kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sekundærkommune

En sekundærkommune er en kommune, hvis geografiske ansvarsområde er større end primærkommunernes.

Sekundærkommuner i Danmark havde typisk ansvar for opgaver, der krævede et større befolkningsgrundlag end primærkommunernes opgaver, eksempelvis sundhedsvæsen, regionalplanlægning, miljøtilsyn og ungdomsuddannelser. I Danmark blev det sekundærkommunale niveau – amtskommunerne – afskaffet med kommunalreformens ikrafttræden 1. januar 2007. 

I Norge hedder sekundærkommunerne fylker, mens man i Sverige skelner mellem området, som kaldes et län og forsamlingen, som er et landsting.

 
Amter
Københavns Overpræsidium

Københavns Overpræsidium eksisterede fra 1747 indtil 2006, hvor det blev nedlagt som konsekvens af Strukturreformen. I 1747 fik præsidenten for København, der var byens øverste embedsmand, titel af overpræsident.

Overpræsidiet var øverste verdslige ledelse af hovedstaden og fik senere karakter af statsamt og ekspeditionskontor for statadministrationen. Dets leder, overpræsidenten, modsvarede stillingen amtmand i amterne. Overpræsidenten var oprindeligt kongens repræsentant; senere blev stillingen reduceret til et administrativt embede, der typisk blev besat med en jurist.

Indtil 1938, hvor titlen overborgmester blev indført, var overpræsidenten formand for Københavns Magistrat.

Præsidenter for København 
 1660-1667 Hans Nansen den ældre
 1667-1671 Peter Bülche
 1672-1688 Peder Hansen Resen
 1688-1713 Hans Nansen den yngre
 1713-1724 Johannes Christensen Meller
 1724-1736 Johan Schrader
 1736-1747 Christian Braem

Overpræsidenter for København 
 (1747-1750) Jacob Benzon
 (1750-1754) Frederik Otto von Rappe
 (1754-1771) Volrad August von der Lühe
 (1771-1772) Ulrik Adolf Holstein
 (1772-1788) Gothard Albert Braem
 (1788-1794) Adolph Sigfried von der Osten
 (1794-1809) Christian Urne
 (1809-1816) Frederik Adeler
 (1816-1834) Werner Jasper Andreas Moltke
 (1834-1846) Andreas Christian Kierulff
 (1846-1856) Michael Lange
 (1857-1864) Hans Helmuth Lüttichau
 (1864-1870) Cosmus Bræstrup
 (1870-1883) Ernst Emil Rosenørn
 (1883-1886) Hilmar Finsen
 (1886-1891) Carl Ludvig Adolph Benzon
 (1892-1899) Christian Sophus Klein
 (1900-1910) Valdemar Oldenburg
 (1911-1924) Frederik de Jonquières
 (1924-1928) Jens Jensen
 (1928-1945) Johan Bülow
 (1945-1977) Carl Moltke
 (1977-1982) Jens Hieronimus Zeuthen
 (1982-1984) Erik Hesselbjerg
 (1984-1996) Gunnar A. Lustrup
 (1996-2000) Werner Willerslev-Olsen
 (2000-2006) Emil Le Maire

 
Overpræsidium
Etableret i 1747
Ophørt i 2006
Titler
Akustisk guitar

En akustisk guitar er en guitar som den, der ses til højre. Akustiske guitarer er sammen med elektriske guitarer vel nok de mest udbredte og velkendte guitartyper. Der er en markant forskel på, hvordan disse to typer guitarer virker.

Konstruktion 
En akustisk guitar består af et resonanskammer, hvilket egentligt er et stort hulrum i guitaren. Dette udgør kroppen på guitaren. Op langs kroppen sidder en hals, der kaldes for gribebrættet. I enden af gribebrættet sidder seks stemmeskruer, der bruges til at stemme guitarens strenge. Det har meget at sige, hvilken træsort guitaren består af, samt hvilken form den har. Ahorn er blandt de bedste træsorter, når man tænker på lydkvaliteten. 

Akustiske guitarer falder i to grupper: Guitarer med stål-strenge, som har en tyndere hals, kaldet westernguitar og guitarer med nylon-strenge, også kaldet klassiske guitarer, de anvendes mest til klassisk guitar, flamenco og latinamerikanske genrer som bossa nova og mariachi.

