kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Motion capture

Motion capture bruges inden for film og computerspil til at optage en skuespillers bevægelse, og overføre denne optagelse til en computer. Selve optagelsen er ikke et billede af skuespilleren, men 3-dimensinoelle punktangivelser. Herefter kan man fremstille en computeranimation med udgangspunkt i skuespillerens dynamik. Formålet med motion capture er at man får et mere realistisk bevægelsesmønster end ved ordinær animation.

Motion capture er bl.a. brugt i computerspillene FIFA, Uncharted: Drake's Fortune og Tomb Raider: Underworld og filmene: Polar-Ekspressen, Ringenes Herre, Pirates of the Caribbean: Død Mands Kiste, Pirates of the Caribbean: Ved Verdens Ende og Avatar

Eksterne henvisninger 

Film
Fremstilling af computerspil
3-D-computergrafik
Et andet lys

Et andet lys er en roman fra 2002 skrevet af Jens Christian Grøndahl.

Vi følger Irene Beckmann, der i en alder af 56 år må konstatere, at en fase af hendes liv er slut. Ved et middagsselskab meddeler hendes mand hende, deres to voksne børn, svigerdatteren og børnebørnene, at han har mødt en anden og agter at forlade hende. Det kommer egentlig ikke bag på hende, da ægteskabet længe har været en formssag. Det medfører dog unægtelig, at hendes liv tager en drejning, og hendes første reaktion er at tage bilen og køre sin vej.

I en dagbog, som hun har fået af sin mor, læser hun om omstændigheder i hendes og moderens liv, hun aldrig har kendt til, og hun drager af sted på en tur ned gennem Europa på jagt efter sit ophav.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2002
Piazza Bucarest

Piazza Bucarest er en roman fra 2004 skrevet af Jens Christian Grøndahl.

Romanen handler om en ung kvinde, der får en enestående chance for at slippe ud af Ceaucescus Rumænien. Hun kommer til Danmark og slår sig ned hos den amerikanske musiker Scott. Men langsomt finder hun ud af, at hun ikke føler sig hjemme og irriteres over danskernes tryghedsnarkomani og manglende lidenskab. Hun stikker derfor af til Italien for dér at prøve at finde sig et liv.

Gennem Elena – som den unge kvinde hedder – tegner denne roman et tankevækkende billede af Danmark og danskerne udefra.

Romaner fra Danmark
Vilhelms værelse

Vilhelms værelse er en roman af den danske forfatter Tove Ditlevsen fra 1975. Romanen er en delvist selvbiografisk afsløring af et ægteskabeligt inferno. En roman om ægteskab og skilsmisse, om kærlighed og galskab, om frygt, ømhed og ondskab. Lise Mundus og hendes mand har gennem 20 lange år været bundet til hinanden i et spændingsmønster af tiltrækning og frastødelse.

Bogen ses som en skildring af Tove Ditlevsens ikke uproblematiske forhold med bladmanden Victor Andreasen.

Bøger af Tove Ditlevsen
Litteratur i 1975
Romaner fra Danmark
Barndommens gade

Barndommens gade er en roman fra 1943 skrevet af Tove Ditlevsen.

Romanen handler om Ester, hendes familie og om de fattige kår på Vesterbro i de tidlige 1930'erne. Vi følger situationer i Esters barndom, både når hun er glad sammen med sin veninde Lisa, og når hun er bange for manden med det røde skæg. 

En københavnsk baggårdspiges tidligste ungdom beskrevet på godt og ondt og skildret med både varme og indlevelse helt frem i Esters voksenliv.

Romanen blev filmatiseret i 1986. Samme år blev Tove Ditlevsens kendte digt af samme navn omskrevet af Anne Linnet, som også lavede musik dertil. Digtet Barndommens Gade blev skrevet i 1942, men romanen er ikke direkte skrevet i sammenhæng med digtet.

Bogen er blevet bearbejdet flere gange.

Eksterne henvisninger 
 Barndommens gade på Litteratursiden.dk

Bøger af Tove Ditlevsen
Litteratur i 1943
Sysselmænd på Færøerne

En sysselmand (færøsk: sýslumaður) er på Færøerne en lokal embedsmand med administrative og politimæssige beføjelser.

Sysselmanden er en person på Færøerne, som før i tiden udgjorde det lokale politi, opkrævede told og havde ansvaret for grindefangster og fordeling af grindekød og dømmer i visse mindre sager ved sysselens politiret.

