kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Steven Tyler

Steven Victor Tallarico , bedre kendt som Steven Tyler, (født d. 26. marts 1948 i Yonkers, New York) er forsanger og sangskriver i det amerikanske rockband Aerosmith. Ydermere er han far til Liv Tyler og Mia Tyler.

Steven har italiensk og tysk blod i årerne fra sin fars side, og amerikansk og russiske aner fra sin mors side. Han er kendt for sit store smil, store læber og hans meget energiske præstationer på scenen, hvor han altid er klædt i farverige og vilde kostumer. De mange slør hængende fra sit mikrofonstativ er et legendarisk kendetegn ved Aerosmith's frontmand. Steven Tyler er opvokset i byen Yonkers i New York, og gik på Roosevelt High School.

Steven Tyler blev på et tidspunkt i 2010 meldt væk fra Aerosmith, men stridigheder blev begravet og en verdensturne blev arrangeret, som løb af stablen sommeren 2010. Steven Tyler har haft problemer med helbredet efter mange års sceneoptræden og flere uheld på scenen. Dette har medført, at han har måttet lade sig indlægge på en afvænningsklink for overforbrug af smertestillende piller. Han havde ellers været stoffri siden 1986, kort efter bandet fik deres store kommercielle comeback efter flere år udenfor hitlisterne.

Han har selv meldt sig i klar bedring og klar til yderligere koncerter med Aerosmith samt albumindspilninger.

Steven Tyler var i 2011-12 dommer på American Idol sammen med Randy Jackson og Jennifer Lopez i programmets 10.- og 11. sæson.

Eksterne henvisninger 
 

Sangere fra USA
Rockmusikere fra USA
Personer fra New York City
Ahmed Best

Ahmed Best (født 19. august 1973) er en skuespiller der bl.a. er kendt for sin rolle som Jar Jar Binks i Star Wars-filmene The Phantom Menace, Attack of the Clones og Revenge of the Sith. Han har først og fremmest lagt stemme til figuren, men også via motion capture suppleret til animatorernes arbejde med figurens dynamik og bevægelse.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra New York
Personer fra New York City
Vore værste år

Vore værste år (Married... with Children) er en amerikansk komedieserie, med familien Bundy i hovedrollen. Den blev oprindeligt vist på tv-kanalen Fox network fra 1987 til 1997.

Baggrund 
Serien var en satsning for selskabet FOX, da den indeholder referencer til sex og toiletter. Begge dele noget man ikke nævnte på TV dengang. Serien var banebrydende, og gjorde det nemmere for andre serier som Roseanne. På det tidspunkt var det serier som Cosby, der var fremme. Serier med pæne familier, der opførte sig anstændigt. Bundy er alt andet end en pæn familie, og deres opførsel er langt fra anstændig.

Handling 

Familien Bundy bor i en søvnig forstad til Chicago, og består først og fremmest af Al Bundy – faderen i huset. Al arbejder i en skobutik og sælger damesko. Hver gang han har penge i lommen, ender de som regel i hænderne på hans meget krævende familie. Al er besat af amerikansk fodbold og sport i det hele taget, og er ekstremt mandschauvinistisk. Al føler sig fanget i ægteskabet, og er ked af at skulle vende hjem til dem hver eneste dag. Det værste for ham er, når hans kone ønsker sex. Al lugter, da han ikke bruger sæbe, tandpasta og deodorant. Hans fødder lugter så voldsomt, at lugten alene giver folk brækfornemmelser. 

Hans kone, Peg, er en hjemmegående kvinde, der lyver om sin alder, aldrig laver mad, gør aldrig rent og nasser penge af sin mand til at købe nytteløse ting på shopping samt spiser bonbons hele dagen lang.

Datteren Kelly er en mindre klog blondine. Hun virker som en magnet på det modsatte køn. Hun kan have op til flere dates på en aften.

Sønnen Bud, lillebror til Kelly, er væsentligt mere begavet end Kelly, men de opgaver han sætter sig for synes aldrig rigtig at blive færdige. Han er glad for piger, men pigerne er ikke glade for ham.

