kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ib Henrik Cavling

Ib Henrik Cavling (født 1. april 1918 i København, død 2. november 1978 i Italien) var en dansk forfatter, der skrev omkring 60 romaner og talrige noveller, der regnes til triviallitteraturen og typisk blev modtaget negativt af anmelderne, men var meget læste. Hans romaner solgte i over to millioner eksemplarer - typisk efter først at have været bragt som føljeton i ugebladet Hjemmet.

Livsløb 
  
Ib Henrik Cavling var søn af journalisten og forfatteren Viggo Louis Cavling og barnebarn til Henrik Cavling, som han var opkaldt efter. Han blev selv journalistelev, først i Norge og derefter på Aarhus Amtstidende. Han studerede nogle år på forskellige universiteter i Europa og levede af oversættelser og småskriverier. I 1952 udsendte han sin første bog, kærlighedsromanen "Arvingen", der to år senere blev filmatiseret under samme navn med bl.a. Poul Reichhardt, Astrid Villaume, Gunnar Lauring og Ib Schønberg i de bærende roller. Derefter fortsatte hans meget produktive forfatterkarriere resten af hans liv.
I 1947 giftede han sig med Alice Knudsen, som han atter blev skilt fra i 1953. Samme år giftede han sig i Søllerød Kirke med Elvira Hartz Johansen. I 1960 flyttede han til det sydlige Frankrig. Da han i 1969 brød med Hjemmet, fortsatte han som uafhængig forfatter. I 1978 blev han optaget i Kraks Blå Bog.

Han er begravet på Sorgenfri Kirkegård.

Forfatterskab 

Cavling masseproducerede sine romaner, der var meget lig ugebladsføljetoner. Bøgerne udtrykte drømme om rigdom og lykke og handlede først og fremmest om kærligheden. Samtidig udtrykte de en benhård liberalisme, der bl.a. kom markant til udtryk i romanen "Kulturministeren" fra 1973, hvor forfatteren hudflettede den daværende socialdemokratiske kulturpolitik, som efter hans mening ville føre landet ud i ruin. Hans folkelige stil faldt ikke i litteraturkritikernes smag, og han var ikke at finde på bibliotekernes hylder. Men hans bøger solgte godt, og udover debutromanen Arvingen blev også Landsbylægen, April og Slottet filmatiseret. Han udgav i alt ca. 60 bøger og skrev derudover noveller i Ugebladet Hjemmet.

Bibliografi 

Et udsnit af hans bøger:

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Ib Henrik Cavling på litteraturpriser.dk

Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Roholte

Roholte ligger på Sydsjælland og er sognelandsbyen i Roholte Sogn (Fakse Herred) syd for Faxe. Den ligger i Faxe Kommune.

Landsbyen nævnes i 1231 (Roholt) og udskiftedes i 1801.

I byen ligger Roholte Kirke og en tidligere skole, begge opført i kalksten. I byen ligger bl.a. gårdene Nordvang, Ejelykke og Højgård.

Forfatteren og nobelpristageren Karl Gjellerup fødtes i Roholte i 1857.

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Lokaliteter i Faxe Kommune
Svendborg Station

Svendborg Station er den primære jernbanestation i Svendborg på Sydfyn. Stationen åbnede samtidigt med jernbanestrækningen mellem Odense og Svendborg (i dag kaldt Svendborgbanen) den 12. juli 1876. Hovedbygningen er tegnet af N.P.C. Holsøe og blev indviet 10. juli 1878.

