kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Holger Eriksen

Holger Eriksen (5. december 1894 i Østbirk Sogn – 8. april 1988) var en dansk politiker og redaktør. 

Eriksen voksede op på landet, tog realeksamen og gik i journalistlære på Løgstør Avis. Senere blev han ansat ved den socialdemokratiske presse fra 1913, først i Vejle, Slagelse, København og Næstved, indtil han i 1921 kom til Demokraten i Aarhus. Her var han til 1956, de senere år som politisk redaktør, hvor han formulerede principielle synspunkter, der til tider var i modstrid medSocialdemokratiets politiske linje.

Fra 1927 sad han med i den centrale ledelse af Socialdemokratiet; fra 1939 i forretningsudvalget. I årene 1929-1935 repræsenterede han partiet i Aarhus Byråd. Han var fra 1935 til 1966 med undtagelse af årene 1945-1947 medlem af Folketinget. Her indtog han en fremtrædende position, men var i flere gange i opposition til ledelsen. Han var medlem af Forfatningskommissionen forud for Grundloven af 1953 og var 1950-1956 formand for Den Parlamentariske Kommission til undersøgelse af forholdene under besættelsen.

Han trak sig fra politik i 1965 og udgav i 1986 sine erindringer, Socialdemokrat og rebel.

Kilder
 Om Holger Eriksen

Eksterne henvisninger 
 

Journalister fra Danmark
Medlemmer af Aarhus Byråd
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Selvbiografer fra Danmark
Personer fra Jylland
Løgstør Avis

Løgstør Avis var en dansk avis, der udkom i Løgstør og omegn fra 1882 til 1999.

Oprindeligt var Løgstør Avis tilknyttet partiet Venstre, men fra 1976 var den upolitisk. Fra 1950'erne var avismarkedet i Løgstør præget af øget konkurrence fra Aalborg-aviserne. I 1976 blev avisen opkøbt af Fjerritslev Avis, der i 1999 blev fusioneret med Aalborg Stiftstidende. I forbindelse med omstrukeringen til Nordjyske Stiftstidende ophørte Løgstør Avis som selvstændig titel.

Ekstern henvisning 
 Digitaliserede udgaver af Løgstør Avis i Mediestream
 Løgstør Avis i opslagsværket "De Danske Aviser"

Etableret i 1882
Ophørt i 1999
Aviser fra Jylland
Avis
Wayne Allwine

Wayne Anthony Allwine (7. februar 1947 – 18. maj 2009) var en amerikansk stemmeskuespiller, lydeffekter editor og foley artist for Walt Disney Studios. Han blev født i Glendale, Californien. Han var Mickey Mouses stemme i 32 år.

Allwine var Mickey Mouse stemme fra 1977 til sin død i 2009. Han efterfulgte Jimmy MacDonald, der i 1947 havde overtaget efter Walt Disney selv, som havde udført rolle siden 1929, og leverer Mickey's stemme til den animerede dele af den oprindelige Mickey Mouse Club tv-show (ABC-TV, 1955-1959).

Allwine's første optræden som Mickey stemme var i The New Mickey Mouse Club i 1977. Hans første optræden som Mickey i en biograffilm var i 1983 i Mickey Mouse - Et Juleeventyr (Mickey's Christmas Carol). I samme film, lå han stemme til den gamle mand på gaden i starten af filmen og de to væsler i julen-fremtiden-scene.

Han medvirkede også i filmen Prinsen og tiggerdrengen (The Prince and the Pauper) (1990), og Mickey, Donald, Fedtmule: De Tre Musketerer (Mickey, Donald, Goofy: The Three Musketeers) (2004), og tv-serien Mickey Mouse Works (1999-2000), Disney's Hos Mickey (2001 – 2003), og Mickeys Klubhus (2006-nu). Han har givet Mickey's stemme i næsten alle afsnit i den populære videospilserie Kingdom Hearts, som blev lavet i samarbejde med det japanske spilfirma Square Enix.

