kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vetus Latina

Vetus Latina gammel latin er en fællesbenævnelse for den store gruppe latinske bibeloversættelser, der havde været i brug fra det 2. århundrede, til Hieronymus' standardiserede og autoriserede latinske oversættelse, Vulgata, kom i det 5. århundrede.

Med kristendommens udbredelse i Romerriget var det mere og mere almindeligt med latinske oversættelser i stedet for de græske. I Nordafrika, Spanien, England, Gallien og Germanien fandtes et utal af latinske bibeloversættelser, ofte af stærkt svingende karakter og kvalitet – og ofte oversættelser af lokale lærde.

Derfor var der også ofte uoverensstemmelse mellem oversættelserne.

De ældste af de latinske oversættelser findes ikke i Rom, som man ellers kunne forvente, men i de romerske provinser i det nordlige Afrika, hvor især Cyprianus, biskop i Karthago, var med til at udbrede latin. I Rom var sproget blandt de kristne græsk helt op til det 3. århundrede. Paulus skrev sine breve på græsk, lige som flertallet af de romerske biskopper talte græsk.

I Torino i Italien findes fragmenter af den bibel, Cyprianus benyttede. Den kaldes Codex Bobbiensis og indeholder brudstykker af Markusevangeliet og Mattæusevangeliet. I Paris findes fragmenter af Johannes' Åbenbaring og Apostlenes Gerninger fra samme Bibel. De kaldes Codex Floriacensis. Endelig findes Codex Palatinus i Trento, et skrift fra det 5. århundrede af nordafrikansk oprindelse.

Et andet interessant vetus latina skrift er Codex Colbertinus, der også bærer præg af den nordafrikanske indflydelse. Disse afrikanske bibler er spændende. Dels kan de fortælle os om den tidlige kristendoms udbredelse i Nordafrika, dels kan de give vigtige oplysninger om de græske skrifter, de er oversat efter.

De er omend indirekte de tidligste øjenvidner til de originale græske skrifter og dermed tættere på forfatterne end de bibler, der kom i kølvandet på Vulgata. Ofte kan de tidsbestemmes, idet vi har kendskab til de biskopper og kirkefædre, der benyttede dem.

Mange af de senere græske og latinske oversættelser mangler geografiske referencer og tilknytning til enkeltpersoner.

I det 4. århundrede og 5. århundrede ser man de første europæiske latinske oversættelser, Codex Vercellensis og Codex Veronensis fra henholdsvis Vercelli og Verona. To interessante bibler af både historisk og religiøs betydning.

Med Vulgata fik man i det 5. århundrede et fælles skrift, der omend modstræbende i begyndelsen hurtigt bredte sig i den kristne verden, og som med tiden blev benyttet til oversættelser til lokale sprog.

Eksterne link og kildehenvisninger 
 Benediktinerkloster Beuron – Veus Latina 
 Bible Research – The old latin version
 Vetus Latina – Resources for the Old Latin Bible

Bibeludgaver
Hellige skrifter
Bibelske udtryk
Latinsk litteratur
Hydraulisk despoti

Hydraulisk despoti er en betegnelse for en form for despoti, der bygger på kontrol over en enkelt nødvendig ressource. Begrebet blev første gang brugt af Karl August Wittfogel i værket Oriental Despotism fra 1957. Ressourcen var her vand (græsk hydor, hvoraf hydraulisk) som Wittfogel argumenterede for var et effektivt styreredskab i samfund som det gamle Egypten, Babylonien og Kina, hvor landbruget var afhængigt af overrisling.

Begrebet indgår også i Frank Herberts Dune-serie, hvor levevilkårene under sådant et despoti illustreres indgående.

Se også
Orientalsk despoti

Historie
Olfert (handling)

En Olfert (på engelsk: wedgie) er et slangudtryk for en handling, hvor en person griber fat om en andens underbukser bagfra og trækker dem op ad ryggen, så stoffet kiler sig ind mellem ballerne. Handlingen sker ofte som en practical joke eller som mobning.

