kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sofia Arvidsson

Lena Sofia Alexandra Arvidsson (født 16. februar 1984 i Halmstad) er en svensk professionel tennisspiller, der spiller i WTA- og ITF-regi.

Sofia Arvidsson blev professionel i 1999 og fik sin debut på WTA-touren i 2000. Hendes første større resultat kom i 2001, hvor hun nåede finalen i juniorsingle i Australian Open. Her tabte hun dog til Jelena Janković. Senere samme år vandt hun tre ITF-turneringer, og de følgende år gav flere pæne resultater i mindre turneringer. I 2003 vandt hun således sin første kamp i en Grand Slam-turnering, da hun nåede anden runde i US Open.

I 2006 opnåede Arvidsson sit hidtil bedste resultat i en Grand Slam-turnering, da hun nåede tredje runde i Australian Open. Samme år vandt hun sin første WTA-turnering, da hun i finalen i Memphis, Tennessee besejrede polske Marta Domachowska. I maj 2006 nåede hun også sin hidtil bedste placering på WTA-ranglisten med en 29. plads. Efter en mindre resultatmæssig nedgang vendte hun tilbage og vandt fire ITF-turneringer i 2007 i single og tre i double. 2008 bød blot på en enkelt sejr, mens hun ved Nordea Danish Open 2008 nåede finalen, men her tabte til favoritten Caroline Wozniacki. Sofia Arvidsson vandt sin anden WTA-turnering, da hun i 2012 igen vandt i Memphis (Memphis International).

Eksterne henvisninger 

 Sofia Arvidssons blog 

Tennisspillere fra Sverige
Personer fra Halmstad
Teglholmen

Teglholmen er et område i Sydhavnen i København, beliggende mellem Sluseholmen og Enghave Brygge. 

Området er oprindeligt en opfyldning i farvandet mellem Amager og Sjælland. Opfyldningen blev påbegyndt omkring år 1900, og den første bebyggelse kom cirka i 1920. Det var en blanding af industri, skure og fiskehytter, men også roklubber. 

Teglholmen har sit navn efter et teglværk, som lå her og leverede tegl til hele byggeriet af Vesterbro. Omkring 1. Verdenskrig blev den store lergrav omdannet til et havnebassin, den nuværende Teglværkshavn.

Området har tidligere huset industri, mens en stor del i dag er udlagt til byudvikling. Flere store domiciler er opført i området i løbet af de senere år, eksempelvis har TV 2/Danmark sine københavnske aktiviteter samlet her. Der er dog stadig enkelte erhvervsvirksomheder, blandt andet MAN B&W Diesel A/Ss motorudviklingsafdeling. I dag er Teglholmen under byudvikling til et beboelsesområde og blandet erhverv, og der er opført både en integreret daginstitution og folkeskole med KKFO på Teglholmen af Københavns Kommune, der betjener beboerne på Havneholmen, Sluseholmen, Teglholmen og dele af Sydhavnskvarteret.

I 2011 åbnede Teglværksbroen, der forbinder Teglholmen med Sluseholmen.

Beboelsesområder 
 Teglporten (136 Lejeligheder)
 West Coast Park
 Teglværkskajen

Eksterne henvisninger 
Teglholmens Historie  på sydhavnen.nu.

Københavns Havn
Kvarterer i Vesterbro/Kongens Enghave
Ferdinand Vilhelm Jensen

Ferdinand Vilhelm Jensen (27. marts 1837 i København – 15. april 1890 i København) var en dansk arkitekt.