Ud over hans "stemme" arbejde, har Allwine også været lydeffekt redaktør på Disney film og tv-udsendelser, herunder Splash (1984) og tre mænd og en baby (1987), samt Innerspace (1987), Alien Nation (1988) og Star Trek V: The Final Frontier for andre studier.

Personlige liv 
I 1991 blev Allwine gift Russi Taylor, som begyndte at ligge stemme til Minnie Mouse i 1986. 
De fik begge Disney Legends award i 2008.

Allwine døde af diabetes den 18. maj 2009. Allwine efterlod hans børn fra tidligere ægteskaber: Erin, Peter, Christopher, og Joshua og et barnebarn ved navn Isaac. Hans sidste optræden var Kingdom Hearts 358 / 2 Days, og den engelske version af spillet var dedikeret til hans minde.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

 

Disney
Tegnefilmsdubbere fra USA
Personer fra Californien
Disney Legends
Wilhelm Grimm

Wilhelm Karl Grimm (født 24. februar 1786 i Hanau i Hessen, døde 16. december 1859 i Berlin) var en tysk sprog- og litteraturforsker og samler af eventyr og sagn. Han var den yngste af Brødrene Grimm.

Hans livsforløb og gerning er stærkt forbundet med hans bror, Jacob Grimm. I 1831 tiltræder Wilhelm Grimm et professorat ved Universitet i Göttingen. Da han havde underskrevet Göttinger Siebenprotestskrivelsen i 1837 blev han afsat fra sit embede. 
Den preussiske konge Friedrich Wilhelm IV bad i 1841 Wilhelm Grimm og hans bror Jacob om at komme til Berlin, hvor de slog sig ned. Samme år, blev de medlemmer af det preussiske Videnskabernes Akademi. Wilhelm Grimm underviste i 18 år til sin død på Humboldt Universitetet i Berlin og arbejdede sammen med sin bror på deres tyske ordbog. 

Wilhelm og Jacob Grimm grundlage germanske oldtidsforskning, germansk lingvistik og tysk filologi. 
De var også kendt for eventyrsamlingen Grimms eventyr.

Wilhelm Grimm offentliggjorte blandt andet også gamle danske sange, ballader og eventyr.

Se også 
 Brødrene Grimm
 Grimms eventyr

Eksterne henvisninger 

 Brødrene Grimm hjemmeside
 

Faglitterære forfattere fra Tyskland
Sprogvidenskabsfolk fra Tyskland
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Germanister
Tyskere i 1700-tallet
Tyskere i 1800-tallet
Jacob Grimm

Jacob Ludwig Carl Grimm (født 4. januar 1785, død 20. september 1863) var en tysk sprog- og litteraturforsker, samler af eventyr og sagn og den ældste af Brødrene Grimm. Han var også advokat og medgrundlægger af den germanske oldtidsforskning og tyske filologi.

Hans livsforløb og gerning er stærkt forbundet med hans yngre bror, Wilhelm Grimm. Sammen med dem arbejdede også den yngste bror, Ludwig Emil Grimm (1790 – 1863), professor ved Akademiet for billedkunst i Kassel.

Se også 
 Brødrene Grimm
 Grimms eventyr

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Brødrene Grimm hjemmeside
 

Faglitterære forfattere fra Tyskland
Filologer fra Tyskland
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Germanister
A.B. Frost

Arthur Burdett Frost (17. januar 1851 – 22. juni 1928) var en tidlig amerikansk illustrator, grafiker, og tegneserieforfatter. Han var også kendt som maler. 

Frosts arbejde er kendt for sin dynamiske gengivelse af bevægelse og sekvens. 
Frost betragtes som en af de store illustratorer i "Golden Age of American Illustration". Han har illustreret over 90 bøger og produceret flere hundrede malerier. I tillæg til sit arbejde med illustrationer er han kendt for realistiske jagttegninger.