Variationer 
 Atomic wedgie (Atom-olfert): En olfert, hvor underbukserne trækkes helt op over hovedet.

 Tyrkisk olfert (på engelsk: Melvin): En olfert, hvor ofrets underbukser trækkes så langt op ad maven som muligt (det modsatte af en normal olfert). Dette kan bevirke, at ofret falder og slår ryggen.
  
 Doorknob wedgie (Dørhåndtagsolfert): En olfert, hvor en person bliver hængt op i underbukserne på et dørhåndtag.

Referencer

Eksterne henvisninger
Amerikansk artikel om en olfert

Mobning
Humor
Apollo 13 (flertydig)

Apollo 13 har flere betydninger:

 Apollo 13 – den syvende bemandede mission i Apollo-programmet
 Apollo 13 (film) – en film om ovenstående mission
Wikimedia Commons

Wikimedia Commons (eller blot Commons) er en central database til frie mediefiler, især billeder, videoklip og musik. Det er et Wikimedia-projekt, som blev sat i gang den 7. september 2004 og som pr. oktober 2014 har over 23 mio. filer, der er blevet uploadet og bliver vedligeholdt af frivillige. Databasen og dens filer kan bruges af alle, men de har en særlig status i forhold til de andre Wikimedia-projekter – herunder Wikipedia – da Commons-billeder kan flettes direkte ind i bl.a. Wikipedia-artikler som om de lå lokalt.

Commons er et flersproget projekt, men på grund af tekniske og praktiske hensyn har engelsk den mest fremtrædende position. Andre sprog tilgodeses så vidt muligt gennem brugergrænsefladen, der findes på de fleste sprog, fler- eller mangesprogede filbeskrivelser og tekstskabeloner, der automatisk vises på brugerens foretrukne sprog.

Commons er til alle filer med oplysende indhold og det skal forstås i bred forstand. Der hersker ingen censur på Commons og når filer slettes er det næsten udelukkende pga. brud på ophavsret eller licenspolitikker.

Vilkår for upload og brug af Commons-filerne 
Det er fundamentalt for Commons at alle filer skal være frie, dvs. de skal kunne (gen)bruges, ændres og offentliggøres af enhver (også med det formål at tjene penge) blot nogle få, men vigtige krav, er opfyldte. Kravene for brug dikteres af national og international lovgivning om ophavsret og af de enkelte filers licenstekst. I de fleste tilfælde skal man blot angive ophavsmand og licens, men der kan også være krav – jævnfør licensteksten. Det er denne betydning ordet fri har. Ikke-frie filer, der således ikke accepteres på Commons, er filer der "kun er til Wikipedia" eller "kun må bruges ikkekommercielt".

Til de mest populære frie licenser hører Creative Commons (men ikke non-commercial-udgaverne) og GNU Free Documentation License (GFDL). En vigtig forskel på Creative Commons og GFDL er, at sidstnævnte kræver, at den fulde licenstekst vedlægges selv ved brug af et enkelt foto – hvilket kan være lidt upraktisk i en avis eller andet trykt medie.

For at mindske faren for, at der uploades ufrie filer, kræver Commons, at brugerne er registreret og indlogget, før de kan uploade filer. Uregistrerede brugere har imidlertid fuld adgang til samlingen og kan redigere artikler, hvor filerne er repræsenteret.

Brug af Commons-filerne direkte fra andre Wikimediaprojekter 
Hvis en artikel rummer et link til en fil, som ikke findes på det lokale serverområde, vil MediaWiki-softwaren søge i Commons. Det sker uden at brugeren mærker nogen forsinkelse, da det foregår samtidig med indlæsningen af andre dele af siden. Dermed er det ikke bare lettere at finde filerne, end hvis man skulle søge efter dem i forskellige projekter, men det er også muligt at slippe for at indlæse samme fil til flere projekter.

