kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bjorli

Bjorli (eller Bjørli) er et lille turiststed i Lesja kommune i Innlandet (til og med 2019 Oppland) fylke i Norge. Europavej E136 passerer gennem Bjorli, som ligger 574 meter over havet, i retning øst-vest. I Bjorli er der flere hoteller og pensionater. Bjorli ligger på Raumafloden nær den vestlige kommunegrænse.

Etymologi 
Navnet er afledt af floden "Bøvra", hvis navn kommer fra gammelnorsk "bjørr"/"bifr" = bæver; betydningen er således "lien (skråningen) ved bæverfloden".

Skisportssted 

Bjorli er et velkendt skisportssted. Stabile sneforhold giver Bjorli en lang skisæson, som varer fra november til maj. Klimaet gør, at sneen gennem en stor del af vinteren er forholdsvis tør.

Bjorli skicenter har 11 nedfarter i alle sværhedsgrader med en samlet længde på 19,3 kilometer samt seks lifte. Netværket af lifte går helt op til 1.250 meter over havet, hvilket svarer til 675 vertikale højdemeter. På grund af de lokale sneforhold og muligheden for produktion af kunstsne, er skicenteret ofte først til at åbne for sæsonen. Anlægget råder også over sin terrænpark med blandt andet en halfpipe.

Et vigtigt grundlag for åbningen af skiområdet var jernbanestationens åbning i 1921. I 1927 tilkom en banegårdsrestaurant med siddepladser til 700 gæster, som senere nedbrændte og ikke blev genopbygget.

Til langrend har Bjorli et løjpenet på mere end 80 kilometer med præparerede løjper. Den mest populære langrendsløjpe er Bakkeløypa, som er 3 km lang med start ved Bjorli Station. 2 kilometer af løjpenettet er lysløjpe med adkomst fra vejen til Bjorli flyveplads, og har anlæg til produktion af kunstsne. Der er også et afgrænset børneområde med to lifter.

Erhvervsliv 
I nærheden af Bjorli ligger de gamle bjergarbejdspladser Lesjaverk og Lesja Verk Gård, hvor der i årene 1660 til 1812 blev udvundet jern. De største miner ligger 1060 meter over havets overflade.

Offentlig transport 

Bjorli betjenes af Raumabanen, hvilket gør det nemt at nå for turister.

Filmlokation 
På grund af sit unikke bjergterræn er Bjorli blevet brugt som filmlokation i en scene i Harry Potter-filmen Harry Potter og Halvblodsprinsen fra 2009.

Noter

Referencer

Eksterne henvisninger 

  

Lesja
Vintersportssteder i Norge
Knud Nielsen

Knud Nielsen er navnet på flere personer:

 Knud Nielsen (ingeniør) (1878-1935) – dansk ingeniør, dr.ing., elektrotekniker og direktør
 Knud Nielsen (1887-1952) (1887-1952) – dansk direktør
 Knud Nielsen (1891-1968) (1891-1968) – dansk direktør
 Knud Nielsen (rådmand) (1891-1959) – dansk grosserer og konservativ politiker, MF og rådmand
 Knud Nielsen (udstykningschef) (1895-1978) – dansk udstykningschef
 K. Axel Nielsen (1904-1994) – dansk socialdemokratisk politiker, MF og minister (Knud Axel Nielsen) 
 Knud Nielsen (maler) (1916-2008) – dansk maler
 Knud Nielsen (nazist) (født 1925) – dansk politiker og nazist
 Knud Nielsen (politiker, 1928-2012) – dansk socialdemokratisk politiker, medlem af Folketinget og Europa-Parlamentet
 Knud Nielsen (roer) (født 1936) – dansk olympisk roer
Knud Nielsen (nazist)

Knud Nielsen (født 26. marts 1925) er en dansk forhenværende nazistisk ungdomspolitiker.

Han blev født som uægte barn og voksede op hos sine bedsteforældre i Hjembæk på Vestsjælland. Moderen var pige i huset hos en bankdirektør og blev gravid med en mand, som hun havde mødt til et tiøresbal. Som tiårig døde hans bedstefader, og han kom hjem til moderen i Dannebrogsgade på Vesterbro, hvor han var mælkedreng.