Ferdinand Jensen var søn af viktualiehandler Anders Jensen, og begyndte at gå på Kunstakademiet i januar 1854 for at uddanne sig til bygmester, vandt 1859 den mindre, 1860 den store sølvmedalje og konkurrerede straks efter til den mindre guldmedalje, som han dog først opnåede 1863 for opgaven Et Landslot. Året efter byggede han den kraftigt udformede Metodisternes Kirke i Rigensgade (indviet 1866) samt flere større privatgårde. I forening med Vilhelm Petersen opførte han 1874-1876 en række store bygninger, deriblandt Søtorvet foran Søerne for Det Kjøbenhavnske Bygge-Selskab. Jensen var lærer ved Teknisk Institut i begyndelsen af 1860'erne og bygningsinspektør på Frederiksberg 1869-74. I slutningen af 1867 flyttede han til Hamborg, hvor han bl.a. opførte Hansasalen og en mængde privathuse; men i 1882 vendte han tilbage til København og virkede nogle år som privat arkitekt. Han døde den 15. april 1890. Jensen var et usædvanlig frodigt talent, men svag af karakter og svingede også i sin kunst mellem yderligheder. Han blev i 1860 gift med Alvilda Gruber (Frobøse). Han er begravet på Frederiksberg (Solbjerg Kirkegård).

Udstillinger 

 Charlottenborg Forårsudstilling 1860 og 1863
 Raadhusudstillingen 1901

Værker 
 Jerusalemskirken i Rigensgade, København (1864-65, udbrændt 1914, genopført af Jens Christian Kofoed, der ombyggede interiøret og forhøjede tårnet)
 Boligejendom, kendt som Brønnums Hus, August Bournonvilles Passage 1, tidligere Tordenskjoldsgade 1, København (1865-66, fredet 1995)
 Ombygning af facaden på Ole Haslunds hus, Amagertorv 14 (1866-67)
 Søtorvets bebyggelse: Søtorvet 1-5, 2-4/Frederiksborggade 43 & 54/Gothersgade 175 & 160/Nørre Søgade 5-7/Vendersgade 33 & 28 (1873-76, sammen med Vilhelm Petersen, fredet)
 Hansasalen samt en del privathuse i Hamburg
 Nivågård, Nivå (1880-81)
 Kingosgade 2/Vesterbrogade 106B, Vesterbro, København (1884-86)
 Bredgade 63-65, København (1886-87, fredet)
 Abel Cathrines Gade 5-11, Vesterbro, København (1887-88)
 Direktørboligen til Sølyst Teglværk, Nivå (1887-88, nedrevet 1976)
 Petersborg, Østerbrogade 74/Nordre Frihavnsgade 2-4/Odensegade 3, Østerbro, København (1888-90, vinduer ændret)
 Eriksgade 7-9, 11-13, 15, Eskildsgade 33-35, 37, Halmtorvet 44, Vesterbro, København (1888-90)

Kilder og eksterne henvisninger

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Historicistiske arkitekter
Embedsmænd på Frederiksberg
Havneholmen

Havneholmen er en ø i Københavns Sydhavn, der huser en række nyere bolig- og erhvervsbyggerier. Øen ligger ud for indkøbscentret Fisketorvet, og er via Cykelslangen forbundet med Kalvebod Brygge og via Bryggebroen med Islands Brygge.

Biler har adgang til øen via en kort vejbro fra Vasbygade.

Helhedsplanen for Havneholmen er udført af den svenske tegnestue Gert Wingårdh. Karakteristisk for hele projektet på Havneholmen er bygningernes skrå tagflader og vinkelrette placering på havneløbet.

På Havneholmen, som ligger tæt ved Gasværkshavnen og Tømmergraven, blev der før i tiden blev losset kul og tømmer til København. Dengang hed området Kalvebod Pladsvej. Bygge- og Teknikudvalget i Københavns Kommune besluttede i 2003, at den ny benævnelse for Kalvebod Pladsvej skulle være Havneholmen. Som konsekvens heraf udgik vejnavnet Kalvebod Pladsvej. Nu danner Havneholmen – som en del af Københavns Havn – rammen om den årligt tilbagevendende begivenhed Kulturhavn.

På øens nordøstlige spids (i retning af Langebro) står Aller Medias domicil.