Embeddet sysselmand findes stadig på Færøerne, dog har sysselmanden ikke så brede beføjelser som tidligere, men han har dog stadig - sammen med grindeformænd - ansvaret for om grindedrab skal foregå og om til hvilke bygder i hans politiområde hvalkødet og spækket skal uddeles til. Sysselmændene i dag har tidligere arbejdet som politimænd og har stadig politiopgaver.

Før i tiden var der en sysselmand pr. syssel (sýsla), men i nyere tid er der sket en omstrukturering hos Færøernes Landfoged, som er en dansk institution, således at nogle af sysslemandsembederne er nedlagt.

Der er i dag kun tre sysselmænd: Sysselmanden i Tórshavn, Sysselmanden i Suðuroy og Sysselmanden i Norðoyggjar (Nordøerne). Omstruktureringen skyldes, at der er kommet to nye undersøiske tunneler, som har bundet ca. 85% af Færøerne sammen. Der er dog et politikontor i hver sýsla, de ligger i disse byer: Tórshavn (Streymoy), Runavík (Eysturoy), Klaksvík (Norðoyggjar), Miðvágur (Vágar), Sandur (Sandoy) og Tvøroyri (Suðuroy).

På Færøerne er der seks sysler (sýslur):
 Norderøerne
 Eysturoy
 Streymoy
 Vágar
 Sandoy
 Suðuroy

Enhver syssel (sýsla) havde før i tiden en sysselmand, i dag er der kun tre sysselmænd, en for Streymoy og Vágar og de små øer i området: Nólsoy, Koltur, Hestur, Mykines, en for Eysturoy og Nordøerne, og en for Suðuroy og Lítla Dímun. Denne sysselmænd var i historien (og er i dag) i de fleste tilfælde færinger, men i hvert fald embedsmænd for det Danske Rige.

I modsætning til de færøske kommuner, er syslerne i dag ikke en politisk forvaltningsenhed, dvs. på dette felt er ingen valg. Siden vikingetiden på Færøerne og indtil reformationen havde der også været ting i hvert syssel, de såkaldte várting (vårting) ved siden af lagtinget på Tinganes.

Kendte sysselmænd 
 Kristian Djurhuus (1895-1984) på Suðuroy (1920-1965), også lagmand.
 Oliver Effersøe (1863-1933) på Suðuroy (1894-1920), også folketings-, landstings- og lagtingsmedlem, formand af Sambandspartiet.
 Jákup í Jákupsstovu (1922-1976) på Vágar (1946-1954), også sømand, digter og lagtingsmedlem (S).
 Jákup Jógvansson (?-?) på Sandoy, også lagmand (fra 1677-1679).
 Edward Mitens (1889-1973), også sagfører, folketings- og lagtingsmedlem, lagtingsformand og minister.
 Hans Christopher Müller (1818-1897) på Streymoy, grundlagte Postverk Føroya, DFDS-repræsentant.
 Klæmint Olsen (1842-1912) på Norderøerne, også landstings- og lagtingsmedlem.
 Andras Samuelsen (1873-1954) på Eysturoy, også lagmand, folketing-, landstings- og lagtingsmedlem og formand af Sambandspartiet.
 Johan Hendrik Schrøter (1842-1911) på Suðuroy, også folketings- og lagtingsmedlem.

Se også 
 Sysselmanden på Svalbard
 Sysselmænd på Island
 Rigsombuddet på Færøerne

Noter 

Færøernes politik
Michel de Montaigne

Michel de Montaigne (født 28. februar 1533, død 13. september 1592) var en fransk renæssancehumanist, der grundlagde essaygenren. Montaigne fik en utraditionel opdragelse uden prygl og lærte på faderens foranledning at tale latin, før han blev undervist i fransk. Fra 1557 til 1571 var han dommer i Bordeaux og var 1581-1585 byens borgmester.

Montaigne udgav i 1580 første bind af sine "essais". Det er en samling korte tekster i en legende, kunstnerisk stil, og alle med ham selv som undersøgelsens objekt. Litteraturforskere har diskuteret, om Montaigne valgte titlen "essais" til sine tre bøger (1580, 1588, 1595) som et åndeligt forsøg eller som en litterær genrebetegnelse. Essai betyder på fransk både eksperiment, stillen på prøve, forsøg, øvelse, elevarbejde, smagsprøve og erfaring.