Eksterne henvisninger 

 Wikimedia Commons

Commons
Etableret i 2004
Wikier
Tysk-amerikanere

Tysk-amerikanere er statsborgere i USA af tysk oprindelse. Omkring 8 millioner tyske immigranter har slået sig ned i USA, størstedelen i perioden mellom 1840 og 1920. Tyske immigranter kom af en række grunde. Nogen søgte religiøs eller politisk frihed, andre bedre økonomiske muligheder end i Tyskland, og andre igen slet og ret for at udnytte muligheden til at starte på ny i Den Nye Verden.

Med over 47 millioner mennesker er tysk-amerikanerne den største etniske gruppe i USA.

Kendte tysk-amerikanere 

 Wernher von Braun, rumforsker
 Tom Cruise, skuespiller
 Robert De Niro, skuespiller
 Johnny Depp, skuespiller
 Leonardo DiCaprio, skuespiller
 Kirsten Dunst, skuespillerinde
 Albert Einstein, videnskabsmand
 Dwight D. Eisenhower, præsident
 Clark Gable, skuespiller
 Conrad Hilton, forretningsmand (også af norsk oprindelse)
 Paris Hilton, model og skuespiller
 Herbert Hoover, præsident
 Grace Kelly, skuespillerinde og senere fyrstinde af Monaco
 Henry Kissinger, udenrigsminister
 Albert Meyer, kardinal og ærkebiskop
 George von Lengerke Meyer, marineminister
 Joseph McCarthy, senator
 Pat Nixon, USAs førstedame
 Nick Nolte, filmskaber
 Charles Pfizer, grundlægger af lægemiddelselskabet Pfizer
 Sylvia Plath, forfatterinde
 Donald Rumsfeld, forsvarsminister
 Carl Schurz, indenrigsminister
 Norman Schwarzkopf, Jr., general
 Norman Schwarzkopf, Sr., general
 John Steinbeck, forfatter
 Heinrich Engelhard Steinweg (senere: Henry E. Steinway), pianobygger som grundlagde Steinway & Sons i New York
 Friedrich Wilhelm von Steuben, preussisk officer som var en af grundlæggerne af United States Army og bidrog til sejeren i den amerikanske uafhængighedskrig mod briterne
 Studebaker-familien byggede vognene som blev brugt under koloniseringen af kontinentet
 Shirley Temple, skuespillerinde
 Donald Trump, forretningsmand
 Jesse Ventura, guvernør
 Kurt Vonnegut, forfatter
 Christopher Walken, skuespiller
 Paul Warburg, bankier som foreslog etableringen af United States Federal Reserve
 Bruce Willis, skuespiller
 Robert Zoellick, nuværende viceudenrigsminister

Eksterne henvisninger
Kønsvorter

Kønsvorter eller Kondylomer (Condyloma acuminatum) er en seksuelt overført kønssygdom. De skyldes et virus, Humant Papilloma Virus (HPV), i familien Papillomaviridae. Vorterne ligner blomkål og kan optræde på glans penis, vulva og omkring anus.

Kondylomer er den medicinske betegnelse for kønsvorter.

Symptomer 

Kondylomer er små vortelignende knopper eller stilke. De sidder enkeltvis eller i grupper. Der kan gå uger, måneder eller år fra smitte, til der kommer synlige kondolymer på skamlæberne og ved skedeindgangen, sjældnere i skeden og på livmoderhalsen.
Mænd får oftest kondolymer på penis, specielt ved forhuden og ved urinrørsåbningen. Kondylomer kan også sidde rundt om og inden for endetarmsåbningen, både hos kvinder og mænd. Som regel mærker man ikke noget, hvis man har kondolymer.

Smitte 

Kondolymer ses hyppigt hos unge, og antallet af smittede er stigende.
Kondolymvirus, , Humant Papillom Virus, kan overføres ved seksuel kontakt.
I sjældne tilfælde kan der tænkes indirekte smitte, f.eks via et håndklæde.
Prævention med kondom beskytter mod smitte.

Undersøgelse 

Kondolymer kan være svære at få øje på for den utrænede.