Det karakteristiske, hvide byggeri ud mod havnefronten, Havneholmen 48-86, er tegnet af arkitektfirmaet Lundgaard & Tranberg og opført af Sjælsø Gruppen i perioden 2006-2009.
Byggeriet har vundet flere priser og opnået en international nominering:
 Bygherreprisen (2009)
 Hovedstadens Forskønnelsespris (2009)
 The European Property Award (2009)
 Nominering til MIPIM Awards (2010)
 "Københavns Kommunes gode og smukke bygninger"-prisen (2010)
 RIBA Awards (2011)

Eksterne henvisninger 

 Ejerforeningen Havneholmen

Kvarterer i Vesterbro/Kongens Enghave
Vasbygade

Vasbygade er en af de større indfaldsveje i København, som løber fra Kalvebod Brygge tæt ved centrum og til Sydhavnsgade i Sydhavnen. Gaden er en del af Ring 2. På den nordlige side af gaden ligger blandt andet kontrol- og vedligeholdelsescentret for metrostrækningen Cityringen og hjemløseherberget Himmelekspressen. På den sydlige side ligger blandt andet H.C. Ørstedsværket.

Eksterne henvisninger 

Gader i København
Inderhavnen

Inderhavnen er den del af Københavns Havn der strækker sig fra Nordre Toldbod til Langebro. Her ligger blandt andet de tidligere havneområder ved Nyhavn, Kvæsthusbroen, Christianshavn, Nordatlantens Brygge og Slotsholmen. Inderhavnen krydses udover Langebro af Inderhavnsbroen, Knippelsbro og Lille Langebro.

Efter flytningen af færgerne til Bornholm til Køge er havnedriften i Inderhavnen meget begrænset. Ud over kanalrundfarter og Havnebusserne foregår størstedelen af de kommercielle havneaktiviteter ved Nordre Toldbod, der i sommerhalvåret bruges til krydstogtskibe.

Eksterne henvisninger 

Indre By (København)
Københavns Havn
Nordre Toldbod

Nordre Toldbod er et område og en gade (Toldbodgade) i den nordøstligste del af Københavns Indre By mellem Kastellet og Frederiksstaden. Det var oprindeligt her, Toldboden havde sit sæde. Et par enkelte bygninger fra dette anlæg findes endnu, men det meste blev nedrevet i 1973.

Området huser blandt andet Gefionspringvandet, en række pakhuse og kontorer for virksomhederne Løgismose, By & Havn og A.P. Møller-Mærsk. I sommerhalvåret bruges kajen ved Nordre Toldbod til krydstogt. Nordre Toldbod er derudover et stop på havnebussernes linje.

Ud for By & Havn, den tidligere Toldbodbygning på Toldbod 7, ligger stedet hvor Det danske kongehus via Chaluppen stiger om bord på Kongeskibet Dannebrog, der ligger ved Elefanten på Nyholm. Ved sommerens indvielse af Kongeskibet er den røde løber lagt ud, og flagstængerne er fyldt med blomster. Når regenten stiger om bord på Kongeskibet, hejses regentens flag på skibet.

Nordic Seaplanes åbnede i maj 2016 en vandflyver-rute, der går mellem Nordre Toldbod 29 og Østhavnsvej 37 i Aarhus.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gader i Indre By (København)
Frederiksstaden
Københavns Havn
Dråby Kirke

Dråby eller Draaby Kirke har flere betydninger:

 Dråby Kirke (Djursland) – en kirke i Ebeltoft-Dråby-Handrup Sogn i Syddjurs Kommune
 Draaby Kirke (Hornsherred) – en kirke i Draaby Sogn i Frederikssund Kommune
Abtswind

Abtswind (i daglig tale: Abschwinn) er en købstad (markt) i Landkreis Kitzingen Regierungsbezirk Unterfranken i den tyske delstat Bayern. Den er en del af Verwaltungsgemeinschaft Wiesentheid.

Historie 
Byen er formodentlig grundlagt af Kloster Münsterschwarzach som byen hørte under, indtil det 15. århundrede, da slægten Fuchs von Dornheim overtog området. Sennere var ejerskabet delt mellem Kloster Ebrach og greveslægten Castell. Efter sekulariseringen i 1803 og mediatiseringen af greverne i 1806, begge til gunst for Bayern, blev byen i 1810 via storhertugdømmet Würzburg overladt til Ferdinand af Toskana, før den med Paris-traktaten 1814 kom tilbage til Bayern.

