kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Maveplasker

Maveplasker bruges om det ofte smertefulde klask, som kan optræde ved ubehændigt udspring fra en badebro eller en vippe, hvis man rammer vandoverfladen i omtrent vandret stilling. Ved udspring fra større højde kan dette uheld medføre skader og endda døden. 

I 2004 slog amerikanske stuntman Danny Higginbottom en verdensrekord i udspring med landing i lavt vand, ved at springe ud fra 8,95 meters højde og lande i 30 centimeter vand med en maveplasker, så kontaktfladen med vandet blev størst mulig.

referencer

Eksterne henvisninger 
Maveplasker i ODS

Svømmeteknik
Udspring
Christine de Pizan

Christine de Pizan (født 1363, død 1430) var en italiensk forfatter.

Christine de Pizan blev født i Italien, men voksede op i Frankrig. Christine de Pizan var atypisk for sin tid, idet hun var litterært veludannet gennem sin opvækst ved Karl 5. af Frankrigs hof, hvor hendes far, Thomas de Pizan (død 1387/88), og senere hendes mand, Etienne de Castel (død 1390), var tilknyttet. Christine de Pizan begyndte sin litterære karriere som 25-årig; det var et spørgsmål om at skabe sig en levevej – en mulighed for at forsørge sine tre børn, en niece og sin mor, idet det trods adskillige retssager, ikke var lykkedes hende at få udbetalt sin afdøde mands løn og arv. Christine de Pizan tilbragte sine sidste leveår i Poissy-klostret, hvor hun skrev sit sidste skrift – et hyldestdigt til Jeanne d'Arc. Christine de Pizan skrev på fransk, men menes at have behersket italiensk såvel som latin.

Christine de Pizans skrifter

1399-1402 
 Cent Ballades,
 L’Epistre au dieu d'amours, 
 Le Debat de deux amants,
 Le Livre des trois jugements,
 Le Livre du dit de Poissy,
 L’Epistre d'Orthéa,
 Enseignements a son filz,
 Proverbes moraux.

1401-1402 
 Le Livre des espistres sur le Roman de la Rose,
 Le Dit de la rose.

1402-1403 
 Le Livre du chemin de longue estude,
 Dit de la pastoure,
 Une Oroison Nostre Dame,
 Les Quinze Joyes de Nostre Dame,
 Une Oroison de la vie et passion Notre Seigneur.

1403 
 Le Livre de la mutacion de fortune.

1404 
 Une Epistre a Eustache Morel,
 Le Livre des fais et bonnes meurs du sage roy Charles V.

1404-1405 
 Le Livre du duc des vrais amants,
 Le Livre de la cité des dames,
 Le Livre des trois vertus /Le Trésor de la cité des dames.

1405 
 L'Avision Christine,
 Le Livre de la prod'homie de l'homme / Le Livre de prudence,
 Le Livre du corps de policie,
 Epistre a Isabeau de Baviere, reine de France.

1402-1407 
 Autres Ballades.

1407-1410 
 Une Complainte amoureuse,
 Sept psaumes allegorisés,
 Cent ballades d'amant et de dame.

1412-1413 
 Le Livre de la paix,
 L’Avision du coq.

1414-1418 
 L’Epistre de la prison de vie humaine.

1420 
 Les Heures de la contemplation.

1429 
 La Ditié Jehanne d'Arc.

Referencer

Ekstern henvisning 

 Komplet bibliografi

Kvinder i middelalderen
Tjek fødsels- og dødsår
Personer fra Italien
Kvindelige forfattere i det 15. århundrede
Italienere i 1300-tallet
Italienere i 1400-tallet
Østerlars

Østerlars er en by på Bornholm med , beliggende 6 km syd for Gudhjem, 5 km nordvest for Østermarie, 13 km nord for Aakirkeby og 19 km nordøst for kommunesædet Rønne. Byen ligger i Bornholms Regionskommune, der hører til Region Hovedstaden.