Behandling 

Pensling med podofyllin 1-2 gange ugentlig gennem nogle uger. På nogen kan podofyllin virke ætsende og derfor skal det vaskes væk efter nogle timer. Kondylomer kan også behandles med frysning eller fjernes i lokalbedøvelse.
Kondylomer kan også fjernes ved en mindre operation, f.eks. med laser.

Følgerne af ubehandlet sygdom 

Kondolymer kan spille en rolle ved udvikling af livmoderhalskræft. Kvinder, som selv eller hvis partner har kondolymer bør få taget en celleprøve fra livmoderhalsen.

Eksterne henvisninger 

Sexologi
Virussygdomme
Kønssygdomme
Finnveden

Finnveden er vikingetidens og middelalderens navn for et af de oprindelige "små lande", nærmere bestemt den vestligste del af Småland i Sverige, omfattende de tre herreder Sunnerbo, Västbo og Östbo.

Forleddet er ordet finn(e), brugt enten om folkeslaget eller på "strejfende jægere og fiskere". Efterleddet er sandsynligvis ed(e) "vej", her Lagastigen, men det kan også være "hed" (dansk hede) i betydningen skovområde. Den ældste kendte teksthenvisning til Finnveden er fra den gotiske historiker Jordanes, som i sin tekst De origine actibusque Getarum  (Om goternes oprindelse og bedrifter) fra år 551 beretter om finnaithe, en af stammerne i Skandinavien.

Borge i Finnveden 
Piksborg

Eksterne kilder/henvisninger
Finnvedens historia 

Smålands geografi
Branda Castiglione

Hans eminence  Branda Castiglione (født 4. februar 1350, død 4. februar 1443) var en af den romerskkatolske kirkes kardinaler. Han var biskop af Piacenza.

Han blev udnævnt til kardinal ("pseudokardinal") den 6. juli 1411 af modpaven Johannes XXIII.

Kardinaler fra Italien
Italienere i 1300-tallet
Italienere i 1400-tallet
Cloudsat

Cloudsat er en amerikansk satellit udviklet af NASA i samarbejde med JPL og det  Canadiske rumfartscenter. Den indgår i NASA's Earth system science pathfinder missioner og har været undervejs siden 1998. CloudSat er den første satellit der globalt vil overvåge skydannelse og egenskaber, som vil give et bedre billede af det globale vejr- og klimasystem. CloudSat vil kunne give forskere information om skyer, som ingen andre satellitter kan måle efter. Missionen vil forsætte i 22 måneder for at give et data fra et helt år, men CloudSat er i stand til at forsætte med sin mission i 3 år.

Opsendelsen

Forløb 
I  modsætning til rumfartøjer, der skal rejse til andre planeter, kan jordbundne satellitter opsendes når de er klar, dog skal de opsendes på meget præcise tidspunkter for at komme i det rigtige kredsløb. 
Opsendelsesvinduet for Cloudsat og Calopso strækker sig fra den 21. april med et reserve vindue den 22. april og 23. april. 
Selve opsendelsen består af flere mindre dele, som tilsammen får fartøjet i kredsløb. 

T = 0: Den primære motor og de fire hjælpemotorer affyres.
T + 60 sekunder: Hjælpemotorerne brænder ud.
T + 83 sekunder: Hjælpemotorerne kobles fra raketten.
T + 4 minutter og 24 sekunder: Den primære motor afbrydes.
T + 4 minutter og 40 sekunder: Den sekundære motor affyres og selve raketten kobles fra.
T + 4 minutter og 44 sekunder: Spidsen af raketten kobles fra. Det er nu kun den anden fase der er tilbage.
T + 11 minutter og 16 sekunder: Den sekundære motor afbrydes midlertidigt.
T + 60 minutter: Den sekundære motor affyres igen i 12 sekunder inden den afbrydes igen.
T + 62 minutter: Claopso frakobles.
T + 97 minutter: Cloudsat frakobles.

Vejrudsigt 

N/A: Not available (Ikke tilgængelig)
Kilde: Vandenburg Vejr Eskadrille.

