kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Telefoni

Telefoni (af tele – afstand og foni – tale) er et begreb indenfor telekommunikation, der refererer til brug af udstyr til stemmekommunikation over afstand. Telefoni udføres ved brug af udstyr, der kaldes telefoner.

Telefoni kan inddeles efter hvilket netværk og hvilket type telefon, der benyttes til telefoni. Benyttes en kablet forbindelse benyttes udtrykket fastnettelefoni. I nyere tid har fastnettelefoni gjort brug af VoIP, en digital teknologi, der kræver en fast internetforbindelse.

Trådløs telefoni er telefoni ved brug af trådløse teknologier, hvilket omfatter biltelefoni, mobiltelefoni og satellittelefoni.
Lerwick

Lerwick, grundlagt omkring 1653, er med sine 7.500 indbyggere på hovedøen Mainland Shetlandsøernes metropol.

Historie 
Leir Vik – slambugten – blev dens navn på grund af, at kystlinjen vedvarende skulle forstærkes. Fort Charlotte bygget 1665 og navngivet efter kong George 3.'s dronning, et af Skotlands bedst bevarede forsvarsanlæg. Fra Fort Charlotte  bevogtede først skotterne og senere englænderne byen og sejladsen på Bressay Sound. Tiderne var den gang ikke altid så fredelige som nu. Krigsskibe fra fjendtligsindede lande lå ofte på Reden i Lerwick og blev af skotterne anset som en trussel mod deres område. Også piratskibene var en stor fare for byen. Nord for Fort Charlotte opstod af ballaststen, der fra skibene blev smidt overbord, nye byggeområder på fast grund.

Ved Victoria Pier og i den nuværende Small Boat Harbour opstod i det 19. århundrede en flåde af silde- og torskebåde. Fiskerne solgte deres fangst til de handlende på Market Cross. Fish Market og kajanlæggene blev bygget i det 19. århundredede og de oprindelige små sidegader er stadig bevaret.
Byen voksede langsomt højere op på bakkeskråningerne. Mellem de to gader Lower Hillhead, St Olav Street og King Harald Street opstod der et nyt centrum med grønne områder, velhaverhuse og offentlige bygninger.

Erhverv 
Lerwick er Shetlandsøernes erhvervscentrum med trafik og fiskerihavn, fiskefabrikker, olieindustri og gaden 'Commercial Street' med sine mange forretninger. På pubben Cpt. Flint's, nær havnen og i sidegaden Mounthooly's knejper kan man stadig ane fortidens stemning, særlig når de lokale bands optræder.

Der er færgeforbindelse til Skotland, der har tidligere været til Hanstholm, Færøerne, Island og Norge.

Turisme 
Shetland Museum med udstillinger fra de første bosættelser i stenalderen, jernalderen, vikingetiden, søfart, fisketraditioner m.m. Endvidere er der en udstilling om den norske modstandsbevægelse (kaldet Shetlandsbussen), som havde hemmeligt hovedkvarter på halvøen Lunna, og som fragtede modstandsfolk og agenter samt våben til og fra Norge. 

Sydvest for fortet ligger rådhuset, der er en bygning i gotisk stil fra 1883. Fort Charlotte er der udsigt over havnen, øen Bressay og fuglekolonien Noss.

Eksterne henvisninger 
 Havnen 
 Smyril Line fra Hanstholm til Lerwick

Byer i Skotland
Shetlandsøerne
Hankinesere

Hankineser eller bare Han (kinesisk: 漢族, forenklet tegn: 汉族; transskriberet i Pinyin: hànzú) er navnet på den etniske gruppe, som majoriteten af kineserne tilhører, og som derved også er verdens største befolkningsgruppe. Hankineserne udgør 91,59 % af Folkerepublikken Kinas befolkning og næsten en femtedel af jordens samlede befolkning. Begrebet afledes i sidste ende fra floden Han, der lå i det oprindelige magtområde for den første kejser af Han-dynastiet, Liu Bang. Mange kinesere betegner stadig sig selv som 汉人 (hànrén, "hanpersoner").

