kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Modeludvalget

Modeludvalget ved Sløjdinspektøren ved Københavns kommuneskoler blev nedsat som et femmandsudvalg den 30. august 1938, og i perioden 1940–1997 udsendte Modeludvalget 402 forskellige modelark til træsløjd. Fra 1942 til 1950 udkom i alt 10 ophængsplancher med mellemarbejder. Der er fra 1955 også udgivet et mindre antal modelark til metalsløjd.

»Udvalgets formål er at virke for en fornyelse og stadig ajourføring af sløjdundervisningen. Dette mål søges nået gennem udsendelse af tegninger til nye eller forbedrede sløjdmodeller samt evt. gennem udsendelse af sløjdlitteratur.« (§3 i Modeludvalgets vedtægter).

Ophavsmanden til Modeludvalget var Københavns kommuneskolers sløjdinspektør fra 1935 Gunnar Galatius (1888–1975), der var udvalgets første formand 1938–1957. Han efterfulgtes som sløjdinspektør af Asger Schauby (1916-1986) i 1957, og han arbejdede for at lægge Modeludvalget ind under Københavns Sløjdlærerforening, hvilket skete i begyndelsen af 1960'erne. (Sløjd blev indført i København omkring 1895, og sløjdinspektørembedet blev oprettet i 1935 og nedlagt i 1988). 

Efter at Modeludvalgets tegninger i en årrække var kommet de københavnske skoler til gode, åbnedes der for, at andre skoler over hele landet kunne tegne abonnement. Det største antal abonnenter uden for København var ca. 1300 i begyndelsen af 1980'erne. I 1940'erne blev tegningerne duplikeret på papir, der let gik til ved håndteringen i sløjdsalen, men fra 1950 blev tegningerne trykt på karton i 3 farver efter modellens sværhedsgrad.

Da Modeludvalgets tegninger ophørte med at blive udgivet i 1997, var der kommet et skift i tiderne, så modelsløjd var blevet umoderne og forkætret. Man skulle nu ikke længere kopiere modeller, andre havde lavet, men man skulle designe sine egne.

Opfølgningen af Modeludvalgets tegninger kom først en halv snes år senere, da Dansk Skolesløjds Forlag – www.dsforlag.dk – påbegyndte udgivelsen af »Eksemplariske undervisningsforløb«, der er en række tosidigt trykte ark ligesom forgængeren, og "forskellen er ens", for både den nye og den gamle serie er tilpasset den aktuelle undervisningssituation, men på forskellige tidspunkter. De er altså vidt forskellige, og den nye serie lever op til de nutidige mål. 

Modeludvalgets tegninger er godt nok de mest kendte, men det bør nævnes, at de første egentlige modeltegninger, der kan relateres til Dansk Sløjd, blev udgivet af Aksel Mikkelsen i 1887, året efter hans sløjdskoles grundlæggelse, og som udgiver stod Dansk Sløjdforening.

Henvisninger 
 Modeludvalgets tegninger  på Danmarks Sløjdlærerforenings server
 Chr. E. Thagesen: Modeludvalget 1938-1991. (Privat tryk/fotokopi)
 Tidsskriftet SLØJD 1980, nr. 1, side 28 f.

Sløjd
Lykkesgårdskolen

Lykkesgårdskolen i Varde er en folkeskole der ligger på Abildvej, i den sydøstlige del af byen. Skolen har ca. 435 elever fra børnehaveklasse til 9. klasse. Lykkesgårdskolen blev oprettet 1. april 1957, og havde i 2007 50 års jubilæum.

Historie 

Da Lykkesgårdskolen startede d. 1. april 1957, havde skolen 106 elever. Den hed Søndre Skole og var oprindelig en anneksskole under Sct. Jacobi Skole. Søndre Skole bestod i begyndelsen af to 1. klasser og to 2. klasser, hvorefter eleverne skulle fortsætte på Sct. Jacobi skole. I 1963 blev skolen selvstændig og udvidet til at gå fra 1. til 5. klasse og først i 1967 kom 6. og 7. klasse til. Samme år blev der udskrevet en konkurrence om, hvad skolen skulle hedde i stedet for Søndre Skole. Det blev Lykkesgårdskolen, fordi skolen ligger på markerne, der hørte ind under Lykkegård.
I dag udbyder skolen undervisning fra børnehaveklasse frem til 9. klasse.

Efter i flere år at have været splittet på flere adresser på grund af et skimmelsvampangreb, blev skolen samlet i sommerferien 2016.