Togforbindelser 
Stationen betjenes på hverdage, uden for myldretiden med:

 2 tog pr. time mod Odense

Øvrige jernbaner 
Svendborg-Nyborg Banen, der åbnede den 1. juni 1897 og lukkede den 30. maj 1964, havde sin egen station lige over for Svendborg Station, kaldt Svendborg N. Svendborg-Faaborg Banen, der var i drift fra 25. november 1916 til 22. maj 1954 havde fuld optagelse på Svendborg Station. I 1916, da stationen blev et knudepunkt for jernbanen fik hovedbygningen en tilbygning mod nord, tegnet af Heinrich Wenck. Tilbygning er i dag revet ned i forbindelse med at Svendborg Kommune i 2012/13 opførte en ny trafikterminal på sporarealet umiddelbart nord for stationsbygningen. Bortset fra ventesalen, anvendes hovedbygningen ikke længere til stationsformål.

Svendborg Havnebane 
Svendborg Havnebane, der allerede ses på bykortet over Svendborg omkring 1900, førte til flere havne- og industrispor ved Nordre Kaj. Herfra gik et spor mod syd på Jessens Mole til en kaj over for Frederiksø. Senere blev et sidespor ført over til øen på en bro, og havnebanen blev ført videre på Havnepladsen til færgelejet, hvor Ærøfærgen 1934-94 overførte godsvogne til og fra Ærøskøbing.

Havnebanen er nedlagt. Der ses stadig skinner i asfalten på Nordre Kaj og Havnepladsen. På Jessens Mole er der asfalteret mellem skinnerne, så havnebanen kan bruges som cykel- og gangsti.

Galleri

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Svendborg Station på dsb.dk
 havnebaner.dk: Svendborg

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Svendborg Havnebane

Stationer på Svendborgbanen
Station
Etableret i 1876
Station
Sword Beach

Sword Beach var kodeordet for en af fem landgangsstrande i Operation Neptun, der var den indledende angrebsfase i Operation Overlord : D-dag den 6. juni 1944. Sword Beach var landgangsstrand for den britiske del af invasionen. Sword Beach var otte kilometer lang og strakte sig fra Ouistreham til Saint-Aubin-sur-Mer i Calvados. Landgangsstedet var den østligste af de fem strande, 15 km fra byen Caen. Stranden var inddelt i fire zoner: Oboe, Peter, Queen og Roger.

Målet for landgangen var hurtigt at komme forbi de tyske forhindringer og maskingeværreder, rykke ind i oplandet og erobre nøglebyen Caen. Klokken 0725 landede de første soldater i Peter og Queen. De stødte kun på ringe modstand, og efter blot 45 minutter var kampene rykket længere ind i landet og strandene sikret. Faldskærmstropper havde i tiden op til landgangen elimineret batterier inde i landet og indtaget positioner ved vigtige trafikknudepunkter og broer i området.

Et modangreb med omkring 100 tyske kampvogne fra Caen havde nogen succes, men gik dog i stå efter at have mistet 54 kampvogne.

Da dagen sluttede, havde briterne fået landet omkring 28.845 mand og kun mistet 630. Men hovedmålet Caen var ikke nået, og fremmarchen var gået i stå seks km fra byen.

Referencer 

Operation Overlord
Ringe Station

Ringe Station på Svendborgbanen ligger i Ringe på Midtfyn, omtrent midtvejs mellem Svendborg og Odense.

Tidligere knudepunkt 
Stationen var jernbaneknudepunkt, da Nyborg-Ringe-Faaborg Banen eksisterede. 1. april 1882 blev strækningen Ringe-Faaborg åbnet, og 1. september 1897 fulgte Ringe-Nyborg efter. Mens Ringe Station var knudepunkt, havde den seks hovedspor og tre perroner samt Fyns første perrontunnel (1897-1985). Den tredje perron blev fjernet i 1964-65 efter at banerne til Fåborg og Nyborg var blevet nedlagt 27. maj 1962.

Ulykke 
Svendborgbanens alvorligste ulykke skete den 7. april 1934, 500 meter syd for stationen i Ringe. Et forkert signal til toget mod Svendborg medførte, at det stødte sammen med det nordgående tog, der var forsinket og endnu ikke ankommet. Ved sammenstødet blev to ansatte dræbt og mange passagerer kvæstet.

