kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gaffeltruck

En gaffeltruck er et motorredskab til at løfte, stable og transportere gods. Der findes tre typer: kontratruck, rækketruck (støttebenstruck) og gaffelstabler.
En gaffeltruck kan være diesel-, benzin-, el- eller gas-drevet. De mindre er gerne elektriske, medens de større som regel er diesel- benzin- eller gas-drevne.

Truck typer

Kontratruck 
Navnet kommer af opbygningen. Der er meget store syrebatterier, motor eller en støbt vægt, der fungerer som kontravægt mod godsets vægt.

Gaffelstabler 
Gaffelstabler er uden sæde og førerhus, blot med ofte ståplade og sideværn. En af fordelene ved en gaffelstabler er, at de er billige at anskaffe i forhold til en kontratruck, og opbygning med støtteben under godset gør, at godsets tyngdepunkt er placeret over understøtningsfladen. Det gør den i stand til at løfte meget i forhold til sin egen vægt, set i forhold til kontratruck. Men støttebenene kan være i vejen ved fx på lastning af lastbil, ved dækket eller på rampe, ligesom der kan være en mere dårligere sidestabilitet.

Rækketruck  
Som navnet antyder, er den specielt beregnet til at køre i smalle reolgange med. Den sidder man sidelæns i. De traditionelle gaffeltrucks findes i mange størrelser – fra de små, der lige kan tage en palle øl, til store trucks, der kan klare en 40-fods ISO-container. Desuden ses en del såkaldte medbringertrucks, der kan monteres bag på en lastbil, når de ikke bruges. De tages med rundt til lagre eller byggepladser, hvor der ikke altid er en truck, man kan låne til aflæsning.

Desuden fås der mange typer ekstraudstyr, der kan monteres på eller i stedet for gaflerne, bl.a. tæppespyd, klemmegafler, sneskraber, skovl eller løfteåg.

Mastetyper

Monomast  
Monomasten kaldes også enkeltmast. Den er velegnet ved fx lavt til loftet.

Teleskopmast  
Fast ydermast med en eller flere forskydelige indermast(er). Den er velegnet for dens fleksibel løftehøjde. Fås enten som model uden friløft, begrænset friløft samt fuldt friløft.

Gaffeltruckførercertifikat i Danmark 
Gaffeltruckførercertifikat kræves til selvkørende gaffeltruck, gaffelstabler og andre redskaber, som har mekanisk løft af byrden langs den ene side af en lodret mast og har mekanisk kørsel. 
Der er to typer certifikater:
A: Gaffelstabler, der kan betjenes gående (førerstangsgaffeltruck, evt. med ståplade).
B: Gaffeltruck, som føreren skal stå eller sidde på. Certifikat type B gælder også som type A.

Gaffeltruckførercertifikat kræves ikke til gaffeltruck og gaffelstabler:
Hvor løftehøjden højst er 1 meter.
Hvor trucken altid er styret af skinner eller lignende, under, på siderne eller over apparatet, fx sporbundet plukketruck og reolstabler
 Som tilhører et skib og føres af dets besætning.

Galleri

Eksterne henvisninger

Noter 

Løfteudstyr
Køretøjer efter type
Entreprenørmaskiner
Elkøretøjer
Moment of Glory (album)

Moment of Glory er et album fra Scorpions udgivet i 2000. På dette album har bandet slået sig sammen med orkestret Berliner Philharmoniker og lavet nye versioner af bandets mest populære numre.

 Hurricane 2000
 Moment of Glory
 Send Me An Angel
 Wind of Change
 Crossfire (Instrumental)
 Deadly Sting Suite (Instrumental)
 Here In My Heart
 Still Loving You
 Big City Nights
 Lady Starlight

Eksterne henvisninger 
 

Scorpions-album
Album fra 2000
Fly To The Rainbow

Fly To The Rainbow er det andet album fra bandet Scorpions, udgivet i 1974.