I januar 2020 vil specialafdelingen skilles ud som en selvstændig skole og sammenlægges med specialklasserne fra Tistrup Skole - til  Ny Sct Jacobi Skole. Det sker som led i planerne om at sammenlægge de tre folkeskoler i Varde til to og samle specialklasserne i Sct. Jacobi Skoles bygninger.

Ledelse og personale 

 Skoleleder – Ole Holm Johansen
 Viceskoleinspektør – Lars Lassen 
 Afdelingsleder - Trine Vinter
 Sekretærer – Anne-Marie Hansen – Liza Jensen
 Serviceleder – John Nissen
 Servicemedhjælper – Henning Dahl Pedersen
 Kantineleder - Jane
 Ungdomsvejleder – Lars Barslund

Årlige begivenheder 
Lykkegårdsskolen havde tradition for hvert år at opføre en musical der bliver udført af skolens 8. – 10. klasser. Gennem årene har det været:
 
 2003-2004 Grease 
 2004-2005 Moulin Rouge 
 2005-2006 10 Things I Hate About You 
 2006-2007 Midt om Natten 
 2007-2008 Askepop 
 2008-2009 Den eneste ene 
 2009-2010 Bølle Bob
 2010-2011 Freaky Friday
 2011-2012 Talenter

Se også 
 Sct. Jacobi Skole
 Brorsonskolen

Ekstern henvisning 
 Lykkesgårdskolens hjemmeside
 Skoleliv gennem 50 år

Folkeskoler i Varde Kommune
Oregård (gård)

Oregård ved Vordingborg er den største hovedgård under Rosenfeldt Gods. Gården menes bygget ca. 1850 som forvalterbolig og driftsgård for den del af Rosenfeldt Gods, som ligger fra "Statenehuset" til vestsiden af Oreby Skov.

Selve stuehuset er med sin en hektar store have nu udlejningsbolig. Tidligere var haven det dobbelte, idet frugthaven nu er inddraget til skovbrug. Ved siden af stuehuset ligger dels fodermesterboligen bygget i kampesten samt Polakkasernen. Fra denne sidste er en storslået udsigt over Storstrømmen.

Frem til 1950'erne boede og arbejde mellem 30 og 40 mennesker på gården, som således var et lille samfund i sig selv. Her var mejeri og smedje udover de kæmpestore ko- samt hestestalde. Nu om dage (2009) er til sammenligning udover forvalteren ansat 3 mand på hele Rosenfeldt Gods' landbrug. (Et af Danmarks 10 største landbrug)

Herregårde i Vordingborg Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vordingborg Kommune
Herregårde i Præstø Amt
Evolutionisme

Evolutionisme (fra latin: evolutio, "udvikling", "opståen". Af evolvere, "rulle ud", "udvikle".) Den teori, at der inden for alle områder -- biologiske arter, samfund, kultur og religion -- er foregået og stadig foregår en udvikling fra simple, primitive former til højere mere komplicerede former. Teorien var dominerende fra midten af 1800-tallet og helt op til 1920'erne. 
 
Inden for antropologi og religionsvidenskab kom evolutionismen til at spille en stor rolle i udviklingen af teorier om menneskets sociale og kulturelle udvikling.

De store opdagelsesrejser i 1500-tallet gjorde, at europæerne begyndte at få et kendskab til en lang række fremmede kulturer og religioner, og med evolutionismen som baggrundsforståelse blev forskellene mellem kulturerne fortolket som en udviklingsmæssig (evolutionær) forskel. I den tidlige evolutionisme tog man indfødte folks enklere teknologi som tegn på, at de stadig befandt sig på udviklingens nederste trin. Udviklingen går fra simpel til kompleks – og vi er stadig under udvikling. Idéer meget lignende dem af Herbert Spencers om evolution og i den forbindelse hans begreb ”Survival of the fittest”. -Det princip, at kampen for overlevelse sikre udviklingen af egenskaber, der er bedst tilpasset til omgivelsernes krav.

Den engelske antropolog Edward Burnett Tylor (1832 -1917) så denne udvikling som et universelt forløb fra de mest primitive kulturer over en række mellemstadier og frem til de komplekse kulturer, som udgør civilisationen. Derfor anså han det vestlige samfund for det evolutionære højdepunkt, mens andre kulturer stod under dette som mindre udviklede. Religion blev derved et produkt af intellektuelt arbejde. 

