kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Natura 2000-område nr. 1 Skagens Gren og Skagerrak

Natura 2000-område nr. 1 Skagens Gren og Skagerrak er en naturplan under det fælleseuropæiske Natura 2000-projekt. Området er udpeget som EU-habitatområde, og hovedparten af landområdet ved Grenen er fredet. Grenen er et et veludviklet rimme-dobbe system, med en fri udvikling af
vegetationen. Det er et område i fortsat geologisk udvikling, hvor der stadig
dannes nyt land og klitter på Skagen Nordstrand, og området rummer mange klittyper.
Grenen er en vigtigt fugletrækslokalitet og rummer også flere sjældne planter.
Natura 2000-planen er koordineret med den vandplan 1.1 Nordlige Kattegat, Skagerrak, for et område af Skagerrak nord for grenen, hvilket har ført til en udvidelse af Natura 2000-området i havet ned langs kysten, langs Tannis Bugt, til Hirtshals .

I 1940 blev 262 hektar af Grenen fredet, og i 2007 blev yderligere 670 hektar og et havområde omkring på 1.000 hektar fredet.
Natura 2000-området ligger i Frederikshavn Kommune

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kort over området

 Naturplanen
 Naturplanen 2016-2021
 Vandplan 1.1 Nordlige Kattegat, Skagerrak
 2010-2015
 Basisanalysen juni 2007
 Basisanalysen 2016-2021

Natura 2000-planer
Lokaliteter i Frederikshavn Kommune
EU-habitatområder i Danmark
August Scheler

Johann August Ulrich (eller Jean Auguste Ulric) Scheler (født 6. april 1819, død 1890) var en belgisk romansk filolog.

Scheler, der var af tysk herkomst, havde studeret i Tyskland, da han fik ansættelse som bibliotekar hos kong Leopold I af Belgien og professor ved Université libre i Brüssel, tillige lærer for de kongelige prinser.

De vigtigste værker af denne fremragende og ansete sprogmand er: Dictionnaire d’étymologie française (1862; 3. udgave 1888); udgaver af Froissarts digte (3 bind, 1866—67, af Adenès-li-Roi (3 bind, 1874) og Les trouvères belges du XII au XIV siècle.

Et ungdomsarbejde, disputatsen Sur le séjour, de l’apôtre saint Pierre à Rome (1845) vandt megen anerkendelse og blev
oversat på flere sprog.

Scheler har fremdeles fuldendt Grandgagnages Dictionnaire étymologique de la langue wallonne (1880) og besørget 4. udgave af Diezes Etymologisches Wörterbuch der romanischen Sprachen.

Filologer fra Belgien
Faglitterære forfattere fra Belgien
Fransksprogede forfattere
Professorer fra Belgien
Protesterne efter det russiske parlamentsvalg 2011

Protesterne efter det russiske parlamentsvalg 2011 var demonstrationer mod formodet valgfusk ved parlamentsvalget d. 4. december 2011 i Rusland. Demonstrationerne begyndte og førte til den største protestangivelse i landets yngre historie. Politiet mødte som reaktion op i stort opbud.

Se også 
 Russiske præsidentvalg

Opstande i Rusland
Rimmer og dopper

Rimmer og dopper er en naturtype som forekommer på det marine forland i Vendsyssel. Dette landskab er et levn fra et tidligere lavvandet strandområde med en meget lille hældning. Under sådanne forhold vil bølgerne bevirke en samling af materiale i form af revler under vandet og barrierer, der rager op over havoverfladen. Sker der en regression (at vandstanden bliver lavere), vil de processer, der skabte barrieren, stoppe, og en ny barrieredannelse vil kunne starte, men i et lidt lavere niveau end før. Sker der en ny transgression (havstigning), vil barrieren blive flyttet indad. Der vil derved blive dannet et bølget, fladt landskab af sandrygge, som kan strække sig over mange kilomenter. Sandryggene, der kaldes "rimmer", kan blive forstærkede af klitdannelser, mens de mellemliggende lavninger, der kaldes "dobber", vil blive fugtprægede og fremtræde som moseområder.