Byen har sin egen officielle hjemmeside: Østerlars.dk

Østerlars hører til Østerlarsker Sogn. Østerlars Kirke ligger 1 km nord for byen og er den største af Bornholms 4 rundkirker. Navnet "Lars" er en forkortelse af Laurentius.
Neden for kirken ligger Bornholms Middelaldercenter, der hvert år afholder marked, demonstration af jagtfalke og skydning med kanoner.

Faciliteter 
Friskolen Østerlars har 142 elever, fordelt på 0.-9.klasse i ét spor, og 22 ansatte. Den startede i 1964 i byens gamle hotel, men bor nu i den tidligere stationsbygning på Nybrovej 42.

Mosaikskolen, der var den sidste rest af kommuneskolen Østerlars-Gudhjem Skole, lukkede i 2015, men bygningerne blev ikke solgt. En gruppe borgere stiftede i december 2015 en forening, der ville drive skolen som multihus.

Huset fungerer nu som en paraplyorganisation der stiller sine rammer til rådighed for hele øen. Multihuset-Østerlars.dk/

Østerlars har en Dagli'Brugs.

Historie 
I 1899 blev Østerlars beskrevet således: "Østerlars Kirke, nærved Landevejen, Præstegaarden og Kirkeskolen (østre Sk.); desuden Nordre og Vestre Skole, evang.-luthersk Missionshus (opf. 1897), et Andelsmejeri (Dybdal) og 5 Møller." Målebordsbladene viser desuden en fattiggård, det lave målebordsblad desuden et bageri og en telefoncentral.

Jernbanen 
Østerlars havde station på Aakirkeby-Gudhjem jernbanen (1916-1952). Stationen havde to omløbs-/læssespor: nord for hovedsporet et med kreaturfold og siderampe og vest for hovedbygningen et med privat pakhus og sidespor til mejeriet.

Den fredede stationsbygning er tegnet af Kay Fisker og Aage Rafn. Fra Gamlevældevej starter er sti, der – kun med en kort afbrydelse ved Vietsvej – følger banens tracé til Stavehøl vandfald på Spagerå.

Hverken Trap eller målebordsbladene beskrev Østerlars som en sammenhængende bebyggelse. Den kom først midt i 1900-tallet og da mest som landevejsbebyggelse, så Østerlars fik aldrig præg af stationsby.

Film 
Den private radiostation Bornholms Stemme, der lagde navn til Lotte Svendsens film af samme navn, lå tæt på Middelaldercenteret.

Den danske adventurefilm Tempelriddernes skat (2006) er optaget i Østerlars.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Multihuset Østerlars
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Byer på Bornholm
Provisionsløn

Provisionsløn er et lønsystem hvor den ansatte får løn efter hvor mange opgaver der løses – det kan f.eks. være en telefonsælger, der får et beløb for hver vare/abonnement, der sælges, men ikke noget for afslagene, eller det kan være en kundekonsulent, der får en aftalt procentdel af omsætningen fra de kunder han/hun er konsulent for.

Provisionsløn minder på visse punkter om akkordløn, men er stort set modsat af timeløn.

Indtægter
Timeløn

Timeløn er et fast beløb der betales efter hvor lang tid man er på arbejde, uanset hvilke opgaver man sættes til at udføre. I modsætning til akkordløn og provisionsløn får man det samme beløb uanset hvad resultatet af ens anstrengelser er. På et ureguleret, åbent marked er timelønnen den timepris, arbejdsgiveren betaler for brugsretten til arbejdskraft med bestemte kvalifikationer eller kompetencer.

Nogle mener at timeløn er en dårlig ting, da det får folk til at arbejde langsommere, mens andre mener at det tilsvarende giver folk bedre tid til service, detaljer, kundepleje og faglig stolthed.

Disse ting bør den fornuftige arbejdsgiver opveje mod hinanden inden han eller hun beslutter hvilket lønsystem der skal afregnes efter.