Evolutionismeteorien har i dag ingen støtte af betydning indenfor forskningen af samfund, kulturer og religion.

Evolutionsteori
Nordossetiens våbenskjold

Nordossetiens våbenskjold er en rund skive med rød baggrund, en gul sneleopard med sorte prikker stående på en gul jord i forgrunden og syv hvide bjerge. Bjergene symboliserer det ossetiske landskab, mens sneleoparden er ikonisk (men nu udryddelsestruet) del af dyrelivet i de kaukasiske bjerge.

Våbenskjoldet blev indført af Nordossetien den 24. november 1994. En meget lignende våbenskjold blev indført af republikken Sydossetien (del af Georgien – men søger at blive en del af Rusland) i maj 1998.

Se også 
 Nordossetiens flag

Våbenskjold
Heraldik fra Rusland
Bauke Mollema

Bauke Mollema (født 26. november 1986 i Groningen) er en hollandsk professionel cykelrytter, som kører for World Tour-holdet, .

Før Mollema fik professionel kontrakt, kørte han for Rabobanks kontinentalhold.

Meritter 

2006
Etapesejr, Vuelta Ciclista a Leó
2007
Samlet, Circuito Montañés
Etapesejr på 6. etape
Samlet, Tour de l'Avenir
2008
6. plads samlet, Vuelta a Castilla y León
2010
5. plads samlet, Vuelta a Andalucía
12. plads samlet, Giro d'Italia
Etapesejr Polen Rundt
2012
3. plads samlet, Baskerlandet Rundt
2013
2. plads samlet og etapesejr Tour de Suisse
Etapesejr, Vuelta a España
2014
Etapesejr, Tour of Norway
2016
Clásica de San Sebastián
Etapesejr, Tour of Alberta
2017
Samlet, Vuelta a San Juan
15. etape, Tour de France

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra Groningen
Mandlige cykelryttere fra Nederlandene
Deltagere for Holland ved sommer-OL 2016
Deltagere for Holland ved sommer-OL 2020
Cykelryttere ved sommer-OL 2016
Cykelryttere ved sommer-OL 2020
Skræntstar

 
Skrænt-Star (Carex ligerica) er et 10-40 cm højt halvgræs, der vokser på strandskrænter og strandvolde.

Beskrivelse 
Skrænt-Star er en flerårig urt med udløbere. Den minder om den nærtbeslægtede Sand-Star, men er mindre i alle karakterer og har mørkebrune småaks.

Udbredelse 
Hovedudbredelsen er på steppe i Ukraine og det sydlige Rusland. Der er spredte forekomster i Vesteuropa, Frankrig (langs Loire, deraf artsepitetet ligerica. 'Liger' er det latinske navn for floden Loire), Tyskland, Sverige (Öland) og Danmark (Storebæltsområdet og Bornholm).

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex ligerica
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Skrænt-
Star, Skrænt-
Star-slægten
Grå star

 
Grå star (Carex canescens) er en 20-50 cm høj halvgræs, der vokser næringsfattigt, f.eks. i hedemoser, klitlavninger, skovsumpe og hængesæk. Synonymet Carex curta er i dag forkastet.

Beskrivelse 
Grå star er en flerårig halvgræs med tueformet vækst. Bladene er alle grundstillede, linjeformede og grågrønne med hel rand. 

I Danmark sker blomstringen i juni-juli. Blomsterne sidder endestillet i aks-agtige stande på stængler, som er tydeligt trekantede i tværsnit.  De blomsterende skud er noget højere end tuen. Blomsterstanden er grågrøn og består af 5-7 ovale, ens småaks, der har de hunlige blomster øverst og de hanlige nederst. Frugterne er flade nødder. 

Rodnettet består af 0,5 - 1 mm tynde hvidlige til blegbrune rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,50 x 0,40 m (50 x 40 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Habitat 
Overalt er arten knyttet til plantesamfund, som findes i sphagnumdomineret hængesæk, dvs. på fugtig, sur og næringsfattig jordbund, f.eks. i sumpenge og skovsumpe. Grå star vokser i Danmark sammen med bl.a. almindelig star, dyndstar, hirsestar, kærtidsel, næbstar, plettet gøgeurt, rundbladet soldug, smalbladet kæruld, stjernestar, tormentil, tranebær og trævlekrone – foruden flere arter af tørvemos.

Udbredelse 
Grå star har en meget vid udbredelse i alle arktiske, boreale og tempererede egne på den nordlige halvkugle.

