kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Åndsdåb

Åndsdåb er en stærk oplevelse og nærvær af helligånden. Begrebet bruges særlig af pinsebevægelsen. At være åndsdøbt eller fyldt af helligånden er noget den kristne kan søge og modtage.

Åndsdåben er et urkristent fænomen og er omtalt i Bibelen i Apostlenes Gerninger, hvor disciplene modtager helligånden. Dette skete pinsedag i Jerusalem, efter Jesu himmelfart himmelfart. Der faldt ånden på disciplene og viste sig som ildtunger over disciplenes hoveder. Der hørtes lyd og disciplene kunne tale på andre tungemål (sprog) eftersom ånden bød dem at forkynde. Dette forandrede bange disciple til frimodige apostle. 3 000 mennesker omvendte sig på denne dag og hændelsen regnes som den kristne kirkes fødsel.

De åndsdøbte kristne fik en større frimodighed og glæde, og de modtog også åndelige gaver (nådegaver), der blev en manifestation på, at Gud var med dem.

Referencer 

Kristendom
Hur säker är bilen?

Hur säker är bilen? (dansk: "Hvor sikker er bilen?") er en rapport, som det svenske forsikringsselskab Folksam har udgivet hvert andet år siden 1984. På basis af statistikker fra virkelige trafikuheld vurderer rapporten den relative risiko for død eller tilskadekomst for flere forskellige bilmodeller. De sikreste bilmodeller modtager priser og/eller købsanbefalinger.

Metode 
Klassifikationerne er baseret på ulykkesdata fra det nationale informationssystem STRADA (Swedish Traffic Accident Data Acquisition). Der benyttes:
 Politirapporter fra en kollision mellem to biler. Her afhænger resultatet stærkt af kollisionsforholdene og bilernes vægt.
 Rapporter fra redningstjenesten om kvæstelser.

Antallet af de i rapporterne omtalte bilulykker og kvæstede personer samt de vurderede bilmodeller beløber sig som følger;

Alle ulykker med en bestemt bilmodel analyseres for at finde frem til kvæstelsesrisikoen for passagerer i den pågældende bilmodel i forhold til alle bilmodeller i rapporten. Der ses på antallet af opståede kvæstelser. For eksempel er risikoen for livsvarig invaliditet ved en hovedkvæstelse væsentligt større end ved et ribbensbrud. En bilmodel får derfor en dårligere vurdering, hvis antallet af hovedkvæstelser er større i forhold til antallet af ribbensbrud. Derved bestemmes en målestok for risikoen for død eller livsvarig invaliditet i tilfælde af en ulykke for den enkelte bilmodel i forhold til alle bilmodeller i rapporten.

På denne måde kan begrænsningerne i kollisionstests omgås, da disses resultater ikke stemmer 100 procent overens med forholdene i virkelige ulykker. I modsætning til kollisionstests vurderes bilmodellerne på tværs af segmenterne. Derved kan den passive sikkerhed i bilmodeller fra forskellige segmenter sammenlignes med hinanden. Det er også muligt at sammenligne sikkerheden i bilmodeller, som (f.eks. på grund af årgang) ikke er blevet kollisionstestet under de samme forhold.

I en rapport fra ESV-konferencen (International Technical Conference on the Enhanced Safety of Vehicles) i 2001 blev der foretaget en sammenligning mellem vurderingerne af bilmodeller i Euro NCAP's kollisionstests og Folksams rapporter. For hver Euro NCAP-stjerne aftager risikoen for død eller livsvarig invaliditet med 7 %.

Fra en ny bilmodel kommer på markedet og indtil den som følge af et tilstrækkeligt antal ulykker er med i rapporten, går der mindst to til tre år.

Sikreste biler

Resultater 2013 
Risikoen for død eller livsvarig invaliditet ligger i bilmodeller introduceret mellem 2010 og 2013 ca. 48 % lavere end i bilmodeller introduceret mellem 1980 og 1984, og risikoen for død ca. 86 % lavere.