Numre 

 "Speedy's Coming" (Rudolf Schenker, Klaus Meine) – 3:33
 "They Need a Million" (Rudolf Schenker, Klaus Meine) – 4:50
 "Drifting Sun" (Ulrich Roth) – 7:40
 "Fly People Fly" (Michael Schenker, Klaus Meine) – 5:02
 "This Is My Song" (Rudolf Schenker, Klaus Meine) – 4:14
 "Far Away" (Rudolf Schenker, Michael Schenker, Klaus Meine) – 5:39
 "Fly to the Rainbow" (Michael Schenker, Ulrich Roth) – 9:32

Musikere 
 Klaus Meine – Vokal
 Ulrich Roth – Lead Guitar, vokal
 Rudolf Schenker – Guitar, vokal
 Francis Buchholz – Bas
 Jurgen Rosenthal – Trommer og perkussion

Gæste musikere 
 Achim Kirschning – Keyboard

Eksterne henvisninger 
 

Scorpions-album
Album fra 1974
In Trance

In Trance er et album fra hård rockbandet Scorpions udgivet i 1975. Den originale version af albumscoveret viser klart modellens bare bryster der hænger ned mellem guitaren. På senere udgivelser er brysterne blev gjort sorte så de ikke er synlige. Det er det første af mange Scorpions albums der er blevet censureret.

Numre 
 "Dark Lady" – 3:25 (U. Roth)
 "In Trance" – 4:42 (R. Schenker/K. Meine)
 "Life's Like a River" – 3:50 (U. Roth/R. Schenker/C. Fortmann)
 "Top of the Bill" – 3:22 (R. Schenker/K. Meine)
 "Living & Dying" – 3:18 (R. Schenker/K. Meine)
 "Robot Man" – 2:42 (R. Schenker/K. Meine)
 "Evening Wind" – 5:02 (U. Roth)
 "Sun in My Hand" – 4:20 (U. Roth)
 "Longing for Fire" – 2:42 (R. Schenker/U. Roth)
 "Night Lights" – 3:14 (U. Roth)

Musikere 
 Klaus Meine – Vokal
 Rudolf Schenker – Guitar, vokal
 Ulrich Roth – Guitar
 Rudy Lenners – Trommer
 Francis Buchholz – Bas

Gæstemusikere 
 Achim Kirschning – Keyboard

Eksterne henvisninger 
 

Scorpions-album
Album fra 1975
Virgin Killer

Virgin Killer er et album fra Scorpions udgivet i 1976. Albummet var meget kontroversielt, da coveret viste en nøgen 12-årige pige, hvilket gjorde at det blev censureret i USA, og senere måtte bandet trække det tilbage. Forsangeren Klaus Meine sagde senere, at han var meget chokeret, da han så coveret, men pladeselskabet pressede på, da de mente, at bandet måtte have et provokerende cover for at skabe ekstra opmærksomhed ligesom mange andre rockband på den tid gjorde. En gengivelse af coverfotografiet har ligeledes senere ført til at artiklen med Virgin Killer er blevet blokeret på den engelske Wikipedia i Storbritannien.

Numre 
 "Pictured Life" (Meine, Roth, Schenker)  – 3:21
 "Catch Your Train" (Meine, Schenker)  – 3:32
 "In Your Park" (Meine, Schenker)  – 3:39
 "Backstage Queen" (Meine, Schenker)  – 3:10
 "Virgin Killer" (Roth)  – 3:41
 "Hell Cat" (Roth)  – 2:54
 "Crying Days" (Meine, Schenker)  – 4:36
 "Polar Nights" (Roth)  – 5:04
 "Yellow Raven" (Roth)  – 4:58

Musikere 
 Klaus Meine – Vokal
 Ulrich Roth – Guitar, vokal
 Rudolf Schenker – Guitar, vokal
 Francis Buchholz – Bas
 Achim Kirschning – Synthesizer, keyboard
 Rudy Lenners – Perkussion, trommer

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Scorpions-album
Album fra 1976
Scene

Scene har flere betydninger:
 Teater – bygning eller kunstart
 Scene (sted) – et forhøjet sted, hvor fokus kan falde på en optræden.
 Scene (teater) – et afsnit i et teaterstykke, en film eller lignende.
 Scene (branche) – det at være i fokus i en branche.
Negativ tilbagekobling (elektronik)

Elektronisk negativ tilbagekobling eller blot modkobling er et begreb fra elektronikken, som handler om at skabe negativ tilbagekobling i en forstærker, for derigennem at sænke dens forstærkningsgrad, men samtidig forbedre en række andre egenskaber ved den, f.eks. båndbredde, indgangsimpedans, udgangsimpedans og forvrængning.