Erhvervsliv

en:Hourly wage
Rayleigh-spredning

Rayleigh-spredning, opkaldt efter Baron Rayleigh, er den form for spredning af lys som skabes af partikler der er mindre end lysets bølgelængde: Sådanne partikler spreder blåt og violet lys mere end rødt og gult, fordi blåt lys har kortere bølgelængde end rødt lys. Virkningen kan ses i gennemsigtige faste og flydende stoffer, men er mest udtalt i gasser.

Himlens farver 
Luftmolekylerne i Jordens atmosfære er mindre end bølgelængderne i det synlige lys der kommer fra Solen, så derfor spredes det blå lys mest i vores atmosfære, og giver dermed himmelen den velkendte blå farve. Det betyder samtidig, at det blå lys der er blevet spredt i atmosfæren, nu mangler blandt de solstråler der tager "den lige vej" til en observatør. Det ses tydeligt på det røde, orange og gule skær ved solopgang og solnedgang, hvor solstrålerne passerer mange flere lys-spredende luftmolekyler end midt på dagen.

Skyer består af kondenserede dråber af vand, og disse dråber er meget større end lysbølgernes længder: De spreder lys med alle bølgelængder lige meget, så skyerne synes at have samme hvide farve som det lys der falder på dem.

Rayleighs lov 
Der gælder en matematisk ligning, kaldet Rayleighs lov, for beregning af spredningskoefficienten :

  er antallet af lys-spredende partikler
  er partiklernes diameter ("størrelse")
  er brydningsindekset
  er lysets bølgelængde
Bølgelængden  står i fjerde potens, og det betyder at spredningskoefficienten afhænger stærkt af bølgelængden: En lille forskel i lysets bølgelængde gør en stor forskel på hvor meget lyset spredes.

Optiske fænomener og begreber
Premios Ondas

Premios Ondas eller Ondas Awards er en spansk prisfest for radio, tv, film og musik, som uddeler priser til såvel spanske som internationale produktioner. Prisfesten blev oprettet i 1954 og omfattede da kun radiopriser. I 1957 blev tv tilføjet, efterfulgt af film i 1991 og musik i 1992. Prisfesten afholdes hvert år i Barcelona.

I 2003 vandt DR’s Bertelsen på P1 en af de internationale radiopriser. I 2002 vandt udsendelsen Hundrede mænd om dagen en tilsvarende pris, og det samme gjorde udsendelsen Dødsejleren: Libanon i 1986. I 1998 vandt tv-serien Taxa en af de internationale tv-priser.

Kilder/eksterne henvisninger 

 Premiosondas.com
 Premios Ondas på IMDb.com

Kulturpriser
Spanien
Jedi Knight

Jedi Knight er en serie af computerspil, der historiemæssigt udspiller sig efter Return of the Jedi. De er forsættelsen på Dark Forces serien. I serien findes:

 Jedi Outcast
 Jedi Academy

I de to spil styrer man forskellige figurer, men hovedpersonen fra Outcast, Kyle Katarn, møder man også i Academy, blot som en computerstyret figur. Helten i A New Hope, The Empire Strikes Back og Return of the Jedi, Luke Skywalker, møder man også.

Star Wars

fr:Dark Forces
Jedi Knight: Jedi Outcast

Star Wars Jedi Knight II: Jedi Outcast er et computerspil i serien Star Wars Jedi Knight. Man styrer hovedpersonen Kyle Katarn.

Historie 

Kyle som næsten gik over på den mørke side, har lagt sit lyssværd fra sig og har sværget aldrig at bruge kraften i igen. Han abejder nu sammen med kvinden Jan som lejesoldater. Da Jan bliver dræbt af den Mørke Jedi Desann og hans lærlig svæger han hævn. Efter at have fået sit lysværd tilbage af Luke Skywalker optager han forfølgelsen af Desann. Han opdager dog at Jan er i live og at det hele er et større komplot i mod den Nye Jedi Orden som han må alle sine krafter på at afværge.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Computerspil fra 2002
First-person shooter
LucasArts-spil
Star Wars
GameCube-spil
Macintosh-spil
Windows-spil
Xbox-spil
Bárður Jákupsson

Bárður Jákupsson (født 23. december 1943) er en færøsk kunstmaler, grafiker og forfatter.