Rimme-doppe-strukturerne er oftest 10-100 m brede og med højdeforskelle på 1-8 meter. Rimmerne består af klit- og strandsand, mens dopperne præges af tørvedannelse.

De rimmer, der stadig findes, er ofte præget af hedevegetation eller selvsåede træer og buske, mens der i dopperne ofte findes gamle tørvegrave og engarealer .
De største arealer med landskabstypen rimmer og dopper i Danmark findes i det nordlige Jylland, på Jerup Hede, nordvest for Jerup, 13 km nordvest for Frederikshavn, men også på Grenen finder man naturtypen .

Noter

Litteratur 

 Jørgen Nielsen, Niels Nielsen: Kystmorfologi; Geografforlaget, Brenderup 1978;

Eksterne henvisninger 

 Moserne vest for Jerup 
 Naturplan 3 Jerup Hede, Råbjerg og Tolshave Mose fra Naturstyrelsen

Naturtyper i Danmark
Vikingemuseet

Vikingemuseet er et underjordisk museum in situ ved Skt. Clemens Torv i Aarhus centrum. Museet beskæftiger sig med byens historie fra 900-tallet og frem.

Vikingemuseet hører under Moesgård Museum, der ligger lidt syd for Aarhus i Marselisborgskovene.

Historie 
Museet blev etableret i 1968, efter arkæologer fra Moesgård Museum havde udgravet grunden i 1963-1964 i forbindelse med byggeriet af en kontorbygning. Under arbejdet fandt man en del af vikingernes Aarhus – tre meter under gadeplan. Her blev blandt andet fundet rester af huse, hegn, brønde gadeforløb, værktøj, keramik mv.. En del af byens tidligere vold dukkede også frem i denne forbindelse. 

Museet gennemgik en renovering i 2008, hvor der fra genåbningen i maj og året ud kom 23.000 besøgende, på trods af, at museet kun kan besøges i Nordeas åbningstid. 

Fra 1. december 2011, fik museet egen indgang grundet en ombygning af Nordea filialen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Vikingemuseets hjemmeside

Museer i Aarhus
Museer etableret i 1968
Historiske museer i Danmark
Vikingetidsmuseer
Brabant Wallon

Brabant Wallon (nederlandsk: Waals-Brabant, tysk: Wallonisch-Brabant, dansk: Vallonsk Brabant) er en provins i Vallonien, Belgien. Den grænser til provinserne Vlaams-Brabant mod nord og derpå uret rundt til Liège, Namur og Hainaut. Provinshovedstaden hedder Wavre. Arealet er på 1.093 km², og provinsen indeholder ét administrativt distrikt (arrondissement) med 27 kommuner. 1. januar 2019 boede der 403.599 personer i provinsen.

Oprettelse 
Provinsen opstod i 1995 ved en opsplitning af provinsen Brabant, der blev opdelt i det fransktalende Brabant Wallon, det nederlandsktalende Vlaams-Brabant samt den tosprogede Bryssel hovedstadsregion, der ikke længere tilhører nogen provins.

Referencer 

Provinser i Belgien
Incourt

Incourt er en by og en kommune i den belgiske provins Brabant Wallon i Vallonien. Kommunens areal er på 38,79 km² og indbyggertallet er på 4.859 pr. 1. januar 2010.

Kommunen omfatter foruden byen Incourt også områderne Glimes, Opprebais, Piétrebais, Sart-Risbart og Roux-Miroir.

Eksterne henvisninger 
 
 Officiel hjemmeside 

Byer i Belgien
Kommuner i Belgien
På skinner

På skinner er en dansk dokumentarserie med førerrumsfilm sendt på DR HD første gang i julen 2011 og fulgt op af yderligere en sæson i oktober 2012. På skinner er inspireret af de norske optagelser fra Bergensbanen, som blev lavet i forbindelse med banens 100 års fødselsdag. Syv timers film fra Oslo til Bergen i strålende snelandskab. Programmet går simpelthen ud på at man sætter et kamera op i forruden på et tog, der kører gennem landskabet, og så filmer man ’bare’ turen. 