Han blev i 1942 medlem af Nationalsocialistisk Ungdom (NSU) og blev i 1943 forfremmet til storhirdfører med 30 mand under sig. I 1943 var han i træningslejr hos Hitlerjugend i Kärnten. Under opholdet i Østrig meldte han sig i sommeren 1943 til SS for at komme til fronten. Dette ønske blev dog afvist af Storbanner-ledelsen i NSU, som fandt, at bevægelsen allerede havde mistet for mange ledere.

Under befrielsen skjulte han sig hos en onkel i Holbæk. Efter krigen blev han i retsopgøret i 1946 idømt halvandet års fængsel.

Kilder 
 Liv Høybye: "»Goddag, du taler med Knud Nielsen. Jeg hører, at du eftersøger en gammel nazist. Du taler med én«", Jyllands-Posten, 4. maj 2014.

Dømte i Danmark i retsopgøret efter 2. verdenskrig
Politikere fra Danmarks Nationalsocialistiske Arbejderparti
Danskere i 1900-tallet
Galle (flertydig)

Galle kan have flere betydninger:

 Galle - væv forårsaget af parasitter
 Galle (månekrater) - et månekrater
 Galle (by) - en by i Sri Lanka

Se også 
 Galle & Jessen - en tidligere konfektureproducent og nuværende varemærke for Toms
 Galde - sekret, der udskilles af leveren
Mogens Bjørn-Andersen

Mogens Bjørn-Andersen, egl. Björn-Andersen (26. juli 1911 i København – 3. maj 2014) var en dansk sølvsmed.

Han var søn af docent Hákon Björn-Andersen (død 1932) og hustru Martha født Nielsen (død 1957). Bjørn-Andersen var Georg Jensens sidste personlige elev og modtog i 1934 sit svendebrev. Han fik sin uddannelse henholdsvis på Georg Jensens Sølvsmedie og Kunstakademiets malerskole 1934-35.

Han havde forskellige værksteder, herunder i Birkerød fra 1935, så i Olsker på Bornholm fra 1958 og i Rådvad fra 1987 til 1997 og siden atter på Bornholm. Han skabte kirkesølv til en lang række kirker, sølvkorpus til kongehuset og borgmesterkæder til Rønne og Skive Kommuner.

Bjørn-Andersen modtog den livslange ydelse fra Statens Kunstfond, Designfondens Vitaminpille og H.M. Dronning Ingrids Legat.

Han blev gift 20. februar 1946 med Jeanne Alaine Preisler (født 2. oktober 1926 på Frederiksberg).

Kilder 
 
 Biografi i Den Store Danske
 "Skaberen af kirkesølv og sølvkorpus fylder 100 år", Kristeligt-dagblad.dk, 26. juli 2011.

Hundredårige
Sølvsmede fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Laksegade

Laksegade har flere betydninger:

 Laksegade (Hundested) - en gade i Hundested
 Laksegade (København) - en gade i København
 Laksegade (Randers) - en gade i Randers
 Laksegade (Rønne) - en gade i Rønne
 Laksegade (Svaneke) - en gade i Svaneke

Se også 
 Laks
Invincible

Invincible betyder på engelsk og fransk "uovervindelig". Ordet stammer fra latin.

Ordet benyttes i flere betydninger og kan henvise til flere artikler:

 Invincible (album) - et album udgivet af Michael Jackson

 Invincible (skib) - betegnelse for en række skibe i bl.a. Den franske og britiske flåde
 Invincible-klassen - en serie britiske hangarskibe 
 Invincible (panserskib) - et fransk panserskib
Laksegade (København)

Laksegade (tidligere benævnt Laxegade) er en gade i Indre By i København, der løber fra Kongens Nytorv i nord og i en bue til Admiralgade i sydvest. Gadens østlige ende løber i dag mellem bygninger ejet af Danske Bank, mens bygningerne på sydsiden af gadens vestlige ende optages af kontorbygninger til brug for centraladministrationen, blandt andet Socialministeriet.

Historie 
Området omkring den nuværende gade Bremerholm blev oprindelig kaldt Dybet, hvilket også er grunden til at en af gaderne i området stadig hedder Dybensgade. Dybet var i middelalderen åbent vand. I midten af 1500-tallet begyndte man at opfylde Dybet med jord og affald, men Holmens Kanal blev først fyldt op mellem 1858 og 1864. I området blev der opført en række boliger (kaldet boder) for flådens søfolk. Da Christian 4. byggede Nyboder til flådens folk, blev de ældre boder omdøbt til Gammelboder.