Medvirkende 
 Ed O'Neill – Al Bundy
 Katey Sagal – Peg Bundy
 Christina Applegate – Kelly Bundy
 David Faustino – Bud Bundy
 Amanda Bearse – Marcy Rhoades D'Arcy
 David Garrison – Steve Rhoades
 Ted McGinley – Jefferson D'Arcy

Eksterne henvisninger 
 

Sitcoms
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Tv-programmer fra Fox Broadcasting Company
Hanne Nørrisgaard

Hanne Magda Nørrisgaard er en københavnsk ejendomsmægler med nordjyske rødder. Hun er gift med Peter Norvig, der ligeledes er ejendomsmægler. Sammen har de frem til februar 2012 været franchisetagere hos Nybolig under navnet "Nybolig Hanne Nørrisgaard & Peter Norvig".

I 2001 besluttede Nørrisgaard at investere fodboldklubben Fremad Amager som hovedsponsor og blev i den forbindelse bestyrelsesformand for Fremad Amager A/S. Hun har i øvrigt selv en fortid som fodboldspiller.

I 2002 købte parret boligen Tusculum ud til Bagsværd Sø for 45 mio kr. og den blev længe betragtet som landets dyreste bolig. Parret solgte boligen igen i 2012 med et nedslag i prisen på 22,5 mio. kr. men med en pris på 45,5 mio. kr. var det stadig den dyreste bolighandel dette år. Køberen var Lars Kolind.

Under opførelsen af boligkomplekset Sadolin Parken, blev hun kritiseret for en dobbeltrolle som både medejer og ejendomsmægler i byggesagen. Dansk Ejendomsmæglerforening idømte hende en bøde på 75.000 DKK, men havde tidligere fået medhold Klagenævnet for Ejendomsformidling og ved en prøvesag i Københavns Byret, der dog er blevet anket til Østre Landsret. Samtidig har sagsøgerne startet seks nye sager ved byretten. Byretten frifandt i alle forhold, og sagsøgerne valgte at opgive ankesagerne. I 2005 modtog hun Årets Nytårstorsk fra Ekstra Bladet for sin dobbeltrolle.

Under mistanke om svindel med corona-hjælpepakker, blev Peter Norvig og Hanne Nørrisgaard anholdt 6. januar 2021.

Kilder 

Tjek fødselsår

Fodboldledere fra Danmark
Erhvervskvinder
Ejendomsmæglere fra Danmark
Kaj Dorph-Petersen

Kaj Dorph-Petersen (født 19. marts 1924 på Frederiksberg, død 1. august 2005 smst) var en dansk chefredaktør.

I 1949 blev han cand.theol..

Herefter korrekturlæser på Christiansborg.

Så fulgte et job som redaktionssekretær på Ugebladet Hjemmet og siden hen blev han medredaktør af Alt for Damerne.

Fra 1958-1977 var han ansvarshavende chefredaktør på ALT for Damerne og fra 1981-1994 på Ugebladet Hjemmet.

Han er far til tv-journalisten Jes Dorph-Petersen.

Eksterne henvisninger 
 

Journalister fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Steven Lustü

Steven Lustü (født 13. april 1971) er en dansk tidligere fodboldspiller, som havde sin primære position på banen i det centrale forsvar. Han har opnået at spille ni A-landsholdskampe, hvoraf den seneste var den 9. februar 2005. Han har siden sommeren 2018 været cheftræner for Kjellerup IF.

Den 11. november 2009 meddelte han, at han ville stoppe karrieren pr. 1. januar 2010  Imidlertid genoptog han i sommeren samme år karrieren for sin gamle klub, Lyn Fotball.

Han dyrkede i ungdomsårene også atletik, hvor han var en lovende sprinter i Vallensbæk i39 og senere Olympia Maribo.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 Steven Lustüs profil  på sif-support.dk

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Glostrup IC
Fodboldspillere fra Vallensbæk IF
Fodboldspillere fra Vordingborg IF
Fodboldspillere fra Næstved IF
Fodboldspillere fra Herfølge Boldklub
Fodboldspillere fra Akademisk Boldklub
Fodboldspillere fra FC Lyn Oslo
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra Vordingborg
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2002
Søren Christensen (rigsombudsmand)

Søren Christensen (født 31. oktober 1940 i Gentofte) var rigsombudsmand på Færøerne i perioden 1. august 2005 til 1. januar 2008. Han efterfulgte Birgit Kleis i embedet.

Christensen blev juridisk kandidat i 1968. Han har tidligere bl.a. været kommunaldirektør i Randers Kommune, departementschef i Finansministeriets Administrations- og Personaledepartement, samt statsamtmand for Københavns Statsamt, kommitteret i Udenrigsministeriet, samt generalsekretær for Nordisk Ministerråd. I 2006 blev han udnævnt til Kommandør af Dannebrogordenen.