Med 2. sæson er alle danske jernbaner med persontrafik dækket med undtagelsen af grænsestrækningen Tønder - Niebüll.

Programmerne

1. sæson (julen 2011)

2. sæson (efterårsferien 2012)

Eksterne henvisninger 
 dr.dk: På skinner

DR-programmer
Januarstormen 2005

Januarstormen 2005 var en voldsom storm, der ramte det nordvestlige Europa 8. januar 2005. Stormen, der især hærgede i Danmark og Sverige, nåede en vindstyrke på 35 m/s og i vindstød op til 46 m/s målt i Hanstholm, hvilket svarer til en orkan på niveau 2.

Stormen var varslet af DMI, og de danske myndigheder havde truffet deres forholdsregler, hvilket medførte, at Danmark slap relativt nådigt fra uvejret, selv om fire mennesker omkom som følge heraf. I Sverige var konsekvenserne af stormen værre, idet atten mennesker blev dræbt, mens de økonomiske følger af stormen var markante, særligt i skovbrug, hvor det anslås, at omkring 75.000.000 m³ træ blev blæst omkuld i den sydlige del af landet. Endvidere blev elforsyningen ramt, og 341.000 husstande mistede strømmen i dage- og endda ugevis efter stormen. Omkring 10.000 husstande manglede fortsat strøm tre uger efter stormen.

Stormen, der havde sit udgangspunkt i en frontzone syd for Newfoundland, susede hen over Nordatlanten og ramte først Nordirland og Skotland, inden den nåede det sydlige Skandinavien. Der var tale om et lavtryk, der nåede ned til 960-970 mB, da den passerede her. Dagen efter, 9. januar, var den allerede fortsat ud over Østersøen og nåede Baltikum og det vestlige Rusland. Herpå svækkedes stormen, der efterhånden døde ud over det centrale Rusland omkring 13. januar.

På Humboldt-Universität zu Berlin blev stormen døbt Erwin, mens den i Norge og Sverige fik navnet Gudrun. Ingen af disse navne blev for alvor anvendt i Danmark.

Se også 
 Vejrekstremer i Danmark

Referencer 

Storme
Begivenheder i 2005
Danmarks vejr
Jaunpiebalgas pagasts

Jaunpiebalgas pagasts er en territorial enhed i Jaunpiebalgas novads i Letland. Pagasten havde 2.190 indbyggere i 2010 og 2.026 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 183,60 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Jaunpiebalga.

Kendte personer 
 Emīls Dārziņš (1875–1910) – komponist
 Augusts Ģiezens (1888–1964) – sprogforsker
 Jānis Paukštello (1951) – skuespiller

Kildehenvisninger 

Pagasts
Zosēnu pagasts

Zosēnu pagasts er en territorial enhed i Jaunpiebalgas novads i Letland. Pagasten etableredes i 1945, havde 481 indbyggere i 2010 og 403 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 67,40 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Melnbārži.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Jaunpils pagasts

Jaunpils pagasts er en territorial enhed i Jaunpils novads i Letland. Pagasten havde 2.320 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 157,10 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Jaunpils.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Viesatu pagasts

Viesatu pagasts er en territorial enhed i Jaunpils novads i Letland. Pagasten etableredes i 1945, havde 423 indbyggere i 2010 og omfatter et areal på 52,40 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Viesatas.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
Officiel hjemmeside  

Pagasts
Kyrassér

En kyrassér eller kyradsér var en tung kavalerist, der bar et kyras (et bryst- og rygharnisk) af jern eller stål og en høj hjelm. Kyrassérer dukkede op i slutningen af 1400-tallet og var efterkommere af middelalderens riddere i rustning. Disse mellem til stærkt rustede ryttere var bevæbnet med lanse, kårde, pistol eller en kort karabin. Det tunge kavaleri er nu kun iført de traditionelle uniformer som livvagter ved parader og ceremonielle lejligheder.