Bárður fødtes i 1943 i Tórshavn som søn af den kendte forfatter Heðin Brú (Hans Jacob Jacobsen) og Katrina Malena Dalsgaard. I 1967 giftede han sig med skuespillerinden Kristin Hervør Lützen fra Gjógv. Ægetparet bor i Hoyvík, og sammen har de sønnerne Róaldur (1974), Sveinur (1976) og Heðin (1980).

Efter sin uddannelse som lærer 1970-1972 studerede han ved maleriskolen på Kunstakademiet i København. Derefter blev han lærer på Føroya Fólkaháskúli, og fra 1978 direktør for Færøernes Kunstmuseum. Han regnes blandt de ivrigste kulturskabende på Færøerne. Hans billeder er koloristiske og ekspressionistiske, og i verden kender man ham for hans arbejde som frimærkekunstner ved Postverk Føroya.

Bárður er kendt for sine vertikale landskabsmalerier, som ofte har et gennemsigtigt, transparent præg, ligesom de også optræder som rene farvetåger. 

Bárður Jákupsson er repræsenteret på kunstmuseer samt i mange private og offentlige samlinger i en række lande. 

Som forfatter skriver han især om Færøernes billedkunst.

Værker 

 Mikines. E. Thomsen, 1990 (255 s., dansk og færøsk, fik M. A. Jacobsens kulturpris i 1991)
 William Heinesen som billedkunstner, i Tårnet midt i verden. 1994
 Thomas Arge. Listasavn Føroya, 1998
 Myndlist í Føroyum. Sprotin, 2000 – 
 Færøernes Billedkunst. Atlantia, 2000 –  (dansk udgave, standardværk om emnet. flere billeder i farve)
 Ingálvur av Reyni, vatnlitamyndir. Atlantia, 2001 –  (dansk og færøsk)

Litteraturpriser 
 1976 - Barnamentanarheiðursløn Tórshavnar býráðs (Tórshavns byråds børnekulturpris, den hed før Barnabókaheiðursløn Tórshavnar býráðs, dvs. Tórshavns byråds børnebogspris). Han fik prisen for at illustrere nogle af Steinbjørn B. Jacobsens børnebøger.
 1991 - Mentanarvirðisløn M. A. Jacobsens

Litteratur 
 Steinbjørn Berghamar Jacobsen: Bárður Jákupsson. Norðurlandahúsið, 1994

Eksterne henvisninger og kilder 
 www.bardur.fo
 www.kunsten.nu
 www.galleri-sam.dk
 www.mk61.dk
 www.myndlist.is dansk

Faglitterære forfattere fra Færøerne
Malere fra Færøerne
Grafikere fra Færøerne
Kunstkritikere fra Danmark
Personer fra Thorshavn
Personer i Kraks Blå Bog
Transcendente tal

Et transcendent tal er et tal (reelt eller komplekst) der ikke er rod i noget ikke-nul polynomium med rationale koefficienter. Det er altså det modsatte af et algebraisk tal. At transcendente tal overhovedet eksisterer er ikke selvindlysende; dette bevises først i 1844 af Joseph Liouville.

Eksempler på transcendente tal er  og .

"Næsten alle" tal er transcendente i den forstand, at der kun er tælleligt mange algebraiske tal, men overtælleligt mange transcendente. Det er imidlertid svært at opskrive transcendente tal, da mængden af algebraiske tal er lukket overfor næsten alle normalt brugte funktioner, dvs. de giver algebraiske tal hvis man bruger dem på algebraiske tal. Undtagelser inkluderer potensopløftning med irrational eksponent ( er transcendent) og de trigonometriske funktioner (sin(1) er transcendent, ligesom alle trigonometriske funktioner taget på et vilkårligt rationalt tal, der ikke er 0).

Kilder 

Tal
Brak

Brak betegner agerjord, som ikke bliver dyrket i omdrift, eller som ikke dyrkes som led i denne omdrift.

