kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Chubby Checker

Chubby Checker (født Ernest Evans 3. oktober 1941 i Spring Gulley i South Carolina) er en amerikansk sanger.

Checker voksede op i Philadelphia i Pennsylvania.

Checker blev opdaget i slutningen af 1950'erne, da han plejede at synge, for at underholde kunderne i butikken, han arbejdede i. Det lokale pladeselskab fik øjnene op for ham, og i 1960 blev hans første album udgivet. Den indeholdt sangen «The Twist», en milepæl i rockmusikken, som også gjorde dansen twist populær. Opfølgeren til «The Twist», «Let's Twist Again» blev også et stort hit.

I 1962 kom «Limbo Party», som også blev en stor hit, men efter den har Checker ikke haft større hits.

Diskografi

Album 
 Twist With Chubby Checker (1960)
 For Twisters Only (1961)
 It's Pony Time (1961)
 For Teen Twisters Only (1962)
 Let's Twist Again (album) (1962)
 Twistin' Round the World (1962)
 All the Hits for Your Dancin' Party (1962)
 Limbo Party (1963)
 In Person (Chubby) (1963)
 Let's Limbo Some More (1963)
 Beach Party (1963)
 With Sy Oliver and His Orchestra (1963)
 Chubby's Folk Album (1963)
 The Chubby Checker Discoteque (1964)
 The Other Side of Chubber Checker (1971)
 Change Has Come (1982)
 60 Minute Workout Session (2001)
 The Texas Twist (2001)

EP 
 The Hucklebuck/The Twist (1960)
 Twist (1961)
 El Twist (1961)
 Everything's Gonna Be All Right (1961)
 For Twisters Only (1961)
 The Fly (1961)
 Bande Sonore Originale du Film "Twist Around the Clock (1962)
 Let's Twist Again (EP) (1962)
 Limbo Rock (1962)
 Popeye (the Hitch-hiker) (1962)
 Twist Con (1962)
 Dancin' Party EP (1962)

Samlealbum 
 Your Twist Party With the King of Twist (1961)
 Chubby Checker's Biggest Hits (1963)
 18 Golden Hits (1966)
 Chubby Checker's Greatest Hits (1972)
 Chubby Checker's Greatest Hits (1976) 
 Chubby Checker's Greatest Hits (London) (1976)
 Gigantes Del Pop, Vol. 45 – Chubby Checker (1981)
 Let's Twist Again (1981)
 The Best of Chubby Checker' (1982)
 Let's Twist Again. 20 Great Tracks (1983)
 Let's Twist Again (1988)
 Chubby Checker's Greatest Hits (1992) (1992)
 Mr. Twister (1992)
 The World of Chubby Checker: Let's Twist Again (1992)
 The Ultimate Collection (Chubby) (1993)
 Greatest Hits (Chubby) (1995)
 Original Greatest Hits (1995)
 Let's Twist (1997)
 The Best of Chubby Checker (1997) (1997)
 Let's Twist Again (samleplate) (1999)
 The Best of Chubby Checker (1999) (1999)
 Forever Gold (2000)
 The Twist – Hits of Chubby Checker' (2000)
 All the Best (2005)
 K-tel Greatest Hits (2005)
 The Best of Chubby Checker 1959-1963 (2005)
 It's Pony Time / Let's Twist Again (2010)

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra South Carolina 
Sangere fra USA
Afroamerikanere
Indigobørn

Indigobørn er et pseudovidenskabeligt new age-koncept. Betegnelsen gives til børn, der hævdes at besidde specielle, usædvanlige eller overnaturlige evner eller egenskaber. Idéen er baseret på New age-filosofi, der blev udviklet i 1970'erne af Nancy Ann Tappe som mente at disse børn var karakteriseret ved at have en indigo-blå aura som hun intuitivt kunne se. Forestillingen om indigobørn opnåede bredere interesse med udgivelsen af flere bøger om emnet i slutningen af 1990'erne og udsendelsen af flere film om emnet. 