Litteraturhenvisninger 
 Michel de Montaigne (Karen Nyrop Christensen, red.), Essais, 3 bind, Carit Andersens Forlag, 1955-1961.
 Michel de Montaigne Essays I-III oversat af Else Henneberg Pedersen (1992 Gyldendal).
 Andreas Blinkenberg, Montaigne, Gyldendal, 1970. .
 André Gide, "Montaigne".

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Filosoffer fra Frankrig
Renæssancefilosoffer
Essayister fra Frankrig
Fiskerne (roman)

Fiskerne er en kollektivroman fra 1928 skrevet af Hans Kirk.

Romanen beskriver en gruppe indremissionske fiskere, der flytter fra Vestkysten og ind i Limfjords-landet. Her skal de så forsøge at skabe sig et nyt hjem, og det lykkes dem da også snart at få spredt deres religiøse budskaber og få jaget grundtvigianerne på flugt. Men ét er at omvende beboerne i det nye sogn, noget andet er at holde de oprindelige får i flokken under kontrol og at holde religionen fri af fremskridtet og kampen for overlevelse.

Der tegnes her et billede af både tiden og det enkelte menneskes kamp. Der er både håb og fortvivlelse at finde blandt personbeskrivelserne i bogen.

Romanen er filmatiseret med instruktion af Jens Ravn og udsendt som tv-serie på Danmarks Radio i 1977.
Hans-Erik Philip komponerede musikken til denne tv-serie, og hans solo-bratsch-tema fik ved udsendelsen ganske stor popularitet i Danmark.

Henvisninger 

Romaner fra Danmark
Litteratur i 1928
Anni-Frid Lyngstad

Anni-Frid-Synni 'Frida' Lyngstad, nu Prinsesse Anni-Frid Reuss von Plauen (født 15. november 1945), svensk sangerinde af norsk og tysk oprindelse. Kendt som et af de fire medlemmer af bandet ABBA.

Anni-Frid Lyngstad blev født i Ballangen i Norge, faderen Alfred Haase var tysk soldat, og hun voksede op hos sin bedstemoder i Eskilstuna i Sverige. Anni-Frid Lyngstad fik sit første job som jazzsangerinde som 13-årig og dannede herefter sit eget band, Anni-Frid Four.

Anni-Frid blev første gang gift 3. april 1964 med Ragnar Frederiksson, senere skilt.
Anni-Frid fik 2 børn med Ragnar Frederiksson. Det var Hans Ragnar Frederiksson (26. jan. 1963) og Ann Lise-Lotte Frederiksson (25. feb. 1967)

I 1967 vandt Anni-Frid en talentkonkurrence i TV og lavede et album for EMI. Hun lavede endnu en plade i 1971, produceret af Benny Andersson. Fra 1972 til 1982 var hun medlem af ABBA og blev gift med Benny Andersson 6. oktober 1978; de blev skilt i 1981.

Efter ABBA blev opløst, gjorde Frida solokarriere med pladerne Something's Going On (1982), Shine (1984) og Djupa Andetag (1996). Det største hit var 'I Know There's Something Going On'.

I 1992 giftede hun sig igen i Hørsholm Kirke i Danmark – denne gang med den tyske prins Heinrich Ruzzo Reuss von Plauen af fyrstehuset Reuss, og Frida blev dermed prinsesse. Prins Ruzzo Reuss døde i 1999 af kræft.

Fridas datter Lise-Lotte døde som 31-årig ved en bilulykke i USA 1998.

Frida bor nu i Zermatt i Schweiz. Hun har en stor formue og bruger sin tid og sine penge på miljø- og humanitært arbejde, især på børn.

Hun lever fast sammen med den britiske forretningsmand Henry Smith.

Diskografi 
Albums:

 Anni-frid Lyngstad (1967-1971)
 Min egen stad (1972)
 Frida ensam (1975)
 Something's Going On (1982)
 Shine (1984)
 Pa egen hand (1991)
 Djupa andetag (1996)

Eksterne henvisninger 

 
 

Sangere fra Sverige
ABBA
Svenskere i 1900-tallet
Svenskere i 2000-tallet
Salme ved rejsens afslutning

Salme ved rejsens afslutning er en roman fra 1990 skrevet af den norske forfatter Erik Fosnes Hansen.

Rammen om denne roman er Titanics jomfrutur og forlis i 1912, hvor mere end 1500 mennesker omkom. Turen varede kun 5 dage fra Southampton til skibets kollision med et isbjerg ved Newfoundland. Romanens handling er baseret på denne historiske baggrund.

Om bord på skibet nyder passagererne det tekniske vidunder og al den moderne komfort. På podiet i restauranten underholder orkestret med et alsidigt repertoire.