Toner & Lyd 
Det tidligere omtalte resonanskammer bruges til at forstærke lyden ved anslag af en streng. Uden resonanskammeret ville der kun komme en meget svag og kedelig lyd frem. En tone er bestemt ud fra den svingning strengen har, og svingningen bestemmes ud fra, hvordan strengen er stemt (hvor opstrammet den er), og i hvilket bånd på guitaren man placerer fingeren. Normalt stemmes en guitar i tonerne (fra dyb mod høj) E-A-D-G-H-E. Der findes dog en lang række andre varianter, som fx Drop D, der også er en meget populær måde at stemme guitaren på.

Se også 

 Guitar
 Elektrisk guitar
 Guitarstemning
 Jazz guitar

Guitar
Den kosmologiske konstant

Den kosmologiske konstant indførte Albert Einstein i hans Almene relativitetsteori, fordi datidens opfattelse af universet var, at det var statisk frem for dynamisk. Edwin Hubble opdagede dog i forbindelse med opdagelsen af lysets rødforskydning (jfr. Hubbles lov fra 1929), at galakser bevæger sig væk fra hinanden, og derfor også det faktum, at universet ikke er statisk. Einstein kasserede derfor den kosmologiske konstant og kaldte den for sit livs største bommert.

Senere har kosmologer genindført konstanten, fordi universet udvider sig hurtigere end det relativitetsteorien kan forklare. Den øgede udvidelse antages at stamme fra mørk energi.

Kosmologi
Astrofysik
Relativitetsteori
Fysiske konstanter
Fysik udover standardmodellen
Macintosh styresystemer

Apple styresystemer er en række af grafisk brugergrænseflade-baserede styresystemer udviklet af Apple Inc. til deres Macintosh linje af computersystemer. Det første Macintosh styresystem System Software er krediteret for populariseringen af den grafiske brugergrænseflade.

System Software blev for første gang introduceret i 1984 og revolutionerede den personlige computer. I 1996 ændredes navnet til Mac OS (med Mac OS 7.6). I år 2001 kom en helt ny version af styresystemet fra Apple - branden – Mac OS X, der er baseret på en UNIX-motor med grafisk brugergrænseflade. I 2012 blev Apples OS branded OS X (udtaltes OS 10). I juni 2016 blev Apples OS branded macOS med macOS Sierra; version 10.12. Seneste udgave Mac OS 13.1 med navnet Ventura, der blev udsendt i oktober 2022. Dette er tilpasset Apples nyeste processor M1 og M2. 

Ca. 1 gang om året er der siden år 2000 kommet en ny version af Mac OS X.

Kilder/referencer

Se også 
 Mac OS X
 Apple Macintosh
 Apple Inc.

 
Styresystemer
Træænder

Underfamilie Træænder Dendrocygninae
 Slægt Dendrocygna
 Cubatræand Dendrocygna arborea
 Rustfarvet træand Dendrocygna arcuata
 Sortbuget træand Dendrocygna autumnalis
 Okkertræand Dendrocygna bicolor 
 Australsk træand Dendrocygna eytoni
 Plettet træand Dendrocygna guttata
 Lille træand Dendrocygna javanica
 Nonnetræand Dendrocygna viduata
 Slægt Thalassornis
 Lappedykkerand Thalassornis leuconotus

Navnet er en oversættelse af det latinske navn; på engelsk og tysk hedder de fløjteænder.
Skarveænder

Underfamilie Skarveænder Oxyurinae
 Slægt Oxyura
 Amerikansk skarveand Oxyura jamaicensis 
 Maskeskarveand Oxyura dominica 
 Hvidhovedet and Oxyura leucocephala 
 Afrikansk skarveand Oxyura maccoa 
 Argentinaskarveand Oxyura vittata 
 Australsk skarveand Oxyura australis 
 Slægt Biziura
 Bisamand Biziura lobata
 Slægt Heteronetta
 Snylteand Heteronetta atricapilla