På trods af, der er ikke foreligger videnskabelige undersøgelser, der påviser eksistensen af indigobørn, eller at børn født på et bestemt tidspunkt skulle have særlige evner, har fænomenet appelleret til nogle forældre, hvis børn er blevet diagnosticeret med indlæringsvanskeligheder, og forældre, der anser deres børn for at være specielle.

Noter 

New age
Pseudovidenskab
Jacobineren

Jacobineren (med undertitlen et Ugeskrift for alle Fransksindede) var et københavnsk tidsskrift der udkom 23. juni – 25. juni 1796.

Bladet blev udgivet af boghandler Lorents Reistrup og trykt hos Matthias Seest. Det var et politisk blad, der åbenblyst støttede den Franske Revolution og jakobinerne og var et organ for den ikke ubetydelige gruppe af overbeviste danske jakobinere og deres sympatisører, som fandtes i København.<ref>Edvard Holm, Den offentlige Mening og Statsmagten i den dansk-norske Stat i Slutningen af det 18de Aarhundrede, Kildeskriftselskabet, 1975 (1888), s. 126ff.</ref> I bladets andet nummer findes en hyldestartikel til digteren Malthe Conrad Bruun, som netop var flygtet fra Danmark til øen Hven, pga. sagen mod ham for hans satiredigt Aristokraternes Catechismus.

Det blev annonceret at bladet ville udkomme 2 gange om ugen til 2 skilling pr. nummer, men bladet udkom kun i fire numre i alt. Det eneste overlevende eksemplar findes i Sorø Akademis bogsamling.

Rasmus Nyerup anmeldte bladet i tidsskriftet Minerva og skrev i den forbindelse at det "tegne[de] til at ville blive aldeles ubetydeligt."

 Henvisninger 

 
 Litteratur 
 Jette D. Søllinge & Niels Thomsen, De danske aviser, bind 1, Odense Universitetsforlag, 1988. . s. 131-132.

 Eksterne henvisninger 
 Alle 4 numre af Jacobineren'' kan læses på Wikisource.

Etableret i 1796
Ophørt i 1796
Tidsskrifter fra Danmark
Éditions Larousse

Éditions Larousse er et fransk forlag i Paris, der hovedsageligt udgiver ordbøger, encyklopædier, faglexika, fagbøger og skolebøger.

Historie 
Forlagets historie går tilbage til 1852, hvor det blev grundlagt af Pierre Larousse og Augustin Boyer, under navnet Librairie Larousse et Boyer. Indtil 1983 var det et selvstændigt foretagende, men blev siden overtaget af „C.E.P Communication“, fra 1998 den franske mediekoncern Vivendi, og i 2004 opkøbt af Hachette Livre (som hører under Groupe Lagardère).

Forlagets logo 
Forlagets oprindelige symbol er en ung kvinde, der blæser støvdragerne af en mælkebøtte ("La semeuse", såersken). Indtil 1993 var logoet ledsaget af et motto: "Je sème à tout vent" ("Jeg sår ud med alle vinde").

Publikationer 

De mest kendte værker
 Petit Larousse, eller Petit Larousse illustré . En encyklopædisk ordbog i ét bind, og den mest solgte ordbog i Frankrig. Førsteudgaven udkom i 1905.
 Grand Larousse illustré, encyklopædi i tre bind med 85.000 artikler, udgives sammen med en multimedie-version.
 Encyclopédie Universelle Larousse, en multimedie-encyklopædi med 150.000 artikler; de tre udgaver „Edition Prestige“, „l'Intégrale“ og „l'Essentielle“ med flere eller færre multimedie-filer.
 Ordbøger for tysk, engelsk, italiensk, catalansk, portugisisk, spansk m.fl..

Kendte, men ikke længere udgivne værker
 Grand dictionnaire universel du XIX. siècle (1864-76, 15.bind.; Supplemente 1878 og 1887). Encyklopædien, der gjorde forlaget berømt.
 Grand Larousse encyclopédique, Grand Dictionnaire encyclopédique Larousse og Grand Larousse universel, mellem 1960 og 1982 (?) udgivet encyklopædi i 10-15 bind.