Tidligere anvendtes braklægning som en naturlig gødningsmetode for ikke at udpine landbrugsjorden. Typisk blev et markareal opdyrket i to til fire år, hvorefter man lod det ligge hen et år. De planter, der skød op i løbet af året, blev pløjet ned i det nye skifte og indgik som plantenæring for de næste afgrøder.

Senere fandt man forskellige metoder til at berige jorden med de nødvendige næringsstoffer, både med naturgødning og kunstgødning, hvilket stort set overflødiggjorde braklægning som driftsform i de dele af verden, der havde råd til gødning.

Efterhånden kunne man dyrke flere afgrøder, end den vestlige verden kunne aftage, og udviklingslandene havde ikke midler til at købe disse produkter, selvom de havde behov og marked for dem. En årrække med kritik af, at det daværende EF destruerede varer fra overskudslagrene, mens andre nationer havde hungersnød, førte som et af hovedargumenterne til, at man fokuserede mere på at nedbringe produktionen til et niveau, der svarede til efterspørgslen. Udtryk som "rovdrift på ressourcerne" var dog også med til at neddrosle dyrkningen. For at kompensere for landmændenes dalende indtjening indførtes braklægningsstøtte til landmænd, der i overensstemmelse med et givent regelsæt ville braklægge en del af deres marker.

Samtidigt kom det økologiske landbrug også mere frem i lyset, og også herfra øger man andelen af brakjord i landbruget, idet økologien ikke tillader brug af kunstgødning til dyrkningen, og man derfor må ty til de gamle metoder for ikke at golde jorden af.

Planteavlsbrug
Kulturlandskab
Skincode

Skincode er en uautoriseret betegnelse for særlige adgangskrav til diskoteker og natklubber baseret på race og hudfarve. Betegnelsen er afledt af udtrykket dresscode, der betegner særlige krav om pæn påklædning, men skincode er i modsætning til påklædningskrav diskriminerende da man ikke må forskelsbehandle ud fra blandt andet hudfarve. 

I Danmark er skincode et udbredt redskab til diskrimination af såkaldte andengenerationsindvandrere med muslimsk baggrund. 

Direktør for spillestedet Rust på Nørrebro i København, Lars Orlamundt, udtalte i et interview I DR2's Profilen 15. juni 2005, at Rust er et af de eneste steder i landet, der ikke har en skincode.

Racisme
Nevil Shute

Nevil Shute Norway (17. januar 1899, London – 12. januar 1960, Melbourne) var en britisk forfatter.

Han skrev en del romaner om tiden under og efter 2. verdenskrig, f.eks. Pastorale, Manden med pilefløjterne, Ventetid. Nogle af hans efterkrigstidsbøger var præget af hans tro på et kommende stærkt Commonwealth.

Bibliografi 
 Stephen Morris (1923) 
 Farlig kyst (1926) 
 Ukendt fly (1928) 
 Blind vej (1932) 
 Mr. Warren kommer til byen (1938) 
 Til vi ses igen (1939) 
 Drømmen om Hekja. Roman om en Grønlandsflyvning (1940)  – Også kaldt Hekja
 De startede ved daggry (1940)  – Også kaldt Ubåd savnes
 Manden med pilefløjterne (1942)  – Også kaldt Fløjtespilleren
 Pastorale (1944) 
 Strengt fortroligt (1942) 
 Skakbrættet (1947) 
 Mellemlanding (1948) 
 Arven (1950)  – Også kaldt Fem sorte høns
 En mand med regnestok (1950) 
 Hvilket menneske (1951)  – Også kaldt Et sjældent menneske
 Det fjerne land (1952)  – Også kaldt Deres lykkes land
 Ringen sluttet (1953) 
 Janet (1955) 
 Det forjættede land (1956)  – Også kaldt Drømmen om det store land
 Ventetid (1957)  – Også kaldt På stranden : ventetid og På stranden
 Regnbuen og rosen (1958) 
 Formynderen (1960)

Eksterne henvisninger 
 
 