Eksterne henvisninger 
 Portræt i Randers Amtsavis

Rigsombudsmænd på Færøerne
Personer i Rangfølgens klasse 2
Personer fra Gentofte
Jurister fra Danmark
Departementschefer i Finansministeriet
Personer i Kraks Blå Bog
Kommandører af Dannebrog
Ludvig 18. af Frankrig

Ludvig 18. af Frankrig () (17. november 1755 – 16. september 1824) var konge af Frankrig fra 1814 til 1824.

Han var bror til Ludvig 16. og Karl 10.. Ludvig, som bar titlen greve af Provence, forlod under Den Franske Revolution Frankrig i 1791 og opholdt sig forskellige steder rundt i Europa til 1814, hovedsagelig England. Fra Ludvig 17.'s død i 1795 var han kongehusets officielle tronprætendent og støttedes af den engelske regering.

Ved Napoleons fald 1814 indsattes han som fransk konge og godkendte under pres en meget beskeden form for demokrati og fordeling af jorden. Ved Napoleons tilbagekomst 1815 blev han atter fordrevet men genindsattes samme år efter slaget ved Waterloo. I sin regeringstid førte han en klog og forsigtig politik for ikke at udfordre de liberale kræfter, men kunne ikke helt styre højrefløjens forsøg på at skrue tiden tilbage til før 1789, hvad der bl.a. førte til repressalier mod republikanske kræfter i 1815 og intervention i Spanien 1823.

Se også 

 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 19. århundrede

Konger af Frankrig
Huset Bourbon
Franskmænd i 1700-tallet
Franskmænd i 1800-tallet
Storkors af Dannebrog
Rigsombuddet på Færøerne

Rigsombuddet på Færøerne () i Tórshavn er en institution under Statsministeriet, hvor Rigsombudsmanden er Danmarks øverste repræsentant på Færøerne. Ordningen blev oprettet i 1948 (se også amtmænd på Færøerne). Den nuværende rigsombudsmand er Lene Moyell Johansen, som overtog embedet den 1. august 2017 er den 25. i rækken (inkl. amtmænd).

Rigsombudsmanden er bindeleddet mellem Færøernes Hjemmestyre og rigsmyndighederne. Rigsombudsmanden har sæde i Lagtinget og adgang til at deltage i forhandlinger om alle fællesanliggender, dog uden stemmeret (siden 1923, da lagtingsloven blev ændret). Endvidere skal rigsombudsmanden underrettes om beslutninger taget i Lagtinget eller Hjemmestyret, samt om vedtagne love og andre bestemmelser udfærdiget af det færøske hjemmestyre.

Hovedopgaverne består af:
 Behandling af en række sager vedrørende lovgivningsanliggender, herunder ikraftsættelse af dansk rigslovgivning for Færøerne. 
 Behandling af sager om bevilling til fri proces.
 Behandling af sager om indfødsret for nordiske statsborgere.
 Afgivelse af periodiske indberetninger til Statsministeriet om aktuelle økonomiske og politiske forhold på Færøerne. 
 Gennemførelse folketingsvalg, samt eventuelle folkeafstemninger, der bestemmes af Folketinget.
 Medvirke ved planlægning og afvikling af besøg på Færøerne af Kongehuset, Folketinget, regeringen og diplomater m.fl., samt deltagelse i den hermed forbundne mødevirksomhed.
 Udarbejdelse og udgivelse af to årlige publikationer: Årsberetning for Færøerne, der indeholder en ajourført beskrivelse af de færøske samfundsforhold, samt Lovregister for Færøerne
 Indstillinger om kongelige hædersbevisninger.

Endvidere er rigsombudsmanden født formand for Dansk-Færøsk Kulturfond.

Rigsombudsmænd

Se også 
 Amtmænd på Færøerne
 Rigsombuddet i Grønland

Eksterne henvisninger 

 Rigsombudsmanden.fo – Hjemmeside (på dansk, færøsk og engelsk)
 Statsministeriet – Færøerne og Grønland

 
Amtmænd fra Danmark
Danmarks politik
Statsministeriet
Spanske inkvisition

Den spanske inkvisition var den fjerde i rækken i løbet af Middelalderen. Den blev iværksat under den sidste fase af den spanske reconquista, hvorunder den iberiske halvø blev generobret af de kristne. Der var dog stadig store muslimske og jødiske befolkningsgrupper i landet, og hertil kom forskellige kætterske kristne grupperinger. Inkvisitionen blev et vigtigt redskab i den sindelagskontrol (limpieza de sangre), som det spanske kongehus øvede over omvendte jøder og muslimer.