Modkoblingsgrad
For at modkoble en forstærker tager man en vis brøkdel  af udgangssignalet, og sender det ind et sted længere tilbage i kredsløbet på en sådan måde at det dæmper udgangssignalet. Virkningen er at den oprindelige faktor  hvormed forstærkeren "forstørrer" signalerne på indgangen (kaldet egenforstærkningen eller råforstærkningen) sænkes til en ny værdi, , hvor

Størrelsen  omtales som modkoblingsgraden eller sløjfeforstærkningen. Udtrykt ved  i stedet for  skrives ovenstående formel som:

Båndbredde
Når man ved hjælp af modkobling sænker en forstærkers forstærkningsgrad, opnår man altid en forbedring i båndbredden. Hvis forstærkeren i sin ikke-modkoblede "skikkelse" har en nedre og øvre grænsefrekvens på  hhv. , bliver de tilsvarende værdier for den modkoblede forstærker:
 hhv. 
Det ses at båndbredden  bliver (godt og vel)  gange større.

Forvrængning
En anden generel regel er, at man ved modkobling også forbedrer forvrængingen  for den ikke-modkoblede forstærker til en mindre værdi , hvor

Indgangsimpedans
I den modkoblede forstærker afhænger indgangsimpedansen af hvordan spændingen fra modkoblingssløjfen sættes ind i indgangen.

Parallelindsat modkobling
Hvis modkoblingen er indsat parallelt, "mødes" modkoblingssignalet med indgangssignalet i et knudepunkt: I denne situatuion får den modkoblede forstærker en indgansimpedans  der er  gange mindre end den ikke-modkoblede forstærkers indgangsimpedans , dvs.

Serieindsat modkobling
Med en serieindsat modkobling "ender" indgangssignalet og signalet fra modkoblingssløjfen to forskellige steder, hvor spændingsforskellen mellem de to punkter afgør størrelsen på udgangssignalet. Med denne form for modkobling vokser indgangsimpedansen med en faktor , altså

Udgangsimpedans
Udgangsimpedansen for den modkoblede forstærker afhænger af hvordan man udtager den spænding der sendes tilbage via modkoblingssløjfen fra udgangen.

Spændingsudtaget modkobling
Ved spændingsudtaget modkobling repræsenterer modkoblingssignalet en vis brøkdel af den spænding der findes på udgangen (f.eks. udtaget gennem en spændingsdeler på udgangen). I denne situation bliver udgangsimpedansen   gange mindre end udgangsimpedansen  for den ikke-modkoblede forstærker, dvs.

Strømudtaget modkobling
I en strømudtaget modkobling er den spænding der sendes tilbage gennem modkoblingssløjfen proportional med den strøm der går i udgangen: I denne situation bliver udgangsimpedansen

Se også
 Kybernetik
 Operationsforstærker

Elektroniske begreber og fænomener
Syddjurs Provsti

Syddjurs Provsti er et provsti i Århus Stift.  Provstiet blev dannet ved ændringerne i forbindelse med strukturreformen 2007 af det tidligere  Ebeltoft-Rosenholm-Rønde Provsti (tidligere Ebeltoft Kommune, Rosenholm Kommune og Rønde Kommune) samt sognene i den tidligere Midtdjurs Kommune. 

Syddjurs Provsti består af 32 sogne med 35 kirker, fordelt på 12 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilder 
Provstiportalen

Provstier i Århus Stift
Favrskov Provsti

Favrskov Provsti var indtil 2007 et provsti der er for en stor del var dannet af det tidligere Frijsenborg Provsti og er et provsti i Århus Stift. Provstiet omfatter sognene i Favrskov Kommune.
 
Favrskov Provsti består af 34 sogne med 36 kirker, fordelt på 9 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilder
provstiportalen 

Provstier i Århus Stift
Gjern-Galten-Hørning Provsti

Gjern-Galten-Hørning Provsti var indtil 2007 et provsti i Århus Stift. Provstiet lå i de tidligere Galten Kommune, Gjern Kommune og Hørning Kommune, og sognene indgår nu i Silkeborg Provsti og Skanderborg Provsti.
 
Gjern-Galten-Hørning Provsti bestod af flg. sogne:
 Adslev Sogn
 Blegind Sogn
 Dallerup Sogn
 Galten Sogn
 Gjern Sogn
 Hørning Sogn
 Mesing Sogn
 Sjelle Sogn
 Skannerup Sogn
 Skivholme Sogn
 Skjørring Sogn
 Skorup Sogn
 Skovby Sogn
 Stjær Sogn
 Storring Sogn
 Svostrup Sogn
 Tvilum Sogn
 Veng Sogn
 Voel Sogn

Tidligere provstier i Århus Stift
Grenå-Nørre Djurs Provsti

Grenaa-Nørre Djurs Provsti var indtil 2007  et provsti i Århus Stift.  Provstiet lå i de tidligere Grenaa Kommune og Nørre Djurs Kommune. Sognene indgår nu i Norddjurs Provsti.
 