Svaner og gæs
Løbehøns

Familie Turnicidae
 Slægt Turnix
 Løbehøne, Turnix sylvatica
 Luzonløbehøne, Turnix wocesteri
 Dværgløbehøne, Turnix nana
 Hottentotløbehøne, Turnix hottentotta
 Gulbenet løbehøne, Turnix tanki
 Kampløbehøne, Turnix suscitator
 Madagaskarløbehøne, Turnix nigricollis
 Hætteløbehøne, Turnix oclellata
 Sortbrystet løbehøne, Turnix melanogaster
 Rødøjet løbehøne, Turnix varia
 Brunrygget løbehøne, Turnix castanota
 Rødbrystet løbehøne, Turnix pyrrhothorax
 Grårygget løbehøne, Turnix maculosa
 Brun løbehøne, Turnix velox
 Slægt Ortyxelos
 Dværgvagtel, Ortyxelos meiffrenii
Grete Hækkerup

Karen Margrete Hækkerup f. Hurup (4. april 1914 i Aalborg – 5. november 1995 i Herritslev) var medlem af Folketinget 1964-66 og 1970-81 for Socialdemokratiet, først valgt i Sakskøbingkredsen og fra 1971 i Maribokredsen.

Student fra Horsens Statsskole 1934. Studerede statsvidenskab.

Rejsesekretær for Socialdemokratiet 1958-62 og kvindesekretær i partiet 1962-63.

Thorsten Borring Olesen mente at Hækkerup "indtog en fremtrædende plads i partiets ligestillingsarbejde", hvilket dog ikke var Ritt Bjerregaards oplevelse.

Medlem af Lillerød Sogneråd 1954-63.

I 1971 blev Grete Hækkerup valgt til Folketingets første næstformand, og det var tæt på, at hun også blev Folketingets første kvindelige formand i 1978, men Socialdemokratiet valgte i stedet K.B. Andersen.

Gift 5. april 1939 med Per Hækkerup, med hvem hun fik tre sønner, hvoraf de to, Klaus Hækkerup og Hans Hækkerup, blev politisk aktive.

Litteratur 
 Nikolaj Bøgh: Hækkerup. København 2003

Referencer

Kilder og eksterne henvisninger 
 
 Hækkerupperne – en stor politisk familie
 Kvindebiografisk leksikon

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Grete
Personer fra Aalborg
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Blodrød storkenæb

 
Blodrød storkenæb (Geranium sanguineum) er en 15-45 cm høj urt, der vokser på tør, åben bund. Den forvilder sig let fra haver, hvis de rette betingelser er til stede..

Beskrivelse 
Blodrød storkenæb er en løvfældende flerårig urt med en lav, pudeformet eller nedliggende vækstform. Stænglerne er lysegrønne og stivhårede. Bladene sidder i en grundstillet roset, og de er runde og femlappede med dybt snitdelt rand og tydelige, forsænkede ribber. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er grågrøn. Om efteråret kan nogle eller alle blade farves smukt orange. Blomstringen sker i juli-august. Blomsterne sidder på hver deres egen stængel, som bærer nogle få blade, og som hæver sig op over bladrosetten. Planten danner spiredygtigt frø og forvilder sig let under de rette betingelser, – dog uden at blive til ukrudt.

Rodnettet er godt forgrenet og meget dybtgående. Planten breder sig en smule med korte, underjordiske udløbere.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 1 m (25 x 10 cm/år).

Voksested 

Blodrød storkenæb vokser over det meste af Europa, dog med en forkærlighed for de tørre og solrige egne. Her i landet kan man finde den på sydvendte, kalkrige skrænter som f.eks. på Røsnæs. I øvrigt findes den i Danmark hist og her i det nordlige Jylland, på Nordfyn, i Nord- og Vestsjælland samt på Bornholm.

Langs stranden i Sejerøbugten findes arten sammen med bl.a. alm. pimpinelle, slangehoved, bakkenellike, fåresvingel, harekløver, håret høgeurt, kornet stenbræk, markfrytle, nikkende kobjælde, rosenkatost, smalbladet høgeurt, smalbladet timian, vellugtende gulaks og vild gulerod

Galleri

Se også 
 Geranion sanguinei (plantesamfund med blodrød storkenæb)

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Haveplanter
Flerårige urter
Røde blomster
Lucas-Lehmer

En Lucas-Lehmer-test kan vise om et mersennetal også er et primtal. Testen er opkaldt efter François Edouard Anatole Lucas og Derrick Henry Lehmer. En nødvendig (men ikke tilstrækkelig) betingelse for at et mersennetal kan være et primtal er at eksponenten er et primtal.