Perronspor 
Ringe Station har en kapacitet på fem tog i timen (tre fra Odense og to fra Svendborg).
Stationen har fire spor; det fjerde blev tilføjet under sporarbejdet i sommeren 2009, hvor også den nedlagte tredje perron blev gendannet.
 På spor 1 holder tog fra Odense til Svendborg.
 På spor 2 holder tog fra Svendborg til Odense.
 Spor 3 ender blindt nordfra, og togene her kører derfor tilbage til Odense.
 Det nye spor 4 ender blindt sydfra.

Den 3. marts 2017 blev en ny tunnel under jernbanen indviet.

Noter

Litteratur 
 Viinholt-Nielsen, Lars: Svendborgbanen i 125 år. SFJ-Bøger 2001. .

Eksterne henvisninger 

 Ringe Station på dsb.dk

Stationer på Svendborgbanen
Station
VIVE

VIVE – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd er en dansk analyse- og forskningsorganisation.
VIVE blev oprettet under navnet Socialforskningsinstituttet i 1964 og skiftede i 2007 navn til 
SFI – Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI).
Navnet blev ændret til VIVE i 2017, da KORA blev fusioneret ind under organisationen.

Organisation 
VIVE daglige ledelse varetages af et hold af i alt tolv chefer med direktør Lotte Jensen i spidsen. Ledelsen refererer til en bestyrelse bestående af formanden, professor ved Aarhus Universitet, Nina Smith og 14 medlemmer.

Historie 
SFI blev oprettet i 1958 under navnet Socialforskningsinstituttet som et sektorforskningsinstitut under Socialministeriet.
SFI havde til opgave at bidrage med samfundsrelevant og anvendelsesorienteret forskning indenfor sociale forhold, herunder arbejdsmæssige, økonomiske og familiemæssige forhold samt andre nationale og internationale samfundsforhold og udviklingstræk af betydning for befolkningens levevilkår. I forbindelse med Universitetsreformen i 2007 skiftede institutionen navn fra Socialforskningsinstituttet.

SFI havde et årligt budget på ca. 100 mio. kr., hvoraf de ca. 70 mio. kr. anvendtes på forsknings-, evaluerings- og udredningsopgaver.
SFI var finansieret dels via Finansloven, dels af midler fra fonde m.v.
Cand.phil og Ph.d i Statskundskab Agi Csonka var direktør for SFI.
Csonka blev foreløbig administrerende direktør hos VIVE.
SFI havde lokaler på Herluf Trolles Gade i det centrale København.

Fusion med KORA i 2017 
I 2017 blev KORA, Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning fusioneret ind under SFI, og SFI blev videreført under navnet VIVE – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd.
KORA var opstået i 2005 under navnet Det Kommunale Evalueringsinstitut.
Det havde skiftet navn til Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut (KREVI) i 2006.

KORA var selv en videreførsel af Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut hvor organisationerne Anvendt Kommunalforskning (AKF) og Dansk Sundhedsinstitut (DSI) var fusioneret ind under i 2012.

Eksempler på udgivelser

Under navnet SFI - Det Nationale Forskningscenter for Velfærd

Dansk Sundhedsinstitut 
Tilgængelige fra VIVE's hjemmeside er også ældre udgivelser fra Dansk Sundhedsinstitut, f.eks.:

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Hjemmesiden for SFI – Det Nationale Forskningscenter for Velfærd 

Forskningsinstitutioner i Danmark
Indenrigs- og Socialministeriet
Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø

Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA), tidligere Arbejdsmiljøinstituttet, er en sektorforskningsinstitution under Beskæftigelsesministeriet. I forbindelse med universitetsreformen i 2007 blev navnet og opgaverne for centret ændret. 

Centrets opgave er at bidrage med forskningsbaseret viden, som skal sikre sunde og udviklende arbejdsforhold i overensstemmelse med samfundsudviklingen. Det sker konkret ved at overvåge, udrede og udforske arbejdsmiljøforhold, der har betydning for sikkerhed, sundhed og arbejdsevne, ligesom centret har til formål at sikre, at beskæftigelseslovgivningen i Danmark sker i overensstemmelse med den nyeste danske og internationale viden på området.

Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø indgår i netværk med Københavns Universitet, Aarhus Universitet og Danmarks Tekniske Universitet. De tre universiteter er alle repræsenteret i centrets bestyrelse, som også har medlemmer fra arbejdsmarkedets parter.

Speciallæge, ph.d., MPM Inger Schaumburg er direktør for Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, der årligt har et budget på 64 mio. kr. (2007).

Centret har til huse på Lersø Parkallé på Ydre Østerbro.

Eksterne henvisninger 
 Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø 
 Videncenter for Arbejdsmiljø 

Forskningsinstitutioner i Danmark
Arbejdsmiljø
Fisk (kortspil)

Fisk er et kortspil der handler om at få så mange stik som muligt. Et stik består af fire ens. (der er ikke jokere med i spillet).

Det kan spilles af 2-6 spillere, der hver får 7 kort, hvis 2-3 deltagere, og 5 kort hvis flere.

En spiller starter med at spørge om en af de andre har f.eks: nogle 2'ere og hvis den person der spørges har det, skal han/hun give alle sine 2'ere til spørgeren. Men hvis personen ikke har nogle 2'ere skal han/hun sige fisk og så tager spørgeren et kort fra søen, som består af de resterende kort der ligger spredt ud over bordet/gulvet. Så er det den næste spillers tur til at spørge en anden spiller, efter eget valg. Turen går med uret rundt, og den går videre uanset om der skal fiskes eller ej.

Hver gang man ved at få kort eller har fisket, opnår at have 4 ens i et sæt (f.eks. fire 2'ere eller fire konger), så lægger man disse 4 kort ned med billedsiden opad som et stik.

Sådan bliver det ved lige indtil alle 13 stik ligger på bordet. Bemærk at man ikke må spørge om kort uden at havde dem på hånden selv.

Vinderen er den med flest stik.

Hurtig version 

Alle spillere får 10 kort hver. Får du 4 af de samme kort f.eks: 4, 2'ere er det lig 1 STIK/POINT; tag dem så ud af din hånd og læg dem ved siden af dig. Når I har gjort det indtil den ene af jer ikke har flere kort tilbage i hånden. Så tæller i stik sammen. F.eks: fire 2'ere (= 1point) eller fire 5'ere (=1Point). Gør det ved dem alle sammen og se hvem der har fået flest point.

Kortspil
100LL

100LL er det mest almindelige flybrændstof til stempelmotorer, som typisk bruges til små fly. Kendes også som avgas (af amerikansk: aviation gasoline).

100 kendetegner oktantallet, og LL står for low lead, altså lavt blyindhold. 100LL erstattede avgas 100/130, som var langt mere blyholdigt, og slet ikke levede op til dagens miljøkrav. 100LL er dog langt fra blyfrit, og indeholder maksimalt 0,56 gram bly pr. liter. 

Til trods for, at der i dag findes langt mere miljøvenlige brændstoffer, går det langsomt med at omskifte det relativt giftige 100LL med nye typer. En af grundene er, at de store temperaturforskelle der forekommer i fly kan skabe luftbobler i brændstofslangen, hvis der bruges almindeligt bilbrændstof. Samtidig er der ikke den samme kvalitetskontrol med mange typer brændstof, som det er tilfældet med flybrændstof generelt.

I USA er en type kaldet 82UL blevet introduceret, men brug af dette kræver en certificering af motoren i flyet, og typen er stadig ikke særlig udbredt. I Europa er tendensen mere at gå over til diesel som brændstof, da det er billigere og allerede til rådighed i stor udstrækning som bilbrændstof.

Ved 15°C har avgas 100LL en massefylde på 0,72 kg/L.