Ordet hankineser bruges af fleste kinesere som betegnelse for dem selv, og navnet tjener til at adskille dem fra de nationale mindretal på 55 anerkendte og ca. 15-20 ikke officielt anerkendte befolkningsgrupper. I Folkerepublikken Kina kalder man alle statsborgere for kinesere, uanset deres etniske tilhørsforhold. Gruppen af hankinesere indeholder mange kulturelt og sprogligt adskilte grupper, hvor forskellene kan være mindst ligeså store som mellem forskellige europæiske nationaliteter. Sproget, der tales i Kina, hedder Hànyǔ (汉语) på kinesisk, dvs. hanfolkets sprog, men hankineserne taler mange forskellige varianter af deres sprog, og selv om de normalt kaldes for dialekter, så er forskellene mellem dem så store, at de kunne opfattes som forskellige sprog. 

De kulturelle forskelle i mad, tøj og traditioner er mindst lige så store, og gennem Kinas historie finder man mange eksemper på konflikter og krige mellem de forskellige grupper af hankinesere. Disse forskelle har ikke begrundet nogen etnisk separatisme indenfor folket, og forskellene i religiøse og politiske opfattelser har heller ikke forstærket de regionale uligheder. Snarere har der været en udbredt opfattelse af, at de modsætninger, der findes, bør tones ned.

En stærkt forenende faktor er det kinesiske skriftsprog. Trods store forskelle i de talte dialekter, er der kun lidt forskel i det skriftlige sprog. Dette har den fordel, at en avis udgivet i Beijing også kan læses og forstås i Shanghai og Hongkong, selvom indbyggerne i disse byer ikke nødvendigvis er i stand til at forstå hinandens talte sprog. Der er derfor ikke nogen litteratur specifikt på kantonesisk eller hakka, eftersom dialekter og regionale særheder er svære at skildre i skrift. Det er muligt at krydre tekster med lokalt sprogbrug, slang, folkeviser m.m., men det gøres sjældent. Derfor har dialekter ikke givet anledning til regional separatisme eller nationalisme.
Magnus Ladelås

Magnus Ladelås (svensk Ladulås) (født ca. 1240, død 18. december 1290) var konge af Sverige fra 1275 til 1290.
 
Han var søn af Birger Jarl og Ingeborg Eriksdatter. 

I 1275-1276 lå han i konflikt med sin storebror Valdemar Birgersson, men slog ham under slaget ved Hova i 1275, hvorved Valdemar måtte flygte til Norge, og Magnus kunne blive kronet som konge.

Magnus var gift med Helvig, med hvem han fik sønnerne Birger, Erik og Valdemar.

Regenter fra Sverige
Fyrster fra middelalderen
Svenskere i 1200-tallet
Fair Isle

Fair Isle  er en shetlandsk ø med 55 indb. mellem Orkney og Shetlandsøerne, 40 km fra Sumburgh på øen Mainland.

Øen er kendt for sit rige fugleliv og fremstillingen i en andelsvirksomhed af strikkevarer. Havnen får hver sommer besøg af ca. 1.000 sejlbåde.

Det er en naturoplevelse at følge hele øens kystlinje. Mange trækfugle benytter om foråret og efteråret øen som mellemstation og tiltrækker mange fugleinteresserede. Fugleobservatoriet tilbyder fugleture om sommeren. Flere gange daglig fanger ornitologerne fugle i net for at mærke og undersøge dem, og det er tilladt at se på. Det er også en oplevelse at observere de mange lunder på en aftentur. Fugleobservatoriet tilbyder overnatning med fuld forplejning i sovesal og værelser. To familier tilbyder B&B.