Eksterne henvisninger
Gud (monoteistisk)

Gud er i jødedommen, kristendommen og islam himlens og jordens skaber og verdens herre. I Gamle Testamente omtales Gud også som Jahve eller Jehova. Gud er egentlig en titel og ikke et egennavn, selv om det opfattes som sådan af mange, hvorimod Jahve eller Jehova er den bibelske guds egennavn. I Koranen bruges både betegnelsen Gud og Allah, hvor sidstnævnte er det arabiske ord for Gud (bogstaveligt "Guden", som udledt fra den bestemte artikel al-).

Kristendom

Skikkelse 
I Bibelen omtales, at intet menneske har set Gud. I 2. Mosebog 33:9-11 optræder han som en skysøjle, der stiger ned på jorden: "Når folket så skysøjlen stå i indgangen til teltet, rejste de sig alle sammen, og de kastede sig ned, hver i sin teltåbning. Og Herren talte med Moses ansigt til ansigt, som det ene menneske taler med det andet." Lige efter, i 33:20, siger Gud alligevel til Moses: "Du får ikke lov at se mit ansigt, for intet menneske kan se mig og beholde livet."  

I 2. Mosebog forlyder det også, at Moses sammen med sin bror Aron, Nadab og Abihu og halvfjerds af Israels ældste "så Israels Gud. Under hans fødder var der som et flisegulv af safirer, så rent og klart som himlen selv. Disse fornemme israelitter...skuede Gud og spiste og drak."

I 4. Mosebog fortæller en vred Gud de to søskende Mirjam og Aron om sit forhold til deres yngre bror Moses:
Med ham taler jeg ansigt til ansigt, ligefremt og ikke i gåder,
han får Herrens skikkelse at se.

Esajas så også Gud så nært, at han bemærkede den røde farve på Guds antræk, der ellers ikke nærmere beskrives:
"Hvorfor er din dragt så rød, dine klæder som en, der træder persen?" Gud skal have svaret:"Vinpersen trådte jeg alene, 
ingen fra folkene var med mig.Jeg trådte dem ned i vrede
og trampede på dem i harme,så deres blod sprøjtede på mine klæder,
''og jeg sølede min dragt helt til."

Endvidere står der i 1. Mosebog 1:27, at Gud skabte mennesket i sit eget billede.

Den eneste 
Gud forbød mennesker at have andre guder end ham selv, da han er den eneste sande gud. Dermed er kristendommen og de andre abrahamitiske religioner monoteistiske.

Slægtskab 
Gud Fader, Sønnen og Helligånden danner tilsammen Treenigheden i henhold til treenighedslærens tilhængeres opfattelse af Det Nye Testamente.

Der omtales også andre gudssønner i Gamle Testamente, heriblandt Satan, som senere blev regnet for en falden engel. "Gudssøn" er dog en titel, der bruges i flere forskellige sammenhænge, og man kan derfor ikke sætte entydigt lighedstegn mellem "engel" og "gudssøn".

Se også 
 Allah
 Jahve

Noter

Eksterne henvisninger 

 Første Mosebog

Religion
Monoteisme
Chris Hani

Chris Hani (Martin Thembisile Hani) (født 28. juni 1942, død 10. april 1993) var leder af Det sydafrikanske kommunistparti og stabchef for ANC's væbnede fløj og var en stærk modstander af apartheidregeringen. Han blev myrdet ved et attentat den 10. april 1993. 

For at hædre Chris Hani blev Baragwanath Hospital i 1997 omdøbt til Chris Hani Baragwanath Hospital.

Politikere fra Sydafrika
Johan Christian Conradi

Johan(n) Christian Conradi (1709 i Gotha, Sachsen-Gotha – 30. september 1779 i København) var en dansk-tysk murermester, entreprenør og arkitekt i rokokotiden.