Se også 
Opsendelsen den 28. april (Realplayer format) 

Jordobservations-satellitter
Satellitter
Lagastigen

Lagastigen er navnet på den ældgamle vej som fulgte åen Lagans løb gennem Halland og Småland. I dag er vejen fra Markaryd og nordpå erstattet af motorvejen på Europavej E4.

Ekstern henvisning 
 Om Lagastigen 

Veje i Sverige
Lagan

Lagan, på dansk Laun å, er den sydligste af Hallands store åer. Åen udspringer i Småland syd for Jönköping og løber ud i Kattegat vest for Laholm.

Lagan følger E4 på en lang strækning gennem Småland.

Der ligger en del vandkraftværker ved Lagan, hvor de 5 mest kendte er Karsefors, Majenfors, Bassalt og Knäred övere og nedre. Karsefors er det største af vandkraftværkerne. Det er bygget i 1930 og har 2 Francis turbiner, som yder 31 MW og har en årsproduktion på ca. 129 GWh/år og har en faldhøjde på 25.6 m.

Noter 

Vandløb i Halland
Vandløb i Småland
Laholm

Laholm er hovedby i Laholms kommun og den ældste, mindste og sydligste by i Halland i Sverige. Laholm ligger ved Lagan. Byens danske navn var Lagholm eller Lauholm.

I 1278 blev 6000-marks krigen afsluttet med en fredsaftale i Laholm.

Eksterne henvisninger

Referencer
Sortlegeme

Et sortlegeme er et idealiseret objekt (legeme) med en perfekt termisk udstråling. Da udstråling og absorption af termisk stråling er symmetriske processer, må en perfekt lyskilde også nødvendigvis absorbere lys perfekt. Derfor vil et sådant legeme ved stuetemperatur fremstå som fuldstændigt sort – deraf navnet sortlegeme. Den termiske udstråling fra et sortlegeme afhænger udelukkende af legemets temperatur. Ved tilstrækkeligt høje temperaturer vil et sortlegeme udsende synlig termisk stråling svarende til den synlige del af det elektromagnetiske spektrum, det vil sige det vi kender som synligt lys.

Sortlegemer i praksis 
Alle legemer, hvis temperatur er højere end det absolutte nulpunkt (-273,15 °C eller 0 K), udsender termisk stråling, men intet legeme er i praksis en perfekt lyskilde; alle materialer udstråler og absorberer lys bedre ved nogle bølgelængder end ved andre. Disse uregelmæssigheder gør det svært at studere interaktion mellem lys, varme og stof ved brug af almindelige legemer. Derfor kan man gøre eksperimentelt brug af sortlegemer.

Et tilnærmet sortlegeme kan fremstilles i materialer som absorberer lys. Det mørkeste stof man kender er fremstillet af nanostrukturer af kulstof og det absorberer over 99,9 % af det indfaldende lys. Til sammenligning absorberer almindelig sort maling kun 90-95 %.

I stedet for at bruge "mørke materialer" kan man konstruere en lysfælde. Man bygger en kasse af et varmeledende materiale, f.eks. metal. Denne kasse skal være hermetisk lukket, således at lys ikke kan slippe ind udefra og man sørger samtidig for at overfladen på indersiden er så absorberende som mulig. Man borer så et lille hul i kassen. Det lys, der kommer ud af dette hul vil have egenskaber, der næsten fuldstændigt modsvarer lyset fra et ideelt sortlegeme med en temperatur svarende til luften inde i kassen. 

I begyndelsen af det 20. århundrede studerede bl.a. videnskabsmændene Lord Rayleigh og Max Planck sortlegemestråling ved hjælp af en sådan kasse. Efter dette arbejde var Planck i stand til at give en beskrivelse af intensiteten af det lys et sortlegeme udstrålede, som funktion af dets bølgelængde. Derudover var han i stand til at beskrive hvordan dets spektrum ændrede sig ved ændringer i temperaturen. Plancks arbejde med sortlegemestråling er et af de områder af fysikken, der dannede grundlag for kvantemekanikken, men dette falder uheldigvis udenfor denne artikels område.