Der er flyforbindelse fra Sumburgh med et ottesædet fly fra flyselskabet Loganair. Fra Sumburgh på det sydlige Mainland er der med postbåden Good Shepherd 3 ugentlige ture til Fair Isle. Planlægges en tur til øen, skal man regne med god tid, da der på grund af vejret kan være mange forsinkelser.

Øen har været ejet af National Trust for Scotland siden 1954.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Fugleobservatorium (engelsk) 
 Øens hjemmeside (engelsk) 
 Tysk hjemmeside med fotos 

Øer i Shetlandsøerne
National Trust for Scotlands ejendomme
Rocky Horror Picture Show

The Rocky Horror Picture Show er en britisk film fra 1975, bygget over Richard O'Briens teatermusical The Rocky Horror Show, en kærlig parodi på en lang række klassiske science fiction- og horrorfilm.

Mange af filmens medvirkende gentager i filmen de roller, de havde spillet på teatret, deriblandt Tim Curry som transvestitten Dr. Frank-N-Further, der a la Frankenstein skaber et kunstigt menneske i sit laboratorium, og Richard O'Brien som hans pukkelryggede butler Riff Raff. Dog var Susan Sarandon og Barry Bostwick nye i ensemblet som det "normale" par Janet og Brad, og ligeså Charles Gray som fortælleren The Criminologist.

The Rocky Horror Picture Show har opnået status som den ultimative kultfilm, berømt for sit meget aktive stampublikum, der møder op klædt ud som filmens personer, deltager højlydt i filmens dialog og benytter medbragte remedier såsom vandpistoler, konfetti og spillekort.

En årrække kunne man opleve dette fænomen i biografen Klaptræet på Kultorvet i København – en tradition, som
Husets Biograf (Huset i Magstræde) har genoptaget siden i december 2011 med månedlige forestillnger. En enkelt gang om året – i marts – kan arrangementet også opleves i den lille lokalbiograf Humle Bio i Humlebæk nord for København.

Filmen fik en fortsættelse, Shock Treatment (1981), som dog ikke blev nogen succes.

Medvirkende

Eksterne henvisninger 
 
 The Rocky Horror Picture Show – officielt website

Britiske film fra 1975
Musicalfilm fra Storbritannien
Kultfilm
Gyserfilm fra Storbritannien
Gyserkomediefilm
Windsurfing

Windsurfing, brætsejllads, er en sport, der involverer sejlads på et 2,4-2,7 meter langt bræt med vinden som fremdrift, ved hjælp af et enkelt sejl. Sporten kan betragtes som en hybrid mellem sejlads og surfing. Det er muligt, at dyrke windsurfing så længe der er nok vind til stede hvilket vil sige vindstyrker fra 4m/s til 20-25m/s, og en fart på mellem 20 og 30 knob er ikke ualmindelig. Det gælder om for surferen at fange vinden i sejlet og på den måde komme i fremdrift. Hvis surferen læner sejlet fremover mod næsen af brættet vil brættet dreje med vinden og hvis han tager det bagover mod hækken vil brættet styre op mod vinden.

Indenfor windsurfing findes der flere forskellige discipliner: Slalom, der gælder om at sejle en bestemt strækning på tid, den mere actionprægede Waveperformance, hvor det blandt andet gælder om at ride bølger, lave høje hop. freestyle, der går ud på at lave freestyletricks som kan involvere at rotere i luften og sejle baglæns.

Windsurferen kan som andre sejlfartøjer sejle på kryds, dvs skråt mod vinden i en vinkel på ca 45 grader. De mindste windsurfboards, der bruges til høj manøvredygtighed, hop og bølgesejlads som ved høje vindhastigheder m.m., har et mindre volumen end den samlede vægt af riggen og sejleren, typisk under 100 liter og helt ned til 50 liter(tidligere kaldet en "sinker" da den synker). Disse kan således ikke flyde men kun plane. Ved planing sejler surferen egentlig ikke men "skøjter" hen over vandoverfladen på samme måde som en vandski i fart. For at komme i gang må sejleren således foretage en såkaldt vandstart hvor han af riggen trækkes op af vandet og surferen er således i fart i samme øjeblik han står oppe på brættet.

