kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Querfurt

Querfurt er en by i Saalekreis i den tyske delstat Sachsen-Anhalt. Den liggervest for Halle.

Geografi 

Til kommunen hører også landsbyerne
 Birkenschäferei,
 Fichtensiedlung,
 Gatterstädt,
 Gölbitz,
 Grockstädt,
 Grundmühle,
 Hermannseck,
 Kleineichstädt,
 Landgrafroda,
 Leimbach,
 Liederstädt,
 Lodersleben,
 Oberschmon
 Niederschmon (Schmon),
 Pretitz,
 Spielberg,
 Thomas-Müntzer-Siedlung,
 Vitzenburg,
 Weißenschirmbach,
 Ziegelroda
 Zingst.

Historie 
 13. april 1621 var der en større bybrand, hvor 101 huse blev ødelagt.
 1663 blev Querfurt residens for fyrstedømmet Sachsen-Querfurt.
 Fra 1816 til 1994 var den administrationsby for Landkreis Querfurt.

Seværdigheder 

 Burg Querfurt
 Markedsplads og rådhus
 Bymuren
 Arkæologipark med findestedet for Himmelskiven fra Nebra i den nærliggende by Nebra)

Eksterne henvisninger 

 Website for bydelen Lodersleben
Kroatiens flag

Kroatiens flag består af tre lige brede horisontale striber i rød, hvid og blå. Midt på flaget findes Kroatiens rigsvåben, hvilket gør det muligt at adskille Kroatiens trikolore fra Nederlandenes, da de to flag ellers er identiske.

Den røde, hvide og blå trikolore har været brugt som Kroatiens flag siden 1848. Farverne udlægges ofte som de panslaviske, men er hentet fra våbenskjoldene fra de centrale kroatiske områder. Kroatiens våben er rødt og hvidt, mens blåt er baggrundsfarven i Dalmatiens og Slavoniens våben. I sidstnævnte våbenmærke forekommer også rødt og hvidt. Kombinationen af netop disse områders farver hænger sammen med, at Kroatien i 1800-tallet gik under betegnelsen det treenige kongedømme Kroatien, Slavonien og Dalmatien. Flaget blev gjort officielt, da Kroatien blev selvstændigt efter det habsburgske riges sammenbrud efter 1. verdenskrig. Brugen af flaget blev kortvarig, da landet gik i union med nabolandene, først som en del af kongedømmet, der omfattede serbere, kroater og slovenere (1918-1929), fra 1929 under navnet Kongedømmet Jugoslavien. Den første tid, som var præget af centralisme, var den kroatiske trikolore ikke officielt anerkendt, men dette ændredes i 1938, da Kroatien blev gjort til en provins. Brugen af flaget fortsatte under den nominelt uafhængige kroatiske stat under ledelse af Ustasja-partiet, men flaget fik, i modsætning til det traditionelle, kroatiske, skakmønstrede rigsvåben, også Ustasjas partimærke i kantonen. Dette bestod af bogstaverne U omgivet af et flettemønster hentet fra kroatisk arkitektur og anses for at være et typisk kroatisk mønster. Efter 2. verdenskrig, da kommunisterne overtog magten og Kroatien blev en af delstaterne i det føderale Jugoslavien, blev den kroatiske trikolore officielt benyttet med den jugoslaviske gulkantede røde stjerne i midten. Dette flag blev brugt frem til året før Kroatiens selvstændighed. I juni 1990, kort tid efter det første flerpartivalg, blev stjernen taget ud og erstattet med det enkle kroatiske våbenskjold. 

21. december 1990 blev det nuværende flag vedtaget. Den officielle dato for flagets introduktion var dermed omtrent ti måneder før Kroatiens erklærede uafhængighed fra Jugoslavien. Trikoloren er den samme som tidligere, men våbenskjoldet i midten er forandret, da der over selve skjoldet er indsat en "krone" bestående af fem våbenskjolde for det gamle Kroatien, Dubrovnik, Dalmatien, Istrien og Slavonien. 