Algoritmen

Definitioner 
p er et primtal.
M(p) er et mersennetal med p som eksponent.
s er det resultat, der viser om M(p) er et primtal.

Forløbet 
s = 4
Gentag p-2 gange:
s = (s²-2) mod M(p)
Hvis s er 0 er M(p) et primtal

Implementering 
Hvis algoritmen bruges direkte i et computerprogram, er den ikke særlig effektiv, selvom den er langt hurtigere end en generel primtalstest. Det er dog muligt, at lave en del optimeringer. I det binære talsystem skrives 2p med et ettal efterfulgt af p nuller. Det betyder, at tallet kan findes ved at forskyde 1 p bits og derefter trække en fra.

Når s skal beregnes modulo p, kan man også udnytte, at tallet består af ene ettaller i totalssystemet.
 
Den store tidsrøver i denne algoritme er beregningen af S².

Primtal
Hans Kristen Hækkerup

Hans Kristen Hækkerup (24. december 1876 i Hæggerup, Tybjerg Sogn – 23. november 1929 i Ringsted) var en dansk socialdemokratisk redaktør og politiker, far til Hans og Per Hækkerup.

Hans Kristen Hækkerup blev født i Hæggerup, hvor faderen, Hans Hansen, var husmand. Hans Hansens far, Hans Andersen, var bror til politikeren Lars Andersen Hækkerup. Hans Kristen Hækkerup blev uddannet til typograf i årene 1892-97 og blev i 1907 redaktør af Midtsjællands Social-Demokrat i Ringsted. Han var fra 1913 medlem af Ringsted Byråd og blev borgmester i 1928, men døde allerede året efter. Allerede i 1920 var han blevet medlem af Folketinget, hvor han sad til sin død.

Han var medlem af Socialdemokratiets hovedbestyrelse fra 1913 og formand for Ringsted socialdemokratiske forening 1907-15. Sammen med sin hustru Petrea havde han fire børn, to døtre og to sønner, hvoraf sønnerne Hans og Per også gik ind i politik. 

Hækkerupvej i Ringsted er opkaldt efter Hans Kristen Hækkerup.

Kilder 
 Om Hækkerupfamilien

Eksterne henvisninger 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Hans Kristen
Borgmestre i Ringsted
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Personer fra Ringsted
Chefredaktører fra Danmark
Typografer fra Danmark
Tabulatur

Et tabulatur eller bare tab er en form for noder-lignende skrift, beregnet til at beskrive hvordan musik spilles på et strengeinstrument, som for eksempel en guitar eller en el-bas. Til forskel fra noder er tablatur lettere og enklere og tager kortere tid at lære. Der er tale om en meget simpel form og mange af melodiens elementer er ikke muligt at nedskrive. F.eks. rytme, anslagsstyrken osv. Derfor er det oftest nødvendigt at have hørt melodien i forvejen for at kunne spille den. Men netop den simple form gør at tabulaturer oftest bruges af amatørguitarister når de udveksler erfaringer omkring hvordan en melodi spilles.

Et tab har et bestemt antal linjer, hvilket repræsenterer antallet af strenge på musikinstrumentet. Dvs. at et tab til en 4-strenget bass har 4 linjer, og et tab til en 5-strenget bass har 5 linjer, osv.

Når der står et tal på en linje, skal man gribe på strengen, i det bånd som tallet repræsenterer. Hvis der fx står 3 på linje 2, betyder det, at man skal gribe i bånd 3 på streng nr. 2.