Grenaa-Nørre Djurs Provsti bestod af flg. sogne:
Albøge Sogn
Anholt Sogn
Enslev Sogn
Fjellerup Sogn
Ginnerup Sogn
Gjerrild Sogn
Glesborg Sogn
Grenaa  Sogn
Hammelev Sogn
Hemmed Sogn
Hoed Sogn
Homå Sogn
Karlby Sogn
Kastbjerg Sogn
Lyngby Sogn
Rimsø Sogn
Stenvad Sogn
Veggerslev Sogn
Vejlby Sogn
Villersø Sogn
Voldby Sogn
Ørum Sogn
Ålsø Sogn
 
Tidligere provstier i Århus Stift
Hobro-Purhus Provsti

Hobro-Purhus Provsti var et indtil 2007 et provsti i Århus Stift.  Provstiet lå i de tidligere Hobro Kommune og Purhus Kommune. Sognene indgår nu i Hobro-Mariager Provsti og Randers Nordre Provsti
 
Hobro-Purhus Provsti bestod af flg. sogne:
Asferg Sogn
Døstrup Sogn
Fårup Sogn
Gassum Sogn
Glenstrup Sogn
Hobro Sogn
Hvornum Sogn
Hørby Sogn
Kousted Sogn
Læsten Sogn
Nørbæk Sogn
Nørre Onsild Sogn
Skjellerup Sogn
Snæbum Sogn
Spentrup Sogn
Sønder Onsild Sogn
Sønderbæk Sogn
Øls Sogn
Øster Bjerregrav Sogn
Ålum Sogn

Tidligere provstier i Århus Stift
Horsens-Gedved Provsti

Horsens-Gedved Provsti var indtil 2007 et provsti i Århus Stift.  Provstiet lå i daværende Gedved Kommune og Horsens Kommune. I dag indgår sognene i Horsens Provsti
 
Horsens-Gedved Provsti bestod af flg. sogne:
Endelave Sogn
Gangsted Sogn
Hansted Sogn
Hatting Sogn
Kattrup Sogn
Klostersogn
Lundum Sogn
Nebel Sogn
Sønderbro Sogn
Søvind Sogn
Tamdrup Sogn
Tolstrup Sogn
Torsted Sogn
Tyrsted Sogn
Uth Sogn
Vedslet Sogn
Vor Frelsers Sogn
Vær Sogn
Yding Sogn
Ørridslev Sogn
Østbirk Sogn

Tidligere provstier i Århus Stift
Mariager-Nørhald Provsti

Mariager-Nørhald Provsti var indtil 2007 et provsti i Århus Stift. Provstiet lå i de tidligere Mariager Kommune og Nørhald Kommune. I dag indgår sognene i Hobro-Mariager Provsti og Randers Nordre Provsti.
 
Mariager-Nørhald Provsti bestod af flg. sogne:
 Albæk Sogn
 Dalbyneder Sogn
 Dalbyover Sogn
 Enslev Sogn
 Falslev Sogn
 Gjerlev Sogn
 Hald Sogn
 Harridslev Sogn
 Hem Sogn
 Kastbjerg Sogn
 Kærby Sogn
 Linde Sogn
 Mariager Sogn
 Mellerup Sogn
 Råby Sogn
 Sem Sogn
 Støvring Sogn
 Svenstrup Sogn
 Sødring Sogn
 Tvede Sogn
 Udbyneder Sogn
 Vester Tørslev Sogn
 Vindblæs Sogn
 Øster Tørslev Sogn

Tidligere provstier i Århus Stift
Randers-Hadsten Provsti

Randers-Hadsten Provsti var indtil 2007 et provsti i Århus Stift. Provstiet lå i Hadsten Kommune og Randers Kommune, og sognene indgår nu i Favrskov Provsti, Randers Søndre Provsti og Randers Nordre Provsti.
 