Referencer 

Bilsikkerhed
Religiøs kunst

Religiøs kunst kan man tale om når menneskelige frembringelser, artefakter, er accepteret eller bestemt som kunst, og dernæst at denne kunst kan betegnes som religiøs i modsætning til profan, verdslig.

Galleri

Se også 
 Animisme – Maleriets historie (forhistorisk tid)
 Islamisk kunst – Kristen kunst
 Ikoner – Ikonoklasme – Billedforbud

Referencer

Eksterne henvisnnger 

 Om Museet for Religiøs Kunst i Lemvig og om museet hos DSD, Den Store Danske
 Diskussion om religiøs kunst fra Metmuseum.org med mange billeder (4:34 min. : 'Medieval art curator Melanie Holcomb and drawings and prints curator George Goldner discuss the Museum's responsibilities when showing religious art'.)
Jacob Calmeyer

Jacob Mathias Calmeyer (født 30. oktober 1802 på Fredrikshald, død 3. august 1883 i Kristiania) var en norsk maler.

Calmeyer kom 1821 til København, hvor han var elev af Eckersberg; 1830—31 studerede han under professor Dahl i Dresden. Efter at have boet dels i Norge, dels i København og Stockholm tog han fra 1859 fast ophold i Norge. Som ung malede han mest portrætter, ofte med indtrængende og åndfuld karakteristik, senere mest romantiske, norske landskaber med vandfald og klipper, omhyggelig og tørt malet. I sine senere år var han lidet produktiv.

Kilder 

 

Landskabsmalere
Portrætmalere
Malere fra Norge
Nordmænd i 1800-tallet
Reinhold Callmander

Carl Reinhold Constantin Callmander (født 25. december 1840 i Örebro, død 2. november 1922 i Göteborg) var en svensk maler.

Callmander, der studerede i Stockholm og rundt om i Europa (Antwerpen, Paris, München m. v.), malede i begyndelsen mest genrebilleder og portrætter, tegnede karikaturer m. v.; senere arbejdede han væsentlig i de dekorative fag og vandt især et navn på glasmaleriets område (glasmalerier i Uppsala Domkirke, i kirker i Göteborg, Umeå, Varberg og andre steder). Callmander var lærer ved Göteborg Museums Tegneskole.

Kilder 

 
 

Malere fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Svenskere i 1900-tallet
Personer fra Örebro
Værker i Den Hirschsprungske Samling

Liste over værker i Den Hirschsprungske Samling.

Den Hirschsprungske Samling er et museum i København med en betydelig samling af dansk 1800-talskunst.

KID henviser til identifikationsnummeret i Kunstindeks Danmark.

Lister over værker
Bokel (ved Rendsburg)

Bokel er en kommune og en by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Nortorfer Land i den sydøstlige del af Kreis Rendsborg-Egernførde. Kreis Rendsborg-Egernførde ligger i den centrale del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Bokel ligger omkring 14 km sydvest for Rendsborg og kan nås via L 328 (tidl. Bundesstraße 205), Bundesautobahn 7 og jernbanen fra Rendsborg til Neumünster (via Nortorf, Bokel har ikke længere banegård).

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted.
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Rendsborg-Egernførde
Everest

Everest er en film, instrueret af Baltasar Kormákur, der, baseret på en virkelig hændelse, handler om en gruppe mere eller mindre erfarne bjergbestigere, der i 1996 var ved at bestige Mount Everest, da de blev overrasket af en snestorm, mens de sammen med andre ekspeditioner befandt sig i Everest Base Camp. Episoden kostede flere mennesker livet.

Filmen blev vist under Filmfestivalen i Venedig 2. september 2015, hvorefter den blev vist ved Deauville Film Festival i Frankrig to dage senere. Herefter fik filmen fra 14. september premiere rundt om i verden.