Til brug på land er Kroatiens trikolore i størrelsesforholdet 1:2. Det benyttes som sådan både som nationalflag og statsflag. Til søs, som koffardiflag og statsflag, er trikoloren kortere, i forholdet 2:3. Orlogsflaget er baseret på nationalflaget i størrelsen 2:3, men har to korslagte gule ankre bag rigsvåbnet.

Historiske flag

Eksterne henvisninger 

 Alt om de Kroatiske flag fra Zeljko Heimer's Vexillological Webpages
 

Flag
Flag fra Europa
Nationale flag
Partito Democratico

Partito Democratico er et italiensk centrum-venstre-parti, der blev dannet i oktober 2007. Partiet ledes af Nicola Zingaretti. 

Partito Democratico er en fusion af følgende venstreorienterede og midterorienterede partier, som alle tidligere var en del af valgalliancen L'Unione:
 Democratici di Sinistra (socialdemokratisk)
 Democrazia è Libertà – La Margherita (midterparti)
 Partito Democratico Meridionale (midterparti)
 Progetto Sardegna (midterparti)
 Movimento Repubblicani Europei (socialliberalt/republikansk)
 Repubblicani Democratici (liberalt)
 Italia di Mezzo IdM (midterparti/kristendemokratisk)
 Alleanza Riformista (socialdemokratisk)

Ledere
Walter Veltroni (2007–2009)
Dario Franceschini (2009)
Pier Luigi Bersani (2009–2013)
Guglielmo Epifani (2013)
Matteo Renzi (2013–2017)
Matteo Orfini (2017-2017)
Matteo Renzi (2017-2018)
Maurizio Martina (2018-2018)
Nicola Zingaretti (2019-nu)

Eksterne henvisninger 

 Partito Democraticos hjemmeside

Politiske partier i Italien
Partier repræsenteret i Europa-Parlamentet
Etableret i 2007
Sloveniens flag

Sloveniens flag består af tre lige brede vandrette striber i farverne hvid (øverst), blå og rød, med Sloveniens rigsvåben. Rigsvåbnet er et skjold, der viser Sloveniens højeste bjerg, Triglav, sammen med to bølgende blå streger, som repræsenterer Adriaterhavet. Over dette hænger tre sekstakkede stjerner. 

Vore dages flag blev officielt taget i brug 27. juni 1991.

Eksternt link 
 

Flag fra Europa
Flag
Nationale flag
Schkopau

Schkopau er en kommune i Saalekreis i den tyske delstat Sachsen-Anhalt. Byen Schkopau ligger cirka 6 km nord for Merseburg og 11 km syd for Halle. Floderne Saale og Weisse Elster løber gennem kommunen.

Til kommunen hører landsbyerne
Bündorf, Burgliebenau, Döllnitz, Dörstewitz, Ermlitz, Hohenweiden, Knapendorf, Kollenbey, Korbetha, Lochau, Löpitz, Lössen, Neukirchen, Oberthau, Pritschöna, Raßnitz, Rattmannsdorf, Rockendorf, Röglitz, Röpzig, Rübsen, Schkopau, Tragarth, Wesenitz og Weßmar.

Udvidelse 
1. august 2004 blev Schkopau udvidet med Döllnitz, Hohenweiden og Lochau . 1. januar 2005 komm også kommunerne Knapendorf Luppenau ind i Kommunen.
Dermed ophørte Verwaltungsgemeinschaft Saale-Elster-Aue .

Eksterne henvisninger 

 Website der Gemeinde Schkopau (früher VG Saale-Elster-Aue) mit Informationen zu den Gemeindeteilen
Serbiens flag

Serbiens flag er en tricolor i de panslaviske farver. Flaget består af tre lige brede, vandrette felter, rødt øverst, blåt i midten og hvidt nederst. Statsflaget har rigsvåbnet på over de tre striber, placeret mod stangsiden af flagdugen. Rigsvåbnet er identisk med det Serbien førte i tiden som kongedømme.