Delvis værker 
 Out of the Hurly Burly, illustrationer (1874)
 Rhyme? & Reason?, af Lewis Carroll (1883)
 A Tangled Tale, af Lewis Carroll (1885)
 Our Cat Eats Rat Poison (titel Fatal Mistake i senere udgaver)
 Stuff and Nonsense, antologi (1884)
 The Bull Calf and other tales, antologi (1892)
 Carlo (1912)

Tegnere fra USA
Mesterholdenes Europa Cup i håndbold 1972-73 (mænd)

Mesterholdenes Europa Cup i håndbold 1972–73 var den 13. udgave af Mesterholdenes Europa Cup i håndbold for mænd. Turneringen havde deltagelse af 25 klubhold, som var blevet nationale mestre sæsonen forinden, og den blev afviklet som en cupturnering, hvor opgørene til og med semifinalerne blev afgjort over to kampe (ude og hjemme), mens finalen blev afgjort i én kamp på neutral bane.

Turneringen blev vundet af MAI Moskva fra Sovjetunionen, som i finalen i Dortmund besejrede de forsvarende mestre, Partizan Bjelovar fra Jugoslavien, med 26-23. Det var første gang i turneringens historie, at et sovjetisk hold var i finalen.

Danmarks repræsentant i turneringen var IF Stadion fra København, som tabte i 1/8-finalen til SC Leipzig med 23-26 efter to kampe.

Resultater

1/16-finaler

1/8-finaler

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale 

Finalen blev spillet i Dortmund, Vesttyskland.

Kilder / eksterne henvisninger 
 World Handball Archive – Men Handball European Champions Cup 1973

1972-73 (mænd)
Håndbold i 1972
Håndbold i 1973
Tarnawa Dolna (Województwo małopolskie)

Tarnawa Dolna – er en landsby ved Tarnawkaåen i Beskiderne i det sydlige Polen i voivodskabet małopolskie. Landsbyen ligger i Zembrzyce Kommune som hører til Sucha Beskidzka powiat. Indbyggertal 1500.

Historie 

I årene 1772-1918 var Tarnawa Dolna en landsby i det østrigske Galicien i Wadowice distriktet. Fra 1867 hørte landsbyen under Żywiec Herred og fra 1891 under Wadowice Herred. I 1880 havde landsbyen 281 huse med 1862 beboere. I 1890: 292 huse og 2104 beboere, heraf 1007 mænd og 1097 kvinder. I landsbyen var der to kroer, et gods og en stenkirke bygget i 1880 hvor der tidligere var et kapel. Kapellet blev bygget i 1845 af Jan Wielopolski. Til kapellet hørte en præst, som var underordnet provsten i Mucharz. Landsbyen havde også en skole. Tarnawa Dolna var i denne periode i besiddelse af Grev Branicki.

I slutningen af 1800- og i begyndelsen af 1900-tallet udvandrede flere af beboerne til USA. I 1939 var landsbyen besat af tyske tropper og indlemmet i det Tredje Rige (grænsen til Generalguvernementet lå på Skawafloden øst for landsbyen). Tyskerne havde ændret landsbyens oprindelige polske navn til noget mere tysk, som faktisk var en direkte oversættelse af det polske navn: Nieder Tarnau. Under 2. verdenskrig har tyskerne deporteret de fleste beboere i landsbyen til koncentrations- og arbejdslejre i Tyskland. På samme tidspunkt blev Tarnawa Dolna koloniseret af tyske indvandrere fra Østeuropa som boede i landsbyen indtil 1945 hvor Tyskland tabte krig. I årene 1945-1975 hørte landsbyen til Kraków Amt, senere frem til 1998 til Bielsko-Biała Amt. Den 22. februar 1959 besøgte den daværende biskop af Kraków, Karol Wojtyła, den senere pave Johannes Paul 2., landsbyen.

Seværdigheder 

 Skt Johannes kirke – den nuværende bygning blev bygget i årene 1878-1882.
 Kapel – bygget i 1910.

Kilder 
 Bolesław Marczewski: Powiat wadowicki pod względem geograficznym, statystycznym i historycznym, Kraków 1897

Noter og referencer

Eksterne henvisninger 

Landsbyer i Polen
Kardanaksel

En kardanaksel er en aksel til kraftoverføring, som er forsynet med kardankryds. Kardanaksler forekommer bl.a. i biler med baghjulstræk og frontmotor, men også i forskellige påhængskøretøjer til traktorer.