Karriere 
Han kom 1730 til Danmark og blev 1740 optaget i murerlavet. 1762 blev han bygningsinspektør for Proprietærernes Kirker og søgte 1771 forgæves stadsbygmesterembedet i København.

Der kan regnes med, at Conradi har opført adskillige andre bygninger i København og omegn; med størst sikkerhed tør man tilskrive ham landstedet Christiansholm ved Klampenborg (cirka 1748). Måske kommer han også i betragtning som arkitekt for Kalundborg Slots ladegård (Kaalund Kloster), opført i 1750'erne. Som andre meget anvendte murermestre drev også Conradi en udbredt bygge- og ejendomsspekulation. Efter Johan Ludvig Holsteins død 1763 købte han således Gammel Valby Bakkehus, ombyggede straks de endnu stående længer og opførte Ny Bakkehus (nedbrudt); 1766 fik han også kroholderbevilling på Gammel Bakkehus (nuværende Bakkehusmuseet). Men hans foretagender voksede ham over hovedet, han gik fallit 1771, og begge Bakkehuse sattes til auktion samme år.

Som arkitekt var Conradi især stærkt påvirket af Nicolai Eigtved: Opfostringshuset, der er hans hovedværk, er et dygtigt og kraftigt arbejde over motiver fra Ledreborg og fra den Eigtvedske lisénstil (Komediehuset; Amalienborg). 

Han blev gift 1736 med Charlotte Schou, datter af sognepræst i Nordrup Hans Mortensen Schou og Agnete Wieneken.

Egne værker 

 Prinsessegade 50-52, Christianshavn (1750, fredet)
 Eget hus, Overgaden neden Vandet 29, Christianshavn (1752, nedrevet) 
 Det Kongelige Opfostringshus (Søkvæsthuset) på Christianshavn (1753-55, fredet)
 Salpeterhus på Christianshavn (1758, nedrevet)
 Ny fløj på Gammel Bakkehus, Frederiksberg (1764, fredet)
 Ny Bakkehus, Frederiksberg (1764, nedrevet)
 Præstegård til Christianskirken, Christianshavn (1764-65, nedrevet)
 Amaliegade 19/Fredericiagade 2 (1758, fredet)
 Pakhuset på Grønlandske Handels Plads, Christianshavn (1766, fredet)

Murerarbejde 
 Ledreborg (1743-45)
 Arbejde for Just Fabritius på hans gård i Pustervig (1746)
 Det Kongelige Teater på Kongens Nytorv (1748-49, nedrevet 1874)
 Asiatisk Kompagnis pakhus (1748-50)
 Christianskirken (1755-64)
 Arbejde for Johan Ludvig Holstein på Gl. Valby Bakke­hus (1756)
 Almindeligt Hospital, Amaliegade (1766-68, nedrevet 1892)
 Kongens Bryghus (1768-72)
 Reparation af Børsen (1779)

Projekter 
 Asiatisk Kompagnis pakhus på Christianshavn (1746)
 Det Petersenske Jomfrukloster på Amagertorv (1764; nyt projekt 1769)
 Pakhuse ved Toldboden (1769)

Tilskrivninger 

 Sæbygård, Vestsjælland (1740'erne, nedrevet 1972)
 Christiansholm ved Klampenborg (ca. 1748, fredet)
 Kaalund Kloster (Kalundborg Slots ladegård) (1751-52, fredet)
 Amaliegade 40-42, København (1756-60, fredet)
 Store Godthåb, Godthåbsvej 79, Frederiksberg (1770, fredet)

Kilder 
 Weilbachs Kunstnerleksikon 1947 og 1994
 
 

Arkitekter fra Danmark
Rokokoarkitekter
Danskere i 1700-tallet
Murere fra Danmark
Personer fra Gotha
Dansk Wikipedia

Dansk Wikipedia er den dansksprogede version af det verdensomspændende encyklopædi-projekt Wikipedia. Den dansksprogede udgave af Wikipedia blev lanceret 1. februar 2002 med et indlæg af Christian List. I januar 2017 er den dansksprogede Wikipedia den 34. største udgave af Wikipedia.

