kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jefferson Davis

Jefferson Davis (født 3. juni 1808 i Todd County, Kentucky, død 5. december 1889 i New Orleans, Louisiana) var de amerikanske sydstaters præsident under den amerikanske borgerkrig.

Jefferson Davis blev uddannet på West Point i 1828 og tjente i hæren til 1835.

1844–1846: Medlem af Repræsentanternes Hus for demokraterne Mississippi.

I 1846 genindtrådte han i hæren og kommanderede et regiment under den mexicansk-amerikanske krig.

1847–1851: Medlem af USA's senat for Mississippi.

1853–1857: Krigsminister i USA's regering under Franklin Pierce.

1862–1865: Første og eneste præsident for Confederate States of America (sydstaterne).

I 1866 blev han anklaget for forræderi mod Unionen. I 1869 blev anklagen frafaldet, men Davis fik dog frataget sit amerikanske statsborgerskab, som så mange andre af sydstaternes ledere. (Han fik sit statsborgerskab tilbage posthumt i 1978).

I 1876 blev han igen valgt til USA's senat, men måtte give afkald på pladsen, da han uden statsborgerskab ikke havde ret til at indtage den.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Kentucky
Krigsministre fra USA
Medlemmer af Senatet i USA
Personer i den amerikanske borgerkrig
Amerikas Konfødererede Stater
Perdiccas

Perdiccas eller Perdikkas er navnet på flere historiske personer:
 Perdiccas (general) (regerer 364 f.Kr.-359 f.Kr. – død 320 f.Kr.)
 Perdiccas var en af de tre konger af Makedonien, der regerede tidspunkterne fra 700 f.Kr., 454 f.Kr. til 413 f.Kr.:
 Perdiccas I af Makedonien
 Perdiccas II af Makedonien
 Perdiccas III af Makedonien

Antikken
Modeord

Et modeord (engelsk: vogue word eller buzzword) er et idiom, ofte et låneord eller en nydannelse, der er almindelig brugt særlig i tekniske, administrative og politiske miljøer.

Modeord findes overalt, men deres faktiske mening er ofte uklar. Et modeord kan nogle gange findes i en ordbog, men hvis det kan, er dets mening som modeord næppe identisk med den konventionelle definition. Et modeord er forskelligt fra jargon, enten fordi dets funktion er at imponere, eller fordi det har en uklar mening, mens jargon (ideelt) har en veldefineret teknisk mening, dog ind imellem kun for specialister.

Nyere modeord er ofte importeret direkte eller oversat fra engelsk. Overdreven brug af modeord har ført til spillet "Bullshit-bingo", hvor tilhørerne ved medarbejderudviklingskurser o.lign. afkrydser en slags bingoplade, efterhånden som mødelederen anvender modeordene. Når pladen er fuld råbes der "Bullshit Bingo!".

Referencer

Ordtyper
Nautilus

Nautilus henviser til forskellige artikler:

Nautilus (En verdensomsejling under havet) – Nemos undervandsbåd i Jules Vernes roman En verdensomsejling under havet.
USS Nautilus – første amerikanske atom-undervandsbåd.
Nautilus (filhåndtering) – standard filhåndteringsprogram i GNOME skrivebordsmiljøet
Nautil – et bløddyr.
UC3 Nautilus – privatbygget dansk undervandsbåd
Frederik 1. af Sverige

Frederik 1.(, ; født 17. april 1676, død 25. marts 1751) var konge af Sverige fra 1720 til 1751 og landgreve af Hessen-Kassel fra 1730 til 1751.
 
Gift 31. maj 1700 med Luisa Dorotea af Preussen (1680-1705) og den 24. marts 1715 med prinsesse Ulrika Eleonora den yngre, datter af Karl 11. og Ulrika Eleonora af Danmark, og søster til Karl 12. Begge ægteskaber var barnløse, men til gengæld fik han fire børn sammen med sin maitresse Hedvig Taube, som han på trods af dronningens modstand havde tæt forbindelse med, indtil hun som trediveårig døde i barselsseng.