Det bør også nævnes at man læser fra venstre mod højre, og man skal betragte det hele lodret. Dvs. hvis der er sted, hvor der er flere tal under hinanden, skal man anslå de pågældende strenge samtidig. Se på følgende eksempel:

Eksempel på tablatur (Fra AC/DC's 'Back In Black'):
e|----2-2-2----------3-0-----------------2-2-2-------------------------|
B|----3-3-3--2-2-2-------3-0-------------3-3-3--2-2-2------------------|
G|----2-2-2--2-2-2-----------2b4r2p0-----2-2-2--2-2-2------------------|
D|-2--0-0-0--2-2-2--------------------2--0-0-0--2-2-2------------------|
A|-2---------0-0-0--------------------2---------0-0-0------------------|
E|-0----------------------------------0----------------7-4-7-5-7-6-7-7-|
Tablatur fungerer således:
Første linje svarer til første streng på guitaren, altså e-strengen.
Anden linje svarer til anden streng osv.
Tallet der står på linjen viser, hvilket bånd der skal spillet på strengen. (Et "0" betyder, at strengen skal spillet løst.)

Notationer 
Diverse guitarteknikker kan også repræsenteres i tab.

 Hammer-on skrives som "h"
 Pull-off skrives som "p"
 Slide skrives som enten "/" eller "\"

Tablaturprogrammer
Der er blevet udviklet flere computerprogrammer til tabulatur, eksempelvis Guitar Pro-serien og Power Tab Editor. Udover muligheden for at skrive og læse tabulatur i programmerne, er der også muligheden for at få programmet til at spille sangene vha. midi-instrumenter. Programmerne indeholder også tunings-leksikon, akkord-leksikon m.m.

Eksterne henvisninger
Tablatur programmer:
Power-tab.net
Guitar-Pro.com
Tablatur-hjemmesider:
Ultimate Guitar.com
AVZ-tabs 
Metaltabs.com

Instrumentrelaterede musikbegreber
Gui

Gui er et fransk drengenavn.
 GUI er kort for det engelske Graphical user interface, på dansk bruges betegnelsen Grafisk brugerflade.
 贵, eller Guì er en forkortelse for Guizhou provinsen i Kina.
OpenGL

OpenGL står for Open Graphics Library og blev oprindeligt udviklet under navnet GL (for Graphics Library) af SGI til brug på deres operativsystemer. Senere er OpenGL blevet implementeret til X11 (Unix, Linux og BSD), Windows, OS X og mange andre platforme og er i dag det mest udbredte grafikbibliotek til især 3D-grafik.

OpenGL er tilgængeligt under mange programmeringssprog, men er kun officielt defineret til programmeringssproget C, af OpenGL-gruppen.

OpenGL definerer ikke nogen metode til at skabe eller interagere med det bagvedlæggende grafiksystem (modsat GL som gjorde) og er derfor ikke en fuldstændig API. Biblioteker som GLUT, GLX, WGL og AGL fylder det hul ved at lade et platformsuafhængigt (i GLUT's tilfælde) eller et platformsafhængigt (GLX, WGL og AGL) sæt funktioner fungere som interface mellem brugerprogrammet og det bagvedliggende grafiksystem og skaber de ressourcer, som er nødvendige for OpenGL.

OpenGL har ofte hardwareacceleration til rådighed, som gør hovedprocessoreren fri for at behandle størstedelen af et grafisk program.

Anden brug af OpenGL 
OpenGL er i den senere tid blevet brugt til andet end behandlingen af grafik. GPUer er blevet så avancerede, at det kan lade sig gøre at programmere dem til næsten det samme som en CPU, og der er derfor også kommet en del GPU-baserede programmeringssprog og softwarebiblioteker, der gør det muligt at udnytte GPU'ens evne til at behandle store mængder data på en ens måde hurtigt. OpenGL har vist sig at være velegnet til dette, fordi det er tilgængeligt på langt flere platforme end andre systemer, og fordi der findes rene softwareimplementeringer, at et system kan falde tilbage på i tilfælde af, at der ikke findes hardwareaccelererede drivere.

Middleware
Publicistprisen

Publicistprisen er en dansk pris, der uddeles en gang om året af Den Danske Publicistklub. Alle medlemmer af publicistklubben kan nominere kandidater til prisen – den endelige afgørelse træffes dog af en priskomite. Prisen er indstiftet i 1979 og gives for en markant indsats i den danske medieverden – »en mangeårig fremragende indsats«, som der står i fundatsen. 

Prisen er på 25.000 kr.