Romanen er beretningen om fem af disse musikere – fem usædvanlige skæbner – som i modsætning til den autentiske historiske ramme er opdigtede, men sagtens kunne have eksisteret i det virkelige liv. Deres liv og baggrund skildres indtil den skæbnesvangre nat.

Historierne fortælles dels som livet former sig for dem på damperen dels med en intens beskrivelse af deres familie- og skoleliv tilbage i tiden, og det er netop disse skildringer der er fortalt så gribende, at man har svært ved at slippe personen, når en ny personbeskrivelse tager form.

Kildeangivelser 

Romaner fra Norge
Litteratur i 1990
Den anden side af Krista X

Den anden side af Krista X er en roman fra 2002 skrevet af Sven Holm.

Den 11. september 2001 opholder den danske billedkunstner Krista X sig i Rom sammen med sin mand og et par venner. Billederne på TV af det sammenstyrtede World Trade Center sætter et skred i gang i hende: Nu kan det være nok med den pæne og tilbageholdende opførsel, beslutter hun. Fra nu af vil hun selv have styringen over sit liv. Og sådan bliver det.

Hverken hendes mand eller venner kan kende den nye, mere aggressive Krista, som snart har viklet sig ind i en dramatisk affære, der tager sin begyndelse den dag i lufthavnen, hvor hun resolut hugger en lommebog fra en formodet terrorist.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2002
Bristol

Bristol er en by i det sydvestlige England, tæt på grænsen til Wales. I 2017 havde byen 456.000 indbyggere, hvilket gjorde den til landets tiendestørste.

Floden Avon løber gennem Bristol, som ligger ud til den tragtformede fjord Bristol Channel, der er et af de steder på jorden, hvor tidevandsforskellen mellem flod og ebbe er størst (op til 15 meter).

Siden 1100-tallet har byens havn været betydelig, og tidligere var Bristol en af hovedbyerne i trekantshandelen med slaver.

I 1300-tallet var byen Englands tredjestørste (efter London og York), og i slutningen af 1700-tallet var den Englands næststørste.

Udover sin havn er Bristol bl.a. kendt for sin produktion af fly og glas. Bristol lufthavn er beliggende 13 km sydvest for byen.

En af historiens største ingeniører, Isambard Kingdom Brunel, har i Bristol opført en masse smukke bygninger og udrettede meget i byen.

Attraktioner 
Ved havnen kan ses nogle gamle skibe af historisk betydning, Matthew, der var det første skib, der fra Bristol sejlede til Amerika, hvilket skete ganske få år efter Christoffer Columbus. Brunels Great Britain ligger i tørdok og kan besøges. Begge ligger centralt ved den gamle havn, som har fået navnet The Great Western ship Companys kaj
I byens bakkede vestlige del kan man i Clifton besøge en af Brunels andre bygningsværker, Clifton suspension bridge en imponerende 412m hængebro fra 1864.

I strandområderne vest for Bristol findes nogle karakteristiske op til 100 år gamle badebroer, som strækker sig flere hundrede meter ud i fjorden på jern- og stålpæle, deriblandt Weston-super-Mare Grand Pier, som blev ødelagt af brand den 28. juli 2008.

Eksterne henvisninger 

 Bystyret i Bristol City
 Visit Bristol, den officielle turist hjemmeside

 
Havnebyer
Enhedslige myndigheder i Sydvestengland
Cities i Sydvestengland
County towns i Storbritannien
Rejsens mål

Rejsens mål er en roman fra 1995 skrevet af Bent Vinn Nielsen.

Hanne er én af Lustrups mest eftertragtede piger. Det vækker derfor undren, at hun som tyve-årig gifter sig med noget af et drog – Benny Bøv, som han blev kaldt i skolen. Hvad vil hun dog med ham? Hun ved det ikke og fortryder da også forholdet – hele sit liv har hun haft følelsen af at være gået glip af noget.

Romanen fortæller om Hannes rejse fra Vendsyssel gennem det danske land, gennem mange forskellige miljøer og med mange forskellige mænd.

Romaner fra Danmark
En bedre verden

En bedre verden er en roman fra 2004 skrevet af Bent Vinn Nielsen. Bogen er på 199 sider.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2004
Lagmand

Lagmanden (færøsk: løgmaður) er formand for Færøernes landsstyre, altså regeringsleder på Færøerne. Indtil 2008 havde lagmanden også ansvaret for udenrigsanliggender, men i 2008 blev dette tildelt en landsstyremand udelukkende med udenrigshandel og internationale relationer som ressortområde. På trods af sin kønsbestemte form anvendtes titlen også af Færøernes hidtil eneste kvindelige lagmand, Marita Petersen.