Ordet "kyras" eller "kyrads" stammer fra det latinske corium, som betyder læder.

I 1700-tallet var kyrassér almindeligvis bevæbnet med to pistoler, en karabin og tungt kavalerisværd.

I slutningen af 1700-tallet bar mange landes tunge kavaleri ikke kyras (eller kun brystplade), men Napoleon troede på værdien af den defensive udrustning og øgede antallet af kyrasregimenter fra ét til fjorten, som alle havde helkyras og udstyrede sine to karabinierregimenter med kyras efter slaget ved Wagram under Napoleonskrigene.

I nogle europæiske lande, især Frankrig, betød erfaringerne fra Napoleonskrigene, at kyrassérer stadig var rygraden i kavaleriet i 1914, men under skyttegravskrigen 1914-1918 erstattede stålhjelm og camouflageuniform hurtigt hestehårhjelm og kyrads.

Danske kyrasserer  
Livgarden til hest blev oprettet på ordre af Frederik 3. i 1661. Regimentet var dels livgarde for kongen, dels kyrassérregiment i hæren. Regimentet blev nedlagt i 1866.

Se også 
 Dragon
 Ułan
 Husar
 Lansener

Eksterne henvisninger 

Militære enheder
Natura 2000-område nr. 2 Råbjerg Mile og Hulsig Hede

Natura 2000-område nr. 2 Råbjerg Mile og Hulsig Hede er en naturplan under det fælleseuropæiske Natura 2000-projekt. Planområdet Råbjerg Mile og Hulsig Hede, har et areal på 4.483 hektar, og er udpeget som EU-habitatområde, og fuglebeskyttelsesområde og det meste af området er fredet  .

Området strækker sig fra sydenen af Skagen Klitplantage mod syd, forbi Kandestederne, ned til Skiveren og Tversted Plantage mod sydvest. Det består af sammenhængende klitområder gående på tværs af Skagens Odde, med I den sydlige del af området ligger Råbjerg Mile, der er den største vandreklit i Nordeuropa. Her er også den særprægede afblæsningsflade, på områder Råbjerg Mile har passeret. Der er mange fugtige klitlavninger, næringsfattige søer, hvoraf flere er lobeliesøer, og mange forskellige klittyper. Området rummer også et værdifuldt fugleliv og en del sjældne rødlistede planter: kamillebladet månerude, otteradet ulvefod, pilledrager, vendsyssel-gøgeurt, fin bunke og nordisk øjentrøst; de fire sidste er også ansvarsarter. For fuglene er habitatområdet er betydningsfuldt for markpiber, og det er en af de få tilbageværende danske lokaliteter med ynglende tinksmed. Desuden yngler her trane og rødrygget tornskade. En lille bestand af den truede sommerfugl Hedepletvinge er genfundet.

Natura 2000-planen er vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne
og Naturstyrelsen skal udarbejde bindende handleplaner, som skal sikre
gennemførelsen af planen.
Natura 2000-planen er koordineret med vandplan 1.1 Nordlige Kattegat, Skagerrak, for et område af Skagerrak nord for grenen, hvilket har ført til en udvidelse af Natura 2000-området i havet ned langs kysten, langs Tannis Bugt, til Hirtshals .

Natura 2000-området ligger i Frederikshavn Kommune

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kort over området
 Naturplan
 Naturplanen 2016-2021
 Natura 2000-handleplan hentet juni 2012
 Basisanalysen 2007
 Basisanalysen 2016-2021

Natura 2000-planer
Lokaliteter i Frederikshavn Kommune
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
EU-habitatområder i Danmark
Harnisk

Harnisk er en rustning lavet af metal til at beskytte bæreren mod stik, hug og skud. Indtil omkring 1200-tallet er betegnelsen blevet brugt på kontinentet om en ridders fulde udstyr, men er siden kun brugt om rustningen, specielt kyras på overkroppen, hvilket var den mest almindelige form for rustning fra 1500-tallet, især for svært bevæbnede kavalerister, kaldet kyrassérer. Sådanne rustninger bæres stadig som paradeuniform af visse kavalerikorps.