Danmark har været der været afholdt PWA Worldcup siden 2010 år i Klitmøller ("Cold hawaii").

Se også 
 Surfing
 Sejlads
 kitesurfing
Surfing

Surfing er en sport der består af bevægelse på et bræt af "foam" og glasfiber over vand, med bølger som drivkraft.

Historie 
Surfing menes at være oprindet helt op til for 4000 år siden i Peru, hvor populationen brugte særlige sivbåde der har samme form som et surfbræt til at ride på bølgerne. Surfing i dens nuværendre form menes dog at stamme fra Hawaii. Det første dokument omhandlende surfing er dateret tilbage til 1747, og er skrevet af Løjtnant James King, der på en expedition ført af Kaptajn James Cook opdagede Hawaii og øernes Polynesiske beboerere. 
Surfing blev forbudt i Hawaii af kristne misionærer tilbage i 1800-tallet, og fik først sin rennæsance i 1900 tallet. Siden blev surfing udført i L.A. i Californien (1907).

Surfing i Danmark 
I Danmark er der gode forhold til almindelig surfing, især kan det lade sig gøre langs den jyske vestkyst, blandt andet omkring byen Klitmøller. Man kan også dyrke surfing på den nordlige og sydøstlige kyst af Sjælland.

En nyere form for surfing hedder kitesurfing. Kitesurfing foregår med en drage der ligesom sejlet i windsurfing opfanger vinden kraft og dermed sætter drev i surfbrættet.

Almindelig surfing vil normal vis blive betegnet som padlesurfing, idet surferens egen padlekraft er nødvendig for at opnå drivkraft nok i vandet til at blive fanget af den medløbende bølge. Surfbræt måles normalvis i fod, og størrelsen af brættet afhænger enten af dygtigheden af surferen eller af bølgernes forhold. De almindelige brættyper hedder hhv. longboards, mini mals, shortboards, gun og fish. Et longboard vil lettere blive båret med bølgen, mens et mindre bræt kræver hårdere padling. Jo mindre brættet er, jo dygtigere skal surferen være for at opretholde balance og teknik på bølgen.

Måden surfing udføres på er følgene: Surferen ser bølgen nærme sig i horisonten, for derefter at vende brættet og begynde at padle mod stranden for at opbygge fart nok til at fange bølgen. Når bølgen så løfter bagenden af brættet op padler surferen 2-3 tag mere hvorefter surferen laver en manøvre som hedder "Pop up", det er en manøvre hvori surferen i ét "hop" går fra at ligge på brættet til at stå op. Når surferen står op rider han eller hun ned ad "facet" på bølgen for derefter at lave hvad der hedder et "bottom turn" og rider derefter hen ad den brydende bølge. Når surferen surfer hen over bølgen kan han eller hun udøve forskellige manøvre såsom cutbacks, reentries osv.

Brættet 
Brættet består af "foam", glasfiber, lak og maling som er sprayet under lakken. Et surfboard er bygget op på følgende måde: Det har for det meste en afrundet box form for enden (tail) så går det i en bue (rails) op til toppen (nose) i midten af det hele er der et stykke træ som går hele vejen op igennem brættet (stringer) for at give det mere styrke. Brættet er ikke fladt! Ved tailen er der lidt kurve op ad så man ikke sidder fast på bølgen. På nosen er der en endnu større kurve op ad så man undgår at lave hvad der hedder et nosedive. Under tailen er der 0-5 finner, men oftest 3 finner, som giver stabilitet og assisterer en i at dreje.

Surfing i Danmark er en voksende sport.