Randers-Hadsten Provsti bestod af flg. sogne:
 Borup Sogn
 Dronningborg Sogn
 Enghøj Sogn
 Gimming Sogn
 Hadbjerg Sogn
 Hadsten Sogn
 Haslund Sogn
 Hornbæk Sogn
 Kristrup Sogn
 Lem Sogn
 Lerbjerg Sogn
 Lyngå Sogn
 Nørre Galten Sogn
 Over og Neder Hadsten Sogn
 Rud Sogn
 Råsted Sogn
 Sankt Andreas Sogn
 Sankt Clemens Sogn
 Sankt Mortens Sogn
 Sankt Peders Sogn
 Tånum Sogn
 Vissing Sogn
 Voldum Sogn
 Vorup Sogn
 Ødum Sogn
 Ølst Sogn

Tidligere provstier i Århus Stift
Norddjurs Provsti

Norddjurs Provsti blev dannet i forbindelse med strukturreformen 2007 og består af det meste af de tidligere Rougsø-Sønderhald-Midtdjurs Provsti og Grenaa-Nørre Djurs Provsti. Provstiet dækker nu Norddjurs Kommune, og  er et provsti i Århus Stift.  
 
Norddjurs Provsti består af 35 sogne med 38 kirker, fordelt på 4 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilder 
Provstiportalen

Provstier i Århus Stift
Silkeborg-Ry Provsti

Silkeborg-Ry Provsti  var indtil 2007 et provsti i Århus Stift.  Provstiet lå i den tidligere Ry Kommune og Silkeborg Kommune. Sognene indgår nu i Silkeborg Provsti og Skanderborg Provsti.
 
Silkeborg-Ry Provsti bestod af flg. sogne:
Alderslyst Sogn
Alling Sogn
Balle Sogn
Dover Sogn
Funder Sogn
Gammel Rye Sogn
Gødvad Sogn
Kragelund Sogn
Lemming Sogn
Linå Sogn
Låsby Sogn
Mariehøj Sogn
Ry Sogn
Sejling Sogn
Sejs-Svejbæk Sogn
Serup Sogn
Silkeborg Sogn
Sinding Sogn
Tulstrup Sogn
Virklund Sogn

Tidligere provstier i Århus Stift
Skanderborg-Odder Provsti

Skanderborg-Odder Provsti var indtil 2007 et provsti i Århus Stift.  Provstiet lå i Odder Kommune og Skanderborg Kommune. Sognene indgår nu i Odder Provsti og Skanderborg Provsti.
 
Skanderborg-Odder Provsti bestod af flg. sogne:
Alrø Sogn
Bjerager Sogn
Falling Sogn
Fruering Sogn
Gosmer Sogn
Gylling Sogn
Halling Sogn
Hundslund Sogn
Hylke Sogn
Nølev Sogn
Odder Sogn
Ovsted Sogn
Randlev Sogn
Saksild Sogn
Skanderborg Slotssogn
Skanderup Sogn
Stilling Sogn
Torrild Sogn
Tåning Sogn
Vitved  Sogn
Ørting Sogn
 

Tidligere provstier i Århus Stift
Århus Domprovsti

Århus Domprovsti er et provsti i Århus Stift og består af det tidligere Århus Dom-Samsø-Tunø Provsti, på nær Tunø Sogn. Provstiet ligger i Aarhus- og Samsø Kommuner.

Århus Domprovsti består af 9 sogne med 17 kirker, fordelt på 9 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilder 
Provstiportalen

Provstier i Århus Stift
Århus Nordre Provsti

Århus Nordre Provsti er et provsti i Århus Stift.  Provstiet ligger i Aarhus Kommune.
 
Århus Nordre Provsti består af 18 sogne med 19 kirker, fordelt på 13 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilder 
Provstiportalen

Provstier i Århus Stift
Århus Søndre Provsti

Århus Søndre Provsti er et provsti i Århus Stift. Provstiet ligger i Aarhus Kommune.
 
Århus Søndre Provsti består af 15 sogne med 15 kirker, fordelt på 13 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilder 
Provstiportalen

Provstier i Århus Stift
Århus Vestre Provsti

Århus Vestre Provsti er et provsti i Århus Stift.  Provstiet ligger i Aarhus Kommune.
 
Århus Vestre Provsti består af 16 sogne med 17 kirker, fordelt på 10 pastorater.

Pastorater

Sogne

Kilder 
Provstiportalen

Provstier i Århus Stift
Spændingsdeler

En spændingsdeler er et delkredsløb i elektroniske kredsløb, hvor man bruger to eller flere modstande til at dele en elektrisk spænding i lige så mange mindre spændinger, som uanset størrelsen på den delte spænding altid vil have det samme indbyrdes forhold.