Da gaderne i området havde navne som Lakse- og Hummergade, inspirerede det Gustav Esmann til navnet Mayonnaisekvarteret for området. I dag siger man hellere minefeltet.

"Fanden er løs i Laksegade" 
I Laksegade var fanden efter sigende løs i september 1826. Der blev flere gange smidt kartofler, tørv og pindebrænde mod gadens huse og mod forbipasserende. Politiet fandt hverken gerningsmænd eller de steder, tingene blev smidt fra. Den opskræmte befolkning konkluderede, at fanden selv stod bag, og det gav ophav til ordsproget "Fanden er løs i Laksegade".

Se også 
 Poltergeist

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Lokalplan for Laksegade øst
 

Gader i Indre By (København)
Skærmbræt

Et skærmbræt er en rumdeler, der traditionelt er konstrueret af 3 eller flere plader, der er sat sammen med hængsler, således at det er muligt at justere størrelsen og gør det nemt at omplacere dem. 

Skærmbrættet stammer fra Kina, hvor de blev populære under Zhou-dynastiet.

Eksterne henvisninger

Møbler
Tinder

Tinder er en lokationsbaseret social opdagelsesapp, der formidler kommunikation mellem brugere der er interesseret i hinanden. Den er brugt til dating. Den ejes og drives af Match Group.

Ved hjælp af Facebook-profiler, samler Tinder brugernes grundlæggende informationer og analyser brugernes sociale graf til at matche potentielle kandidater, der er mest tilbøjelige til at være kompatibel baseret på geografisk placering, antal fælles venner og fælles interesser. Baseret på resultaterne af potentielle kandidater, giver appen brugeren mulighed for anonymt at "like "eller "pass" dem. Hvis to brugere liker hinanden, resulterer det i et "match", og Tinder introducerer de to brugere og åbner muligheden for en chat.

Referencer 

Facebook
Sociale netværkstjenester
Netdatingtjenester
Matchmaking
Mobilapplikationer
Maria Christina af Østrig (1742-1798)

Maria "Mimi" Christina, hertuginde af Teschen (også Marie Christine; 13. maj 1742–24. juni 1798) var en østrigsk ærkehertuginde, der var den fjerde datter og det femte barn af Maria Theresia af Østrig og den Tysk-romerske kejser Frans 1. Stefan. Hun var storesøster til Marie Antoinette. 

Ærkehertuginde Maria Christina var statholderinde i de Østrigske Nederlande 1781-1793.

Anetavle

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Huset Habsburg-Lothringen
Østrigere i 1700-tallet
Personer fra Wien
Ærkehertuginder af Østrig
Statholdere af Sydlige Nederlande
Mylène Demongeot

Mylène Demongeot (født Marie-Hélène Demongeot 29. september 1935 i Nice, død 1. december 2022) var en fransk skuespillerinde.

Hun var kendt mest i Danmark for filmserien Fantomas med Louis de Funès og Jean Marais. 

Hun var gift med Marc Simenon, søn af George Simenon.

Filmografi  
 Fantomas: (1964) af André Hunnebelle
 Mellem fjender: (2004) af Olivier Marchal

Refrencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Frankrig
Undervågning

Undervågning er et begreb, der betegner den overvågning, der foregår ved at flere og flere mennesker overvåger deres omgivelser qua deres forskellige delinger på sociale medier.

Udtrykket er en oversættelse af det franske ord sousveillance, som er en modsætning til surveillance (overvågning).

Undervågning vs overvågning
Hvor overvågning typisk foretages af en offentlig myndighed eller en organisation, er undervågning en handling der udføres af en der selv er tilstede ved hjælp af en medbragt smartphone med adgang til internettet.

Perspektiv
Faren ved denne form for overvågning er, at man som den overvågede ikke er opmærksom på, at man bliver overvåget, da man er blandt "venner" og derfor har paraderne nede.

Efterhånden som mulighederne for at overvåge sine omgivelser bliver nemmere, blandt andet i form af Google glass, vil undervågningen få større og større betydning.

Referencer 

Privatliv
Overvågning
Grækenlands Superleague 2013-14

Grækenlands Superleague 2013-14 er den 78. udgave af den højeste fodboldliga i Grækenland, og den ottende under navnet Super League. Sæsonen begyndte den 17. august 2014 og sluttede i maj 2014. Olympiakos var mestrene, efter de havde vundet deres 41. græske mesterskab.