Ordet stammer fra det norrøne ord "hernest", som normannerne bragte ind i det franske sprog som "harnois", hvorfra ordet blev optaget i tysk som "harnisch" og derfra blev optaget i dansk.

Litteratur 
 Bumke, Joachim: Höfische Kultur, München 1986

Se også 
 Rustning
 Kyras

Militærhistorie i middelalderen
Overtøj
Rustning
Slaget i Sagamibugten

Slaget i Sagamibugten var et modskibsfartsangreb ud for ud for Bōsōhalvøens spids om natten til den 22. juli 1945, som en del slaget om Japan under Stillehavskrigen i 2. verdenskrig. Det var den sidste overfladekamp under krigen. Destroyer Squadron 61 (DesRon 61) fra den amerikanske flåde mødte en japansk konvoj bestående af to fragtskibe og to mindre eskortskibe fra den kejserlige japanske flåde. Amerikanerne sank et fragtskib, No.5 Hakutetsu Maru på 810 ton, og beskadigede et andet fragtskib, Enbun Maru på 7030 ton. Den japanske eskorte blev ikke beskadiget.

Litteratur 

 
 

Slag under Stillehavskrigen
Japans historie
Søslag
Slaget om Japan
Kyras

Kyras er et harnisk eller et bryst- og rygpanser, som oprindeligt blev lavet af læder, senere af bronze og jern. Kyrasser i forskellige udforminger blev båret af soldater i tidligere tider, enten som del af en større kropsrustning eller alene. Kyras blev særligt brugt af kavalerister kaldet kyrasserer.

Eksempler

Se også 
 Rustning
 Harnisk
 Do - En japansk brystplade der beskytter torso i Kendo

Eksterne henvisninger 

 Historisk uniformsterminologi på tysk, engelsk og fransk 

Militærhistorie i middelalderen
Overtøj
Rustning
Tom Scholz

Donald Thomas "Tom" Scholz (født 10. marts 1947) er en amerikansk leadguitarist, keyboardspiller, producer og komponist i rockgruppen Boston.

Eksterne henvisninger 
 

Guitarister fra USA
Kasra

Kasra er et diakritisk tegn i det arabiske skriftsprog. Kasra er en simpel skrå streg, der sættes under et bogstav for at markere, at en kort "i"-lyd /i/ følger, eller at bogstavet skal udtales som en lang "i"-lyd. Tegnet udelades dog typisk.

Arabisk skrift
Humble Bundle

Humble Bundle er en pakke spil man kan købe over hjemmesiden humblebundle.com, der støtter velgørenhed og andre formål.
Pakken af spil man kan købe er i en begrænset tidsperiode, som ofte består af 2 uger. 

Humble Bundle plejer at bestå af en række Indie spil, som nogle spil-udviklere har lavet. Humble Bundle's motto er, at man selv bestemmer hvor meget man betaler. Man kan vælge at betale lige så mange dollar, som man har lyst til.

Lige nu er Humble Indie Bundle 4 i gang, og har nået sit hidtil højeste popularitetsniveau. Indtil videre har over 410.000 købt pakken, med et gennemsnit på over 5.2 dollar. 

Liste over spil i Humble Indie Bundle 4:
Jamestown
Bit.Trip Runner
Super Meat Boy
Shank
NightSky HD

Cave Story +*
Gratuitous Space Battles*
Humble Indie Bundle 3 (Cogs, VVVVVV, Hammerfight, And Yet It Moves og Crayon Physics Deluxe.)*

 Kun inkluderet hvis betalt over gennemsnit.