Den moderne spanske inkvisition blev oprettet i Rom den 1. november 1478 af pave Sixtus 4. Han imødekom en ansøgning fra Isabella af Kastilien og Ferdinand 2. af Aragonien. Ægteparret regerede rigerne Aragonien og Kastilien i personalunion. I ansøgningen anmodede de om oprettelsen af en domstol til at forfølge "falske" kristne, kættere, jøder og muslimer.

Isabella og Ferdinand, der fik hædersbetegnelsen "De Katolske Monarker", valgte inkvisitorer. Kun inkvisitionens øverste leder blev udnævnt direkte af pavestolen. I februar 1482 forekom den første autodafé (af portugisisk: auto de fe, der kommer af latin: actus fidei (=troshandling)), hvor seks blev brændt levende. Det blev starten på 350 års forfølgelse af anderledes troende. Særlig berygtet blev Tomás de Torquemada, der var storinkvisitor i Spanien 1483-98.

Til trods for store folkelige protester lige siden slutningen af 1400-tallet fandt den sidste autodafé sted i 1826 med henrettelsen af skolemesteren Cayetano Ripoll fra Valencia.

Nyere historisk forskning peger på, at den spanske inkvisition har været af væsentligt mindre omfang, end den fremtræder i mange myter. En undersøgelse om 44.000 spanske inkvisitionsprocesser 1540-1700 viste, at færre end 2 % af de tiltalte blev idømt dødsstraf. Den tilsvarende inkvisition i Portugal (1531 – 1821) havde en højere rate af dødsdomme, mens inkvisitionen i Pavestaten havde en lavere.

Populær kultur 
I Monty Pythons flyvende cirkus, er det en løbende vittighed, at ingen forventer den spanske inkvisition.

Vittigheden bliver citeret i spillefilmen Sliding Doors.

Se også 

Sorte Legende

Noter

Litteratur 
 Gustav Henningsen: "I inkvisationens net" (kronik i Skalk 1980 nr 5, s. 18-27)

Romerskkatolske kirke
Europas historie
Spanien i middelalderen
Religion i middelalderen
Vandtrædere

Vandtrædere (Haliplidae) er en familie af biller. Familien indeholder 200 arter i 4 slægter. I Danmark findes 18 arter bl.a. plettet vandtræder.

Vandtrædere når en længde på mellem 1,5 og 5 mm. Deres farver er gule til lysbrune. De voksne biller er altædende, mens larverne lever af alger.

Klassifikation 
Familie: Haliplidae
 Slægt: Apteraliplus
 Slægt: Brychius
 Slægt: Haliplus
 Slægt: Peltodytes

Biller
Common Unix Printing System

Common Unix Printing System eller forkortet: CUPS er
modulært udskrivningssystem til Unix-lignende styresystemer, der gør det muligt at få en datamat eller pc til at fungere som server for al udskrivning.

En server, der kører CUPS, er en vært for klienter – og kan modtage et udskrivningsjob, behandle det og sende det videre til en relevant udskrivningsenhed/skriver.

CUPS bruger Internet Printing Protocol (IPP) som basis for håndtering af udskrivningsjob og -køer. CUPS anvender også  PostScript Printer Description (PPD).

Altsammen programmel inden for Open Source-kategorien.

UNIX
Fri software
André-Charles Boulle

André-Charles Boulle (født 11. november 1642, død 29. februar 1732) var en fransk møbelsnedker og ophavsmand til møbler i barokstil. Hans kommode er et fint eksempel med svungne former, "svejfede ben" med "sko" og greb af forgyldt metal og indlagte figurer (intarsia) af kontrasterende træsorter, metal og skildpaddeskjold.

Eksterne henvisninger 

 Træsmedens Håndværktøj  på baskholm.dk

Personer fra Frankrig
Møbelarkitekter
Jersey

Jersey (Jèrriais: Jèrri), officielt Bailiwick of Jersey (; Jèrriais: Bailliage dé Jèrri) er en britisk Crown dependency (kronbesiddelse) og ø beliggende ud for Normandiet, Frankrig. Til området Jersey hører, ud over øen selv, de ubeboede øer Minquiers og Ecréhous. Sammen med øerne Guernsey, Sark, Herm og Alderney udgør Jersey Kanaløerne. Storbritannien har ansvaret for øernes beskyttelse; Jersey er ikke en del af kongeriget, men hører under den britiske krone, omtrent som øen Man. Jersey er ikke medlem af EU, men har en samarbejdsaftale med EU.