Hans kloge og hurtige optræden ved Karl 12.s død var med til at sikre hans gemalinde kronen, som hun i 1720 overdrog til ham; historikere har dog også antydet, at han stod bag det skud, der dræbte svogeren – det betragtes ellers som et vådeskud.

Som familiemæssigt tilhørende greverne af Hessen-Kassel var han ikke ligesom sin hustru ud af den egentlige svenske kongeslægt, men han var dog tiptiptiptipoldebarn af kong Hans af Danmark, Norge og Sverige.

Se også 

 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Huset Hessen-Kassel
Regenter fra Sverige
Landgrever af Hessen-Kassel
Protestantiske monarker
Personer i frihedstiden
Personer fra Kassel
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Riddere af Serafimerordenen
Kronologi

Kronologi (, chronos  og , lógos ) ofte også tidsregning er en måde at beregne og inddele tiden på. Tidsregningen som tidsmåling kaldes også  og er karakteriseret af nutidens højteknologiske standard.

Normativ kronologi
Den normative kronologi, vores tidsregning, starter med det antagne år for Kristi fødsel, år 1, og årets gang følger den gregorianske kalender. Modsat den koordinerede universaltid er der ingen formel global overenskomst om anvendelsen af den almindelige kronologi.

Den historiske oprindelse til anvendelsen af den gængse kronologi sættes i forbindelse med formlen  der lanceres i det 6. århundrede af . Antagelsen af denne datering i de historiske værker er bevidnet hos Beda og i Annales Bertiniani i håndskrifter fra hhv. 8. og 10. århundrede.

Historisk kronologi

Den historiske kronologi kan ses som dels en relativ kronologi, dels en absolut kronologi, men begge har en metodisk og videnskabelig rang. I dendrokronologien er det metodiske udgangspunkt at etablere en relativ kronologi hen mod en såkaldt tidsserie, mens dendrokronologiens  afspejler en absolut kronologi, dvs. en datering der refererer til den normative tidsregning. En kulstof-14 datering, der er en form for tidsmåling, opnår både en tidsangivelse i den normative tidsregning og anvendes i dendrokronologien i de tilfælde, hvor de relative serier af årringe er mangelfulde - omvendt kan etablerede årringstabeller bruges til at kalibrere kulstof-14 dateringens resultat. En anden, og delvist også historiografisk problematisering af tidsbestemmelse tilegner den absolutte kronologi til matematikken.

Lineær og cyklisk kronologi

Enkelt sagt er lineær tid netop det der forstås som historisk kronologi: kronologien starter år 1 og år for år vokser årstallet lineært frem til nutiden. Ligeså enkelt sagt præsenterer kalenderen netop et cyklisk tidsbegreb.

En ide om den lineære tidsforståelse som kulturspecifik - ex. en specielt moderne eller amerikansk-europæisk tidsregning - er en mere kompleks problemstilling, der også inddrager det religiøse perspektiv og den eksistentielle oplevelse af tid.

Se også
 Almanak
 Anno Domini
 Chronos (χρόνος) søn af Chaos, og Titanen Kronos (Κρόνος) der er søn af Uranos.
 Curriculum vitae
 Historisk-kritisk metode
 Samsara
 Skiftet fra juliansk til gregoriansk kalender

Litteratur
 
 
 
 
 

 Webressource
 
 
 

 Ordbogsartikler
 
 
  (sammenstillende tabel over de da forgangne et tusind syv hundrede år, spalte 232-266)
 
  (side 224 i pdf-filen)
  (side 593 i pdf-filen)

 Supplerende litteratur

Eksterne links

Noter

Arkæologi
Historie
Tidsbestemmelse
Organisme

Indenfor biologi er en organisme (fra græsk ὄργανον, organon, "instrument") ethvert vedvarende levende system – såsom dyr, svampe, mikroorganismer eller planter. I mindst et biologisk udviklingstrin er alle typer af organismer i stand til reaktivitet på stimuli, reproduktion, vækst og udvikling – og vedligeholdelse af homøostase via et stofskifte som et stabilt hele.