Den danske Wikipedia har et samarbejde med den svenske, norske og nynorske Wikipedia i den såkaldte Skanwiki, hvor man blandt andet viser de andre sprogs "ugens artikel" på hinandens forsider. 

Dansk Wikipedia har en kvalitetsskala til artikler, der går fra lovende artikel over god artikel til fremragende artikel eller fremragende liste som det højeste. Desuden kan en samling af beslægtede artikler få prædikatet anbefalet emne.

Blandt Kongeriget Danmarks øvrige sprogudgaver af Wikipedia findes grønlandsk Wikipedia med  artikler og færøsk Wikipedia med  artikler.

På de øvrige nordiske sprog er Svensk Wikipedia, i vidt omfang på grund af automatisk generation af artikler om stednavne, langt den største med  artikler (kun overgået i størrelse af Engelsk Wikipedia), efterfulgt af Norsk Wikipedia på bokmål,  artikler, Nynorsk Wikipedia,  artikler og Islandsk Wikipedia med  artikler.

Dansk Wikipedias milepæle  
1. februar 2002 startedes dansk Wikipedia.
1.000 artikler 2. februar 2003.
10.000 artikler juni 2003 ved en ny opgørelsesmetode.
25.000 artikler juni 2005.
50.000 artikler 30. september 2006.
100.000 artikler 29. december 2008.
150.000 artikler 25. maj 2011.
200.000 artikler 11. juni 2015.
222.222 artikler 31. december 2016.

Der skal skrives   artikler for at opnå 300.000 artikler!

Se også 
 Wikipedia:Den danske Wikipedias historie

Referencer

Eksterne henvisninger 

Wikipedia efter sprog
Borsyre

Borsyre er en svag, uorganisk syre, og anvendes typisk som antiseptisk middel, insekticid, flammehæmmer, til styring af urans fissionshastighed i reaktorer, samt som udgangsstof ved fremstilling af andre kemiske stoffer.
Borsyre findes som farveløse krystaller eller hvidt pulver og er opløseligt i vand. Det har den kemiske formel B(OH)3, som også kan skrives H3BO3. Som mineral kaldes stoffet sassolit.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper
 Salpetersyre
 Saltsyre
 Svovlsyre

Eksterne henvisninger 
 Kiros' oplysninger om sikkerhed mm.

Borforbindelser
Syrer
Harald Hauberg

Harald Theodor Christian Hauberg (født 10. oktober 1883, død 12. august 1956) var en dansk funktionalistisk arkitekt, fætter til Niels Hauberg.

Han var søn af landmand Jørgen Christian Hauberg (1855-?) og gift med billedvæver Anna Giersing (1888-1977), der var søster til maleren Harald Giersing, og sammen fik parret datteren Sonja Hauberg, der blev forfatter samt yderligere to døtre og en søn. 

Han har blandt andet tegnet Sagførergården fra 1937 på Nøjsomhedsvej/Randersgade på Østerbro i København.

Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Harald
Niels Hauberg

Niels Ludvig Hauberg (5. september 1885 i København – 30. august 1952 i Hellerup) var en dansk arkitekt, fætter til Harald Hauberg.

Hans forældre var museumsassistent, senere museumsinspektør, maler Peter Christian Hauberg og Michelle Christiane Stender. Hauberg tog præliminæreksamen 1901, blev murersvend 1905 og dimitteret fra Teknisk Skole til Kunstakademiets Arkitektskole, hvor han blev uddannet fra 1908 og tog afgang 1916. Han havde ansættelser på tegnestuerne hos Ulrik Plesner, Aage Langeland-Mathiesen og Frederik L. Levy. Især hos den sidstnævnte fik han nogle store opgaver, der satte skub i hans karriere.

Tidligt blev Hauberg kendt som skolearkitekt, for han var konsulent for De forenede Skoler 1918-24 og konsulent for Undervisningsministeriet (De storkøbenhavnske statsskoler) fra 1919. Hauberg tilhører den store gruppe af arkitekter, der arbejdede i en overgangsstil mellem nyklassicismen og funktionalismen, og hans skoler vidner om en interesse for – men ikke fuldstændig tilslutning til – de moderne strømninger i arkitekturen.

