., må jeg byde Dem et kirsebær?" (Hertz og Kjærulff-Schmidt)
 "En til dig, en til mig" (Hertz, Winther, Helmuth og Grunwald)
 "Hvorfor er jeg glad?" (Winther)
 "Hvis du gør det med charme" (Reichardt og Kurt)
 "Så skal der danses" (Winther)

Eksterne henvisninger 
 

Musicalfilm fra Danmark
Danske film fra 1965
Film instrueret af Erik Balling
I de lyse nætter

I de lyse nætter er en dansk film fra 1948. En film indeholdende en rørstrømsk askepothistorie.
 Manuskript Helge Kjærulff-Schmidt.
 Instruktion Asbjørn Andersen.

Handling 
Ude på det smukke landsted bor direktør Rasmus Strang med sine to døtre, Ulla og Linda. Ulla, der er den ældste datter af første ægteskab, styrer hjemmet med fast hånd og holder Linda ned i ubemærketheden: Linda må ikke gå ud, Linda må ikke få nyt tøj, Linda må ikke få sin udmærkede sangstemme uddannet. Kort sagt: Linda må ingenting! Kun kokkepigen Ketty har mod til at tage sig af Linda. Da operetteskuespilleren Poul Lind holder ferie i nærheden af Strangs landsted, opdager han Linda og hendes store sangtalent. Måske er der alligevel en lysere fremtid i vente for den kuede pige.

Medvirkende 
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Hans Kurt
 Tove Maës
 Rasmus Christiansen
 Erni Arneson
 Carl Fischer
 Betty Helsengreen
 Birgitte Federspiel
 Henry Nielsen
 Preben Mahrt
 Birgitte Reimer
 Ove Sprogøe
 Ellen Margrethe Stein

Referencer

Eksterne links 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1948
Film instrueret af Asbjørn Andersen
I de gode gamle dage

I de gode gamle Dage er en spillefilm fra 1940 instrueret af Johan Jacobsen efter manuskript af Kelvin Lindemann - den sidste i serien om Fy og Bi.

Handling 
Vore to venner, Fy og Bi, kommer som så mange gange før vandrende henad landevejen uden mål og - uden mad. Sulten plager dem, og de standser med store øjne ved en bagerbil, hvis bagdør står åben og åbner udsigten til overdådige bakker med wienerbrød og borgmesterstænger. De får sig dog en lang næse og vandrer videre til en gammel borg, hvor de søger natlogi. I borgkælderen åbner de en bog - og straks er de selv tilbage i det 15. århundredes spændende begivenheder og drabelige kampe. Og atter er vi tilbage i borgkælderen, hvor Fy nu med et smæk lukker den støvede, gamle bog, og de to begiver sig atter ud på landevejen.

Medvirkende 
 Carl Schenstrøm
 Harald Madsen
 Johannes Meyer
 Lise Thomsen
 Carl Fischer
 Poul Reichhardt
 Eigil Reimers
 Chr. Arhoff
 Clara Østø
 Helga Frier
 Elith Foss
 Gunnar Lemvigh
 Peter Nielsen
 Kai Holm

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1940
Film instrueret af Johan Jacobsen
Spillefilm fra Danmark