Normalt vælges lagmanden hvert 4. år af Lagtinget. Titlen lagmand var omkring 1000 og fra ca. 1300-1816 anvendt om Lagtingets formand og lovsigemand (og formodentlig også mellem 1000-1300). Da Hjemmestyret blev etableret, valgte man at genbruge den historiske titel for øernes højeste lederpost til at betegne lederen af regeringen.

Mellem 1816 og 1948 var Færøerne et dansk amt, og lagmandstitlen anvendtes ikke.

Den nuværende lagmand er Aksel V. Johannesen, formand for Javnaðarflokkurin, som tiltrådte den 15. september 2015. Han er leder af den nuværende koalition, der består af Javnaðarflokkurin (Socialdemokratiet), Tjóðveldi (Republikanerne) og Framsókn (Fremskridt).

Lagmænd indtil 1816

Lagmænd under hjemmestyret

Eksterne henvisninger 
 Tinganes.fo – Løgmansskrivstovan (på færøsk og engelsk)
 www.b.dk - Færøernes lagmænd gennem tiden

Færøernes politik
 
Lister over personer
Ministre fra Færøerne
Lykke på rejsen

Lykke på rejsen er en dansk film fra 1947, instrueret af Christen Jul og Søren Melson. Her er der tale om en god gammel gang kærlighed, en rejsende love story, med gedigne præstationer fra en række fremragende skuespillere stort opsat i en åbenlys international stil ganske specielt for en dansk film i slut-40'erne at være. Alene af denne gode optiske grund fortjener den at blive set. Den kedelige tørvetriller Klaus Broholt (Erling Schroeder) forsømmer sin mere sprælske hustru Dagny (Ingeborg Brams), hun søger derfor lykken hos den rige og mere end velvillige godsejer Fries-Olsen (Asbjørn Andersen).

Imens begynder Klaus at boltre sig i Paris sammen med den mutte Betty (Elsa Kourani), hvorhen hans lettere vanvittige og vandpibe storrygende onkel Mathias, i skikkelse af Peter Malberg, har sendt ham på en opgave. 
Danske Malberg og Andersen kunne, grundet deres berømte forvandlingsevner på film (lidt ala den amerikanske stumfilmstjerne Lon Chaney), med rette kaldes de dengang førende 'method actors' herhjemme på herresiden. Sidenhen gik f.eks. en Brams hen og blev kendt som det på kvindesiden (teatret).

Manuskript Christen Jul og Kirstine Andersen.

Medvirkende

Erling Schroeder
Ingeborg Brams
Elsa Kourani
Asbjørn Andersen
Peter Malberg
Maria Garland
Paul Holck-Hofmann
Ellen Margrethe Stein
Karl Jørgensen
Olaf Ussing
Karen Berg
Ego Brønnum-Jacobsen

Eksterne henvisninger
 

Danske film fra 1947
Støt står den danske sømand

Støt står den danske sømand er en dansk film fra 1948, instrueret af Bodil Ipsen og Lau Lauritzen jun efter manuskript af Grete Frische. Her hylder man på en populær måde den danske sømands indsats under krigen.

Medvirkende 
 Poul Reichhardt
 Lisbeth Movin
 Lau Lauritzen jun.
 Johannes Meyer
 Per Buckhøj
 Preben Lerdorff Rye
 Axel Frische
 Kjeld Jacobsen
 Bjørn Watt Boolsen
 Carl Heger
 Preben Neergaard
 Karl Jørgensen
 Ove Sprogøe
 Preben Uglebjerg
 Jon Iversen
 Poul Bundgaard

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1948
Film instrueret af Bodil Ipsen
Film instrueret af Lau Lauritzen junior
Bodilprisen for bedste danske film
Johan Friis

Johan Friis (født 20. februar 1494 på Lundbygård, død 5. december 1570 i Køge) var en dansk adelsmand og kongens kansler. Der er uenighed om, hvor hans fødested skal placeres. Nogle mener, at Lundbygård refererer til en lokalitet på Tåsinge, andre i Nørre Lyndelse ved Odense, mens det rigtige sted formentlig er en af de gårde, der senere blev samlet til Ørbæklunde på Østfyn.