Pan-slaviske farver 
Serbiens tricolor går tilbage til første halvdel af 1800-tallet. Der benyttedes farverne fra det russiske flag, rødt, blåt og hvidt, som blev de farver slaviske folk samlede sig under i kampen for national selvstændighed. I Serbiens flag fik farverne rækkefølgen rød over blå over hvid, modsat af Rusland. Også nabolandet Montenegro benyttet de pan-slaviske farver i denne rækkefølge, mens nabolandet Kroatien valgte rød over hvid over blå. Serbiens flag blev første gang officielt anerkendt i 1835 som flag for fyrstedømmet Serbien i det Osmanniske Rige.

Serbien og Jugoslavien 
Serbiens flag blev først officielt taget i brug for det selvstændige Serbien i 1882, da kongeriget Serbien blev proklameret. Flaget gik ud af brug i 1918, da Serbien blev en del af Kongeriget Jugoslavien. I 1945 blev Serbien en republik i føderationen Jugoslavien, og flaget fik en kommuniststjerne i midten. Stjernen blev fjernet igen i 1991, da føderationen Jugoslavien opløstes.

Dagens flag 
Dagens flag blev officielt vedtaget ved lov af 17. august 2004, da Serbien fortsat formelt tilhørte statsforbundet Serbien og Montenegro. Tricoloren ændrede da størrelsesforhold fra 1:2 til 2:3. Efter Montenegros udtrædelse af unionen i 2006, erklærede også Serbien sin selvstændighed og landets flag blev symbolet for en uafhængig stat. Som sådan blev Serbiens flag for første gang hejst udenfor FN-bygningen i New York 8. juni 2006.

Eksterne henvisninger 

 The Republic of Serbia, the State and its Symbols: Anthem, Flag and Coat-of-Arms fra Serbiens nationalforsamling
 Drzavni simboli Republike Srbije officielle tegninger fra Serbiens nationalforsamling
 

Flag fra Europa
Flag
Nationale flag
Bad Dürrenberg

Bad Dürrenberg er en by i Saalekreis i den tyske delstat Sachsen-Anhalt.

Bad Dürrenberg ligger ved floden Saale mellem Leipzig, Merseburg og Weißenfels.

Til Bad Dürrenberg hører landsbyerne:
 Balditz,
 Goddula,
 Keuschberg,
 Kirchfährendorf,
 Lennewitz,
 Ostrau
 Vesta.

Eksterne henvisninger 

 Privat Homepage
Slovakiets flag

Det nuværende slovakiske flag blev vedtaget i Slovakiets forfatning og trådte i kraft 3. september 1992. Farverne i flaget, rød, hvid og blå, er fælles med flere andre slaviske lande.

Slovakiets flag og tilsvarende form, men med et andet skjold, kan i historien ses helt tilbage til revolutionsåret 1848, da en minoritet af slovakker var i konflikt med ungarerne. Det blev også brugt uofficielt i Tjekkoslovakiet før 2. verdenskrig og af den slovakiske republik under krigen. Det blev 1. marts 1990 taget i brug (uden våbenskjoldet) som Slovakiets flag indenfor Tjekkoslovakiet. Eftersom det slovakiske flag uden våbenskjold er identisk med det russiske flag, og også ligner Sloveniens flag, blev våbenskjoldet tilføjet ved en ændring af forfatningen i september 1992.

En detaljeret lov om flagbrug i Slovakiet kom i februar 1993.

Eksterne link 

 

Flag
Flag fra Europa
Nationale flag
Montenegros flag

Montenegros flag består af en rød dug med gule kanter med landets rigsvåben i midten af flagdugen. Rigsvåbnet viser en gul dobbeltørn, som holder et gult scepter i højre klo og et blåt rigsæble i venstre. Ørnen har et hjerteskjold, som er blåt med grøn skjoldfod og en gul løve i det blå felt. Flaget er i størrelsesforholdet 1:2. Rigsvåbnet skal udgøre to tredjedele af flagets højde. De gule kanter skal udgøre en tyvendedel af flagets bredde.