Medvirkende 
 Jason Clarke som Rob Hall
 Jake Gyllenhaal som Scott Fischer
 Josh Brolin som Beck Weathers
 Robin Wright som Peach Weathers
 Emily Watson som Helen Wilton
 Michael Kelly som Jon Krakauer
 Keira Knightley som Jan Hall
 Sam Worthington som Guy Cotter
 John Hawkes som Doug Hansen
 Martin Henderson som Andy Harris
 Elizabeth Debicki som Dr. Caroline Mackenzie
 Ingvar Sigurdsson som Anatoli Boukreev
 Naoko Mori som Yasuko Namba
 Thomas Wright som Michael Groom
 Mia Goth som Meg
 Charlotte Bøving som Lene Gammelgaard

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Dramafilm
Thrillere
Amerikanske film fra 2015
Engelsksprogede film
Britiske film fra 2015
Ørodde

Ørodde er den nordøstlige halvø der omkranser Nykøbing Bugt ud for Nykøbing Mors  på øen Mors i Limfjorden. Ørodde er et rekreativt og grønt område for en del dækket Nykøbing Plantage, som blev plantet i 1818. Yderst på halvøen ligger Limfjords-Østerskompagniet. På den nordlige del er der dyrskueplads og   boldbaner hvor blandt andet  Nykøbing Cricket Club og Nykøbing Tennisklub holder til. Nykøbing Roklub var her frem til 1964, så overtog Østerskompagniet klubhuset. Ved Østerstrand på oddens østside ligger vandrerhjemmet og  roklubben og byens badestrand.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Ørodde på Morsø Kulturmiljøatlas

Nykøbing Mors
Halvøer i Danmark
Den Blå Krans

Den Blå Krans er et sundheds- og allergimærke, der har til formål, at gøre det lettere at vælge sundheds- og allergivenlige produkter. Den Blå Krans-mærket drives af Astma-Allergi Danmark, der driver det med fokus på personlig sundhed. Dette er i modsætning til miljømærker som Svanemærket og Blomsten, hvor det primære fokus er på miljøvenlighed. Den Blå Krans benyttes primært til produkter, hvor der er risiko for allergisymptomer, kontakteksem og hudirritation. I praksis er det primært deodorant, creme, sæbe, balsam og kosmetik.

Selve logoet i Den Blå Krans består af syv mørkeblå polygoner, der er sammensat til en krans. Nedenunder logoet står sommetider teksten Astma-Allergi Danmark.

Produktgodkendelse 
For at et produkt kan godkendes til at benytte Den Blå Krans-mærket, så kræver det en godkendelse af Astma-Allergi Danmark. Godkendelsesproceduren foregår på den måde, at producenten skal indsende en fuldstændig varedeklaration til Astma-Allergi Danmark og betale et engangsbeløb. Der er ikke faste kriterier for om et produkt kan godkendes, men godkendelsen er i stedet baseret på en helhedsvurdering af produktet. Når et produkt opnår godkendelse, så skal producenten betale en del af produktets omsætning til Astma-Allergi Danmark.

Referencer 
Astma-Allergi Danmark: Den Blå Krans
Den Blå Krans: Krav til produkter 

Sundhed
Allergi
Forbrugersymboler
Mellemnavn

Mellemnavn refererer til navne, som ikke en del af hverken fornavnet eller efternavnet. I Danmark, Norge og Sverige anvendes ofte navne der oprindeligt er efternavne, for eksempel ens mors pigenavn eller efternavnet på en anden nylig forfader (for eksempel en bedsteforælder).

Der er ikke noget krav til, at man skal have et mellemnavn, men mange har det, og det er sådan set muligt at have så mange mellemnavne, som man ønsker, selvom det dog ikke er særlig hyppigt forekommende, at folk antager mere end to mellemnavne. Såvel fornavne og mellemnavne adskiller sig derved fra efternavnet ved, at der ikke er nogen begrænsning for, hvor mange for- og mellemnavne, man kan have, mens man derimod kun kan have ét efternavn.