En organisme kan enten være encellet (en enkelt celle) eller – som er tilfældet med mennesker – bestå af mange milliarder af celler grupperet ind i specialiseret væv og organer. Termen flercellet (mange celler) beskriver enhver organisme bestående at flere end én celle.

Videnskabelig klassifikation i biologi betragter organismer synonyme med liv på jorden. Baseret på celletype, kan organismer inddeles i prokaryotiske og eukaryotiske grupper. Prokaryoter repræsenterer to separate domæner; Bakterier og arkæer. Eukaryotiske organismer, med en membran-bundet cellekerne indeholder også organeller, nemlig mitokondrier og (i planter) plastider, hvilket generelt regnes for at være afledte af endosymbiotiske bakterier.
 
Svampe, dyr og planter er eksempler på grupper af organismer, som er eukaryoter.

Kilder/referencer

Se også 
 Biologi
 Mikroorganisme
 Biota (taksonomi)
 Systematik
 Systema naturae
 Scala naturae
 Liv i rummet
 Organismetanken

Økologi
Landgreve

Landgreve er en gammel tysk betegnelse for en greve, der ikke stod under nogen hertug. Landgreven blev i reglen regnet blandt rigsfyrsterne.
Mange danske dronninger stammede fra det Hessen-Kasselske landgrevskab.

Adelige titler
Faxe Jernbane

Faxe Jernbane var et privat jernbaneselskab, der etablerede jernbanestrækningen Stubberup-Faxe Ladeplads i 1864 for transport af kalk fra kalkbruddet til havnen. Den 6,5 km lange strækning er i dag en del af Østbanen.

Der er noget tvivl om strækningens oprindeligt anvendte sporvidde. Den angives ganske vist flere steder i litteraturen som 791 mm, men i leveringsprotokollen hos lokomotivfabrikken Krauss angiver i 1874, 1907, 1914 og 1927 at have leveret lokomotiver med sporvidden 785 mm.

Det er noget uklart, hvorfor der omtales en på sporvidde 791 mm. Der må sandsynligvis være sket et skift i løbet af årene, eftersom Faxe Kalkbrud omkring 1970 bestilte 2 diesellokomotiver hos Schöma med en ønsket sporvidde på 791 mm.

Se også 

Danske jernbaner

Tidligere jernbaneselskaber i Danmark
Faxe Kommune
Hundestejler

Hundestejler (Gasterosteiformes) er en orden inden for dyreriget.

 Hundestejle-familien (Gasterosteidae)
 Knivfiske-familien (Centriscidae)
 Nålefisk-familien (Syngnathidae) 
 Pegasusfisk-familien (Pegasidae)
 Rørnæse-familien (Aulorhynchidae)
 Sneppefisk-familien (Macroramphosidae)
 Trompetfisk-familien (Aulostomidae)
Luftrum

Et luftrum er en tre-dimensionel administrativ zone i Jordens atmosfære, almindeligvis afgrænset af et bestemt geografisk område og evt. af en øvre og/eller en nedre højdegrænse. Af hensyn til afviklingen af luftfart inddeles atmosfæren i luftrum med forskellige såkaldte luftrumsklasser, hvori der gælder forskellige regler for den flyvende trafik.

Luftfart
Otto Lilienthal

Otto Lilienthal (født 23. maj 1848 i Anklam, død 10. august 1896 i Berlin) var en tysk pilot, der var en pioner indenfor bemandet flyvning.

Han gennemførte over 2000 svæveflyveforsøg; hans svæveplaner mindede en del om vor tids hængeglidere.

Lilienthal blev dræbt ved et af sine mange styrt. Han leverede et væsentlig bidrag til forståelse af grundprincipper for flyvning, bl.a. ved studier af fugle.