Ligaen består af de 14 hold fra 2012-13-sæsonen og de fire hold der rykkede op fra Grækenlands Superleague 2012-13.

Ligaen 

||rowspan="10"|

Play-off tabel

Referencer 

Fodboldsæson 2013-14
Superleague 2013-14
Sankt Longinus

Longinus er det navn, man i middelalderen gav til den romerske soldat, der ifølge Johannesevangeliet stak Jesus med en lanse i højre side, da han hang død på korset. Dermed tilføjede han Jesus det sidste af de fem hellige sår. Soldaten har ikke noget navn i evangeliet, han optræder først med navn i det apokryfe Nicodemusevangelium. Han er også blevet gjort identisk med den centurion, der skal have udtalt ”Sandelig, dette menneske var Guds søn.” I begyndelsen blev han ikke anset for en helgen, men som en fordømt mand, der skulle lide for at have forhånet Jesus. Senere fortalte man, at han var konverteret til kristendommen. Hans helgendag i den katolske kirke er den 15. marts.

Longinus' lanse blev anset for et vigtigt relikvie og er dukket op flere gange i historien. Den blev dyrket i Jerusalem i det 6. århundrede. Den blev fundet begravet under det første korstog. Den har også været at finde i Konstantinopel.

Lansen optræder også i gralsmyterne, hvor Fiskerkongen skal have passet på den.

Et eksemplar af lansespidsen (der til tider er omtalt som Sankt Mauritius' lanse), som skal have tilhørt kong Athelstan og Karl den Store, befinder sig nu i et museum i Wien. Denne spids, der er noget ombygget (den indeholder bl.a. et søm i bladet), skal have været genstand for en dyrkelse blandt nazisterne og især i SS, der skal have tildelt den magiske kræfter. Dette er omstridt blandt historikere. En udokumenteret historie fortæller, at lansespidsen i Wien er en kopi og at den rigtige er skjult et andet sted eller blev søgt evakueret fra Tyskland i maj 1945 med en undervandsbåd.

Et andet eksemplar befinder sig i Peterskirken i Rom.

Et tredje eksemplar befinder sig i Krakow.

Eksterne kilder 
 Sankt Longinus' relikviegemme
 Longinus' lanse

Helgener fra Italien
Mytologiske personer
Umeå gamle fængsel

Umeå gamle fængsel ( eller  stod færdig i 1861 og var en af de få bygninger der ikke brandte ned ved bybranden i 1888. Dermed er det en af Umeås ældste bygninger, og byggnadsminne sidan 1992. Fængslet havde indsatte frem til 1981 og blev i 1980'er og 1990'erne anvendt til teater. I løbet af 2007–2008 blev fængslet bygget om til hotel.

Historie 
Umeå gamle fængsel var et af ca. 20 länsfængsler tegnet af Wilhelm Theodor Anckarsvärd, som var Fångvårdsstyrelsens arkitekt fra 1855–1877. Disse fængsler blev bygget med det amerikanske Philadelphiasystem som forebillede, hvilket blandt andet indebar at delte fængselsceller blev erstattet med enkeltceller, hvor fangerne skulle overveje deres skæbne. Alt i alt var der indrettet 24 celler fordelt på to etager, placeret langs ydervæggene således at alle fik dagslys. Udover celler husede bygningen også kontor- og opholdsstuer i bygningen, som var en af de få der klarede sig gennem bybranden i 1888. Det gjorde endog den sydlige træpalissade, som lader selv en nutidig besøger skimte formen af fængslets vandregård.

Da byplanen i 1864 blev udvidet mod øst blev et nyt torv - Nytorget - planlagt foran bygningen, og en gade – dengang kaldet Cellfängelsegatan, senere Nytorgsgatan – blev ført mod nord på linje med bygningens midterakse. Dette torv blev fra 1954 anvendt til landsstatshusets (Länsstyrelsens) nybyggeri.

Länscellfängelset, som nu er Umeås ældst bevarede stenhus og et af de bedst bevarede fængsler i landet, var i brug til 1981 hvor Umeåanstalten stod klar. Fængslet ejes i dag af Statens fastighetsverk og blev et statsligt byggnadsminne i 1992.