Afgift 
100LL avgas har indtil 1. januar 2008 ikke været pålagt miljøafgift i Danmark, i modsætning til benzin og diesel til biler. Derfor kunne typen købes til ca. kr. 7,50 per liter. Siden tillægget af afgiften, den såkaldte energiafgift, er benzintypen imidlertid blevet væsentlig dyrere og er steget til ca. kr. 13,50 per liter. Dyreste pris er på Vesthimmerlands Flyveplads, hvor benzinen koster op imod kr. 24,48 per liter. 

Derfor ser man mange privatpiloter, såkaldte A-flyvere (pga. certifikatets navn) flytter over til at flyve ultralette fly. Dette skyldes at de "store" A-fly bruger relativt store mængder brændstof (en Cessna 172 bruger ca. 30 liter/time) og de er derfor blevet anseeligt dyrere at anvende. Ultralette fly kan derimod tit flyves på bilbenzin (iblandet olie pga. totaktsmotorer), og deres generelt mindre motorer bevirker at de er billigere at anvende.

Fossile brændstoffer og brændsler
Luftfart
Helstatspolitikken

Helstatspolitikken er betegnelsen for den politik, der blev forsøgt ført af kong Frederik 7. og hans ministre i tiden op til Treårskrigen 1848-1851. Politikken gik ud på, at helstaten, bestående af det danske kongerige inklusive hertugdømmerne Slesvig og Holsten, så vidt som muligt skulle opretholdes.

Ved overrækkelsen af magten i landet til de nationalliberale den 22. marts 1848, måtte helstatspolitikken vige for de nationalliberales Ejderpolitik. Det såkaldte Martsministerium i 1848 var en koalitionsregering mellem de nationalliberale og konservative elementer. 

Helstatsfolk stod bag helstatsforfatningen fra oktober 1855. 

Treårskrigen
FC Hämeenlinna

FC Hämeenlinna er en finsk fodboldklub hjemmehørende i Hämeenlinna, som blev grundlagt i 1991. Klubben spillede i 2007-sæsonen i den næstbedste finske række, kaldet Ykkönen, og spiller pt i , og afvikler deres hjemmebanekampe på Kaurialan kenttä i Hämeenlinna med plads til godt 4.000 tilskuere.

Klubbens historie 
 Moderklubberne PaKä Hämeenlinna og HPK Hämeenlinna (stiftet 1929) fusionerede i 1991 under navnet Kesko-Team Hämeenlinna. Det nuværende navn fik klubben i 1997.
 Spillede i den bedste finske række (Veikkausliiga) i sæsonerne 2002 (10. plads), 2003 (11. plads) og 2004 (14. plads).
 Finalist i den finske pokalturnering (Suomen Cup) i 2004-sæsonen mod MyPa, som vandt 2-1.

Tidligere spillere 
  Alexandrs Roslovs

Ekstern henvisning 
 FC Hämeenlinna's officielle hjemmeside  (på finsk)

Fodboldklubber i Finland
Etableret i 1991
Rødovre Byggelegeplads

Rødovre Byggelegeplads er en byggelegeplads i Rødovre. Legepladsen, der åbnede i 1964, skiller sig ud fra andre byggelegepladser ved at have intensivt dyrehold, heriblandt kaniner, geder, heste og diverse fuglearter.
Den er en af landets ældste med sine omkring 50 år.

Byggelegepladsen er, efter flere udvidelser, i dag en af de større i Danmark.

I daglig tale går byggelegepladsen under navnet "byggeren", ligesom den noget mere omtalte Firkantens Byggelegeplads.

Byggerens hjemmeside

Dansk kultur
Byggelegeplads
Sekundærrute 323

Sekundærrute 323 er en rutenummereret landevej på Midtfyn.