Se også 

 Windsurfing  Kitesurfing
Surfing (flertydig)

Surfing kan hentyde til flere artikler:
 Surfing – er en vandsport på et bræt, med bølger som drivkraft.
 Windsurfing – er også en vandsport, blot drevet af vind.
Fotoudtryk

Fotoudtryk og relevante henvisninger.

 Autofokus
 Billedbehandling – manipulering af billeder i et EDB-program.
 Billedstabilisering – metode til at stabilisere billeder ved fotografering i svagt lys etc.
 Billedstøj
 Blænde
 Bracketing – successive eksponeringer.
 Brændvidde
 CCD
 Digitalkamera
 Dybdeskarphed
 Eksponering
 EV (foto)
 EVF – søger.
 EXIF – informationer om digitale billeder.
 Farvemætning
 Flash (blitz) – lysgiver ved fotografering på mørke steder.
 Fokus
 Histogram – Digitalfotografens eksterne lysmåler.
 Hvidbalance
 Hukommelseskort
 IPTC-data – matadata/ tekstinformationer til digitale billeder.
 JPEG – billedformat.
 Kamera
 LCD – monitor.
 Lukkertid
 Makrofotografering
 Makroobjektiv – objektiv til nærfotografering.
 Multiautomatik (foto) – manuel indstillig af eksponeringsparametre.
 NTSC – standard for video.
 PAL – standard for video.
 PC kort
 PCMCIA
 Pixel
 Polfilter – fjerner reflekser.
 RAM – hukommelse
 RAW – billedformat i rå form.
 RAW-konverter – ændrer RAW-formatet til eksempelvis JPEG-formatet.
 Spejlreflekskamera
 Søgerkamera – kompaktkamera.
 Telekonverter.
 TIFF – billedformat.
 UV-filter – Ultraviolet filter, fjerner ultraviolette stråler.
 Vidvinkelobjektiv
 Zoom

Fotografi
Bracketing (foto)

Bracketing er det at tage flere fotografier af samme motiv med forskellige indstillinger af kameraet. Det er praktisk i situationer, som gør det meget svært at opnå et tilfredsstillende billede med ét skud, især når en lille variation i eksponering har en stor indflydelse på billedets kvalitet.

Som regel refererer begrebet til variation i eksponering: Fotografen tager et billede ved en bestemt eksponering, et eller to ved en lysere eksponering og et eller to ved en mørkere eksponering – for senere at kunne udvælge det billede, der er bedst eksponeret. Denne slags bracketing er især anvendelig, når der er høj kontrast i motivet, og/eller optagemediet særligt følsomt (såsom diasfilm eller mange digitale kameraers CCD-sensorer). Mange professionelle kameraer og avancerede amatørkameraer kan indstilles til automatisk at tage en sådan serie af billeder – denne funktion kaldes auto bracketing.

Hvis man bruger almindelig negativfilm, skal den person eller maskine, der kopierer billedet til papir, have at vide, at der ikke skal kompenseres for de bevidst over- og undereksponerede billeder.

Bracketing - andre former
Andre former for bracketing:

Fokus-bracketing er anvendelig i situationer med begrænset dybdeskarphed, såsom makrofotografering. Her tager man en serie billeder med let varierede fokuspunkter og vælger bagefter det billede, hvor den ønskede del af motivet er i fokus. 

Hvidbalance-bracketing, som bruges inden for digital fotografering. Her tager man en serie billeder med forskellige hvidpunkter, hvilket ofte vil resultere i en serie billeder, der strækker sig fra rødlige til blålige nuancer.

Blitz-bracketing er især anvendelig, når man bruger blitzen som "fill flash" til at belyse visse underbelyste områder på et i øvrigt velbelyst billede (for eksempel et ansigt i skygge på en solrig dag). Her tager man en serie billeder, hvor man varierer, hvor meget lys blitzen afgiver, og bagefter vælger det billede med den bedste sammensætning af naturligt og kunstigt lys.