Før 1961 var der ikke nogen videre begrænsninger for, hvad man kunne antage som mellemnavne, hvorfor en del op gennem det 20. århundrede antog mellemnavne, som de ud fra en ren slægtsmæssig betragtning ikke havde noget forhold til, men juridisk blev mellemnavnet først fastslået som en del af navneloven af 17. maj 1961. En af de andre større ændringer i denne navnelov var at fastslå kvinders ret til eller mulighed for at bevare deres eget slægtsnavn efter indgåelse af ægteskab.

Med navneloven af 2005 blev der åbnet for, at ethvert egentligt mellemnavn, som man har adkomst til, tillige kan tages som efternavn, hvis man ønsker det, endvidere blev der i lovens §11. stk.1, nr. 4 givet mulighed for, at man kan tage et godkendt fornavn som mellemnavn. Et sådan mellemnavn taget efter §11. stk.1, nr. 4 kan dog ikke gives videre til andre familiemedlemmer, ligesom mellemnavnet heller ikke ved en senere lejlighed kan tages som efternavn.

Mellembogstav 
Et mellembogstav er et forkortet mellemnavn. Hvis det fulde navn er for langt at vise på sundhedskort eller CPR-bevis, forkortes ekstra fornavne og mellemnavne til en bogstavforkortelse. Mellembogstaver er meget brugt i navne i USA, men også andre steder, uden at udbredelsen vist er nærmere undersøgt. Individuelt vælger nogle at forkorte det første navn, hvis det ikke er kaldenavnet; men forkortelsen kan så ikke kaldes et mellembogstav.

Referencer 

Navne
Navneloven (Danmark) https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2019/767
Catherine Taylor

Catherine Taylor (f. 11. august 1989 i Whitby) er en britisk orienteringsløber.

Taylor fik sin VM-debut i Lausanne i 2012. Året efter ved mesterskaberne i Finland blev Taylor nr. 10 på langdistance. Ved EM i 2014 tog Taylor overraskende en tredjeplads på langdistancen. Ved VM i 2014 i Italien blev det til en sjetteplads på både damestafetten og mixstafetten.

Catherine Taylor har siden 2011 boet i Uppsala, Sverige, hvor hun repræsenterer den lokale klub, OK Linné. I England repræsenterede Taylor klubben Cleveland OK. I 2012 vandt hun det britiske mesterskab i sprintorientering.

Placeringer

VM

EM

Verdenscuppen

Eksterne henvisninger 
 Catherine Taylor - profil på WorldofO.com

Orienteringsløbere
Sportsfolk fra Storbritannien
Borgdorf-Seedorf

Borgdorf-Seedorf er en kommune og en by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Nortorfer Land i den sydøstlige del af Kreis Rendsborg-Egernførde. Kreis Rendsborg-Egernførde ligger i den centrale del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Borgdorf-Seedorf ligger i Naturpark Westensee, omkring 14 km sydvest for Rendsborg og kan nås via Bundesstraße 205, Bundesautobahn 7 og jernbanen fra Rendsborg mod Neumünster. Ud over Borgdorf og Seedorf ligger også Springwedel i kommunen. Centralt i kommunen ligger den 50 ha store Borgdorfer See.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted.
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Rendsborg-Egernførde
Verdenscuppen i orientering 2015

Verdenscuppen i orientering 2015 var den 21. udgave af verdenscuppen i orientering.

Cuppen bestod af i alt 14 konkurrencer fordelt på fire afdelinger. Den første afdeling blev afholdt på Tasmanien, Australien, som en del af mesterskaberne i Oceanien. Anden afdeling var delt mellem Sverige og Norge, tredje afdeling var VM i Skotland, mens finalen blev afviklet nær skisportstedet Arosa i Schweiz.