Det nuværende flag blev indført af parlamentet i Montenegro 12. juli 2004. En ny lov om nationalsymbolerne, hvor regler for flaget fastsættes i paragraf fem, blev vedtaget som et led i forberedelserne til fuld selvstændighed. Motivet i rigsvåben og flag blev i denne sammenhæng forklaret med, at den gule dobbelthovedørn var Montenegros rigsvåben under Danilo 2. af Montenegro (1851-1860), som regnes som grundlæggeren af den montenegrinske stat. Flaget blev første gang officielt hejst 15. juli 2004.

Tidligere flag 
I tiden, da Montenegro var et fyrstedømme, var det normalt af flage med arméfanen, der var et rødt flag med en gylden ramme og et kors i midten. Korset repræsenterede Sankt Georg, skytshelgenen for Montenegro. Fyrsten førte et flag bestående af en hvid dobbelthovedørn med en gul løve under på et rødt felt indrammet i hvidt. Dette flag havde gule frynser, noget som kan være grunden til de gule kanter i det nuværende flag.

I 1880 indførte Montenegro sit eget koffardiflag, en trikolore i de panslaviske farver, rød over blå over hvid. I midten af den blå stribe var der placeret et kronet monogram med de kyrilliske initialer HI for Nikolaj 1. af Rusland. Med undtagelse af monogrammet var flaget identisk med Serbiens flag, noget som også har været tilfældet i senere perioder. I kommunisttiden var Montenegros flag identisk med Serbiens, men trikoloren fik da også påsat den jugoslaviske stjerne, en gulkantet, rød stjerne.

Først i 1993 indførte Montenegro sit eget flag, og for at skille flaget fra Serbiens valgte man en lyseblå farve i flag. Størrelsesforholdene blev forandret til 1:3. Ligheden mellem Montenegros og Serbiens trikolorer er forklaringen på valget af et helt andet motiv for flaget fra 2004.

Litteratur 
 Jan Oskar Engene: "Montenegro vender tilbake som selvstendig stat", Nordisk Flaggkontakt, nr. 43, 2006, s. 25-30

Eksternt link 
 

Flag
Flag fra Europa
Nationale flag
Moldovas flag

Moldovas flag er en tricolore med farverne blå, gul og rød (fra venstre mod højre). Moldovas rigsvåben er afbildet på flaget.

Moldovas flag har de samme farver som Rumæniens flag, en henvisning til, at Moldovas befolkning taler rumæænsk og, at landet frem til den sovjetiske befrielse i 1940 var en del af Rumænien. Ligheden med flagene for Andorra og Tchad er tilfældig.

Eksterne henvisninger

 

Flag
Flag fra Europa
Nationale flag
Gibraltars flag

Gibraltars flag er et banner baseret på byens våben fra 1502 og viser en rød borg med en gul nøgle hængende under sig på en hvid over rød flagdug. Borgen og nøglen henviser til Gibraltars centrale militære og strategiske placering ved indløbet til Middelhavet. Våbnet blev givet til Gibraltar 10. juli 1502 af Isabella 1. af Kastilien.

Efter at have været i brug siden begyndelsen af 1900-tallet, blev byens flag officielt anerkendt af Elizabeth 2. af Storbritannien 8. november 1982. Byens flag tjener også som civilt flag og statsflag på land.

Statsflag og koffardiflag 
Til søs fører Gibraltar en serie flag baseret på britiske flagmodeller. Statsflaget til søs er en Blue Ensign med en særegn variant af byens våben i flagets frie ende. Dette blev indført i 1875. Fra flaget blev indført og frem til 1999 var våbenmærket i en hvid skive. Dette var også tilfældet for de fleste andre særmærkede britiske flag for kolonier. Traditionen med at sætte våbnet på en hvid skive, skyldes angiveligt, at den britiske marines officielle flagbog, Flags of all nations, havde for vane at vise mærkerne, som sad i flagene, på en rund, hvid bggrund. Selv om dette bare var en illustrationsteknisk måde at vise mærkerne, blev det i praksis tolket som at hele skiven skulle være med i flaget. Fremstillingen af flagene blev ændret med 1999-udgaven af Flags of all nations, da britiske flag nu blev fremstillet med våbnet direkte mod flagdugen. For at forbedre muligheden for identifikation blev også mærkets størrelse øget. 