Eksempler 
Eksempler på eksponering-bracketing:

Fotografi
Eksponeringsværdi

Eksponeringsværdi er et fotografisk begreb, som angiver den lysmængde, som passer til en given kombination af blændertal og lukkertid. 

EV0 svarer til korrekt eksponering ved blænde 1.0 i 1 sekund; det er i almindelige sammenhænge en meget kraftig eksponering, som kun kan bruges, hvis der er meget lidt lys.

Højere EV-tal fremkommer, hvis man mindsker blænden eller lukkertiden (og omvendt). Hvert trin opad angiver en fordobling af lysmængden. Hvis man samtidig øger blænden og mindsker lukkertiden lige meget, vil EV-tallet være det samme.

Ved ISO 100-følsomhed får man en korrekt eksponering, hvis EV-tallet svarer til LV-tallet. Hvis man anvender en anden følsomhed, skal der kompenseres for det, og i det tilfælde hvor følsomheden øges, skal EV-tallet også øges som et udtryk for, at man nu skal vælge en indstilling, som ville modsvare en større lysmængde (dvs. blænde ned eller vælge kortere lukkertid). Hvis man f.eks. fotograferer et LV14 motiv med en ISO 200-film, skal man eksponere ved en EV15-kombination af blænde og lukkertid.

EV-tallet kan være praktisk at anvende, fordi et enkelt tal kan dække over mange kombinationer af blænde og lukkertid, som giver samme eksponering, og fordi det knytter værdien af eksponeringen sammen med lysmængden på motivet.

EV-kan beregnes ud fra formlen: 
EV 0 = f: 1,0 ved 1 sekund med 100/21° ISO.

Hvis du ønsker at tage et billede ved EV 0, men kun har et objektiv med lysstyrke f: 1,4, sker der således en halvering af lysstyrken i forhold til de 1,0, der står i formlen. Så skal enten filmfølsomheden fordobles til 200/24° ISO – eller lukkertiden skal forlænges med det dobbelte til 2 sekunder.

Belysning
Fotografi
Coll

Coll (150 indbyggere) er en skotsk ø og en del af de Indre Hebrider, den østlige del af øgruppen Hebriderne.

Coll er 20 km lang og 5 km bred og ligger nordvest for øen Mull og lidt nord for naboøen Tiree. Coll er lavtliggende med et landskab præget af sandstrande, klitter, ferskvandssøer og klipper. Coll har en landsby, Arinagour, beliggende knap 2 km nord for færgeterminalen, hvor der er færgeforbindelse til Oban på det skotske fastland. Arinagour er en typisk fiskerlandsby, grundlagt for 150 år siden med idylliske, hvide, gamle huse.

Turisme 
Fra bakken Ben Hogh (344 fod) er der god udsigt til naboøerne. På den sydlige del af øen ligger borgen Breachacha fra det 15. århundrede, restaureret i 1965. Vest for Totronald er der fundet to sten med den galliske tekst, "Na Sgeulachan" oversat til engelsk "teller of tales". Stenene er måske brugt til astronomiske formål i forbindelse med et tempel.

Eksterne henvisninger 

 Om Isle of Coll 
 Kort over Coll og fotos 

Hebriderne
Argyll and Bute
Henriette

Henriette er et pigenavn, der er på Kirkeministeriets liste over godkendte fornavne.
Det er afledt af drengenavnet Henrik.

Varianter af navnet omfatter Henrijette og Henrietta. Omkring 8.300 bærer et af disse navne i 2012 ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 
 Henriette Kjær – konservativ politiker og tidligere minister
 Henriette Mikkelsen – dansk tidligere håndboldlandsholdsspiller
 Henriette Honoré – tv-vært fra TV 2
 Henriette Heise − dansk billedkunstner
 Henrietta Maria – den britiske kong Karl 1.s hustru (1609-1669)

Navnet i fiktionen 
 H.C. Andersen har skrevet et digt med titlen "Henriette Wulff (I det brændende skib på det rullende hav)" – et digt om en veninde af Andersen, der druknede ved forliset af skibet "Austria" i 1858.
 I Alfred Hitchcocks film fra 1949 Lady Henrietta (originaltitel: Under Capricorn) spiller Ingrid Bergman hovedpersonen ved navn Lady Henrietta Flusky.