Overblik

Afdelinger

1. afdeling (Australien) 
Afdelingen blev afholdt på Tasmanien, Australien, som en del af orienteringsmesterskaberne i Oceanien, i perioden 2.-10. januar 2015. Den bestod af tre konkurrencer i disciplinerne sprint, mellemdistance og langdistance.

Sprint

Mellemdistance

Langdistance

2. afdeling (Norge/Sverige)

Langdistance

Sprint 
Annulleret

Mellemdistance

3. afdeling (Storbritannien) 
Se mere på VM i orientering 2015.

4. afdeling (Schweitz)

Langdistance

Mellemdistance

Sammenlagt resultat 
pr. 2. oktober 2015.

Referencer 

Orienteringsløb
Sport i 2015
Sportskonkurrencer
Fjeldmurmeldyr

Fjeldmurmeldyr (latin: Marmota baibacina) er en art af murmeldyr, som findes i Xinjiang-provinsen i Kina, i Kazakhstan, Kirgisistan, Mongoliet samt Altaj- og Tian Shan-bjergene i Sibirien. Artens udbredelsesområde overlapper området, hvor det sibiriske murmeldyr lever i de sydlige Altaj-bjerge.

Der findes tre underarter af fjeldmurmeldyret:
 M.b. baibacina
 M.b. centralis
 M.b. kastschenkoi

Eksterne henvisninger 

IUCN Rødliste - ikke truede arter
Murmeldyr
C.C. Møller

C.C. Møller kan henvise til flere personer:

 C.C. Møller (skoleforstander) – Christen Christensen Møller (1810-1890)
 C.C. Møller (skolelærer) – Christian Caspar Møller, skolelærer og politiker (1815-1889)
 C.C. Møller (musiker) – Carl Christian Møller (1823-1893)
Rolls-Royce Phantom II

Se også Rolls-Royce Phantom for andre modeller med samme navn
Rolls-Royce Phantom II er en bilmodel fra britiske Rolls-Royce som blev lanceret i 1929. Modellen erstattede Phantom I.

Litteratur 
 G.N. Georgano: The Classic Rolls-Royce (1985)
 Jonathan Wood: The Rolls-Royce (2003)

Eksterne henvisninger 

2
École pour l'informatique et les techniques avancées

École pour l'informatique et les techniques avancées (EPITA) er et fransk ingeniør-institut tilknyttet IONIS Education Group.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 EPITA

Uddannelsesinstitutioner i Frankrig
Tekniske universiteter
Rennes
Lyon
Strasbourg
Toulouse
Landerupgård

Landerupgård er en ejendom i Kolding Kommune (Sønder Vilstrup Sogn i det tidligere Brusk Herred). Ejendommen blev i 1867 indrettet som filial af opdragelsesanstalten Flakkebjerg. Leder for begge institutioner var C.C. Møller, men den daglige ledelse af filialen blev forestået af hans søn Andreas Møller Senere blev ejendommen brugt som behandlingshjem/skolehjem. Under Bøje Rasmussen, der var forstander 1912-1956, fik skolehjemmet en koloni på Holmsland Klit (dog ejet delvis af forstanderen). Behandlingshjemmet lukkede i 2015. Kolding Kommune har besluttet at ejendommen skal huse flygtninge.

Historie 
 1546 Kronen fik gården ved mageskift med Peder Ebbesen Galt
 1573 Gården lå under Koldinghus
 1688 Ryttergods, brugt af 1 bonde
 1834 var Mette Bertelsdatter, 30 år, bestyrerinde
 1845 ejede Mette Bertelsdatter, 41 år, gården
 1867 solgte Mette Bertelsdatters arvinger ejendommen til opdragelsesanstalten i Flakkebjerg
 1876 fik opdragelsesanstalten kongelig bevilling på sammenlægning af to matrikler

Kilder

Eksterne links 
 Landerupgaard 1946 - 1953 af Bent Rosenmejer
 Drengene fra Landerupgaard, Flickr-album fra Aagaards Billeder, Kolding Stadsarkiv

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kolding Kommune
Vestre Ringvej (Ringkøbing)

Vestre Ringvej  er en tosporet omfartsvej der går nord om Ringkøbing. Vejen er en del af primærrute 15  der går fra Grenaa til Søndervig, og er med til at lede den tunge trafik uden om Ringkøbing centrum, så byen ikke bliver belastet af så meget gennemkørende trafik.