Kilde/referencer 
 Mutlaq, Jasem:  "Strålingen fra et sortlegeme" (oversat af Gunner Poulsen med flere) KStars-håndbogen, 2002-10-08.

Se også 
Elektromagnetisk spektrum
H-R-diagrammet
Sort
Farvegengivelsesindeks

Elektromagnetisk stråling
Skandinaviska Enskilda Banken

Skandinaviska Enskilda Banken (SEB) er en svensk bank, oprettet i 1856. Banken omsætter for 37,69 mia. SEK (2011) og beskæftiger 17.633 ansatte (2011). Hovedsædet er beliggende i Stockholm, og banken har aktiviteter i 20 lande med Norden, Baltikum og Tyskland som hovedmarkeder. 

SEB har været på det danske marked siden 1994 og har her omkring 400.000 kunder. På verdensplan serviceres over 4 millioner privat- og erhvervskunder. Siden 2010 har bankens danske domicil været beliggende tæt ved havnefronten i Bernstoffsgade 50 i København.

SEB Pension 
I Danmark opkøbte Skandinaviska Enskilda Banken i 2004 Codans pensionsforsikringsselskab, der delvist var baseret på Codans opkøb i 1993 af Hafnia Forsikrings pensionsselskab. 

Skandinaviska Enskilda drev det danske pensionsforsikringsselskab under navnet SEB Pensionsforsikring A/S. Selskabet blev et af Danmarks største kommercielle pensionsselskaber med mere end 100 mia. kr. i pensionshensættelser. SEB Pensionsforsikring blev imidlertid i december 2017 overtaget af det af Danske Bank ejede pensionsselskab Danica Pension.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside

Etableret i 1856
Banker fra Sverige
Virksomheder i Stockholm
Investor AB
Randers Bibliotek

Randers Bibliotek er Randers Kommunes folkebibliotek, og består af et hovedbibliotek i Kulturhuset i Randers, tre lokalbiblioteker og en bogbus. Fra 1. januar 2007 er navnet ændret fra Randersegnens Biblioteker til Randers Bibliotek. Randersegnens Biblioteker var et biblioteksforbund mellem Nørhald, Purhus, Randers, Rougsø og Sønderhald Kommuner i perioden fra 1970 til udgangen af 2006, men forbundet blev nedlagt i forbindelse med kommunalreformens sammenlægning af de fem kommuner.

Historie 
I 1862 oprettedes et folkebibliotek i Randers med adgang for alle. Biblioteket, der var foreningsdrevet, havde som formålsparagraf: ”at skaffe Byens uformuende Indvaanere fri Adgang til Læsning af opbyggelige, belærende eller underholdende Bøger.” Der var blot 488 bind på biblioteket i 1862. I 1915 var der knap 5000 bind og 455 lånere. I 1925 var antallet af lånere og antallet af bøger fordoblet, mens udlånstallet var tredoblet i forhold til 1915. 
Fra 1862 til 1897 lå biblioteket i et lokale på rådhuset. I 1897 flyttede biblioteket til et lokale i det restaurerede Helligåndshus. 

Folkebiblioteket blev centralbibliotek fra april 1927. I november 1927, på foreningens 65 års fødselsdag, blev biblioteket overtaget af Randers købstadkommune. Dette skete samtidig med indvielsen af nye lokaler i den gamle latinskoles tagetage i Vestergade.
En bogbil, datidens bogbus, blev taget i brug i 1938. Bogsamlingen var på over 36.000 bind i 1944, og der var 6.000 lånere.
Til sammenligning var der i 2005 i hovedbibliotek, lokalbiblioteker og bogbusser en ugentlig åbningstid på 297 timer, 423.600 materialer (bøger, cd, dvd m.m.), et samlet udlån på 1.245.243, et besøgstal på 706.442, 88,7 personaleenheder og 73.000 tilmeldte lånere.