I Danmark er den temmelig almindelig i Vest- og Nordjylland, og hist og her til sjælden i resten af landet. I Den danske Rødliste 2019 er grå star vurderet til Livskraftig.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex curta
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)
 Arter.dk udbredelser og billeder af Grå Star i Danmark

Star, Grå
Star, Grå
Star-slægten
Grønlands flora
Stjernestar

 
Stjernestar (Carex echinata), ofte skrevet stjerne-star, er et 10-40 cm højt halvgræs, der vokser i klitlavninger, hedemoser og næringsrige kær.

Beskrivelse 
Stjernestar er en flerårig urt med en tueformet vækst. Bladene er stive, smalle og blankt grønne.
Blomsterstanden består typisk af nogle få rent hunlige småaks og ét endestillet småaks med hanblomster forneden. Ved frugtmodning er frugthylstrene stjerneformet udspærrede i alle småaks.

Udbredelse 
Stjernestar har en vid, men usammenhængende udbredelse. Den findes i Nordamerika, Europa, Kaukasus, Østasien, Australien og New Zealand. I Danmark er den ret almindelig i hele landet på egnede voksesteder.

Habitat 
Stjernestar findes på fugtig jordbund, fx på enge og i moser.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex echinata
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Stjerne-
Star, Stjerne-
Star-slægten
Topstar

 
Topstar (Carex paniculata), ofte skrevet top-star, er et 50-150 cm højt halvgræs, der vokser ved søer, i ellesumpe og væld. Topstar danner meget store tuer.

Beskrivelse 
Topstar er en flerårig urt, der danner meget store, næsten stedsegrønne tuer. Flere Star-arter danner store tuer, men ingen så store som topstars. Tuerne kan med alderen blive over 1 [meter|m] i diameter. Gamle tuer står ofte på en søjle af visne blade og skud fra tidligere år, gennemvævet af rødder. Stråene er skarpt trekantede, og bladene er meget smalle og hvasse.

Blomstringen finder sted i maj-juni, hvor man finder blomsterne i endestillede, langstrakte samlinger af lysebrune småaks. De består foroven udelukkende af hanlige blomster, men længere nede af hunlige. Frugthylstrenes dækskæl har en bred hvid hindekant. Dette giver blomsterstanden et sølvagtigt skær. De enkelte blomster er 3-tallige og reducerede med brunlig farve. Frugterne er flade nødder.

Rodsystemet består af et trævlet rodnet, som udvikles både i jorden og oppe blandt de visne stængler og blade i tuen.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,00 x 0,75 m (50 x 25 cm/år).

Hjemsted 

Topstar har sin naturlige udbredelse i Makaronesien, Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus og det meste af Europa, herunder i Danmark, hvor den er ret almindelig på Øerne og i Nordjylland, mens den er sjælden i resten af landet.

Den er knyttet til lysåbne eller halvskyggede voksesteder med en jord, der er ret næringsfattig og våd eller tidvist oversvømmet. Derfor finder man den på fugtig, vældpåvirket jordbund, f.eks. i ellesumpe og langs søbredder. Topstar vokser i et område, der er præget af vandførende ådale nær Hørby syd for Frederikshavn. I de vældprægede enge er arten dominerende i et samfund med bl.a. engblomme, engforglemmigej, kærhøgeskæg, kødfarvet gøgeurt og trævlekrone

Galleri

Fodnote

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon: Danmarks Vilde Planter, 1958-59,

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex paniculata
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Top
Star, Top
Engplanter
Star-slægten
Thomas Troelsen

Thomas Skov Troelsen (født 6. oktober 1981) er en dansk producer og sangskriver. Han er tidligere medlem og medstifter af rockbandet Superheroes fra Skive, der bestod fra 1996–2006, og nuværende medlem af Private, der 8. oktober 2007 sendte deres første album My Secret Lover på gaden.

Thomas Troelsen har siden 2001 haft sit eget studie Delta Lab. Han har produceret landeplager som Junior Seniors "Move Your Feet" og Drengene fra Angoras "De skal have baghjul nede i Touren". Desuden har han sammen med Remee skrevet og coproduceret Monroses europæiske hit "Hot Summer". Som noget af det seneste har han bl.a. været med til at producere tv·2s tre seneste albums De første kærester på månen fra 2005, For dig ku' jeg gøre alting fra 2007 og Showtime fra 2011. Han har også produceret The Raveonettes femte album, In And Out of Control fra 2009. Derudover har han også samarbejdet med Remee om at skrive og producere den sydkoreanske sang "Danger" af den sydkoreanske sanger Taemin i 2014.