Vejen forbinder Søndervig Landevej i vest med af Nordre Ringvej i øst, og har forbindelse til Holstebrovej og Søndervig Landevej.

Kilder 

Transport i Ringkøbing
Ringveje i Danmark
Nordre Ringvej (Ringkøbing)

Nordre Ringvej  er en to sporet ringvej der går igennem det vestlige Ringkøbing. Vejen er en del af primærrute 15  der går fra Grenaa til Søndervig, og er med til at lede den tung trafikken uden om Ringkøbing Centrum, så byen ikke bliver belastet af så meget gennemkørende trafik.

Vejen forbinder Holstebrovej i vest med Herningvej i øst, og har forbindelse til Mergelgelvej, Rindumvej Hugborgvej, og Isagervej.

Kilder 

Transport i Ringkøbing
Ringveje i Danmark
Søndre Ringvej (Ringkøbing)

Søndre Ringvej  er en to sporet ringvej der går igennem det sydlige Ringkøbing, og er med til at lede den tung trafikken uden om Ringkøbing Centrum, så byen ikke bliver belastet af så meget gennemkørende trafik.

Vejen forbinder Herningvej i nord med Vellingvej i syd, og har forbindelse til Skaadsmosevej, Poulsgårdsvej og Sølbergsvej.

Kilder 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Ringkøbing
Ringveje i Danmark
Nordre Ringvej (Holstebro)

Nordre Ringvej   ofte benævnt  O2 er en to og fire sporet ringvej der går nord om Holstebro, og er med til at lede den tung trafikken uden om Holstebro Centrum, så byen ikke bliver belastet af så meget gennemkørende trafik.
Vejen forbinder Vilhelmsborgvej i vest med Hjermvej i øst, og har forbindelse til Mozartsvej, Ellebækvej og Struer Landevej.

I 2018 vil Nordre Ringvej blive tilkoblet den nye Holstebromotorvejen primærrute 18 der vil gå øst om byen, og så man i fremtiden kan komme hurtige til det kommende Gødstrup Sygehus ved Herning.

Kilder 

Transport i Holstebro
Ringveje i Danmark
Ringvejen (Grenaa)

Ringvejen  er en tosporet ringvej, der går igennem det sydlige Grenaa. Vejen er en del af primærrute 15 og primærrute 16, der går fra Grenaa til Søndervig og fra Holstebro til Ringkøbing, Vejen er med til at lede den tunge trafik til færgen uden om Grenaa Centrum, så byen ikke bliver belastet af så meget gennemkørende trafik.

Vejen forbinder Hovedvejen i vest med Kattegatvej i øst og har forbindelse til Kanalvej, Vestermarken, Lergravsvej, Kærvej, Næsgårdvej, Kolbrovej, Dalsgårdevej, Århusvej, Fasanvej, N P Josiassens Vej og Kystvej.

Kilder 

Transport i Grenaa
Ringveje i Danmark
Ringvejen (Skjern)

Ringvejen er en to sporet ringvej der gå igennem det nordlige Skjern. Vejen er en del af primærrute 11 der går fra Tønder til Aalborg, og er med til at lede den tung trafikken uden om Skjern Centrum, så byen ikke bliver belastet af for meget  gennemkørende trafik.

Vejen forbinder Vardevej i syd med af Ringkøbingvej i nord, og har forbindelse til Skolebyen, Ånumvej ,Nykærsvej ,Trykkerivej, Farverivej, Arnborgvej, Ranunkelvej, Industrivej, Holstebrovej  og Gl. Ringkøbingvej.