Computerspil
Lipka-tatarer

Lipka tatarer (også kendt som litauiske tatarer, hviderussiske tatarer, polske tatarer, Lipkowie, Lipcani eller Muślimi) er en gruppe tatarer, der oprindeligt bosatte sig i Storfyrstendømmet Litauen i begyndelsen af 1300-tallet. De første nybyggere prøvede at bevare deres shamanistiske religion og søgte asyl blandt de ikke-kristne litauere. Mod slutningen af 1300-tallet ankom en anden bølge af tatarer, muslimer, der blev inviteret til Storfyrstendømmet af Vytautas den Store. Disse tatarer slog sig først ned i Det egentlige Litauen omkring Vilnius, Trakai, Grodno og Kaunas og spredte sig senere til andre dele af Storfyrstendømmet, der senere blev en del af Den polsk-litauiske realunion, i områder der er en del af det nuværende Litauen, Hviderusland og Polen. Fra begyndelsen af deres bosættelse i Litauen var de kendt som Lipka-tatarer. Selvom de bevarede deres religion, blev deres historie knyttet tæt til den overvejende kristne polsk-litauiske realunion. Fra slaget ved Grunwald og fremefter deltog Lipka-tatarernes lette kavaleriregimenter i alle betydelige slag på Litauen og Polens side.

Lipka-tatarernes oprindelse kan spores tilbage til staterne, der efterfulgte det mongolske imperium under Djengis Khan, Den Hvide Horde, Den Gyldne Horde, Krim-khanatet og Kazan-khanatet. De tjente oprindeligt som en fyrstelig militær kaste, men blev senere byboere kendt for deres håndværk, heste og gartnerfærdigheder. Igennem århundreder modstod de assimilation og fastholdt deres traditionelle livsstil. Mens de var meget knyttet til deres religioner, mistede de over tid deres oprindelige Tatar-sprog og gik for de flestes vedkommende over til at tale polsk. Der er stadig små grupper af Lipka-tatarer i dagens Litauen, Hviderusland og Polen, samt samfund i USA.

Tatar moskeer i Vilnius

Kilder

Eksterne henvisninger 
En kort historie om Den hvide hordes Lipka-tatarer Jakub Mirza Lipka
 Adelige Tartarer i Den polsk-litauiske realunion  Selim Mirza-Juszenski Chazbijewicz, oversat til engelsk af Paul de Nowina-Konopka
De litauiske tatarer artikele i The Red Book of the Peoples of the Russian Empire

Tyrkiske folkeslag
Folkeslag i Litauen
Polens historie
Hvideruslands historie
Albæk-Lyngså Sogn

Albæk-Lyngså Sogn – indtil 2010 Albæk Sogn – er et sogn i Frederikshavn Provsti (Aalborg Stift).

I 1800-tallet var Albæk Sogn et selvstændigt pastorat. Det hørte til Dronninglund Herred i Hjørring Amt. Albæk udgjorde sammen med Voer Sogn en sognekommune. Senere blev hvert af sognene dog en selvstændig sognekommune. Ved kommunalreformen i 1970 blev Albæk indlemmet i Sæby Kommune, som ved strukturreformen i 2007 indgik i Frederikshavn Kommune.

Kirker 
I sognet ligger Albæk Kirke fra Middelalderen. I 1902 blev Lyngså Kirke opført som filialkirke, og Lyngså blev et kirkedistrikt i Albæk Sogn. Kirkedistrikterne blev nedlagt 1. oktober 2010 og blev oftest udskilt som selvstændige sogne, men Lyngså Kirkedistrikt forblev i Albæk Sogn, der ændrede navn til Albæk-Lyngså Sogn.