Online version 
I maj 2008 lancerede Larousse deres encyklopædi online, der foruden det verificerede materiale fra den trykte udgave også rummer nyere bidrag. Til forskel fra Wikipedia er hver artikel signeret af en forfatter, som forbliver den eneste med autorisation til at modificere artiklen.

Eksterne links 
 Editions Larousse 
 Grand dictionnaire universel du XIX. siècle online (gallica.bnf.fr) 

Leksika
Ordbøger
Forlag fra Frankrig
Etableret i 1852
Eddie Cochran

Raymond Edward "Eddie" Cochran (3. oktober 1938 – 17. april 1960) var en amerikansk rockabilly-musiker. Han er mest kendt for "Summertime Blues", men stod også bag sange som "My Way", "Nervous Breakdown", "C'mon Everybody" og "Somethin' Else". Han døde i en trafikulykke i London, hvor både hans forlovede og sangeren Gene Vincent overlevede. Han nåede at udgive tre album før han døde, og en række tidligere uudgivne optagelser er også kommet siden.

På trods af sin korte karriere, har Cochran haft en stor betydning for rockmusikken siden. Han var en inspirationskilde både for beat- og mod-bevægelserne i 1960'erne og punk-bevægelsen i 1970'erne. Hans  sange er senere spillet af blandt andre The Who, Beach Boys, Sid Vicious, The White Stripes og Paul McCartney. I 1987 blev han indstemt i Rockens æresgalleri. Cochran var en af den norske Joachim Nielsens største inspirationskilder og norske Jokke & Valentinernes sang "Kong Eddie", fra albummet Frelst! er en hyldestsang til ære for Eddie Cochran, ligesom flere danske musikere er blevet inspireret og har hyldet ham.

Eksterne henvisninger 

 
 

Sangere fra USA
Guitarister fra USA
Omkomne ved trafikulykker i England
Holtekollen

Holtekollen var et skihopanlæg i Geels Skov ved Holte. Anlægget var i brug i flere perioder mellem 1943 og 1980 og var flere gange arena for det danske mesterskab i skihop. Det var ejet af Københavns Skiklub og senere Holte Idrætsforenings skigruppe. Navnet Holtekollen er inspireret af Holmenkollbakken i Oslo.

Historie 
Skihopanlægget stod færdig 27. februar 1943. Det bestod af tre hopbakker, hvoraf den største var en 40-meters-bakke. Til konkurrencer i årene 1946-48 blev der fragtet sne med tog fra Norge. I slutningen af 1940'erne havde Birger Ruud bakkerekorden på den største bakke med 36 meter. I en skihopkonkurrence med stor international deltagelse lige efter Vinter-OL i Oslo i 1952 var der over 30.000 betalende tilskuere på Holtekollen.

I 1956 og 1960 blev der afholdt danmarksmesterskab i skihop på Holtekollen i. Til mesterskabet i 1960 brugte man afskrabet is fra Rødovre Isstadion som snedække på hopbakken. I 1963 blev der afholdt et kombineret løb i Holte, som bestod af 10 kilometer langrend samt hop på den mellemste bakke på Holtekollen.

Hopanlægget blev oprindeligt bygget af Københavns Skiklub, som blev stiftet i 1938. Holte Idrætsforenings skigruppe blev stiftet i 1955 og drev i praksis hopbakkerne, også før klubben overtog dem i juni 1963. Træstilladserne på hopbakkerne var da allerede i dårlig forfatning, og de blev revet ned i 1965.

De næste år blev der arbejdet på en ny, mindre hopbakke til Holtekollen, og etableret en endnu mindre bakke ved siden af. De blev taget i brug i december 1969. 8. februar 1970 blev der igen afholdt dansk mesterskab i skihop på Holtekollen. Efter dette blev der kun brugt midlertidigt opsatte stilladser på bakken, og først i 1978 blev der igen afholdt skihopkonkurrence på Holtekollen. I en konkurrence med deltagere fra Danmark, Sverige, Norge og Finland blev der af kun 13-årige danske Nikolaj Blinkenberg Willadsen sat ny bakkerekord på den lille hopbakke med et hop på 11,5 meter. Tidligere på året havde Nikolaj sprunget 22,5 m under træning på den store bakke. I februar 1980 blev der igen afholdt konkurrence.

Sidste gang det blev forsøgt at arrangere konkurrence på Holtekollen var i 1996, men arrangementet måtte aflyses grundet snemangel. Det midlertidige stillads på hopbakken blev stående og blev brugt som udsigtspunkt, indtil det blev taget ned igen i 2006.

Holtekollen bruges i dag som kælkebakke.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Holte Idrætsforening Skiafdelingen 2005 – 50 år 
 Sporten.dk: Nytårs-Nostalgi (29. december 2008)
 Skisprungschanzen-Archiv: Søllerød

Kollen
Idrætsanlæg i Danmark
Skisport i Danmark
Etableret i 1943
Skihop
Christian Frederik Holstein (lensgreve)

Christian Frederik lensgreve (von) Holstein (født 10. maj 1735, død 15. juni 1799) var en dansk godsejer og hofembedsmand.

Han var søn af grev Johan Ludvig Holstein og blev inden sit fyldte 17. år ansat som ulønnet sekretær i Danske Kancelli, hvor hans fader var oversekretær. I 1752 fik han løn som lenssekretær og avancerede imidlertid i andre embeder: i 1753 blev han assessor i Kancellikollegiet, i 1754 Højesteretsassessor (dommer), i 1762 tillige direktør i Generalpostamtet samt medlem af Missionskollegiet. I 1768 gik Christian Frederik Holstein, der fra 1755 var kammerherre og i 1766 havde fået såvel det hvide bånd som l'union parfaite, over i hoftjenesten som overhofmester hos dronning Caroline Mathilde med gehejmeråds titel og fik året efter tillige overstaldmesters charge hos dronningen. Efter omvæltningen i 1772 udnævntes Holstein til overhofmarskal, blev i 1774 gehejmekonferensråd, i 1780 overjægermester, i 1783 Ridder af Elefanten og døde 15. juni 1799.

I 1763 havde han succederet sin fader som lensgreve til grevskabet Ledreborg. Som overhofmarskal deltog Holstein i en del år i Det Kongelige Teaters administration, uden at han vistnok formåede her at gøre sig gældende. I litteraturen haves et par Lejlighedstaler, hvoraf den ene på latin, holdt af Holstein som ungt menneske.

Han blev gift 1. gang 20. august 1757 med Christiane Caroline f. komtesse Reventlow (22. april 1739 – 28. februar 1762), datter af gehejmekonferensråd Conrad Ditlev greve Reventlow til grevskabet Reventlow, 2. gang 20. maj 1769 med Charlotte Elisabeth Henriette, f. friherreinde til Inn- und Knyphausen (født 3. februar 1741), overhofmesterinde hos dronning Caroline Mathilde, Dame de l'union parfaite, 1799 dekanesse på Vallø, hvor hun døde 18. maj 1809.

Kilder 
 G.L. Wad, "Christian Frederik Holstein", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Jens Worm, Lexicon over lærde Mænd.
 Rasmus Nyerup, Almindeligt literatur-lexicon for Danmark, Norge og Island.
 Thomas Overskou, Den danske Skueplads III.
 Danmarks Adels Aarbog 1885, s. 195.

Modtagere af l'union parfaite
Lensgrever fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Hofmestre fra Danmark
Hofmarskaller fra Danmark
Staldmestre fra Danmark
Jægermestre fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Højesteretsdommere fra Danmark
Christian Frederik 2
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Det Kongelige Teaters direktører
Post- og Telegrafvæsenets generaldirektører
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmekonferensråder fra Danmark
Charlotte Elisabeth Henriette Holstein

Charlotte Elisabeth Henriette lensgrevinde (von) Holstein, født friherreinde zu Inn- und Knyphausen (født 3. februar 1741, død 18. maj 1809 på Vallø) var overhofmesterinde hos dronning Caroline Mathilde og Dame de l'union parfaite.
Hun blev gift 20. maj 1769 med grev Christian Frederik Holstein. Efter mandens død 1799 blev hun dekanesse på Vallø, hvor hun døde.

Kilder
 https://finnholbek.dk/getperson.php?personID=I6972&tree=2

Charlotte Elisabeth Henriette
Danskere i 1700-tallet
Hofmesterinder fra Danmark
Modtagere af l'union parfaite
Grevinder fra Danmark
Glória Pires

Glória Maria Cláudia Pires de Morais (født 23. august 1963 i Rio de Janeiro, Brasilien) er en brasiliansk skuespiller.

Eksterne henvisninger 

 
 Official Site 

Skuespillere fra Brasilien
Personer fra Rio de Janeiro
Næse (politik)

I dansk politik er en næse (sandsynligvis fra gammeldansk nesæ, "skam", "vanære") en populær betegnelse for kritik af en politiker.

Folketinget 
En næse bliver oftest udtrykt af et byråd, Folketingets Ombudsmand eller af Folketingets udvalg. Også Rigsrevisionen, et flertal i Folketinget og Statsrevisorerne kan udtrykke kritik.

En næse "får sjældent parlamentariske eller andre politiske konsekvenser". Derimod kan et Folketingsflertal tvinge en minister til at gå af ved udtrykke et mistillidsvotum.

Rekordholderen er Uffe Ellemann-Jensen, der blev tildelt 80 næser – heraf de fleste som følge af fodnotepolitikken, hvor han som udenrigsminister var pålagt at repræsentere synspunkter i NATO, han ikke selv delte. I en del tilfælde mente Folketinget ikke, at han havde efterlevet den vedtagne politik.

Danske næser siden år 2000

Referencer 

Danmarks politik
Jonathan Petersen

Andreas Jonathan Kristoffer Petersen, grønl.: Organé eller Juntâq (født 7. maj 1881 i Frederikshåb, død 22. august 1961 i Godthåb) var en grønlandsk salme- og sangdigter, komponist, organist, medlem i Landsrådet og gymnasielærer. Petersen har komponeret begge Grønlands nationalsange "Nunarput utoqqarsuanngoravit" og "Nuna asiilasooq".

Liv 
Jonathan Petersen blev født 1881 i Frederikshåb. Han var søn til kateketen, digteren og sprogforskeren Anders Petersen (1845–1921) og Lucia Christence Lydia Sabine Egede (1848–1934). Hans far var elev hos Samuel Kleinschmidt. Derfra kom også Jonathans interesse i det grønlandske.

Efter at have besøgt lærerseminariet Grønlands Seminarium (grønlandsk: Ilinniarfissuaq) i Nuuk fra 1897 til 1903 blev han fra 1910 til 1911 uddannet som organist af Johan Henrik Nebelong og Holger Prehn i Danmark. Han bestod sin eksamen med udmærkelse. Han arbejdede som organist i Nuuks kirke Annaassisitta Oqaluffia indtil 1946 og har haft stor indflydelse på forskellige elever. Desuden skrev han en grønlandsk sangbog.
I dag står der et monument til ære af ham direkte foran kirken. Petersen oversatte små historier og udgav en bog om grøndlandsk ortografi. Desuden skrev han regelmæssigt artikler til grønlandske aviser hvor han primært skrev om det grønlandske sprog. 1951 offentliggjorde Petersen Ordbogeeraq - en grønlandsk ordbog, som har taget Kleinschmidt som forbilledet og minder stærkt om hans grammatik. De lyriske værker Petersens er ofte skrevet i en typisk dansk stil, men indeholder tekster der er skrevet specielt til grønlændere. Petersen bliver ofte anset som en mellemmand til grønlandske og danske sangtekster.

Det vigtigste værk Petersens er de to grønlandske nationalsange Nunarput utoqqarsuanngoravit (officiel nationalsang) og Nuna asiilasooq (sang af Inuit). Til den første er teksten blevet skrevet af Henning Jakob Henrik Lund. Til den anden har Petersen ikke mindst komponeret, men også skrevet teksten selv.