Kilder 

Skjern
Ringveje i Danmark
Søndre Ringvej (Hirtshals)

Søndre Ringvej er en to sporet omfartsvej der går syd om Hirtshals. Vejen er en del af primærrute 55  der går fra Aalborg til Hirtshals, og er med til at lede trafikken uden om Hirtshals Centrum, så byen ikke bliver belastet af for meget gennemkørende trafik.

Vejen forbinder Hovedvejen i vest med Dalsagervej i øst, og har forbindelse til, Margrethevej og Kærvej.

Kilder 

Hirtshals
Ringveje i Danmark
Genevieve Cortese

Genevieve Cortese (8. januar 1981) er en amerikansk skuespiller. Siden 2010 har hun været gift med skuespilleren Jared Padalecki med hvem hun har tre børn.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Californien
personer fra San Francisco
Dätgen

Dätgen er en kommune og en by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Nortorfer Land i den sydøstlige del af Kreis Rendsborg-Egernførde. Kreis Rendsborg-Egernførde ligger i den centrale del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Dätgen ligger midt mellem Kiel og Neumünster ved Autobahnkreuz Bordesholm hvor Bundesautobahn 215 fletter sammen med Bundesautobahn 7. De nærmere større byer, Bordesholm (mod øst) og Nortorf (mod vest), ligger begge omkring 8 km væk. Byen selv, nås via Landstraße 49.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted.
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013  (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Kommuner i Slesvig-Holsten
Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Rendsborg-Egernførde
Østre Ringvej (Ringsted)

Østre Ringvej  er en tosporet omfartsvej der går uden om Ringsted. Vejen er en del af primærrute 14  der går fra Næstved til Roskilde, og er med til at lede gennemkørende tung trafik uden om Ringsted Centrum.

Vejen forbinder Bragesvej i syd (der er en videreførsel af omfartsvejen til Næstvedvej) med Roskildevej i nord, og har forbindelse til Jættevej, Balstrupvej, Køgevej, Kaserne Parkvej, E20 (frakørsel 35 Ringsted Ø) Kærup Parkvej, Jordemodervej og Roskildevej.

Kilder 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Ringsted
Ringveje i Danmark
Transport i Ringsted
Nordre Ringvej (Ringsted)

Nordre Ringvej  er en to sporet ringvej der går igennem det vestlige Ringsted. Vejen er en del af sekundærrute 215  der går fra Ringsted til Ugerløse, og er med til at lede den tung trafikken uden om Ringsted Centrum, så byen ikke bliver belastet af så meget gennemkørende trafik.

Vejen forbinder Sorøvej i syd med Holbækvej i nord, og har forbindelse til , Sct Bendtsgade , Bjergbakken, Amtstue Alle , Nørregade, Sct Jørgens Alle,  frakørsel 36 Ringsted N og Holbækvej.

Kilder 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Ringsted
Ringveje i Danmark
Transport i Ringsted
Vancouvermurmeldyr

Vancouvermurmeldyr (latin: Marmota vancouverensis) er en art af murmeldyr, som udelukkende forekommer naturligt i bjergene på Vancouver Island, British Columbia i Canada. Det er en af de største murmeldyrarter og gnavere i det hele taget, og de voksne individer kan veje mellem 3 og 7 kg, afhængig af årstid og alder.

Skønt arten er endemisk på Vancouver Island, har man haft held til at avle vancouvermurmeldyret på forskellige avslcentre i Canada, herunder også på Vancouver Island, hvor arten i visse områder var tæt på at uddø i 1990'erne. Avlsprogrammet er et forsøg på at forhindre arten i at uddø fuldstændig og genskabe en bæredygtig population af dette unikt canadiske murmeldyr.

Referencer

Eksterne henvisninger 

IUCN Rødliste - kritisk truede arter
Murmeldyr