Kuriosa 
Lokalavisen Västerbottens-Kurirens daværende chefredaktør Gustav Rosén (1876–1942) tilbragte i 1916 tre måneder i fængslet dømt for æreskrænkelse af stadsfiskalen (byens højeste politiembede). Dette var kulminationen på de såkaldte Umeåbråken, hvilket skabte opmærksomhed i hele landet.

Teater 
Fra 1987 og i det meste af 1990'erne rådede amatørteatergruppen Grotteatern og den uafhængige teatergruppe Profilteatern over bygningen og vandregården. Til 100-årsjubilæet for den ødelæggende bybrand i 1888 opførte Grotteatern i 1988 sommerteaterforestillningen Spelet om den stora branden (af Frank Kelber) i det gamle fængesels vandregård. Både Grotteatern og Profilteatern opførte derefter sommerforestillninger i vandregården de følgende år.

Hotel 
I løbet af 2007–2008 blev bygningen ombygget til et hotel med 23 enkeltværelser, 2 flersengsværrelser og et dobbeltværelse samt et konferencelokale til møder og fester som kan rumme op til 50 personer. Hotellet tilbyder opredte senge med fælles brusebade og toiletter samt fællesarealer. I annekset i gården ligger Café Göteborg.

Galleri

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Hotell Gamla Fängelset
 Café Göteborg

Gamle fængsel
Byggnadsminnen i Västerbottens län
Daisuke Matsuzaka

Daisuke Matsuzaka (japansk: 松坂 大輔) (født den 13. september 1980) er en professionel baseball-spiller fra Japan, som spiller pitcher for New York Mets. Han har tidligere spillet for Boston Red Sox og Seibu Lions.

Matsuzaka blev valgt som den mest værdifulde spiller i 2006 World Baseball Classic samt i 2009 World Baseball Classic og fik bronzemedalje ved de Olympiske Lege 2006.

Matsuzaka blev født i Aomori, Japan og voksede op i Tokyo, hvor han trænede kendo fra en alder af fem til ni år, hvorefter han startede på at spille baseball.

Referencer 

Baseball
Sportsfolk fra Japan
Sonny Chiba

Shin'ichi Chiba (japansk: 千葉 真一) (født den 23. januar 1939, død den 19. august 2021), også kendt som Sonny Chiba, var en japansk skuespiller, sanger, filmproducer, filminstruktør og sportsudøver. Fødselsnavnet er Sadaho Maeda (前田 禎穂).

Chiba var født i Fukuoka i Japan og havde tre søskende. Chiba startede på Nippon Sport Science University i 1957. Han var en seriøst kandidat til det japanske olympiske team, men måtte trække sig grundet rygskade. Imens han var studerende ved universitetet, begyndte han sin kamptræning hos mesteren Masutatsu Oyama i Kyokushin Karate. Chiba var desuden kyndig i judo og kendo.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Personlig hjemmeside for Sonny Chiba.
 

Skuespillere fra Japan
Redningsflåde

En redningsflåde er en oppustelig flåde, der benyttes til sikkerhed til søs. 

En redningsflåde bliver brugt på både og mindre skibe, hvor de enten bliver opbevaret i en lille container eller en taske. De kan fås i mange forskellige størrelser, og med eller uden tag. En tommelfingerregel for hvor mange personer en redningsflåde kan bruges til er at, man siger minimum en kvadratmeter pr. person. De pustes automatisk op ved brug af en hydrostatiske udløser eller man kan puste dem op manuelt. Forskellen på en redningsflåde og en redningsbåd er at, redningsflåden altid er oppustelig, mens en redningsbåd er en rigtig båd. En redningsflåde har ikke motor, men er udelukkende designet til at holde mennesker flydende i overfladen. En redningsbåd kan bruges til at hjælpe andre mennesker i nød, mens en redningsflåde bliver brugt af de mennesker som er i nød. 

En redningsflåde kan være selvoprettende, alt efter hvilken model det er. En selvoprettende redningsflåde kan rette sig selv op, så den ligger med den rigtige side op. Hvis det skulle ske, at skibet synker meget hurtigt og redningsflåden ikke når at blive søsat, kan redningsflåden automatisk frigøre sig fra skibet, puste sig op og stige op til overfladen. Denne funktion aktiveres ved hjælp af den hydrostatiske udløser enhed.