Ruten går fra primærrute 8 i Ørbæk over Ryslinge til Ringe, hvor den er forbundet med Svendborgmotorvejen, og derfra videre til mødet med sekundærrute 335 lidt nord for Espe. Herfra forløber den sammenfaldende med rute 335 til krydset med primærrute 43 ved Hillerslev og så videre vestpå til Brobyværk. Her skilles ruten igen fra rute 335 og krydser Odense Å, hvorpå den fortsætter til Haarby. I Haarby forløber den nogle hundrede meter sammenfaldende med sekundærrute 329, hvorefter den fortsætter over Ebberup mod Assens, hvor den slutter i rundkørslen ved Østre Ringvej / Søndre Ringvej.

Sekundærrute 323 har en længde på cirka 55 km.

Kilder 

323
Leinster

Leinster () er en provins i Republikken Irland. Den består af grevskaberne Carlow, Dublin, Kildare, Kilkenny, Laois, Longford, Louth, Meath, Offaly, Westmeath, Wexford og Wicklow.

Byer 
Den største by i Leinster er Dublin, Irlands hovedstad. Stordublin eller Greater Dublin Area (GDA) har en befolkning på 1.661.185 mennesker (pr. 2006). Nogle af de større byområder i GDA er Tallaght (64.282), Blanchardstown (60.000), Clondalkin (43.929) og Lucan (37.622). Byen Kilkenny (med omgivelser) har en befolkning på 23967 (pr. 2006).

Andre større byer i Leinster 
(tal fra 2006)
 Bray (26,985) 
 Swords (37,806)
 Dundalk (29,538)
 Drogheda (37,601)
 Navan (26,938)
 Naas (21,715)
 Celbridge (14,790)
 Mullingar (18,529)
 Athlone (16,888)
 Wexford (18,590)
 Portlaoise (14,275)
 Tullamore (13,085)
 Newbridge (27,043)

Provinsens flag viser en gylden harpe mod en mørk grøn baggrund. Harpen er et gammelt irsk symbol, som blandt andet er blevet brugt på mønter siden middelalderen.

Irlands geografi
Provinser
EFIS

EFIS står for Electronic Flight Instrument System og er en fælles betegnelse for et cockpit hvor informationer vises til piloten gennem elektroniske skærme, i stedet for de gamle analoge mekaniske instrumenter. EFIS omtales af og til som glascockpit.

Fordelen ved et EFIS-cockpit er, at informationer kan prioriteres langt bedre. Piloten kan i en vis grad selv bestemme, hvordan han vil se instrumenterne. Målere der ikke er vigtige lige nu (eller som viser at alt er normalt) kan gemmes væk, og kommer automatisk frem, hvis værdierne pludselig overskrider normalen. I et traditionelt cockpit skal piloten skanne hen over hvert enkelt instrument, og tjekke at alt er normalt, hvilket kan give større risiko for at overse en fejl.

For at imødekomme den naturlige frygt for, at hele systemet går ned, er alt dobbeltsikret og ofte tripplesikret, så hvis et system går ned, kobler et tilsvarende, men uafhængigt, system ind i stedet.

Luftfart
Flyveteknik
Avionics

ja:グラスコックピット#電子飛行計器システム
Slaget ved Dieppe

Slaget ved Dieppe (Diepperaidet eller Operation Jubilee) var et allieret angreb mod den tyskbesatte nordfranske by Dieppe ved Atlanterhavskysten under 2. verdenskrig. Oprindeligt hed angrebet Operation Rutter. Planlægningen begyndte den 25. april 1942 og træningen den 20. maj 1942. Den 10. juli 1942 omdøbtes planen til Operation Jubilee. Den 19. august 1942 angreb omkring 6.000 allierede den stærkt befæstede kyst. De var hovedsageligt canadiere under kommando af General J.H. Roberts og med støtte fra Royal Navy og Royal Air Force. Målet var at erobre en større havn, få erfaring med en landgang, tage fanger og få efterretninger om tyskernes forsvar af Atlanterhavskysten med henblik på en senere større landgangsoperation. Og at lokke det tyske luftvåben, Luftwaffe, ud i en større kamp, hvor den overlegne allierede luftstyrke  kunne decimere tyskernes flystyrker kraftigt.