I diagrammet til højre ses en spændingsdeler med to modstande, som deler en spænding  op i to mindre spændinger,  og .

Ud fra Ohms lov og reglen om at serieforbundne modstande samlet yder en modstand der er lig med summen af de forbundne modstande kan man påvise, at spændingerne over modstandene i en spændingsdeler er givet ved
 hhv. 
Det ses, at så længe modstandene har konstante værdier, vil spændingen over en af modstandene altid udgøre en konstant brøkdel af den samlede spænding over spændingsdeleren. Som en konsekvens af Kirchhoffs spændingslov skal summen af spændingerne over de to modstande være lig med den spænding der påtrykkes hele spændingsdeleren, altså 

Omvendt kan man "regne sig tilbage" til den oprindelige spænding således:

Anvendelser 
Både analoge drejespoleinstrumenter og digitale multimetre baserer deres spændingsmåling på en spændingsdeler.

Analogt voltmeter (drejespoleinstrument) eksempel 
Hvis et drejespoleinstrument har fuldt udslag for 100 uA og ved denne strøm har en spænding over sig på 0,2 V. Så kan en spændingsdeler benyttes ved ønske om måling af en stor (jævn)spænding på f.eks. 10 V.

Hvis R2 har rollen af drejespoleinstrumentet og R1 (ukendt) har rollen af seriemodstand i spændingsdeleren. Kan R1 beregnes:

Vi har:

 *Der er rejst kritik mod formlernes skrivemåde.
 *Se Diskussion

Digitalt voltmeter eksempel 
Hvis et digitalt voltmeter har fuldt udslag ved 0,2 V og har en indre modstand der er meget stor f.eks. 1 Gohm. Så kan en spændingsdeler benyttes ved ønske om måling af en stor (jævn)spænding på f.eks. 20 V. For eksemplet skyld tager vi ikke hensyn til voltmeterets indre modstand – vi antager at den er meget stor.

Vi designer spændingsdeleren til at have en samlet modstand (Rtotal) på 10 MOhm. R1 og R2 er begge ukendte:

Vi har:

Se også 
 Strømdeler

Elektroniske delkredsløb
Strømdeler

En strømdeler er et delkredsløb i elektroniske kredsløb, hvor man ved hjælp af to eller flere modstande kan dele en elektrisk strøm i lige så mange mindre strømme, som uanset størrelsen af den delte strøm altid vil stå i det samme indbyrdes forhold.

I diagrammet til højre ses en strømdeler med to modstande, som deler en strøm  op i to mindre strømme,  og .

Ud fra Ohms lov og reglen om at to parallelforbundne modstande har en samlet ledningsevne der er lig med summen af de forbundne modstandes ledningsevner kan man påvise, at strømmene i modstandene er givet ved
 hhv. 
Det ses, at så længe modstandene har konstante værdier, vil strømmen i hver af modstandene altid udgøre en konstant brøkdel af den samlede strøm i strømdeleren. Som en konsekvens af Kirchhoffs strømlov skal summen af strømmene i de to modstande være lig med den samlede strøm der sendes igennem hele strømdeleren, altså 

Omvendt kan man "regne sig tilbage" til den oprindelige strøm således:

Anvendelser
Både analoge drejespoleinstrumenter og digitale multimetre baserer deres strømmåling på en strømdeler.

Eksempler

Analogt amperemeter (drejespoleinstrument)
Hvis et drejespoleinstrument har fuldt udslag for 100 uA og ved denne strøm har en spænding over sig på 0,2 V, så kan en strømdeler benyttes ved ønske om måling af en stor (jævn)strøm på f.eks. 10 A.

Hvis R1 har rollen af drejespoleinstrumentet og R2 (ukendt) har rollen af "shunt"-modstand i spændingsdeleren, kan R2 beregnes:

Vi har:

⇔

Digitalt amperemeter
Hvis et digitalt voltmeter har fuldt udslag ved 0,2 V og har en indre modstand på ca. 10 MOhm, så kan en strømdeler benyttes ved ønske om måling af en stor (jævn)strøm på f.eks. 10 A. Voltmeteret får nu den rolle at være amperemeter.