I 1926, da Jonathan Petersen var medlem i Grønlands Landsråd, fortrådte han Kristoffer Lynge til et møde.

I 1936 blev han udnævnt til Dannebrogsmand. I 1948 modtog han Fortjenstmedaljen i sølv og i 1952, som den første grønlænder, Ingenio et arti.

Værker (udvalgt) 
Liste over de værker, som kan findes i Det Grønlandske Landsbibliotek.
 1914: Metrik
 1921: Kalaallisut allanneq
 1944: Ukiut tuusintillit
 1951: Ordbogeeraq
 1956: Jonathan Petersen
 1957: Inuunerup sarfaani

Referencer 

Komponister fra Grønland
Salmedigtere fra Danmark
Organister fra Danmark
Modtagere af Ingenio et arti
Danskere i 1900-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Fortjenstmedaljen i sølv
Lufttransport (flyselskab)

Lufttransport er et norsk flyselskab der primært flyver ambulance-helikoptere og fly på vegne af den norske og svenske regering. Derudover flyver selskabet overvågning af havet for Kystvakten, transport af skibslodser, og regulær passagerertrafik fra lufthavne på Svalbard. Det har base på Tromsø Lufthavn.

Historie 
Selskabet blev oprettet i 1955 og fusionerede i 1995 med Mørefly.

I 1978 startede selskabet med at flyve minepersonale fra den nye lufthavn i Longyearbyen på Svalbard til de andre lufthavne på Svalbard, Svea Lufthavn og Ny-Ålesund Flyveplads. Siden 1994 har Lufttransport brugt Dornier 228 turboprop fly til ruterne på Svalbard. I 2002 begyndte selskabet at samarbejde med lodstjeneste i Bergen, og flyver nu lodser ud til skibe på havet. I 2005 startede de også at flyve på ruten fra Bodø til Værøy.

Lufttransport har siden oktober 2008 været ejet af Knut Axel Ugland Holding.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Lufttransports officielle hjemmeside

Flyselskaber fra Norge
Etableret i 1955
Troms og Finnmark
Hotellneset

Hotellneset er en odde der ligger 1-2 km fra Longyearbyen på Svalbard i Norge, mod Adventfjorden og Isfjorden. På Hotellneset ligger Svalbard Lufthavn, Longyear og en havn til udskibning af kul fra minedriften på Svalbard.

Hotellneset har gode vejforbindelser til Longyearbyen, og et fyrtårn er placeret ved kysten af Adventfjorden. Det er også en vej helt op til det overliggende Platåberget, hvor Kongsberg Satellite Services har sin satellit-station, Svalbard Satellitstation.

Referencer 

Svalbards geografi
Adventdalen

Adventdalen er en 30 km lang dal der følger Adventdalsfloden på Spitsbergen, Svalbard i Norge. Dalen og floden munder ud i Adventfjorden og videre til Isfjorden, med udløb ved Haugen i Longyearbyen, ikke langt fra Universitetscenteret på Svalbard (UNIS).

Adventdalen har sit udspring ved fjeldene Slottet og Tronfjellet, under gletsjerne Hellefonna og Drønbreen. Den løber derefter mod vest i retning af Adventfjorden. Sidedalene er, regnet fra nordvest: Mälardalen, Helvetiadalen, Eskerdalen, og videre til Janssondalen, Foxdalen, Bolterdalen, Todalen og Endalen, 4 km fra Longyearbyen.

Der er en række forladte miner på den sydlige side af Adventdalen. Der er stadig kulminedrift i Mine 7 som åbnede i 1975, og ligger 15 km fra Longyearbyen imellem Foxdalen og Bolterdalen. Desuden er der stier til snescootere på tværs af dalen, og der er mobildækning i hele dalen. Ved udmundingen af dalen var Svalbard Lufthavn placeret indtil den nuværende åbnede ved Hotellneset i 1975.

Universitetet i Tromsø og University of Alaska har et nordlysobservatorium placeret i Adventdalen.