Stednavne 
I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Albæk (bebyggelse)
 Albæk Gårde (bebyggelse)
 Endelt (bebyggelse)
 Engbæk (bebyggelse)
 Faldt (bebyggelse)
 Favrholt (bebyggelse)
 Fjemb Hede (bebyggelse)
 Frismose (bebyggelse)
 Fæbroen (bebyggelse)
 Grønsig (bebyggelse)
 Holbæk Enge (bebyggelse)
 Holtbjerg (areal, bebyggelse)
 Holtgård (bebyggelse)
 Hytten (bebyggelse)
 Knøsen (bebyggelse)
 Knøsengene (bebyggelse)
 Kringelhede (bebyggelse)
 Lyngså (bebyggelse, ejerlav)
 Lyngså Fælled (bebyggelse)
 Madsgård (bebyggelse)
 Mark (by) (bebyggelse)
 Mosen (bebyggelse)
 Mølholt (bebyggelse)
 Nordost (bebyggelse)
 Nybro (bebyggelse)
 Nørre Sørå (bebyggelse)
 Nørre Voerså Hede (bebyggelse)
 Nørredam (bebyggelse)
 Nørreklit (bebyggelse)
 Pilværn (bebyggelse)
 Porsmose (bebyggelse)
 Præstbro (bebyggelse)
 Rugtved Fælled (bebyggelse)
 Sibirien (bebyggelse)
 Skarpholt (bebyggelse)
 Skarpholt Plantage (areal)
 Skovengen (bebyggelse)
 Stolsholt (bebyggelse)
 Sønder Voerså Hede (bebyggelse)
 Sønderklit (bebyggelse)
 Sørå (bebyggelse)
 Sørå Mark (bebyggelse)
 Voerså (bebyggelse)

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Sogne i Frederikshavn Kommune
Sogne i Aalborg Stift
Sogne i Dronninglund Herred
Etableret i 2010
Jan van Huysum

Jan van Huysum (født 15. april 1682 i Amsterdam, død 8. februar 1749 sammesteds) var en hollandsk blomstermaler og i mindre grad landskabsmaler. Han var bror til Jacob van Huysum og elev af sin far, blomstermaleren Justus van Huysum.

Han virkede i Amsterdam og nåede allerede i levende live stor anseelse for sit ypperlige blomstermaleri, der med enestående nænsom omhu gør rede for hver nok så lille enkelthed i de farverige med elegant og sirlig pensel udførte pragtbuketter (på lys baggrund), som tiden dog gerne har bleget og blånet (uholdbar grøn farve). Rijksmuseum Amsterdam ejer mange af hans billeder. Det smukke, men blegede blomsterbillede i Statens Museum for Kunst i København gav anledning til Henrik Wergelands digt: Jan van Huysums Blomsterstykke fra 1840. Billeder af Huysum i Stockholms og Göteborgs offentlige museer. Hans smålandskaber i "heroisk" stil interesserer mindre.

Kilder 
 

Malere fra Nederlandene
Nederlændere i 1600-tallet
Nederlændere i 1700-tallet
Personer fra Amsterdam
August Ludwig von Schlözer

August Ludwig von Schlözer (født 5. juli 1735 i Gaggstedt, død 9. september 1809 i Göttingen) var en tysk historiker. Han var far til Christian von Schlözer. 

von Schlözer havde ved sin død været knyttet til Göttingens Universitet siden 1769. Han virkede her sammen med Gatterer og gjorde Göttingen til tidens bedste hjemsted for historisk studium; selv er von Schlözer den vigtigste repræsentant for oplysningstidens historieskrivning i Tyskland. Han inddrog alle tider og alle folk under sine universalhistoriske studier; de herskende kirkelige synspunkter trængtes tilbage for humane, den politiske historie studeredes i sammenhæng med geografi og statistik, og von Schlözer ville frem for alt opdrage gode statsborgere. Han spredte i Tyskland en mængde nyttige kundskaber ved sit tidsskrift "Briefwechsel", fortsat under navnet "Staatsanzeigen" (1776—93, i alt 28 bind). Et otteårigt ophold i Sankt Petersburg (1761—69) havde ikke blot i det hele udvidet von Schlözers syn, men særlig ført ham ind i den ældre russiske historie; banebrydende på dette område er såvel hans Nordische Geschichte (2 bind, 1772), som Übersetzungen des russischen Chronisten Nestor (5 bind, 1802—09).

Kilder 

 

Historikere fra Tyskland
Ansatte ved Göttingens Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tyskere i 1700-tallet
Tyskere i 1800-tallet
Salmonsens
Lua

Lua har flere betydninger:
 Lua (kampsport)
 Lua (programmeringssprog)
 Last universal ancestor, Sidste fælles forfader – hypotetisk fælles biologisk forfader for alle celler.