Tidligere, indtil engang efter 2. Verdenskrig, brugte man de såkaldte carley-flåder, der blev båret oppe af en sektionsopdelt oval ring af metalrør beklædt med kork eller kapok. Bunden udgjordes af malet sejldug. Disse flåder skulle ikke pustes op ligesom de var ret holdbare over for sprængstykker på grund af rumopdelingen og korken eller kapokken. De kunne også kastes i søen meget hurtigt.

Se også 
 Search and rescue
 Kystredningsstation

Brand- og redningsudstyr
Sikkerhed
Både
Lufthavnsvej (Billund)

Lufthavnsvej  er en 2 sporet motortrafikvej, og er en del af primærrute 28. Den er ca. 10 km lang, og går imellem Vandel og Billund. Vejen er en forsættelse af Vandelvej, som er en 2+1 sporet motortrafikvej mellem Bredsten og Vandel. 

Motortrafikvejen starter i Vandelvej og føres derefter nord om Billund Lufthavn, Vejen passer Billundvej med adgang til både Billund Lufthavn og primærrute 30 mod Herning og Horsens. Vejen forsætter derefter vest om Billund hvor den passer Nordmarksvej med adgang til Billund by og Legoland Billund Resort. Motortrafikvejen ender i Grindstedvej, hvor vejen føres videre som hovedlandevej til Grindsted. 

Lufthavnsvej åbnede for trafik den 21. maj 2002, samtidig med den nye terminalbygning i Billund Lufthavn.

Billund
Motortrafikveje i Danmark
Stålwire

Stålwire (også kaldet ståltov eller stålkabel) er et tov fremstillet af snoet ståltråd. Stålwire findes i meget tynde diametre med utallige anvendelsesformål, eksempelvis til rigningen på lystfartøjer og i tykkere diametre, der bl.a. kan bruges til løft eller træk i taljer og kraner eller til fortøjning samt løftestropper. Det er vigtigt at vælge den korrekte type stålwire til formålet.

En stålwire er fremstillet af enkelttråde som først snoes/slåes om en central tråd til en kordel. Derefter snoes/slåes flere kordeler (ofte 6 eller 8) omkring en kerne (wirehjerte), som enten består af fiber, stål, plastik, hamp, manila, eller jute. Der findes både højre- og venstreslåede stålwirer. Hampehjertet er fyldt med fedt, der trænger ud mellem kordelernes ståltråde og smører wiren. I nogle typer stålwire er kordelerne også forsynet med et hjertegarn eller en ”sjæl” af f.eks. hamp. Dette gør wiren mere smidig. Antallet og tykkelsen på ståltrådene har også betydning for wirens smidighed. Wire med hjerte af stålwire og en yderbeklædning af manila eller sisal kaldes taifunwire. Wire der anvendes til spil har typisk en kordel som kerne så wiren bliver mere resistent overfor at blive ”mast” på tromlen.

Yderligere fremstiller de fleste producenter i dag rotationsfrie og/eller rotationssvage wirer. Disse anvendes på eksempelvis tårnkraner og mobilkraner og hindrer at byrden kommer i rotation under løftet. Det er vigtigt at anvende den samme retning på slåningen som kranen originalt er udrustet med da også rotationssvage og rotationsfri wirer findes i højre- eller venstreslået. Om der skal anvendes en højre eller venstreslået wire afgøres af, hvilken retning sporene på lebustromlen har, og hvor på tromlen wiren bliver befæstiget.

Wirer findes i forskellige overfladebehandlinger: galvaniseret, rustfri, blank eller blank (ubehandlet).

Kilder og henvisninger 
'Tovværk om bord' - København 1977 / Sam Svensson

Kabler
Fastgøringsemner
Rebarbejde
Rise Like a Phoenix

"Rise Like a Phoenix" er en sang fra den østrigske sangerinde/sanger Conchita Wurst. Sangen vandt Eurovision Song Contest 2014 med 290 point.

Musik og tekst er skrevet af Charly Mason, Joey Patulka, Ali Zuckowski og Julian Maas i 2013. 18. marts 2014 blev sangen første gang offentlig kendt, da det blev afsløret at den skulle være Østrigs bidrag ved Eurovision Song Contest i København to måneder senere.

Hitlister

Ugentlige hitlister

Udgivelsesdato

Se også 
 Østrig i Eurovision Song Contest

Referencer

Eksterne henvisninger 

Vindersange fra Eurovision Song Contest
Sange fra Eurovision Song Contest 2014
Sange fra Østrig
Singler fra 2014
Eurovision Song Contest-sange fra Østrig