Svalbards geografi
Dale i Norge
Dornier 228

Dornier 228 er et to-motores STOL turboprop fly som har en besætning på to personer og kan tage op til 19 passagerer. Flyet blev produceret af Dornier GmbH i årene 1981 til 1998. Det første fly der blev taget i brug, blev leveret til det norske flyselskab Norving i 1982. Flyet blev produceret i Oberpfaffenhofen, Tyskland og Kanpur i Indien. Der blev i alt bygget 270 eksemplarer af flytypen.

Eksterne henvisninger 

 Data og historie om Dornier 228 på airliners.net 
 

Passagerfly
228
Militære transportfly
2-motors propelfly
Ny-Ålesund Flyveplads, Hamnerabben

Ny-Ålesund Flyveplads, Hamnerabben,  er en privat lufthavn ved Ny-Ålesund, Svalbard i Norge. Lufthavnen er ejet og drevet af det statsejede selskab Kings Bay.

Lufttransport er det eneste selskab der flyver til Ny-Ålesund. Flyvningerne er på vegne af Kings Bay og sker op til tre gange om ugen fra Longyearbyen, og passagererne er udelukkende arbejdere og personale der betjener samfundet omkring Ny-Ålesund. Som hovedregel kan turister ikke bestille billet til afgangene.

Eksterne henvisninger 

Ny-Ålesund Flyveplads officielle hjemmeside hos Kings Bay

Lufthavne i Norge
Etableret i 1978
Transport på Svalbard
Hou Sogn

Hou Sogn er navnet på flere sogne:
 Hou Sogn (Langeland) – et sogn i Langeland Kommune
 Hou Sogn (Aalborg Kommune) – et sogn i Aalborg Kommune
Call Me

Call Me har flere betydninger:
 Call me – navnet er et dansk teleselskab, der blev oprettet i 1997
 "Call Me (Blondie-sang)" – sang med Blondie
 "Call Me (Femminem-sang)" – en sang indspillet af Feminnem
 Call Me (album) – et album udgivet af Al Green
 "Call Me Maybe" - sang med Carly Rae Jepsen
Epimetheus

Epimetheus (gr.: bagud-tænkende) er en af titanerne inden for græsk mytologi.

Ifølge Protagoras i Platons dialog "Protagoras" fik Epimetheus, sammen med sin tvillingebror Prometheus (gr.: forud-tænkende), til opgave at give alle dyr og mennesker egenskaber, der kunne hjælpe dem i deres liv. Prometheus fik besked på, at Epimetheus ville uddele egenskaber først, men da han kom til menneskene, mente Epimetheus, at der ikke var mere at give. Som det ligger i navnet opdagede Epimethus først denne fejl, efter han havde begået den. Prometheus stjal imidlertid ilden og håndværkssnilde fra guderne Hefaistos og Athene og gav herefter denne til menneskene, for hvilket han blev lænket til en klippe med en ørn, der igen og igen at spise hans lever.

Guderne sendte herefter Pandora til menneskene for at give dem en krukke indeholdende alverdens plager. Trods advarsler fra Prometheus om ikke at tage imod gaver fra Zeus modtog den enfoldige Epimetheus krukken og åbnede denne, hvorefter plagerne strømmede ud af Pandoras æske.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

Titaner
Holbæk Slot

Holbæk Slot blev grundlagt i Holbæk i 1236 af Valdemar Sejr og ca. 50 år senere fik byen købstadsstatus. Kun slotsbanken og en del af voldgraven er bevaret. Den østlige voldgrav er 60 m lang i nord-sydlig retning og den sydlige ca. 40 m i øst-vestlig retning. En mindre rest fra selve slottet er bevaret i kælderen på en nyere bygning, der er opført på stedet i 1809.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Slotte i Danmark
Slot
Herregårde i Holbæk Amt
Herregårde i Holbæk Kommune
Epimetheus (flertydig)

Epimetheus er benævnelsen for flere ting:
 Epimetheus – græsk titan
 Epimetheus (måne) – en af planeten Saturns måner opkaldt efter efter ovenstående titan