Han optrådte som hjælpedommer for Remee i tredje sæson af talentkonkurrencen X-Factor

I 2014 har Troelsen skrevet og produceret den officielle VM-fodboldsang "We are one (Ole, Ola)" som Pitbull, Jennifer Lopez og Claudia Leitte medvirker på.

I 2015 lagde Thomas Troelsen stemme til EDM nummeret Chemicals, som blev produceret af de to hollandske EDM producere Tiësto og Don Diablo.

X-Factor 
Troelsen medvirkede i X factor 2010 under bootcamp programmerne.
Desuden har Troelsen været med til at lave Martin Hedegaards album Show the world.

Udvalgte albumproduktioner 
 Junior Senior – D-D-Don't Don't Stop the Beat (2003)
 Melody Club – Face the Music (2004)
 Junior Senior – Hey Hey My My Yo Yo (2005)
 tv·2 – De første kærester på månen (2005)
 Melody Club – Scream (2006)
 Kenneth Bager – Fragments from a Space Cadet (2006)
 Monrose – Strictly Physical (2007)
 tv·2 – For dig ku' jeg gøre alting (2007)
 Aura – Columbine (2008)
 Martin – Show the World (2008)
 The Raveonettes – In and Out of Control (2009)
 Alien Beat Club – Diversity (2009)
 The Kenneth Bager Experience – Fragments from a Space Cadet 2 (2010)
 tv·2 – Showtime (2011)
 Aqua – Megalomania (2011)
 Aura Dione – Before the Dinosaurs (2011)
 Sanne Salomonsen – Tiden brænder (2011)
 Inna – Party Never Ends (2013)
 Pitbull – Globalization (2014)
 Flo Rida – My House (2015)
 Meghan Trainor – Thank You (2016)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 Thomas Troelsens myspace side
 Privates myspace side
 Superheroes myspace side

Personer fra Skive
Sangskrivere fra Danmark
Sangere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Private
Harestar

 
Harestar (Carex ovalis), ofte skrevet hare-star, er et 10-40 cm langt halvgræs, der vokser på enge, overdrev og åbne steder i skove. Det kendes på sin brunlige og ret tætte blomsterstand med 2-7 aks, der har noget udspærrede frugthylstre.

Beskrivelse 
Harestar er en flerårig urt med en tueformet vækst. Blomsterstanden består af 2-7, ret store, ovale og tætsiddende småaks. Småaksene er grønne-brunlige. Støttebladene er skællignende. Frugthylstrene har en bred vingekant.

Udbredelse 
Europa og Kaukasus. I Danmark er den temmelig almindelig i hele landet.

Habitat 
Tørt græsland på svagt sur jordbund, fx enge, overdrev og åbne steder i skove.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex ovalis
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Hare-
Star, Hare-
Star-slægten
Henning Jensen (bokser, 1930'erne)

Henning Jensen (født ?? – død ??) var en dansk professionel bokser i bantamvægt.

Henning Jensen debuterede som professionel den 20. april 1934 i København mod tyskeren Kurt Aust, der i sine 26 professionelle kampe aldrig havde vundet en kamp. Henning Jensen stoppede tyskeren i 3 omgang. Henning Jensen vandt yderligere to kampe, inden han den 11. januar 1935 mødte landsmanden Valdemar Krontoft, der blev besejret på point efter 5 omgange. 

Med 4 sejre i de første 4 kampe blev Jensen matchet mod den tidligere olympiske sølvmedaljevinder ”Vidunderbarnet” Anders Petersen i en kamp over 10 omgange annonceret som værende om det danske mesterskab i bantamvægt. Henning Jensen vandt kampen på knockout i 6. omgang, og blev derved dansk mester. Der blev i hast arrangeret en returkamp mellem Henning Jensen og ”Vidunderbarnet”, der blev afviklet i Århus kun 9 dage senere. Kampen var fastsat til 4. omgange, og endte uafgjort. 

Henning Jensen boksede herefter to kampe mod Valdemar Krontoft, men tabte dem begge på point. Han boksede ikke siden.

Eksterne henvisninger 
 

Mandlige boksere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Stiv star

 
Stiv Star (Carex elata) er et 10-50 cm højt halvgræs, der vokser i næringsrig, våd bund ved ferskvand.