Flughafen Berlin-Tegel bærer binavnet Otto Lillienthal til ære for ham.

Eksterne henvisninger 

Piloter fra Tyskland
Omkomne ved flyulykker
Opfindere døde af deres egne opfindelser
Luftrumsklasse

Af hensyn til afviklingen af luftfart, har man inddelt atmosfæren i områder, og tildelt de enkelte områder forskellige luftrumsklasser. "Færdselsreglerne" for lufttrafikken afhænger af hvilken klasse luftrum man flyver i, ligesom der på landjorden gælder forskellige regler for bl.a. hastighed på forskellige slags veje.

I ICAO's dokumenter skitseres et system med syv forskellige luftrumsklasser, kaldet A, B, C, D, E, F og G, men i Danmark benyttes kun de fire klasser C, D, E og G. Groft sagt gælder, at der er mere flyveledelse og strammere regler i de første luftrumsklasser end i de sidste.

 Over lufthavne af en vis "størrelse" (trafikmæssigt) findes en kontrolzone (CTR) og et terminalområde (TMA), som er tildelt luftrumsklasse C eller D. Flyveledelsen har ansvaret for en hensigtsmæssig afvikling af trafikken til/fra lufthavnen, så derfor er der i disse luftrum krav om at alle fly medfører radioudstyr og følger de anvisninger de modtager pr. radio fra flyveledelsen.
 Området udenfor lufthavnenes kontrolzoner og terminalområder, og i højder over 3.500 fod over havniveau, er luftrumsklasse E: Fly der opererer under instrumentflyvningsreglerne skal her medføre radio og følge instrukser fra en flyveleder (så denne kan holde flyene på sikker afstand af hinanden), mens flyvninger under visuelflyvereglerne blot skal "varsles" på forhånd i form af en ATS-flyveplan.
 Under 3.500 fod og udenfor lufthavnenes kontrolzoner er der klasse G-luftrum: Her er der ingen der giver flyene anvisninger, så piloter i denne type luftrum skal selv sørge for bl.a. at holde sig på sikker afstand af andre fly. Dog kan der over mindre flyvepladser være oprettet en trafikinformationszone, og heri er der krav om radioudstyr hos flyene.

For præcis information om regler i forskellige luftrumsklasser henvises til AIP Denmark ENR 1.4 ATS Airspace Classification samt BL 7-1 Bestemmelser om lufttrafikregler, begge udgivet af Trafikstyrelsen.

Luftfart

de:Luftraum#Luftraumstruktur
Kontrolzone

En kontrolzone (forkortet "CTR" – Control Zone) er et nærmere afgrænset, kontrolleret luftrum, der strækker sig opefter fra jordens eller vandets overflade til en nærmere angivet øvre grænse, og som er oprettet omkring en kontrolleret flyveplads

Kontrolzonen dækker typisk et område med en udstrækning på 20-50 kilometer med lufthavnen i midten. Lodret strækker en kontrolzone sig typisk (I Danmark) op til 1500 fod over havniveau.

På terrænet i og omkring en kontrolzone har man gerne udpeget et antal såkaldte VFR-rapportpunkter som er let-genkendelige lokaliteter med f.eks. en markant bygning, vejanlæg eller andet. Fly på vej ind og ud af lufthavnen og dens kontrolzone får typisk besked på via et eller flere af disse punkter, for at give flyvelederen mulighed for at dirigere trafikken præcist og dermed sikkert.

Oven over en kontrolzone findes et andet stykke kontrolleret luftrum kaldet terminalområdet.

Luftfart
ATS-flyveplan

En ATS-flyveplan (ATS står for "Air Traffic Service", engelsk for lufttrafiktjeneste) er en officiel formular, hvori en pilot eller operatør (flyselskab) meddeler trafiktjenestesystemet, at man vil gennemføre en given flyvning.