Han rejste i Europa i sin ungdom og tog magistergraden i Köln. Han kom efter sin hjemkomst til Danmark ind i Danske Kancelli under Christian 2. og blev i 1532 af Frederik 1. gjort til kongens kansler. 

Efter kong Frederiks død gik Johan Friis tidligt ind for den senere Christian 3. som konge og fik den fynske adel med på ideen. Han kom i problemer under Grevens Fejde og var en tid fængslet hos grev Christoffer af Oldenburg. Han klarede sig dog og slap fri, og i 1536 gjorde Christian 3. ham til kansler igen samt medlem af Rigsrådet. Han gjorde embedet som kansler mere betydningsfuldt, end det tidligere havde været og spillede en stor rolle i arbejdet for at bringe Universitetet, kirken og skolen på ret fod igen efter den omtumlede reformationstid. 

Også Frederik 2. havde stor tillid til Johan Friis. I Rigsrådet var han en stærk modstander af Sverige og arbejdede for den konflikt, som mundede ud i Syvårskrigen. 

Han var en stor godssamler, og hans metoder i forbindelse hermed tålte ikke altid dagens lys. Han iværksatte byggeriet af Hesselagergård og Borreby, to tidlige eksempler på renæssancebyggeri i Danmark.

Det var tilsyneladende Johan Friis' hensigt, at han ligesom sine forfædre skulle begraves i Gråbrødre Klosterkirke i Odense, hvilket fremgår af et slægtsmonument, han i 1540 lod opsætte i kirken. Senere har han muligvis haft planer om i stedet at benytte Hesselager Kirke, som han havde patronatsret over, som sin begravelseskirke. Her rejste han i 1557 en bemalet mindesten for sig selv. Endnu senere har han imidlertid ombestemt sig og valgt Vor Frue Kirke i København til sin begravelse.

Eksterne henvisninger 
 

Godsejere fra Danmark
Johan
Danskere i 1500-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Rigsråder fra Danmark
Lensmænd fra Danmark
Kongens kanslere fra Danmark
Jens Langkniv (flertydig)

Jens Langkniv kan referere til flere forskellige artikler:
 Jens Langkniv – den fredløse Jens Olesen fra 1600-tallet
 Jens Langkniv (film) – dansk film fra 1940
 Jens Langkniv (album) – titlen på Lars Lilholt Band's album fra 1984
Rasmus Christiansen (skuespiller)

Rasmus Bech Christiansen (23. maj 1885 i Aarhus – 25. september 1964 på Frederiksberg) var en dansk skuespiller. Han var søn cigarmagersvend Christen Jensen og Kirsten Marie Bech uden for ægteskab. Han kom i pleje hos hans moster Ane Kirstine Bech og hendes mand Slagter i Vejlby Emil Christiansen, barnebarn til Kammerråd Lars Lassen. 

Han var elev på Aarhus Nye Teater og provinsdebut 1905. Derefter engagementer ved Frederiksberg Teater, Det Ny Teater, Dagmarteatret og fra 1925 og til sin død ansat ved Det kongelige Teater. Han huskes især for sin udførelse af komiske roller (Bjørn Olufsen i Elverhøi), og han blev faktisk arvtager efter Olaf Poulsen.

Filmografi 

 Ægteskab og Pigesjov – 1914
 Danserindens Kærlighedsdrøm – 1916
 Nyhavn 17 – 1933
 Nøddebo Præstegård – 1934
 Flugten fra millionerne – 1934
 Fange nr. 1 – 1935
 Min kone er husar – 1935
 Den kloge mand – 1937
 Plat eller krone – 1937
 Kongen bød – 1938
 Den gamle præst – 1939
 Elverhøj – 1939
 Sommerglæder – 1940
 Niels Pind og hans dreng – 1941
 Tordenskjold går i land – 1942
 Alle mand på dæk – 1942
 Søren Søndervold – 1942
 En pige uden lige – 1943
 Moster fra Mols – 1943
 Spurve under taget – 1944
 Lev livet let – 1944
 Besættelse – 1944
 Når katten er ude – 1947
 Røverne fra Rold – 1947
 I de lyse nætter – 1948
 For frihed og ret – 1949
 Susanne – 1950
 Fra den gamle købmandsgård – 1951
 Rekrut 67 Petersen – 1952
 Den gamle mølle på Mols – 1953
 Karen, Maren og Mette – 1954
 Bruden fra Dragstrup'' – 1955

Eksterne henvisninger 
 
 

Stumfilmskuespillere fra Danmark
Skuespillere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Aarhus