Han var på rejser i Tyskland 1907; Schweiz 1909; Italien 1930 og udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling 1929.

Hauberg blev gift den 27. november 1914 i København med Anne Matthea Reeh (10. februar 1895 i København – 22. juli 1941 i København), datter af grosserer Rasmus Reeh og Anne Rasmussen. Han er begravet på Hellerup Kirkegård.

Værker 
 Ombygning og udvidelse af Bryggeriet Trekroner, Valby, til garveri for Ballin & Hertz (1919-20)
 Ombygning af Prins Wilhelms Palæ, Sankt Annæ Plads 13 for Det Danske Petroleums Aktieselskab (1922-23, sammen med Frederik L. Levy)
 Rosenvangsskolen, Strandboulevarden 46-48, København (1923)
 Thorvaldsenskolen, Frederiksberg (1924)
 Rahbekskolen, Rahbeks Allé 4, Frederiksberg (1924)
 Skt. Jørgens Gymnasium, Philippavej, Frederiksberg (1926)
 Gentofte Statsskole, Dahlensstræde 5, Gentofte (1927-28, sammen med Edvard Thomsen)
 Amager Fælled Skole, Sundholmsvej 4C, København (1927-28, tidl. Amagerbro Skole)
 Tranegårdsskolen, Gersonsvej 34, Gentofte (1932)
 Villa, Bøgevej 3, Hellerup (1932)
 Ordrup Gymnasium, gymnastikhus (1938)
 A/S Hellerup Bank, nu Nordea, Strandvejen 159 (1938, ombygget)

Restaureringer 
 Strandgade 30, København (1943-45)
 Opmålinger for Nationalmuseet på Hammershus Slotsruin (1908-18)
 Restaurering af Hammershus (fra 1929)

Kilder 
 Weilbachs Kunstnerleksikon 1947 og 1994

Eksterne henvisninger 
 
 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1900-tallet
Nyklassicistiske arkitekter
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Niels
Chris Hani Baragwanath Hospital

Chris Hani Baragwanath Hospital er et stort hospital i Sydafrika navngivet efter Chris Hani. Hospitalet er det tredjestørste i verden efter West China Hospital ved West China Medical Center of Sichuan University og Chang Gung Memorial Hospital i Linkou Hospitalet er beliggende på et 0,70 km² stort område i Soweto syd for Johannesburg og har 3.400 sengepladser og 6.760 medarbejdere. Det er et af 40 Gauteng provinshospitaler og det finansieres af Gauteng provinsens sundhedsmyndigheder.

Det blev åbnet i 1941 af premierminister Jan Smuts som "Imperial Hospital, Baragwanath", institutionen var kendt som Baragwanath Hospital fra 1948. Navnet Chris Hani blev tilføjet i 1997 for at hædre det myrdede medlem af ANC og Det sydafrikanske kommunistparti.

I 2003 blev mere end 2.000 patienter bliver indskrevet på hospitalet dagligt og næsten halvdelen af dem er HIV positive.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside
 Baragwanath History i Syafrika: Baragwanath-familiens historie i Sydafrika.

Hospitaler
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sydafrika
Det sydafrikanske kommunistparti

Det sydafrikanske kommunistparti (SACP) er et politisk parti i Sydafrika. Det blev grundlagt i 1921 under navnet Communist Party of South Africa ved fusionen af International Socialist League og andre under ledelse af Willam H. Andrews.

Under apartheid blev SACP forbudt i 1950, også andre partier som den sydafrikanske regering fandt kommunistiske blev forbudt. Medlemskab kunne straffes med op til ti års fængsel.

SACP er partner i den regerende trepartikoalitionen, der ydermere består af African National Congress og Congress of South African Trade Unions (COSATU).

Etableret i 1921
Politiske partier i Sydafrika
Kommunistiske partier