Randers Bibliotek stod i perioden 2001-2007 bag Dansk RessourceCenter for e-bøger (DRC), som var Danmarks videnscenter på e-bogsområdet. DRC var en portal om e-bøger.

Se også 
 Kulturhuset

Eksterne henvisninger 
 Randers Bibliotek

Folkebiblioteker i Danmark
Bibliotek
Bibliotek
Idealstat

Idealstaten er forestillingen om den perfekte statsindretning – komplet med perfekt lovgivning under den perfekte styreform. Man kan enten tænke denne som noget man kan komme tæt på, men aldrig nå, eller noget der har eksisteret i en fortidig evt. mytisk guldalder. Mere sjældent kan man også hævde at idealstaten rent faktisk eksisterer i øjeblikket et sted i verden. Som begreb har 'idealstaten' haft en stor virkningshistorie indenfor især politisk filosofi. 

Platon giver tilsyneladende sit bud på idealstaten i hans meget læste dialog Staten. I den fremstilles den ideelle stat ikke som demokratisk, men nærmere vidensaristokratisk (aristokrati = de bedstes styreform). Han mente at de såkaldte "oplyste" (altså dem der forstod at skelne forskellen mellem de sande idéer og de falske – filosofferne) skulle styre staten, hvorimod resten af befolkningen bare skulle passe deres erhverv. 

Vigtige personer, der ytrer sig om idealstaten:
Platon
Niccoló Machiavelli
Thomas Hobbes
John Locke

Politisk filosofi
Clignancourt

Clignancourt, der ligger i udkanten af Paris, er Europas største loppemarked. Det har åbent lørdag til mandag.

Paris
Fossa

Fossaen er Madagaskars største varmblodede rovdyr, skønt den kun er 60-76 cm lang (med halen 120-146 cm) og højest vejer 14 kilo. Den har en kort brun pels og minder om et stort katterovdyr, som f.eks. puma. Ligheden er udtryk for konvergent evolution og Fossaen klassificeres nu sammen med de øvrige rovdyr (carnivora) fra Madagaskar i en selvstændig familie, Madagaskarrovdyr (Eupleridae), der spaltede ud fra de øvrige kattelignende rovdyr for 18-24 mill. år siden.

Fossaen er dygtig til at klatre i træer og levede tidligere overvejende af lemurer, men efter at menneskene indførte husdyr på Madagaskar er disse blevet en vigtig del af føden for fossaen. Bestanden er under pres, dels på grund af jagt, men primært på grund af rydning af regnskov.

Desmerdyr
Madagaskars fauna
Carl Sagan

Dr. Carl Edward Sagan (født 9. november 1934 i Brooklyn, New York, død 20. december 1996 i Seattle, Washington) var en amerikansk astronom og astrobiolog. Han havde meget stor succes med at gøre videnskabelige emner letforståelige for lægfolk. Inden for området exobiologi var han pionér, og han støttede søgen efter intelligent liv i verdensrummet (SETI).

Han er verdensberømt for sine populærvidenskabelige bøger, og som medforfatter af tv-serien Cosmos. Cosmos var det mest sete program på den amerikanske public service tv-station PBS , og en tilhørende bog blev udgivet. Han skrev også science fiction-romanen Contact, som filmen af samme navn fra 1997 med Jodie Foster i hovedrollen var baseret på. I sine værker var han ofte fortaler for den videnskabelige metode.

Han var gift med kunstner og forfatter Linda Salzman Sagan fra d. 6. April 1968, indtil de blev skilt i 1981. Deres ægteskab resulterede i en søn, Nick Sagan. Derefter giftede han sig med sin 3. og sidste hustru Ann Druyan. 
Han døde i en alder af 62 år af lungebetændelse, efter en lang og hård kamp mod myelodysplastisk syndrom. Han efterlod 5 børn.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 The Carl Sagen Portal

Personer fra New York City
Astronomer fra USA
Faglitterære forfattere fra USA
Science fiction-forfattere fra USA
Rumforskere
Tv-forfattere fra USA
Amerikanere i 1900-tallet