Kardanakslen bærer drejningsmomentet, og udsættes for torsion.

Bildele
Energioverførsel
Klassisk mekanik
Køretøjsteknologi
Leif Esper Andersen

Leif Esper Andersen (6. januar 1940 i Borup – 7. marts 1979) var en dansk lærer, billedkunstner og forfatter.

Han blev uddannet som lærer fra Skive Seminarium i 1962, men blev pensioneret tidligt som i 1972 på grund af astma. Han debuterede i 1972 med romanen Heksefeber, som er hans mest berømte bog, og også oversat til norsk med samme titel. Bogen blev tildelt Danmarks Lærerforenings jubilæumspris. 

To af hans skuespil er blevet opført på Hålogaland teater og et på Sogn og Fjordane teater.

Bibliografi 
 Overfaldet på bopladsen (1972, Gjellerup)
 Tako bliver jæger (1972, Gjellerup)
 Heksefeber (1973, Palbe)
 Fremmed (1975, Gyldendal)
 En strandig (1976, Gyldendal)
 Hakkedrenge (1976, Gyldendal)
 Kongens bedste mand (1976, Gyldendal)
 Ditte løber væk (1976, Gyldendal)
 Ditte og hvalen (1976, Gyldendal)
 Ditte får en kalv (1976, Gyldendal)
 Ditte og Orla (1976, Gyldendal)
 Ditte møder Fløjte-Kaj (1976, Gyldendal)
 Ditte på tur (1976, Gyldendal)
 Du skal ikke tro du er noget... (1977, Gyldendal)
 Tines godnathistorier : om Tine der lignede en Torvald og var en Rasmus (1977, Gyldendal)
 Vi kan jo snakke om det (1977, Gyldendal)
 Da edderkoppen mistede sit lange hår (1978, Gyldendal)
 Eventyret om prinsen der ville arbejde (1978, Sesam)
 Lærerens oplæsningsbog A (1978, Gyldendal)
 Rids'er-70 (1978, Gyldendal)
 Tormod - og hans skøre familie (1978, Gyldendal)
 Af en narkoværts dagbog (1979, Gyldendal)
 Hvem hjælper til? (1979, Borgen)
 Hvordan har vi det så i dag? (1979, Gyldendal)
 Hvordan Søren blev konge (1979, Sesam)
 Min krønike (1979, Sesam)
 Ti røde roser (1979, Gyldendal)
 Træl og fri (1979, Gyldendal)
 Tormod - på elg-tur i Sverige (1979, Gyldendal)
 Fremmed og bange (1980, Gyldendal)
 Ka du li' ballet (1980, Delta)
 Øde øer (1980, Gyldendal)
 Journaler (1981, Sesam)
 Tormods jul (1981, Forum)
 Vikingejul (1981, Forum)

Om ham
 Torben Weinreich. Leif Esper Andersen, 'når man selv tror man er socialist'. København, 1983

 Priser 
 1974 Danmarks Lærerforenings jubilæumspris for Heksefeber 1976 Kulturministeriets Børnebogspris for Fremmed''

Referencer 

Børnebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Kulturministeriets Børnebogspris
Aalborg Operafestival

Aalborg Operafestival er en årlig kulturel begivenhed, der afholdes i Aalborg og er Danmarks eneste af slagsen.
Festivalen foregår over ti dage i marts, med omkring 50 forestillinger, koncerter, film og workshops rundt omkring i byen og oplandet. Der tilbud til børn og unge om at "synge med en sanger". 

Aalborg Operafestival er arrangeret af Aalborg Kommune, Aalborg Kongres & Kultur Center og Aalborg Symfoniorkester i samarbejde med en række aktører i det øvrige kulturliv.

Igennem årene har man kunne opleve navne som: Kiev Statsopera, Den Jyske Opera, Ji Min med mere.