Vindere 
2023 - Jan Jensen
2022 - Rasmus Tantholdt
2021 - Puk Damsgård Andersen
2020 - Jørgen Steen Nielsen
2019 - Radio24syv
2018 - Erik Bjerager
 2017 - Lone Frank
2016 - Erik Rasmussen
 2015 - Flemming Rose
 2014 - Niels Sandøe og Thomas G. Svaneborg
 2013 - Jørgen Ejbøl
 2012 - Johannes Møllehave
 2011 – Clement Kjersgaard
 2010 – Dorte Toft
 2009 – Lasse Jensen
 2008 – Roald Als
 2007 – Ulla Terkelsen – jubilæumspris: Rasmus Nielsen
 2006 – Uffe Ellemann-Jensen – jubilæumspris: Palle Smed
 2005 – Hans Hertel
 2004 – Ole Sippel
 2003 – Connie Hedegaard
 2002 – Ole Rasmussen
 2001 – Klaus Rifbjerg – jubilæumspris: Nikolaj Ifversen og Kjeld Koplev
 2000 – Mogens Vemmer
 1999 – Kurt Fromberg – jubilæumspris: Hans Davidsen-Nielsen og Mikkel Hertz
 1998 – Lisbeth Knudsen
 1997 – Nikoline Werdelin – jubilæumspris: Bente Scavenius
 1996 – Lasse Ellegaard
 1995 – Erling Bjøl – jubilæumspris: Torben Krogh
 1994 – Jan Stage – jubilæumspris: Lars Rugaard
 1993 – Rolf Dorset
 1992 – Per Olov Enquist
 1991 – Herbert Pundik
 1990 – Vibeke Sperling og Niels Barfoed
 1989 – Tøger Seidenfaden
 1988 – Tor Nørretranders
 1987 – Mette Winge
 1986 – Mette Fugl og Tine Bryld
 1985 – Per Høyer Hansen
 1984 – Bo Bojesen
 1983 – Jens Kistrup
 1982 – Lise Nørgaard
 1981 – Paul Hammerich
 1980 – Flemming Madsen

Eksterne henvisninger 
 "Publicistprisen og andre priser", www.publicist.dk, hentet 6. april 2009

Litteraturpriser fra Danmark
Jerry Horton

Jerry Allan Horton Jr. (født 10. marts 1975) er en amerikansk guitarist, der er kendt fra bandet Papa Roach. Før han blev guitarist i Papa Roach var han taglægger. Det var gennem en af Jerrys ekskærester at han fik øje på bandet, og i slutningen af 1993 blev han ringet op af forsangeren Jacoby Shaddix, der spurgte om han ikke ville spille sammen med dem.

I dag føler Jerry at Papa Roach er mere bror for ham, end hans egen bror. Men på trods af det, er han mere principfast end hans bandmedlemmer, bl.a. ved at han hverken drikker eller ryger.

D. 21. december 2002 blev han gift med modellen Jessica Lee.

Jerry har, i samarbejde med guitarfabrikanten Schecter, produceret flere signature modeller, herunder en Schecter C-1 guitar, hvor Papa Roach-logoet er trykt i bunden, og en Tempest Custom.

Se også 
 Jacoby Shaddix
 Tobin Esperance
 David Buckner
 Papa Roach

Eksterne henvisninger 

 

Papa Roach
Guitarister fra USA
Trogoner

Trogonere (latin: Trogonidae) er den eneste familie i fugleordenen Trogoniformes.