Øens økonomi er i høj grad drevet af finansiel service.

Historie 

Over den lille by Gorey er slottet Mont Orgueil, som blev nævnt så tidligt som 1212. Slottet er et af de første slotte på øen Jersey. Det ligger i øens østkyst og blev forsvaret godt i krigen.

Jersey var sammen med Guernsey de eneste engelske områder i Europa, der blev besat af Tyskland under 2. verdenskrig. Jersey var besat fra 1. maj 1940 til 9. maj 1945, da krigen i Europa sluttede. Befrielsesdagen fejres hvert år med optog og festligheder.

Geografi 
Jerseys areal er 116 km² (cirka på størrelse med Læsø), og øen ligger i Den Engelske Kanal ca. 19,2 km ud for Normandiets kyst. Det er den største og sydligste af Kanaløerne.

Klimaet er tempereret med milde vintre og kølige somre. Landskabet består af bløde bølgende sletter, med lave ujævne bakker langs nordkysten.

Befolkning 
En stor del af øens beboere (godt og vel 50 %) er ikke født på øen. 30 % af befolkningen bor i hovedstaden Saint Helier. I alt bor der 89.000 mennesker på Jersey. 

Den anglikanske kirke (Church of England) er statsreligionen, men der er også metodister, primært ude på landet. Desuden er der en stor romersk-katolsk minoritet på øen.

Mange unge flytter fra øen, hvilket har medført en generel aldring af befolkningen.

Referencer

Eksterne henvisninger
Fresno

Fresno er en by i Californien, USA. Byen, som ligger i San Joaquin-dalen 256 km SØ for Sacramento, har  indbyggere og er dermed den sjettestørste by i delstaten.

Byen er grundlagt i 1872. I 1910 havde byen 24.900 indbyggere. Byen hed tidligere Millerton.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Californien
Lydord

Lydord (sjældent Onomatopoietikon) er en betegnelse for et ord, som er dannet ved efterligning af naturlig lyd. Eksempelvis er dyrelydene "muh" og "øf" onomatopoietika, ligesom "pip", "vov" eller "mæh". Desuden ses det i orddannelser såsom "plask", "splat" "bøvs" og "bang".

Onomatopoietikon 
Et lydord kaldes sjældent  et Onomatopoietikon (flertal: Onomatopoietika), af græsk: onoma, "navn" eller "ord", og poiein, "skabe").

Spogenes oprindelse 

Eksistensen af lydord har ofte været brugt som argument imod strukturalisme, der hævder at verbalsproget er tilfældigt konstrueret. Dette tilbagevises dog af Ferdinand de Saussure i hans tekst Lingvistikkens objekt.

Universalitet 

Lydord er ikke universelle, men afhænger af sprog. Eksempelvis er lydordet for en kats lyd "miav" på dansk, "meow" på engelsk og "nyan" på japansk.

Referencer

Litteratur 
 Saussure, Ferdinand: "Lingvistikkens objekt", Strukturalisme. En antologi, København 1970, s. 21
 Sprogpsykologi. Udvalgte kerneemner, Museum Tusculanums Forlag, 2004

Eksterne henvisninger 

 
Sprogforskning
Viskelæder

Et viskelæder er en kontorartikel, som kan fjerne blyantstreger. 

Viskelædere har en gummiagtig konsistens og kunne tidligere udelukkende fås orange (gummifarvede), mens de moderne vinyl- eller plastviskelædere kan have alle regnbuens farver. Stærke farver i viskelædere af dårlig kvalitet kan dog let smitte af, hvorfor mange foretrækker de helt hvide.

Nogle blyanter er udstyret med et lille viskelæder i enden. Viskelædere kan indeholde vinyl, plast og gummi.

Blækviskelædere er noget hårdere kvalitet (tilsat slibekorn), og kan fjerne både skrivemaskineskrift og blæk fra kuglepenne. 

Viskelæder til blyantsstreger virker ved at løfte/fjerne det af blyanten afsatte kul fra papiret, hvorimod blæk-viskelæderet ikke løfter farven, men sliber lidt papirfibre af, hvorved farven også fjernes, og papiret svækkes en smule, så der kan ikke viskes uendeligt meget på samme sted.