Eksterne henvisninger
Informationsfolder om Aalborg Operafestival

Operafestival
Musikfestivaler i Danmark
Opera
Kultur i Aalborg
Paul Strand

Paul Strand (16. oktober 1890 i New York – 31. marts 1976 i Paris) var en indflydelsesrig amerikansk fotograf.

Alfred Stieglitz behandlede 1916 Strands arbejde i de to sidste udgaver af tidsskriftet Camera Work, ledsaget af en udstilling i Stieglitz’ galleri 291.

Se også 
 Afsnit om Paul Strand i artiklen om Stieglitz’ galleri 291.

Litteratur 
 Calvin Tomkins (udg.): Paul Strand: Sixty Years of Photographs. Aperture, New York 1976,

Eksterne henvisninger 

 
 Paul Strand på Getty Museum

Fotografer fra USA
Personer fra New York
Svend Leopold

Svend Valdemar Leopold (født 23. august 1874 i Hjørring, død 29. oktober 1942) var en dansk forfatter.

Leopold blev student 1893 og udsendte fire år efter (1897) den historiske roman Prinsesse Charlotte, der vakte betydelig opsigt, og afgjort også må regnes blandt Leopolds bedste arbejder, navnlig var tidsmiljøet udmærket optrukket. Den samme evne til at gribe om de gamle dages stemning dokumenterede Leopold i novellesamlingen Hyggelige Tider (1898); mindre sikker er den i hans to andre historiske romaner Enevold Brandt (1902) og Prins af Danmark (1905), samt i skuespillet fra frihedsårene Pro Patria (1904, opført på Dagmarteatret), hvor en alt for stærk satire svækkede helhedsvirkningen og stemningen.

Denne satiriske trang synes at være en hovedingrediens i Leopolds senere forfatterskab (Goethes Kat, Vore Oldenborgere, Det blaa Monarki, Vort Bourgeoisi, Lavrbær og Roser, en dramatiseret skildring af grevinde Danner: Hos Grevinden, en samling eventyr og fantasier: Professor Filurius, romanen Den vingede Hest og to samlinger med udpræget litterær satire: Omkring Parnasset og Tres Talenter med flere), men dens udslag er ofte noget forceret og så kunstig tilspidset, at den tilsigtede virkning nu og da forspildes.

Leopold har endelig skrevet et par samtidsromaner Den store Eros (1902) og Fyrstinde Hardenberg (1916), den sidste en noget nærgående nøgleroman med københavnermiljø som baggrund. Min Ungdoms Bog (1907) viste en større inderlighed end Leopolds tidligere arbejder. I 1922 begyndte Leopold en romancyklus om Ludvig Holberg. Flere af Leopolds bøger er oversat til tysk og hollandsk. Selv har forfatteren rejst meget og navnlig opholdt sig i længere tid i Dresden og Weimar.
Leopold skrev libretto til Hakon Børresens opera "Den kongelige Gæst", der blev uropført i 1919. Forlægget var en novelle af Henrik Pontoppidan, der beskrev kvindebedåreren Holger Drachmann.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Svend Leopold på Dansk Forfatterleksikon
 Svend Leopold på Litteraturpriser.dk
 Svend Leopold på Dansk Forfatterleksikon

Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Hjørring
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Studenter fra Østre Borgerdyd Gymnasium
Peder Thøgersen (biskop)

Peder Thøgersen (1532 – 3. januar 1595) var en dansk biskop, søn af den fra reformationens tid bekendte præst og læsemester i Viborg Thøger Jensen.