ATS-flyveplanen indeholder dels generelle oplysninger om, hvem den ansvarlige pilot er, hvilket fly der er tale om, hvor mange passagerer, redningsudstyr m.v. man har med, dels oplysninger om selve flyvningen; hvor man vil flyve hen, hvilken rute man følger, og hvornår man forventer at være hvor på denne rute.

Ifølge reglerne skal der indsendes en ATS-flyveplan mindst en time før start, for alle flyvninger under instrumentflyvningsreglerne, for alle flyvninger der sker helt eller delvis i kontrolleret luftrum (og visse andre områder udpeget af Statens luftfartsvæsen), og med visse undtagelser for flyvninger der passerer en territorialgrænse.

Et andet dokument, der også omtales som en "flyveplan", er en driftflyveplan; et detaljeret "regnestykke" over kurser, distancer, vindpåvirkning, hastigheder, forbrug af tid og brændstof og meget andet for en given flyvetur.

Referencer 

Luftfart
Lilienthal

Lilienthal henviser til:

 Andor Lilienthal
 Karl von Lilienthal
 Otto Lilienthal

 Byer
 Lilienthal, Tyskland
Propolis

Propolis (fra græsk: πρόπολις, propolis, "forstad") fremstilles af honningbier til tætning af boet, til indskrænkning af indgangshullet (heraf navnet) og formentlig også til forebyggelse af sygdomme, da propolis er bakteriedræbende.

Propolis er en gylden-brun stærkt klæbende substans. Hovedbestanddelen er harpiks, som bierne samler fra nåletræer og løvtræers bladknopper.

At fremstilling af propolis er stærkt arbejdskrævende illustreres af, at det tager en halv time for bier i stadet at rense en harpikssamlende bi for harpiks.

Propolis indsamles og anvendes i en række helseprodukter.

Eksterne henvisninger 

Materialer
Biavl
Harpikser
Ikke-cellet liv

Ikke-cellet liv (latin acytota, aphanobionta) er semilivsformer som eksisterer uden en celle. Ikke-cellet liv omfatter virus. Udover virus kan andre semilivsformer også inkluderes: Viroider, satelliter, transposoner, plasmider, phagemider, cosmider, fosmider, nanober og prioner.

Virus er en lille partikel, som består af et stykke DNA eller RNA, ofte pakket ind i et capsid (proteinkapsel) og evt. en plasmamembran.

Liv
Estimat

Inden for statistik er et estimat en beregning af en ukendt størrelse ud fra en stikprøve, som kan være mangelfuldt eller indeholde støj. Metoden til beregningen kaldes en estimator og estimatet er resultatet. Størrelsen kan eksempelvis være et statistik mål (for eksempel middelværdien) eller en parameter i en regressionsmodel. Der findes punktestimat, hvor størrelsen estimeres med én enkel værdi, og intervalestimat, hvor det det interval størrelsen med en given sandsynlighed befinder sig indenfor, udregnes.

Der opereres med en teoretisk sand værdi for størrelsen, som estimatet er en vurdering af. Den sande værdi er den værdi, der fås, hvis hele populationen undersøges. Det er ofte umuligt, da der kan være uendeligt mange tilfælde. Derfor kan den sande værdi generelt ikke bestemmes, men kun et estimat af den.

Et eksempel, hvor den sande værdi kan bestemmes, er hvor mange stemmer de enkelte partier og personer får til en folkeafstemning. Før folkeafstemningen laves der undersøgelser af hvad folk vil stemme. Ud fra en stikprøve fås et estimat af stemmefordelingen. Den sande værdi fås, når stemmerne er talt op. Andre ting, for eksempel antallet af venstrehåndede mennesker i verden, er det kun teoretisk muligt at tælle op. Det ville kræve, at man skulle i kontakt med alle levende mennesker indenfor et kort tidsrum, hvor ingen dør eller bliver født, hvilket ikke er praktisk muligt. Derfor undersøger man i stedet måske 10.000 udvalgte mennesker af forskellig oprindelse og antager, at de er repræsentative for hele verden.