Anden brug 
Inden for printfremstilling (elektronik) ses gummiviskelædere anvendt før lodning på kobberet, hvorved kobberet renses og (mere vigtigt) der afsættes en lille smule antimon fra viskelæderet, som hjælper loddetinnet med at flyde pænere ud. Antimon er et konserveringsmiddel, tilsat gummiet for at det kan holde længere.

Se også 

Kontorartikler
Robert Nozick

Robert Nozick (født 16. november 1938, død 23. januar 2002) var en amerikansk politisk filosof og professor ved Harvard-universitetet. Hans bog Anarchy, State, and Utopia (1974), ikke oversat til dansk, gav et libertariansk svar på John Rawls A Theory of Justice (1971).

Nozick gjorde næsten egenhændigt libertariansk politisk filosofi respektabel inden for bredere akademiske kredse med udgivelsen af den nu klassiske Anarchy, State, and Utopia, som bl.a. indbragte ham en National Book Award i USA det følgende år. I Anarchy, State, and Utopia argumenterer han bl.a. for, at fordelingen af goder er retfærdig, blot fordelingen er resultatet af frivillig vareudveksling mellem frie mennesker. Nozick henviste til Kants kategoriske imperativ, som siger, at det enkelte menneske altid skal opfattes som et mål i sig selv og ikke blot som et middel til at opnå andre mål. For eksempel er tvungen omfordeling af goder uretfærdig, da den ser mennesket som en kilde til goder, som et middel til at opnå andre mål. Nozick kritiserer her Rawls, som i A Theory of Justice konkluderer, at ulighed, for at kunne retfærdiggøres, som et minimum må medføre, at den værst stillede har det bedre end ellers.

Som en af de store personligheder inden for nyere analytisk filosofi kom Nozick med vigtige bidrag til stort set alle større områder inden for filosofien. I Philosophical Explanations ((1981)) gav han originale og nytænkende beskrivelser af viden, den frie vilje og værdibegrebet. I The Examined Life (1989), henvendt til en bredere offentlighed, udforsker han kærlighed, død, tro, og meningen med livet. I The Nature of Rationality (1993) udfoldes en teori om praktisk fornuft i et forsøg på at imødegå klassisk beslutningsteori. Socratic Puzzles (1997) er en samling af essays om så forskellige emner som Ayn Rand, den østrigske skole inden for økonomien og dyrs rettigheder.

Nozick døde i 2002 efter en langvarig kamp mod cancer.

Trivia 
 Anders Fogh Rasmussen giver i kapitel 2 af Fra socialstat til minimalstat en kort men præcis gennemgang af Nozicks holdning til statsdannelser og menneskelige rettigheder.

Eksterne henvisninger 
 Robert Nozick på Leksikon.org
 
 

Filosoffer fra USA
Libertarianisme

Amerikanere i 1900-tallet
Skrotum

Skrotum (latin scrotum) eller pungen, er en slags sæk bestående af muskler og hud og den indeholder mandens testikler.

Eksterne henvisninger 

Mandens kønsorganer
Bakersfield

Bakersfield er en by i den amerikanske delstat Californien. Bakersfield er hovedbyen i Kern County (Amt), byen har en befolkning på 307.471 indb. (2005). Byen opstod da der i 1851 blev fundet guld i området, og befolkningstallet øgedes yderligere da der blev ført en jernbanestrækning dertil. Byen blev i 1952 ramt af et jordskælv, hvilket har medført at byen i dag mest består af lavere bebyggelse, spredt ud over et større område.

Geografi 

Bakersfield ligger knap 200 km. nord for Los Angeles og ca. 500 km. sydøst for Sacramento (delstatens hovedstad).

Bakersfield er den største by i USA, der ikke er forbundet direkte til det veludbyggede amerikanske motorvejsnet (Interstate).

En del film er optaget i og omkring byen:

 "X-Files"(1998)
 "K-PAX"(2001), "Menneskejagt"(1959)
 "Thelma & Louise" (1991)
 "Wag the Dog" (1997)
 "The Break Up" (1998)
 "Psycho" (1960).

Andet 

 Bakersfield er berygtet for sin tåge/dis, der kan havde en sigtbarhed ned til 3 meter.

 Bakersfield har en meget dårlig luftkvalitet; kun Los Angeles har en dårligere i hele USA.

 Bakersfield havde i tresserne et meget aktivt countrymusik miljø, som var en alternativ stil til Nashvilles familiepopagtige version af genren. Her fremstod sangere som Buck Owens og Merle Haggard.

Referencer 

Byer i Californien