Man har jævnlig tillagt P. T. Slægtnavnet Løvenbalk, men næppe med Føje. Selv brugte han ikke dette Navn. Efter Faderens tidlige Død (1538) ægtede Moderen Eftermanden i Præsteembedet, M. Morten Hvas, der tog sig af
Stifsønnen og holdt ham til Studeringerne. Ved Kjøbenhavns
Universitet og ved udenlandske Højskoler fuldendte han sin
Uddannelse, hvorpaa han først blev Kapellan og siden (1558)
Sognepræst ved Viborg Domkirke. Det Kanonikat, hans Formand, M. Jens
Hansen, en af Reformationens Fædre i Viborg, havde besiddet,
blev omtrent samtidig tillagt P. T., der tillige ægtede Formandens
Datter Margrethe, hvorved han blev Svoger til Stiftets Biskop,
M. Kjeld Juel. 1565 tog han Magistergraden i Kjøbenhavn, og
1571 valgtes han efter nævnte K. Juels Død til Biskop i Viborg
af Stiftets Kapitel og Provster. Da han efter Valget indfandt sig
hos Kongen for at aflægge Superintendenteden, fik han Befaling
om først at lade sig overhøre af Professorerne ved Universitetet.
Efter at have bestaaet Prøven indviedes han s. A. i Viborg
Domkirke af Biskop Laurids Bertelsen fra Aarhus. I en samtidig
Beretning fremhæves stærkt, at denne Handling foregik med
almindelig Samstemning af alle, saa vel gejstlige som verdslige, baade i
Staden og i hele Stiftet. Der er da heller ingen Tvivl om, at
P. T. med Dygtighed har gjort Fyldest som Biskop. Det venlige
Forhold, hvori han stod til Kansler Niels Kaas, satte ham i Stand
til at udvirke, at Viborg Skole 1574 modtog et betydeligt Tillæg
af 38 Sognes Kongetiender til 30 «Degnes og Peblingers»
Underhold ved Skolen, noget, der strax bevirkede en stærk Forøgelse af
Discipeltallet. 1577 havde han den Glæde i Budolphi Kirke i
Aalborg at indvie sin Svigersøn magister Jacob Jensen Holm
til Biskop for dette Stift.

P. T. har ikke efterladt sig Skrifter,
men en talrig og meget anset Efterslægt. Han døde 3. Jan. 1595.
Hans ovennævnte Hustru, der er nævnt som Kilden til den længe
i Viborg levende Tradition fra Reformationens Dage, ægtede 1598
den bekjendte Landstingshører Gunde Christensen (Grøn),
almindelig kaldet Skriver, Borgmester i Viborg. Hun døde 1603 i «den
store Død, som da grasserede udi Viborg».

Biskopper over Viborg Stift
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1500-tallet
Peder Thøgersen

Peder Thøgersen henviser til:

 Peder Thøgersen (biskop) (1532-95) – biskop over Viborg Stift
 Peder Thøgersen (præst) (1577-1634) – skolemand og præst
Peder Thøgersen (præst)

Peder Thøgersen (6. august 1577 i Randers- 1634) var en dansk skolemand og præst, af en gammel Randersfamilie, søn af sognepræsten magister Thøger Lassen og Gertrud Pedersdatter.

Han synes at have gået i skole i Viborg og Hamborg og studerede i København og 1602-05 i Leiden og Franeker, hvor han udgav
nogle af de sædvanlige latinske Disputatser og blev Magister. 1605
blev han Rektor i Randers. Formodentlig har han fra Tyskland
og Holland medført Interesse for Opførelsen af Skolekomedier,
eftersom der fra hans Tid og fra Randers Skole er bevaret en af vore
betydeligste gamle Samlinger af Skuespil og Mellemspil, der til
Dels ere opførte ved Skolens Maj fest 1607 under T.s Ledelse.

Mere tvivlsomt er det, om tillige den danske Bearbejdelse i alt
Fald af et af disse Stykker, Moraliteten «om Verden og den
fattige», skyldes ham. Trods sine formelle Svagheder er dette Stykke
livligere og mere realistisk end de fleste andre af samme, temmelig
abstrakt moraliserende og allegoriserende Genre. Bl.a. har det
ganske karakteristiske komiske Bondescener; men Æmnet er sikkert
laant, skjønt det ikke er lykkedes at paavise den tyske eller
hollandske Original.

T.s Skolevirksomhed blev ikke af lang Varighed. Efter
Faderens Død blev han 1608 hans Eftermand som Sognepræst ved St.
Mortens Kirke og Provst i Støvring Herred. S. A. ægtede han
Anne (d. 1649), Datter af Byfoged Poul Nielsen i Randers. Han
døde 1634 og efterfulgtes i Embedet af sin Søn.