Se også 
Der findes flere byer i USA med navnet Henrietta:
 Henrietta – i staten New York
 Henrietta – i staten Texas

Noter

Eksterne referencer 
 Netbaby, Henriette

Pigenavne
Den fremmede (roman)

Den fremmede er en roman af Albert Camus.

Handlingen 
I Algier lever romanens fortæller Mersault et ganske almindeligt liv. En dag dør hans mor, og han tager fri fra arbejdet for at rejse til alderdomshjemmet, hvor hun har boet de sidste år, og hvorfra begravelsen også skal foregå. Dagen efter begravelsen møder han en pige, som han kendte for år tilbage, og de indleder et forhold. Mersault stifter også  bekendtskab med alfonsen Raymond. Det giver en række forviklinger, og Mersault hjælper Raymond med at straffe en pige for utroskab. Det ene leder til det andet, og Mersault kommer i et opgør til at dræbe et andet menneske.

I retten bliver han kendt skyldig og dømt til døden. Tiden indtil henrettelsen 
oplever han på en mærkelig søvngængeragtig måde uden rigtig at forstå meningen med det – med sig selv – eller med verden. Idet en præst forsøger at indgyde ham håb og frelse, vågner Mersault af døsen og accepterer sit tilfældige liv – sin skæbne – og føler sig dermed lykkelig.

Spørgsmålet er så, om det er det fremmende mordoffer eller Mersault selv, der er "den fremmede"...

Se også 
Det 20. århundredes 100 bøger ifølge Le Monde.
Fahrenheit – et computerspil hvor hovedpersonen begår et mord på samme måde.
Killing an arab — sang af den britiske rockgruppe The Cure, hvor teksten er inspireret af "Den fremmede".

Romaner fra Frankrig
Flag (flertydig)

Et flag kan være:

 Flag – et stykke stof
 Flag (computer) – et informationssignal fra en mikroprocessor (CPU) eller anden aritmetisk enhed
Flag (computer)

Et flag er et informationssignal fra en mikroprocessor (CPU) eller anden aritmetisk enhed. Et flag 'sættes' når resultatet af en regneoperation opfylder det pågældende flags kriterier. Hvis resultatet er 0, sættes zero-flaget ved at spændingen på zeroflag-terminalen (et komponentben) skifter fra logisk lav til høj. Der findes typisk flere flag, f.eks. en mente (carry-flag) og et minus-flag. At et logisk signal har fået navnet 'flag' stammer fra de amerikanske landpostkasser, hvor man 'sætter flaget' når der er lagt breve, postbuddet skal have med tilbage.

Mikroprocessorer
Berneray

Berneray er en lille ø i Hebriderne vest for Skotland.

Navnet Berneray stammer fra norn bjorn, øen har 123 indbyggere, og ligger i Sound of Harris mellem North Uist og Harris i de Ydre Hebrider.

Mange andre lokaliteter har nors navne, f.eks den lille landsby Borve, omskrevet fra norn borg. Højeste punkter er Beinn Shleibhe (Moor Hill) ca. 100 m og Borve Hill ca. 98 m. Kun den klippefyldte østkyst er beboet. Små landbrug, fiskeri og turisme er de eneste indtægtkilder. I nærheden af færgehavnen er der supermarked, café tea room, postkontor, kirken og et moderne kursuscenter.
Berneray er kendt for sit rige fugleliv og gode badestrand på vestkysten.

Eksterne henvisninger 

 Øens hjemmeside
 Kort med Berneray og informationer

Hebriderne