Romanforfattere fra England
Biograf

En biograf er et sted, sædvanligvis en bygning, hvor man fremviser film. Normalt kræves det at man løser billet for at komme ind til filmen. Filmen vises på et lærred ved hjælp af en projektor. Filmen kan enten være som celluloidstrimmel eller i digitalt format. Af digitale formater findes både 2D og 3D. Det mest normale format har tidligere været film på 35mm film. En film på 90-120 minutter er mellem 3-4km lang. Et billede (en såkaldt frame) er 22 mm bred og kan have forskellig højde, afhængig af det anvendte billedformat. Der vises normalt 24 billeder pr. sekund; Danske film plejer dog at køre på 25. På begge ydersider af filmstriben er der udført en perforation, for at transportere filmen igennem projektoren. For hvert billede er det 4 perforationshuller, som projektoren hiver filmen frem i.

Med indførelse af 3D har det digitale format vundet mere frem, og således er der per 1. januar 2012 185 digitale biografsale ud af 394.

Biografer kan også være i form af drive-in biografer, hvor man kører ind i sin bil og ser filmen fra denne. Lyden videregives via en radio. Et eksempel på en sådan er Lynge Drive-in Bio, der er Europas største drive in biograf. Den største enkelstående sal i Danmark er Imperial som har plads til 1102 mennesker. Det største lærred findes dog i Cinemaxx København 
hvilket også er skadinaviens største lærred.
Planetariums kuppel i København udgør et lærred på ca. 800 m² i det hele og Tycho Brahe Planetarium har det største 3D-billede, som er på 350 m².
I dagens danske biografer stammer ifølge Nordisk Film en trediedel af omsætningen fra salg af slik og søde drikkevarer.

Verdens ældste stadig fungerende biograf, er Korsør Biograf Teater, som blev grundlagt i 30. januar 1907.

Rygeforbud 
Rygeforbud i danske biografer blev indført ved Justitsministeriets bekendtgørelse af 24. maj 1948.
Bekendtgørelsen titel er : Bekendtgørelse om Forbud mod Tobaksrygning i Biografteatre mv. og trådte i kraft 1. juni 1948.

Litteratur 
 Jørgen Stegelmann: Mine biografer (Lindhardt og Ringhof, 1986)

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Film
Stjernebillede

Stjernebillede kaldes hvert af de områder som nattehimlen er opdelt i. Stjernebilleder er et praktisk hjælpemiddel for astronomer når de ønsker at fortælle omtrent hvor på himmelen en observation er gjort.

I moderne tid inddeles himlen i 88 stjernebilleder med veldefinerede grænser. Ét af dem, Slangen, består dog af to adskilte komponenter.

Navnene på de fleste stjernebilleder er fra oldtidens middelhavsområde, og mange er opkaldt efter mytologiske skikkelser. Dog er der en del nyere navne på den sydlige halvkugle, fordi stjernerne var ukendte (for europæere) indtil o. 1500. Mange klare stjerner og andre objekter har navne der afslører i hvilket stjernebillede de ligger.

De 88 stjernebilleder 
Her anføres de moderne stjernebilleder. Alle arealer er i steradianer. De latinske navne er internationale og officielle.

Andre stjernefigurer 
Lægfolk opererer med andre stjernemønstre eller asterismer end de officielle
88 himmelområder astronomer bruger i dag.

Mennesker har altid været fascineret af at finde figurer på stjernehimlen ligesom de har været det med skyer. Nogle af disse mønstre har overlevet og blevet til "autoriserede" stjernebilleder. Fx ligner Svanen faktisk en svane. Men der er også figurer der ikke har fundet astronomernes nåde.

Karlsvognen er en populær gammel nordisk betegnelse for en del af stjernebilledet Store Bjørn. Og der findes også andre populære betegnelser for stjernemønstre, fx Sommertrekanten der udgøres af tre stjerner der ligger i henholdsvis Ørnen, Svanen og Lyren. En anden populær betegnelse er Orions bælte, bestående af 3 stjerner i stjernebilledet Orion.