Beskrivelse 
Stiv Star er en flerårig urt, der danner store tuer. Tuerne kommer efterhånden til at stå på en søjle af visne blade og skud fra tidligere år, gennemvævet af rødder. Stråene er skarpt trekantede. Blomsterstanden består af 1-2 hanaks og 2-3 sorte, cylindriske hunaks.

Udbredelse 
Europa og Kaukasus. I Danmark er den almindelig i Østjylland, dele af Sønderjylland samt på Øerne.

Habitat 
Våd bund, fx ved søbredder.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 M. Skytte Christiansen & Henning Anthon (1958-59): Danmarks Vilde Planter. Branner & Korch.

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex elata
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Star, Stiv
Star, Stiv
Star-slægten
Sørumsand

Sørumsand er en by og kommunecenter i Sørum kommune, Akershus fylke i Norge med ca. 3.500 indbyggere.

Seværdigheder 
 Sørumbåden er en udhulet tømmerbåd af eg, som er Norges ældste båd fra ca. 200 f.Kr. Den blev fundet ved Hammeren nedenfor Bingsfossen i Glomma. Den er nu på Norsk Sjøfartsmuseum.
 På vestsiden af Glomma er der nogle berømte helleristninger. 
 Tertitten en 3 km lang museumsjernbane mellem Sørumsand og Fossum. Dette var den nordlige ende af Urskog–Hølandsbanen, som gik til Skulerud ved Haldenkanalen.

Andet 
Sørumsand er nok mest kendt for Orderud-sagen som rystede landet i 1999 med et makabert. tredobbelt drab som er en af norgeshistoriens grovere mordgåder.

Sørumsand har tidligere været åsted for tredobbelt drab: I 1983 blev tre mennesker dræbt i et hus, som gerningsmanden så satte ild til. Han blev senere dømt til 20 års fængsel.

Akershus
Romerike
Nordossetiens flag

Nordossetiens flag er en trikolore i farverne hvid, rød og gul. Den hvide farve symboliserer renhed, den røde mod i krig og den gule rigdom.

Flaget siges også at repræsentere den sociale struktur i det traditionelle ossetiske samfund, der var inddelt i tre sociale grupper: præsteskabet, det militære aristokrati og almindelige personer.

Det sydossetiske flag er næsten identisk, blot er striberne en anelse smallere.

Nordossetien havde under Sovjetunionen et hovedsageligt rødt flag med en blå kant i den venstre side, hammer og segl og ordene "Nordossetien ASSR" på både russisk og ossetisk. Kort før Sovjetunionens opløsning blev flaget erstattet med det nuværende som blev indført den 2. oktober 1991.

Se også 
 Nordossetiens våbenskjold

Flag
Flag i Rusland
Kaj Olsen

Kaj Olsen, (født ?? – død ??), var en dansk professionel bokser i fjervægt.

Kaj Olsen debuterede som professionel den 14. juli 1922 i København mod landsmanden Ejnar Møller, der blev pointbesejret efter 6 omgange. Kaj Olsen boksede yderligere 4 kampe i 1922 (alle i København), hvoraf 2 blev vundet, én tabt og én endte uafgjort. 

Kaj Olsen holdt derefter en pause i karrieren, der dog blev genoptaget i 1925 med en sejr over svenskeren Hjalmar Tancred i Stockholm. Kaj Olsen tabte herefter sine næste 6 kampe, herunder en kamp over 4 omgange mod ”Vidunderbarnet” Anders Petersen i Forum i København. Efter denne stribe nederlag vandt Olsen en række kampe, men sejrsrækken blev brudt, da han i København den 4. juni 1929 tabte til den svenske debutant Gustav Björnsson. Kaj Olsen tabte også returmatchen 11 dage senere i Sverige, og lagde herefter handskerne på hylden. Fem år efter, den 3. maj 1935 gjorde Kaj Olsen dog comeback mod Hirsch Demsitz i en kamp om det danske mesterskab i fjervægt, men tabte på teknisk knockout i 3. omgang. Olsen opgav herefter karrieren definitivt. 

Kaj Olsen opnåede 21 kampe, hvoraf de 8 blev vundet (ingen før tid), 10 tabt (3 før tid) og 3 uafgjorte. 10 af kampene blev bokset i Sverige. 

Boksere fra Danmark
Tjek fødsels- og dødsår
Danskere i 1900-tallet