Centralt estimat 
Et estimat er centralt, hvis forventningsværdien af estimatet er lig den sande værdi. Dette betyder, at hvis man tager gennemsnittet af uendeligt mange estimater af værdien, vil dette være den sande værdi.

Et estimat, der ikke er centralt, har en skævhed (engelsk: skewness), som er differensen mellem forventningsværdien og den sande værdi. Altså en systematisk fejl så estimatet generelt er højere eller lavere end den sande værdi.

I nogle statistiske modeller kan man vælge, om man vil have skævhed eller varians i sit estimat. Stor varians medfører, at man skal have mange observationer for at få et godt estimat, mens skævhed medfører, at man ikke kan regne værdien nøjagtigt. Afvejningen af om man vil have meget varians eller meget skævhed kaldes på engelsk bias-variance trade-off.

Se også 
 Konfidensinterval
 Store tals lov
 Forsøgsplanlægning

Referencer 
Propability and Statistics for Engineers (2000) af Miller & Freund (Prentice Hall), 

Statistik
Thomasevangeliet

Thomasevangeliet er en tidlig kristen apokryf jesusbeskrivelse, der blev fundet af en bonde ved Nag Hammadi i Egypten i december 1945 som en del af Nag Hammadi-teksterne. Thomasevangeliet er en del af flere tekster, der stammer fra en gnostisk sekt. Skriftet består af 114 vers, visdomsord, der ifølge teksterne er udtalt af Jesus og er videregivet af Thomas.

"De hemmelige ord, som den levende Jesus talte, og som Didymos (fra græsk: Tvillingen) Judas Thomas (fra aramæisk: Të'oma: Tvillingen) skrev ned," lyder indledningen til skriftet, der menes at stamme fra 150-200. Der er ingen handling kun en samling løsrevne jesusord, aforismer, profetier, lignelser og visdomsord. De er både en belæring af og en dialog med disciplene. Thomas roses for at have forstået mere end Peter, som Jesus bebrejder at ville udelukke Maria Magdalene fra fællesskabet. Da Peter i epilogen siger, at kvinder ikke er værdige til frelseslivet, lover Frelseren at retlede Maria Magdalene og gøre hende mandlig, "så også hun kan blive en levende ånd i lighed med jer mandlige".

Enhver kvinde, "som gør sig selv mandlig", skal komme i Himlen. Den enkelte skal søge Menneskesønnen eller den perfekte mand i sit indre for at opnå frelse ved at finde sig selv og fornægte verden. Ifølge Thomasevangeliet sker identifikation med Kristus, når ånden drikkes af Jesu mund. 

Gnostikerne repræsenterede en meditativ religion, der på mange måder minder om de strømninger fra østens mystik, der også er kendt i den vestlige verden som nyreligiøsitet. De gnostiske klosterlignende samfund havde deres storhedstid i de første to århundreder e.Kr., og flere steder blandedes elementer fra gnosticismen med elementer fra kristen tro. Gnostikerne havde udelukkende et åndeligt fokus. Af samme grund var alt andet mindreværdigt. Fx almindeligt liv med familie, mad og venner, arbejdsliv, sex og børn. De gnostiske samfund, der inddrog en jesusskikkelse i deres tro, anså ham for at være en frelser, dog ikke i den klassiske kristne forstand, men sådan at forstå, at han havde lært, at de skulle søge sandheden inde i sig selv. Gnostikerne regnede i øvrigt verden for at være skabt af en ond gud, de kaldte Demiurgen (skaberguden). Kolossenserbrevet er skrevet, da gnostikere udgjorde en trussel i en menighed.

Thomasevangeliet regnes til de nytestamentlige apokryfer og dermed ikke til evangelier i den konfirmerede kristne betydning.