Gibraltar har eget skibsregister og dermed eget koffardiflag. Dette er en Red Ensign som er mærket med yderligere en variant af byens våben i flagets frie ende. Koffardiflaget blev indført 19. marts 1996.

Våbnene i både statsflaget og koffardiflaget bærer mottoet montis insignia calpe.

Guvernørens flag 
Guvernøren, koloniens øverste myndighed og kronens repræsentant, fører sit eget flag efter samme model som øvrige guvernører i britiske besiddelser. Det vil sige det britiske unionsflag med koloniens våbenskjold omgivet af en krans i midten.

Litteratur 
 Graham Bartram: British Flags and Emblems, 2004
 BR20 Flags of all nations, 1989 Edition, 1999 Revision, Ministry of Defence, 1999

Eksternt link
 

Flag fra Storbritannien
Flag
Nationale flag
Isle of Mans flag

Isle of Mans flag har en triskele på rød baggrund, et mærke som har en lang tradition som våben og flag på øen. Triskelen er trebenet og udstyret med rustning. De tre ben er sammenhæftet ved hofterne. Som våben for Man er mærket kendt tilbage til 1200-tallet. Det røde flag med de tre ben blev anerkendt som flag 1. januar 1933, men er også kendt i brug før denne dato. Gennem triskele-figuren har Mans flag lighedstræk med den autonome italienske region Siciliens flag.

Koffardiflag 
I 1971 fik Man igen eget koffardiflag, efter at det forrige koffardiflag blev afskaffet i 1935. Mans koffardiflag er en britisk red ensign med triskelemærket i den frie ende af flagdugen.

Viceguvernørens flag 
Viceguvernøren er kronens repræsentant på Man og fører sit eget flag efter samme model som guvernører i britiske besiddelser. Det vil sige det britiske unionsflag med koloniens våbenskjold omgivet af en krans i midten.

Litteratur 
 Graham Bartram: British Flags and Emblems, 2004
 BR20 Flags of all nations, 1989 Edition, 1999 Revision, Ministry of Defence, 1999

Eksterne henvisninger 
 Island Facts  Isle of Man Government
 

Flag
Flag fra Storbritannien
Nationale flag
Guernseys flag

Guernseys flag blev indført i 1985, og består af et rødt georgskors på hvid bund, med et guldkors i midten. Guldkorset er et symbol for Vilhelm af Normandiet, som skal have ført et hvidt flag med guldkors under slaget ved Hastings. 

Fra 1936 til 1985 brugte Guernsey Englands flag, der er hvidt med et rødt georgskors, som statsflag.

Handelsflaget tilsvarer det britiske Red Ensign, med Guernseys guldkors indsat.

Litteratur 
 Graham Bartram: British Flags and Emblems, 2004

Eksternt link
 

Flag fra Storbritannien
Flag
Nationale flag
Jerseys flag

Jerseys flag bestod traditionelt af et rødt andreaskors på hvid dug. I 1979 bestemte landets parlament at øens historiske våbenskjold skulle tilføjes til flaget; loven trådte i kraft i 1981. Våbnet bærer tre gule løver i rødt felt og er således identisk med Englands våben. Våbnet blev i 1290 givet til fogeden over Jersey. Baggrunden for, at Jersey som flag fører et rødt andreaskors er ukendt. Ligheden med det irske St.Patricks-kors har fået nogle til at antage, at Jerseys flag er baseret på en mistolkning af gamle nederlandske flagkort.

Statsflag og koffardiflag 
Jerseys statsflag er en Blue Ensign med ukronet våbenskjold i flagets frie ende. I modsætning til naboøen Guernsey har Jersey ikke eget koffardiflag. Skibe registreret på Jersey benytter i stedet det britiske handelsflag, Red Ensign.

Vice-guvernørens flag 
Vice-guvernøren er kronens repræsentant på Man og fører sit eget flag efter samme model som guvernører i britiske besiddelser. Det vil sige det britiske unionsflag med koloniens våbenskjold omgivet af en krans i midten.