Klassifikation 
Familie: Trogonidae
 Underfamilie: Apalodermatinae (Afrikanske trogoner)
 Slægt: Apaloderma
 Narinatrogon, Apaloderma narina
 Nøgenkindet trogon, Apaloderma aequatoriale
 Blåbrystet trogon, Apaloderma vittatum
 Underfamilie: Trogoninae
 Tribus: Trogonini (Den nye verdens trogoner)
 Slægt: Pharomachrus
 Quetzal, Pharomachrus mocinno
 Toppet quetzal, Pharomachrus antisianus
 Hvidspidset quetzal, Pharomachrus fulgidus
 Gyldenhovedet quetzal, Pharomachrus auriceps
 Rødnæbbet quetzal, Pharomachrus pavoninus
 Slægt: Euptilotis
 Øretrogon, Euptilotis neoxenus
 Slægt: Priotelus
 Cubatrogon, Priotelus temnurus
 Hispaniolatrogon, Priotelus roseigaster
 Slægt: Trogon
 Sorthovedet trogon, Trogon melanocephalus
 Guløjet trogon, Trogon citreolus
 Hvidhalet trogon, Trogon viridis
 Blårygget trogon, Trogon bairdii
 Blågul trogon, Trogon violaceus
 Mexicotrogon, Trogon mexicanus
 Hvidøjet trogon, Trogon comptus
 Båndhaletrogon, Trogon collaris
 Pragttrogon, Trogon elegans
 Orangebuget trogon, Trogon aurantiiventris
 Masketrogon, Trogon personatus
 Sortstrubet trogon, Trogon rufus
 Surucuatrogon, Trogon surrucura
 Blåisset trogon, Trogon curucui
 Sorthalet trogon, Trogon melanurus
 Orangenæbbet trogon, Trogon massena
 Gitterhalet trogon, Trogon clathratus
 Tribus: Harpactini (Asiatiske trogoner)
 Slægt: Harpactes
 Blåhalet trogon, Harpactes reinwardtii
 Malabartrogon, Harpactes fasciatus
 Rødnakket trogon, Harpactes kasumba
 Brunnakket trogon, Harpactes diardii
 Filippinsk trogon, Harpactes ardens
 Kinabalutrogon, Harpactes whiteheadi
 Okkergumpet trogon, Harpactes orrhophaeus
 Rødgumpet trogon, Harpactes duvaucelii
 Gulbuget trogon, Harpactes oreskios
 Rødhovedet trogon, Harpactes erythrocephalus
 Stor trogon, Harpactes wardi

Kilder 
 Ref: ITIS 178094  2002-10-06
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Trogonidae – trogons
Signature model

En signature model er et musikinstrument med en bestemt udseende og bestemte funktioner, der er dedikeret til en udvalgt musiker. Eksempelvis har ESP masse-produceret en signature model-guitar til guitarister som Kirk Hammet, James Hetfield og Dave Mustaine.

Guitar
Træsejlere

Træsejlere (latin: Hemiprocnidae) er en fuglefamilie i ordenen sejlere.

Klassifikation 
Familie Hemiprocnidae
 Slægt Hemiprocne
 Gråtoppet træsejler, Hemiprocne coronata 
 Grøntoppet træsejler, Hemiprocne longipennis
 Træsejler, Hemiprocne comata
 Stor træsejler, Hemiprocne mystacea

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Hemiprocnidae – crested-swifts

Sejlere
Turakoer

Turakoer (latin: Musophagiformes) er en fugleorden med kun en familie – Musophagidae

Tidligere var familien Musophagidae placeret i Gøgefugle ordenen (Cuculiformes).

Klassifikation 
 Familie Turakoer Musophagidae
 Underfamilie Turakoer Musophaginae
 Grøntoppet turako, Tauraco persa
 Livingstones turako, Tauraco livingstonii
 Spidstoppet turako, Tauraco schalowi
 Kapturako, Tauraco corythaix
 Sortnæbbet turako, Tauraco schuettii
 Hvidtoppet turako, Tauraco leucolophus
 Fischers turako, Tauraco fischeri
 Gulnæbbet turako, Tauraco macrorhynchus
 Camerounturako, Tauraco bannermani
 Angolaturako, Tauraco erythrolophus
 Hartlaubs turako, Tauraco hartlaubi
 Hvidkindet turako, Tauraco leucotis
 Etiopisk turako, Tauraco ruspolii
 Violettoppet turako, Tauraco porphyreolophus
 Ruwenzoriturako, Ruwenzorornis johnstoni
 Violturako, Musophaga violacea
 Gulmasket turako, Musophaga rossae
 Underfamilie Larmfugle Criniferinae
 Kæmpeturako, Corythaeola cristata
 Maskelarmfugl, Corythaixoides personatus
 Grå larmfugl, Corythaixoides concolor
 Hvidbuget larmfugl, Corythaixoides leucogaster
 Vestlig larmfugl, Crinifer piscator
 Østlig larmfugl Crinifer zonurus