Litteratur 

 Thomasevangeliet (2018). Gyldendal

Se også 
 Judasevangeliet

Noter

Eksterne henvisninger 

 Thomas Evangeliet: Skrevet af Didymos Judas Thomas og oversat fra koptisk af Søren Giversen
 Thomas-evangeliet. Dette er de hemmelige ord, som den levende Jesus udtalte, og som tvillingen Judas Thomas skrev ned.

Antikken
Apokryfer
Bandar Abbas

Bandar Abbas er en havneby på Irans sydlige kyst ved Den Persiske Golf. Byen er hovedby i Hormozgan provinsen. Byen har en strategisk vigtig placering ved Hormuzstrædet. Byen har mere end 250.000 indbyggere. Blev besat af portugiserne i perioden 1521-1602.

Byer i Iran
Havnebyer
Bandak

Bandak er en sø i Vestfold og Telemark fylke i det sydlige Norge, beliggende i kommunerne Tokke og Kviteseid. Søen er ca. 27 km lang, og har et areal på 26,40 km²; Den ligger
72 moh., og har en omkreds på 60,16 km og er med 325 meters dybde Norges syvende dybeste sø. Søen, som er en del af Telemarkskanalen, hører til Skiensvassdraget. Hovedtilløbet er elven Tokke, mens udløbet er via «Strauman», til Kviteseidvatnet. I vestenden ligger byen  Dalen, på nordsiden Lårdal og på sydsiden Bandaksli.

Kilder og henvisninger

Søer i Vestfold og Telemark
Bandaøerne

Bandaøerne (Kepulauan Banda på indonesisk bahasa) er en øgruppe på ti små vulkanøer beliggende i Bandahavet omkring 140 km syd for Seram og ca. 2000 km øst for Java. Øerne er en del af Indonesien. Hovedbyen er Bandanaira beliggende på øen af samme navn. Øernes samlede areal er på ca. 180 km² og er befolket af ca. 15.000 personer. 

Op til midten af det 19. århundrede var Bandaøerne det eneste sted i verden, hvor der blev produceret muskatnødder.

Øer i Indonesien
Øgrupper i Stillehavet
Sortfrugtet surbær

 
Sortfrugtet surbær (Aronia melanocarpa) er en lille, løvfældende busk med en opstigende, åben vækstform. 

Barken er først glat og rødbrun med spredte, lyse korkporer. Senere bliver den grå- og brunspættet, og til sidst grå og ru. Knopperne sidder spredt og tiltrykt. De er glatte og fladtrykte og røde med udad vredne spidser. 

Bladene er ovale med fint takket rand. Ved bladfoden ses små, ægformede akselblade. Oversiden er blank og mørkegrøn med ru, sorte hår langs midt-ribben. Undersiden er nærmest grågrøn. Både i udspring og løvfald er bladene klart røde. 

Blomsterne er små og flødehvide. De sidder samlet i små skærme i bladhjørnerne. Bærrene er sorte og ligner rønnebær. Smagen er ikke sur, men besk. Frøene spirer villigt.

Rodnettet består af nogle få, kraftige hovedrødder med få forgreninger (som hos Cotoneaster). Busken danner jordtræthed og er modtagelig for ildsot. Frugterne er meget eftertragtet af fuglene.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (30 x 30 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Hjemsted 
Surbær gror i skovbryn og krat på mineralfattig, fugtig bund i det østlige Nordamerika. Her findes den sammen med f.eks. knapbusk, konvalbusk, pennsylvansk pors og storfrugtet blåbær.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Buske
Hvide blomster
Bandahavet

Bandahavet er et farvand i Indonesien, der afgrænses af Molukkerne mod nord og af Timor mod syd. Bandahavet er ca. 1000 km fra øst til vest og 500 km nord til syd. Havets samlede udbredelse er ca. 740.000 km² og det når en dybde på ca. 7200 m.

Eksterne henvisninger 

Randhave i Stillehavet
Indonesiens geografi