Litteratur 
Graham Bartram: British Flags and Emblems, 2004

Flag fra Storbritannien
Flag
Nationale flag
Ketoacidose

Ketoacidose er betegnelsen for en akut tilstand, som oftest forårsaget af sygeligt forhøjet blodsukker hos en diabetiker med diabetes type I (DM1). Ubehandlet er tilstanden livstruende.

Symptomer 
Tilstanden starter fra første dag med at manifestere sig i stærkt tiltagende urinproduktion, med heraf følgende hyppig vandladning. Urinen får en markant lugt af acetone, der skyldes ketoner (dannet af sukkeret i blodet) i urinen. Der kan påvises ketonstoffer og muligvis sukkerstoffer i urinprøven. 

Fra anden dag og fremefter vil der fortsat være store mængder keton- og sukkerstoffer i urinen, og der vil muligvis også kunne påvises protein og mikroskopiske (ikke synlige) spor af blod i urinen. Blodprøver vil vise et fald i blodets pH-værdi, ligesom der vil være stadig større mangel på visse essentielle stoffer i blodet, især kalium og natrium. Patienten bliver desorienteret, konfus og vil ende med at blive bevidstløs. Pulsen og temperaturen kan stige og blodtrykket kan falde til et punkt, hvor patienten går i shock. Han kan også begynde at udvikle en hurtig, dyb vejrtrækning, "Kussmauls respiration".

Behandling 
Ketoacidose kræver indlæggelse på hospitalet. Her gives insulin i hyppige, afmålte doser enten i fedtlaget under huden (subcutan injektion) eller i jævn tilførsel via et drop – dette for at holde blodsukkeret på et stabilt, normalt niveau. Samtidig gives oftest store mængder væske intravenøst for at skylle affaldsstofferne fra ketoacidosen ud med en øget urinproduktion, samt for at genoprette væskebalancen i kroppen, som er blevet forstyrret af den øgede vandladning. Endelig har man på hospitalet mulighed for at føre den hyppige kontrol med patienten, tilstanden kræver.

Dødelighed 
Selv med rettidig, korrekt behandling er dødeligheden for patienter i ketoacidose på omkring 5%, stigende for sen diagnosticering / iværksættelse af behandling. Det er derfor af afgørende vigtighed at passe sin sukkersygebehandling som anvist, og at søge læge ved utilpashed og/eller svingende blodsukker, så relevant behandling kan opstartes så tidligt som muligt.

Eksternt link 
 The Merck Manual - Diabetic Ketoacidosis

Forgiftninger
Abu Fayed

Abu Fayed er en fiktiv person fra tv-serien 24 Timer
Terrorist fra Mellemøsten (ukendt land), hyret af General Habib til at sprænge fem atomkufferter på udvalgte mål i USA.

Fayed, Abu
Kristine Marie Jensen

Kristine Marie Jensen bedre kendt som Frøken Jensen (født 17. juli 1858 i Randers, død 7. februar 1923 i København) var en dansk husbestyrerinde og kogebogsforfatter. Hun er døbt Kirstine Marie Jensen, d. 10. oktober 1858, i Sankt Mortens Sogn, Randers Amt. 

Efter forældrenes død blev hun opdraget af sin bedstemor. Hun rejste til København, hvor hun fulgte et kursus i husholdning hos Natalie Zahle.

Hun blev ansat som husbestyrerinde hos skolebestyrer Melchior, hvis kone døde i barselsseng efter at have født sønnen Lauritz. Hun blev der til sin død i 1923.

I 1901 udgav hun Frøken Jensens Kogebog, som kom i 27 oplag i hendes levetid.

Frk. Jensens Kogebog, der stadig kan købes, har et samlet oplag på over 400.000 eksemplarer. Hun var økonomisk sponsor af husførelsen og uddannelsen af operasangeren Lauritz Melchior og hans fire søskende.

Dag- og ugeblade benyttede hende som medarbejder.