Raidet blev af de fleste vurderet til at være en enorm taktisk og militær fiasko. Ingen af de overordnede mål blev nået, 3.623 af de i alt 6.086 landsatte soldater blev dræbt eller taget til fange, de allieredes luftvåben fik ikke lokket Luftwaffe i kamp, men mistede 119 fly og den britiske flåde mistede 555 mand. Katastrofen ved Dieppe var en vigtig forudsætning for de allierede invasionsplaner og indgik i overvejelserne omkring Operation Overlord, også kendt som D-Dag.

Dieppe
Dieppe
Lokaliteter i Frankrig i 2. verdenskrig
Dieppe

Dieppe er en fransk by beliggende ved Atlanterhavskysten 150 km nordvest for den franske hovedstad Paris. Byen havde i 1999 34.653 indbyggere. Byen er især kendt for at have været stedet for et mislykket allieret landgangsforsøg under 2. verdenskrig, også kendt som Slaget ved Dieppe.

Geografi 
Byen er kendt for sin trafik- og fiskerihavn og ligger ved atlanterhavskysten der hvor floden Arques har udløb i Den engelske kanal. På den modsatte side af Kanalen på den engelske side ligger Newhaven, East Sussex.

Historie 
Dieppe omtales første gang som en lille fiskerby i 1030. Byen var meget omstridt under Hundredårskrigen. Byen var hjemsted for den mest avancerede franske korttegningsskole i det 16. århundrede, og var landets vigtigste havn i 17. århundrede. Den 23. juli 1632 afsejlede 300 kolonister til Ny Frankrig fra Dieppe. Da Nantes-ediktet blev tilbagekaldt i 1685 mistede Dieppe 3.000 af sine huguenotter, som flygtede til udlandet.

Dieppe var et vigtigt mål i krigstid. Byen blev stort set ødelagt ved et engelsk-hollansk flådebombardement i 1694. Efter at den var blevet genopbygget i årene efter 1696 blev den en populær ferieby efter et besøg i 1824 af enkehertuginden af Berry (Karl 10. af Frankrigs svigerdatter). Hun tilskyndede til bygningen af det nyligt restaurerede kommunale teater, Petit-Theatre (1825), som især forbindes med Camille Saint-Saëns.

I løbet af det 19. århundrede blev Dieppe populær blandt engelske kunstnere som ferieby. Prominente forfattere såsom Arthur Symons satte pris på at holde sig orienteret om de seneste strømninger i Frankrig her, og tilbragte mange uger her i "sæsonen".

Slaget ved Dieppe i 2. Verdenskrig blev kendt som et blodigt slag, som var bekostligt for de Vestallierede. Den 19. august 1942 landede allierede soldater, fortrinsvis fra 2. canadiske infanteridivision ved Dieppe i håb om at besætte byen i kort tid for at indsamle informationer og inddrage Luftwaffe i åben kamp. De allierede mistede over 1.400 døde og 1.946 canadiske soldater blev taget til fange. Ingen af de overordnede mål blev opnået. Dieppe blev befriet den 1. september 1944 af soldater fra den 2. canadiske infanteridivision.

Dieppe, New Brunswick (tidligere Léger Corner) fik sit nuværende navn i 1946, til ære for de canadiske soldater, som døde i slaget ved Dieppe.

Berømte personer fra Dieppe 
 Louis de Broglie, som fik nobelprisen i medicin var født i Dieppe
 Emmanuel 'Manu' Petit, en fransk fodboldspiller er fra Dieppe
 St. Jean de LaLande en jesuit fra det 17. århundrede som blev martyr da han blev dræbt af irokesere i det der nu er delstaten New York
 St. Antoine Daniel martyr og helgen.
 Jean (Johan) Cossin(s), en af de første som viste Sinusoidal projektionen, han brugte den til et verdenskort i 1570.

Byer i Seine-Maritime