Præster fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Mesterholdenes Europa Cup i håndbold 1973-74 (mænd)

Mesterholdenes Europa Cup i håndbold 1973–74 var den 14. udgave af Mesterholdenes Europa Cup i håndbold for mænd. Turneringen havde deltagelse af 24 klubhold – 23 hold som var blevet nationale mestre sæsonen forinden samt den forsvarende mester (MAI Moskva), og den blev afviklet som en cupturnering, hvor opgørene til og med semifinalerne blev afgjort over to kampe (ude og hjemme), mens finalen blev afgjort i én kamp på neutral bane.

Turneringen blev vundet af VfL Gummersbach fra Vesttyskland, som i finalen i Dortmund besejrede de forsvarende mestre, MAI Moskva fra Sovjetunionen, med 19-17. Det var fjerde gang at VfL Gummersbach vandt Mesterholdenes Europa Cup – de tre første titler blev vundet i sæsonerne 1966-67, 1969-70 og 1970-71.

Danmarks repræsentant i turneringen var IF Stadion fra København, som tabte i 1/16-finalen til RK Borac Banja Luka fra Jugoslavien.

Resultater

1/16-finaler

1/8-finaler

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale 

Finalen blev spillet i Dortmund, Vesttyskland.

Kilder / eksterne henvisninger 
 World Handball Archive – Men Handball European Champions Cup 1974

1973-74 (mænd)
Håndbold i 1973
Håndbold i 1974
Jacob Jensen Holm

Jacob Jensen Holm (født 1543 i Viborg, død 29. maj 1609) var en dansk biskop, søn af borgeren Jens Holm. 

Holm skal være blevet student fra Viborg Skole og rejste 1571 med Absalon Juel fra Mejlgård til Wittenberg, hvor han fortsatte sine studier i samliv med Melanchthons disciple. I 1574 skal han have taget magistergraden, og samme år udgav han en græsk afhandling om "Dyden". Efter sin hjemkomst virkede han i en længere årrække i Viborg, først, fra 1574 af, som rektor og senere, fra 1582 af, som sognepræst ved Domkirken. Iblandt hans disciple i Viborg Skole må nævnes den senere bekendte biskop Hans Poulsen Resen. I 1587 blev han biskop i Aalborg. I 1604 var han med de øvrige jyske bisper hos Christian IV i Haderslev, vistnok for at forhandle om en ny skoleordning, og 1606 deltog han i en forhandling om eksorcismens afskaffelse, som han bestemt frarådede. Han ægtede 1. (1577) Else (død 1591), datter af biskop Peder Thøgersen i Viborg, 2. (1595) Elsebeth (død 1641), datter af borgmester Peder Hegelund i Ribe. Hun blev siden gift med Holms eftermand, biskop Christen Hansen Riber.

Kilder 
 
 

Biskopper over Aalborg Stift
Hermann Paul

Hermann Otto Theodor Paul (født 7. august 1846 i Salbke ved Magdeburg, død 29. december 1921 i München) var en tysk germanist. 

Paul blev i 1874 ekstraordinær professor i tysk filologi i Freiburg im Breisgau, i 1893 ordentlig professor i München. Han har udgivet Principien der Sprachgeschichte (2. oplag 1886), Mittelhoch-deutsche Grammatik (4. oplag 1894), sammen med Wilhelm Braune tidsskriftet: Beiträge zur Geschichte der deutschen Sprache und Litteratur (1874—91), Deutsches Worterbuch (især etymologisk; 1896, 3. udgave 1921), samt forestået udgivelsen af den store håndbog Grundriss der gernmanischen Philologie (3 bind, 1889—93, senere udgaver), af hvilken større delen skyldes ham selv.

Kilder 

 
 

Filologer fra Tyskland
Germanister
Professorer fra Tyskland
Ansatte ved Freiburgs Universitet
Ansatte ved Münchens Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tysksprogede forfattere
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Personer fra Magdeburg