Bibliografi 
 Frk. Jensens Kogebog (Det Nordiske Forlag) – 1901 
 Syltebog – 1902 
 Hvad skal vi have til middag- 1903
 Husholdningsbog – 1904,
 Grønt- og Frugt- Retter – 1906
 Finesser – 1908
 Frøken Jensens Sommer- og Vinter- Dessert – 1914 
 Svampe på 100 Maader – 1916.

Referencer

Litteratur 
 Helle Juhl: Da Frøken Jensen blev moderne - En fortælling om kvinden bag kogebogen (2012, Lindhardt og Ringhof)
 Skalk (2006 nr. 5)

Eksterne henvisninger 
 

Kogebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra Randers
SWATH

SWATH kort for Small Waterplane Area Twin Hull (frit oversat: Lille vandoverfladeareal dobbeltskrog) er en skibskonstruktion bestående af et dobbeltskrog, hvor de to vægtbærende ubådsformede dele af skroget ligger adskillige meter under vandets overflade, og hvor den del af skroget, der befinder sig i vandoverfladen er relativt lille. Fordelen er at denne type skib er meget stabilt i hård søgang, da hovedparten af bølgers energiafgivelse foregår i de øverste få meter af vandet. 

De to skrogdele er formet som ubåde og er opfundet allerede i 1938 af canadieren Frederick. G. Creed. Opfinderen fik patent i 1946, men hverken U.S. Navy eller Royal Navy var interesseret i opfindelsen og Creed døde uden at se sin opfindelse virkeliggjort. 

Der findes i dag (april 2008) ca. 30 SWATH-skibe og andre 30 er under konstruktion. Bl.a. bruges typen af Hawaiis Universitet til havbiologiske undersøgelser, af Canadas kystvagt samt af U.S. Navy, der har flere skibe af typen, bl.a. et eksperimentelt stealth-skib, USNS Sea Shadow. SWATH-skibe har en større vandmodstand, og dermed energiforbrug, end konventionelle katamaraner men mindre end enkeltskrogsfartøjer.

Skibstyper
Enkeltskrogsfartøj

Et 'enkeltskrogsfartøj er ethvert skib eller båd, der kun består af et enkelt skrog. Den langt mest almindelige type fartøj. Der findes også flerskrogsfartøjer, bl.a. katamaraner (dobbeltskrog), trimaraner (trippelskrog) samt SWATH (dobbeltskrog).

Både
Londonderry

Derry (officielt Londonderry) er en by med omkring 84.000 indbyggere i Nordirland. Byen er formentlig mest kendt for at have en meget central rolle i konflikten i Nordirland. Det ses bl.a. af dens navnestrid, som er en symbolsk del af konflikten. Byens officielle navn er Londonderry, men de, der ønsker, at Nordirland skal forenes med Republikken Irland, bryder sig ikke om navneligheden med Storbritanniens hovedstad London og foretrækker derfor bynavnet Derry.

Søndag den 30. januar 1972 blev 26 demonstranter skudt af britiske soldater i byen, heraf døde de 14. Demonstranterne var en del af en større demonstration for bedre borgerrettigheder til det romerskkatolske mindretal. Dagen er efterfølgende blevet kendt som Bloody Sunday ("Blodige Søndag").

En af grundene til, at byen er så vigtig for den nordirske konflikt, er, at den lige siden hungersnøden i Irland 1845-1849 har oplevet en stor indvandring af katolikker, så at personer med en romerskkatolsk baggrund, der normalt støtter en forening med Republikken Irland, i dag udgør ca. 78 procent af befolkningen, mens personer med en protestantisk baggrund, der normalt støtter unionen med Storbritannien, kun udgør ca. 21 procent.

Sangen "The Town I Loved So Well" skrevet af Phil Coulter handler om hans oplevelser i byen som barn.

Eksterne henvisninger 

Byer i Nordirland
Lystrup Kirke

Lystrup Kirke ligger i Lystrup Sogn, 10 kilometer nord for Aarhus C. Kirken blev bygget i 1989, og er en moderne kirke. Anders Bové Christensen og Kaj Mikkelsen fra arkitektgruppen "Regnbuen" i Aarhus har tegnet kirken.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Lystrup Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Aarhus Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Århus Amt