Stjernebilleder og stjernetegn 
Ekliptika passerer igennem 13 af de 88 stjernebilleder, nemlig Vædderen, Tyren, Tvillingerne, Krebsen, Løven, Jomfruen, Vægten, Skorpionen, Slangeholderen, Skytten, Stenbukken, Vandmanden og Fiskene. Bemærk at med de grænser som de moderne stjernebilleder har, opdeler dette ekliptika i 13 stykker der ikke er lige lange.

Inden for den traditionelle vestlige udgave af astrologien opererer man derimod med 12 lige store sektioner af dyrekredsen. Disse kaldes stjernetegn og har navne der svarer til stjernebillederne. I den Babylonske kalender var der overensstemmelse mellem astrologiens stjernetegn og månemånederne, undtagen med kalenderens skudmåned. På grund af præcessionen fra oldtiden til i dag er der dog ikke længere særlig god overensstemmelse mellem retningerne til stjernebillederne og stjernetegnene.

Kilde/referencer 
 Stjernebillederne  på Rundetårns hjemmeside.

Eksterne link 
 http://www.vikinganswerlady.com/stars.shtml Vikingernes stjernebilleder .

 
 
 
Stjernegrupperinger
Omdrift

Omdrift (Landbrug): Landmandens system af tilsåning og høst af sine marker.
Omdrift (Skovbrug): Tiden fra tilplantning til afdrift af en bevoksning, 'her på skovdistriktet dyrkes eg i 110-årig omdrift'.
Afdrift

Afdrift har flere betydninger:

Afdrift (skovbrug): Fældning af en hugstmoden bevoksning.
Afdrift (sejlads): Et skibs afvigelse fra den planlagte kurs.
Færgekroen

Færgekroen er en dansk familiefilm fra 1956, som udspiller sig omkring Hørby Færgekro på Tuse Næs samt den daværende færgerute mellem Hørby Havn og Holbæk.

 Manuskript Paul Sarauw, John Olsen og Poul Bang.
 Instruktion Poul Bang.
 Musik: Sven Gyldmark
 Produktion Saga Studio

Medvirkende 
 Dirch Passer
 Ove Sprogøe
 Kjeld Petersen
 Lily Broberg
 Poul Müller
 Mimi Heinrich
 Henrik Wiehe
 Buster Larsen
 Caja Heimann
 Anna Henriques-Nielsen
 Inge Ketti
 Henry Nielsen
 Carl Johan Hviid
 Miskow Makwarth
 Jørn Grauengaard

Eksterne henvisninger 
 

Familiefilm fra Danmark
Danske film fra 1956
Film instrueret af Poul Bang
Dansksprogede film
Far skal giftes

Far skal giftes er en dansk film fra 1941, instrueret af Lau Lauritzen jun. Manuskriptet er af Børge Müller efter et teaterstykke af Axel Frische.

Medvirkende
Helge Kjærulff-Schmidt
Ellen Gottschalch
Berthe Qvistgaard
Bodil Kjer
Poul Reichhardt
Maria Garland
Eigil Reimers
Edvin Tiemroth
Ib Schønberg

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1941
Familiefilm fra Danmark
Min kone er husar

Min kone er husar er en dansk spillefilm fra 1935, instrueret af Emanuel Gregers efter manuskript af Axel Frische og Fleming Lynge.

Medvirkende 
 Sigurd Langberg
 Marguerite Viby
 Knud Hallest
 Elith Foss
 Rasmus Christiansen
 Eigil Reimers
 Carl Fischer
 Henry Nielsen
 Ingeborg Pehrson
 Alex Suhr

Handling 
Mona Eilertsen kører i sin bil ad Strandvejen, på vej til husarkasernen, hvor hun får sine daglige ridetimer. En anden bil kører op på siden af hende. Det er Karl Johan Holst, der er kørt efter Mona og nu benytter lejligheden til at fri til hende. Mona siger ja, og snart skal parret giftes. Monas fætter, Anton, tager også ridetimer på husarkasernen, og for ham er affæren mellem kusinen og Karl Johan et hårdt slag.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1935
Film instrueret af Emanuel Gregers