Da 10 MOhm er langt større end drejespoleinstrumentets 2 kOhm, kan vi tillade os at genbruge beregningen og anvende:

Men selvom det er lille strøm, som løber gennem det digitale voltmeter, er der stadig tale om en strømdeler.

Se også
Spændingsdeler

Elektroniske delkredsløb
Søren Kanne

Søren Kanne (ca. 1801 – 10. november 1860) var en dansk husmand, bosat ved Grenaa, der i 1835 opnåede berømmelse ved at redde en forlist skipper.

15. februar 1835 gik skibet Benthe Marie af Helsingør på grund cirka 50 meter ud for Grenaa Sønderstrand. Det ene af de tre besætningsmedlemmer druknede, og et andet svømmede dagen efter i land, hvilket efterlod skipperen Ole Jensen Jyde klamrende sig til vraget. Søren Kanne, der boede i "Strandhuset" på Hessel Hede syd for Grenå, red to heste ud til skibet og fik skipperen op på den ene hest og fik derefter skipperen reddet i land.

Begivenheden fik omtale i flere aviser, efter at Ugeblad for den danske Bonde 24. marts skrev om den. I Århus samlede man efter en artikel i Aarhuus Stiftstidende ind til et sølvbæger til Søren Kanne, og Frederik 6. tildelte ham en medalje, "Medaillen for Druknedes Redning" og 40 rigsdaler. Steen Steensen Blicher skrev også et digt, En ny Vise om en Sømand og en Landmand, om Søren Kannes bedrift.

Resten af Kannes liv var temmelig begivenhedsløst, og ironisk nok døde han ved drukning, da han faldt i Grenaaen. 

Købstaden Grenaa har imidlertid i det 20. århundrede brugt Kanne til at markedsføre byen. 9. maj 1926 blev der rejst en mindesten ved Grenaa Strand, og 30. juli 1949 blev der opstillet en statue af Søren Kanne. Kunstneren bag var professor Johannes Bjerg (1886–1955), og statuen blev placeret på byens torv foran kirken. De sidste tre strofer af Blichers digt er gengivet på sokkelen.

Statuen danner også rammen om en årlig tradition, når årets studenter fra Grenaa Gymnasium, Teknisk Gymnasium Grenaa og Grenaa Handelsskole efter translokationen begiver sig til torvet og danser rundt om statuen. De fleste år bliver Kanne også behørigt iført en af studenternes studenterhuer

Teksten på statuens sokkel 
Søren Kanne

Saa skulle dog alle I danske Mænd 
Af Hjertet elske hinanden! 
I Faren og Døden sig give hen
Den ene med Lyst for den Anden! 

Saa skulle I fast staae hverandre bi —
I pløje nu Jord eller Bølge — 
Men mindst dog paa Kampens den blodige Sti
Skal Een bag en Anden sig dølge! 
    
Og Fynbo, og Jyde, og Sjællandsfar — 
Til eet Huus vi Alle jo høre.
Gud Fader os Alle i Troskab bevar! 
Og Alle til Enighed føre!

Eksterne henvisninger 
 
 GRENAA og DEN VIDE VERDEN  – hæfte om Grenaa bys historie
 Søren Kanne  – beskrivelse af statuen på Grenaa Torv.
 

Danskere i 1800-tallet
Landmænd fra Danmark
Ludwig Feuerbach

Ludwig Andreas von Feuerbach (født 28. juli 1804, Landshut, død 13. september 1872 i Nürnberg) var en tysk venstrehegeliansk filosof og religionskritiker. Han er særlig kendt for sin teori om at mennesket har skabt gud i sit eget billede, og for sin naturalistiske antropologi. Han var søn af Paul Johann Anselm von Feuerbach.

Han skrev blandt andet Das Wesen des Christentums (1844, Kristendommens væsen). Her forklarer han Gud som en projektion af menneskets egne ønsker og behov. De egenskaber, som mennesket savner og efterstræber i sit liv: almagt, alvidenhed og algodhed, adskiller det fra sig selv og tilkender det en selvstændig eksistens under begrebet Gud. På sit materialistiske grundlag kommer Feuerbach således frem til, at det ikke er mennesket, der er skabt i Guds billede, men omvendt Gud, der er skabt i menneskets billede. Adskillelsens princip er et begreb som Karl Marx sidenhen skulle tage op og omdøbe til religiøs fremmedgørelse.

Se også 
 Materialisme

Eksterne henvisninger 

 
 Ludwig Feuerbach på Biographybase.com 

Filosoffer fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet