kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Guldgravning

Guldgravning er en proces, hvor man udvinder guld fra jorden. I 2022 blev der udgravet 3.612 tons.

Historisk har man udvundet guld fra alluvium ved brug af manualle separationsprocesser, som vaskning. Udviklingen til at udvinde gul fra malm, der ikke er på overfladen har skabt mere komplekse processer som åben minedraft og guldcyanidisering. I 1900- og 2000-tallet er størstedelen af guldudvindingen blevet foretaget af store virksomheder, men værdien af guld har gjort, at millioner af små minefirmaer og privatpersoner udvinder guld, særligt i den fattigere del af verden.

Som ved alt minedrift er arbejdsforhold og miljøproblemer almindelige inden for guldgravning, og det kan resulterer i miljøkonflikter. I miner med mindre regulering, er sundsheds- og sikkerhedsrisici langt højere.

Over 3/4 af alt guld, der bliver gravet, bliver brugt til [[smykker.

Vaske guld 

En af de mere kendte metoder er guldvaskning, der primært er en manuel teknik. Brede, lave fade fyldes med sand og grus, der kan indeholde guld. Vand tilføjes, og fadet rystes. Da guld er tungere end sten, synker det hurtigere til bunden af fadet, mens grus og småsten skylles bort. Metoden kendes fra westernfilm.

Guldvask er den letteste metode til at søge efter guld, men er ikke rentabel til udvinding af større mængder af det kostbare metal, men bruges som turistattraktion på tidligere guldudvindingssteder.

Andre metoder 
Med en metaldetektor kan en person bevæge sig rundt i området og systematisk skanne efter guld. Teknikken er nem at betjene og dertil mobil og derfor populær blandt guldgravere.

Derudover kan guld udvindes maskinelt.

Guldgravning historisk set 
Romerne anvendte hydrauliske metoder til at udvinde guld. Hos romerne var minedriften underlagt statens kontrol, men kunne også være udlejet til civile entreprenører. Guldproduktionen hjalp til at finansiere væksten i romerrigetog var et vigtigt motiv for den romerske invasion af Storbritannien, som Claudius gennemførte. Der kendes dog kun en enkelt romersk guldmine i Storbritannien, nemlig Dolaucothi i det vestlige Wales. Guld var ligeledes en vigtig drivkraft for de romerske kampagner i Transsylvanien i det, som i dag er Rumænien.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Minedrift
Guldminer
Klassisk filologi

Ved klassisk filologi forstås den videnskabelige beskæftigelse med klassiske, dvs. græske og latinske, kulturers mindesmærker, særlig de litterære. Den falder i talrige underdiscipliner, såsom grammatik, metrik, eksegese, tekstkritik, litteraturhistorie, antikviteter, mytologi osv. og kræver desuden hjælpevidenskaber som palæografi, epigrafik og mange andre.

Den klassiske filologi har sit udspring i den klassiske oldtid: Allerede sofisterne og de nærmest følgende filosoffer fortolkede lejlighedsvis gamle litteraturværker og reflekterede over sprogets fænomener, og den filologiske forskning blev for alvor sat i system på det store bibliotek i Alexandria.

I Danmark kan man i dag læse klassisk filologi ved Aarhus Universitet, Københavns Universitet og Syddansk Universitet.

Videregående uddannelser i Danmark
Filologi
Antikken
Litteratur fra antikken
Latinsk sprog
Græsk sprog
Palæografi

Palæografi (, gammel, og , at skrive) beskæftiger sig med at beskrive ældre tiders manuskripter, såsom ved skrifttype, datering, herkomst og lignende.
Palæografien blev til i midten af 1600-tallet, og dets vidnesbyrd er specielt vigtige for middelalderstudier.

Se også
Epigrafik
Papyrologi
Grafologi

Litteratur

Noter 

Historiske hjælpevidenskaber
Udvikling (tidsskrift)

Udvikling, Tidsskrift om udviklingshæmmede blev startet i 1990 af Svend Petersen, Hans Christian Hansen, Tom Juul Hansen og Henning Jahn. Udkommer fire gange årligt med artikler om arbejdet for udviklingshæmmede. Fra 1. januar 2004 er Udvikling fusioneret med Forstandergruppen, der fra 2006 har skiftet navn til Socialt Lederforum. Dermed er tidsskriftet Udvikling, Forlaget Udvikling og Socialt Lederforum integreret i samme forening.

Redaktør af Udvikling 
 1990 – 1991 Henning Jahn
 1991 – 1996 Hans Christian Hansen
 1996 – 2001 Henning Jahn
 2001 – 2012 Hans Christian Hansen

Tidsskrifter fra Danmark
Etableret i 1990
McKinsey & Company

McKinsey & Company er et amerikansk managementkonsulentfirma, der blandt andet har kontor i København.

Tidligere finansminister Bjarne Corydon (S) fik i 2015 en stilling som direktør for én af McKinseys afdelinger.

Referencer 

Virksomheder fra USA
Managementfirmaer
Etableret i 1962
Udvikling

Udvikling har flere betyndinger:

 Udvikling (proces) – proces hvor noget eller nogen gradvist forandres
 Evolution – biologisk fænomen der også kaldes udvikling
 Udvikling (skak) – om det strategiske element udvikling i skakspillet
 Udvikling (tv-serie) - dansk tv-serie fra 1982-1983
 Udvikling, Tidsskrift om udviklingshæmmede – et tidsskrift om udviklingshæmmede
 Udvikling (Danida-udgivelse) – Udvikling er Danidas gratisavis, der bringer nyheder om dansk udviklingsbistand.
 Softwareudvikling – designe, programmere, teste og vedligeholde software.
 Forskning –
Patriarkalkors

Patriarkalkors er et kors hvis skaft er gennemskåret af to tværbjælker, hvoraf den øverste af de to er kortere end den anden. Har sin oprindelse i den byzantinske kirke.

Korset er lignende til Lorrainekors, og findes brugt i Slovakiets flag og våben, Ungarns våben og Litauens våben, på den ridders skjold.

Et andret lignende kors er korset af den russisk-ortodokse kirke, hvilken er identisk til patriarkalkorset men med en diagonal bjælke til bund.

Heraldiske kors
Mehmet Shehu

Mehmet Ismail Shehu (født 10. januar 1913 i nærheden af Mallakastra i Sydalbanien, død 17. december 1981 i Tirana) var en albansk kommunistisk politiker. Mehmet Sheru var Albaniens premierminister 1954-1981.

Militæruddannelse. Deltagelse i den Spanske Borgerkrig 
Mehmu Shehu studerede militærvidenskab i Napoli i 1930'erne. Han deltog i den spanske borgerkrig fra 1937 til 1939 som medlem af den Internationale Garibaldi Brigade. Han var interneret i Frankrig fra 1939 til 1942.

I den albanske modstandsbevægelse 
I 1942 indgik han i den kommunistisk orienterede del af den albanske modstandsbevægelse. Han avancerede til chef for den 1' partisanbrigade (1943-1944) og blev senere divisionskommandant i befrielseshæren. Han var én af de ansvarlige for undertrykkelsen af bjergbønderne i Nordalbanien, der var negativt stemt over for kommunisterne.

I 1944 blev han medlem af modstandsbevægelsens regering (Den Nationale Befrielses Anti-fascistiske Råd).

Mehmet Shehu blev næstkommanderende for befrielseshærens generalstab og senere general og generalstabschef efter at have studeret militærvidenskab i Moskva. Blandt andre der har studeret militærvidenskab i Moskva er Albaniens præsident, tidligere general Alfred Moisiu.

I den kommunistiske partiledelse. Minister. Premierminister 
Fra 1948 og frem overgik Mehmet Shehu i det væsentlige til civilt politisk arbejde. Han blev medlem af den kommunistiske centralkomité og af den øverste ledelse, politbureauet, og var også i en periode indenrigsminister og ansvarlig for politimyndighederne.

I perioden 1954 til 1981 var Mehmet Shehu premierminister (formand for ministerrådet), fra 1974 var han tillige forsvarsminister.

Forholdet til Enver Hoxha 
Han var i mange år Enver Hoxhas støtte, både i opgøret med Titos Jugoslavien i 1948, med Sovjetunionen i 1961 og med den kinesiske folkerepublik i midten af 1970'erne.

Det er hævdet, at Mehmet Shehu omkring 1981 begyndte at anfægte den politiske isolationalisme som Enver Hoxha, hans kone Nexhmije Hoxha og flere andre var ansvarlige for.

Selvmord eller drab? 
Han blev fundet skudt i sin seng natten mellem den 17. december 1981 og 18. december 1981, og det blev straks efter officielt meddelt, at han havde begået selvmord på grund af et nervøst sammenbrud. Han blev hemmeligt begravet ved landsbyen Ndroq.

Kort efter hævdede Enver Hoxha i taler og i sin bog The Titoites fra 1982 at Mehmet Shehu havde været flerdobbelt spion for den jugoslaviske efterretningstjeneste, for KGB og for CIA.

Det formodes i almindelighed, at Mehmet Shehu blev likvideret på ordre af Enver Hoxha, fordi denne ikke ville acceptere kritik af sin isolationistiske linje og af sin øverste politiske ledelse.

Mehmet Shehus kone, Fiqret (født Sanxhaktari), og to sønner blev fængslet. Den yngste søn, Bashkim, søgte efter sin fars grav og lokaliserede den den 19. november 2001.

Ismail Kadarés roman 
Ismail Kadaré har omkring årsskiftet 2005-2006 udgivet en roman på det engelsk-amerikanske marked om forholdet mellem Enver Hoxha og Mehmet Shehu. Dansk udgave – Efterfølgeren – er udgivet i 2006.

Eksterne henvisninger 
 Kilde: Bjørn Andersen: Albansk navnebog 2000

Politikere fra Albanien
Hjon

Hjon, et gammelt nordisk ord som betegner de til en husstand hørende personer, dels ægtefolk (deraf gammeldansk hionælagh, "ægteskab"), dels tyende (deraf gammeldansk hionælægæ, "tyendeløn"). I betydningen "tyende" holdt ordet sig længe i dansk, jf. adskillige ordsprog hos Peder Laale og Peder Syv, men forældedes i løbet 16. århundrede. I norsk folkemål og svensk brugtes det endnu omkring 1900, jf. svensk fattighjon, tjänstehjon, hjonelag.

Nordiske sprog
Matutin

Matutin (latin matutina) er den katolske morgenbøn.

Matutin afholdes klokken 3 om natten. Matutin kom lige før Laudes uden pauser imellem.

Se også 
 vesper

De kristne tidebønner
Vesper

Vesper (latin = "aften") er bøn i den katolske kirke ved solnedgang, svarende til det daglige aftenoffer hos jøderne. Sædvanligvis er vesper, i hvert fald på søn- og helligdage, føjet ind i gudstjenesten og omfatter da ikke alene bøn men også skriftlæsning og hymner. Udtrykket er også brugt i nogle protestantiske trosretninger (såsom i den presbyterianske kirke eller Syvende Dags Adventistkirken) hvor det beskriver aftentjenester.

Se også 
 Matutin

Referencer 

Romerskkatolske kirke
De kristne tidebønner
Betelgeuse

Betelgeuse, også kaldet Alfa Orionis, er en variabel stjerne i stjernebilledet Orion. Stjernens præcise afstand fra Solen er ikke kendt, men anslås til gennemsnitligt at være 640 lysår med en usikkerhed på ± 150 lysår.
 
fra Jorden: Betelgeuse er den næstklareste stjerne i stjernebilledet Orion, og den tiendeklareste stjerne på hele nattehimlen. Normalt tildeles stjernerne i et stjernebillede bogstaver fra det græske alfabet efter faldende klarhed, men Betelgeuse (med bogstavet alfa) overstråles faktisk af Rigel, som har fået bogstavet beta i Orion-stjernebilledet.

Særlige kendetegn 
Betelgeuse er en stjerne af den type, der kaldes for røde superkæmper, og var den første stjerne ud over solen som blev fotograferet som andet og mere end blot en lysprik; det skete ved hjælp af et interferometer. Betelgeuse udviser den næststørste vinkeldiameter set fra Jorden, kun overgået af vores egen Sol samt R Doradus.
Betelgeuses diameter varierer – den er faldet ca. 15% indenfor de sidste 15 år. 
Hvis Betelgeuse byttede plads med vores egen Sol, ville omløbsbanerne for Merkur, Venus, Jorden og Mars ligge "inden i" Betelgeuse. I 75 år blev Betelgeuse anset for at være himlens største stjerne, men overgås i størrelse af R Doradus.

Et andet særligt kendetegn ved Betelgeuse er dens gigantiske konvektionsceller, der modsvarer granulationen på overfladen af solen, men er mange størrelsesordner større end på solen og ikke direkte detekteret på andre stjerner: De første indikationer på eksistensen af sådanne celler på Betelgeuse kom med observationer foretaget af Hubble-rumteleskopet i 1996. 

Betelgeuses konvektionsceller menes i sin tur at give ophav til et magnetfelt, der efter at have været teoretisk forudsagt, første gang blev bekræftet af observationer i 2010 og efterfølgende er løbende blevet observeret.

Mulig kandidat for type II-supernova 
Med en masse på mindst 10 solmasser (beregninger viser en sandsynlig masse på 17-18 solmasser), er det næsten sikkert, at Betelgeuse ender sine "dage" i en såkaldt type II-supernova-eksplosion, om end det ikke kan udelukkes, at den ender med at blive til en særlig sjælden, ilt- og neon-holdig hvid dværg-stjerne.

Selv om Betelgeuse skulle ende som en supernovaeksplosion, er den for langt væk til at udgøre en trussel for livet på Jorden. Set herfra vil en sådan eksplosion ses som en skarp lysplet med omtrent samme farve som lyset fra en glødelampe, og lyset fra den vil være sammenligneligt med måneskin; man vil kunne læse sin avis i lyset fra Betelgeuse. Selv om dagen vil man kunne se denne stjerne på himlen.

I løbet af månederne efter eksplosionen vil lyset gradvist aftage, indtil stjernen forsvinder helt fra nattehimlen, og Orion vil derefter være foruden sin "skulder".

Kilder/referencer 

Individuelle stjerner i Mælkevejen
Kruså

Kruså (tysk: Krusau) ligger i Sønderjylland og er en mindre by (samt grænseovergang) i Bov Sogn med .Byen har navn efter Krusåen, der danner grænsen mellem Danmark og Tyskland og har sit udløb i Flensborg Fjord. Kruså ligger i Kruså-tunneldal ved landevejen mellem Aabenraa og Flensborg (den tidligere hovedlandevej A 10, nu sekundærrute 170). Kruså tilhører Aabenraa Kommune og er beliggende i Region Syddanmark.

Indtil åbningen af motorvejsovergangen ved Frøslev var Kruså den vigtigste overgang over landegrænsen til Tyskland.

Mod syd skiller grænseovergangen Kruså fra den endnu mindre tyske by Kobbermølle (tysk Kupfermühle), som ligger ud til Flensborg Fjord.

I forbindelse med byens vækst og grænsehandelen har byen mange forretninger, grillbarer, 1 bank, tre tankstationer og en campingplads. 2010 blev Krusås største virksomhed Arla Foods mejeri i Kruså udvidet og i 2014 åbnede REMA 1000 et supermarked.

Historie 
Kruså blev nævnt første gang i de skriftlige kilder i slutningen af 1400-tallet. 

1920 bestod byen af Krusågård, en vandmølle, en landevejskro og nogle få huse. Efter Genforeningen i 1920 blev Kruså en grænseby. Byen blev adskilt fra nabobyen Kobbermølle og det sydlig opland, og begge sider af grænseovergangen udviklede sig til indkøbssteder.

1921 havde byen 120 indbyggere, men efterhånden som handlende og håndværkere kom til, voksede den til 275 indbyggere i 1930. Da Tyskland fra begyndelsen af 1950’erne blev åbnet op for udenlandske vognmænd, og den nye grænseovergang blev etableret i 1956, fik Kruså et løft som vognmandscentrum. 

Den 9. april 1940 klokken 4:15 rykkede tyske tropper over Kruså-grænsen, hvilket blev indledningen til de fem års besættelse af Danmark. Under 2. verdenskrig var grænseovergangen mellem Danmark og Tyskland sikret med en godsvogn ladet med træ, der stod på et kort skinnestykke. Vognen kunne efter behov rulles over vejen.En mindesten og en statue af Folke Bernadotte ved grænseovergangen minder om redningsaktionen med De hvide busser. 

I 1950erne åbnede Rita Jensen en kiosk, der siden udviklede sig til en supermarkedskæde med filialer i 9 danske byer. 1987 solgte Rita og Poul Jensen RITA Supermarked ved Flensborgvej, som både havde danske og tyske stamkunder. 1994 overtog Coop Danmark kæden og i 2004 blev den sidste tiloversblevne filial i Kruså lukket

Fra 757 indbyggere i 1955 steg indbyggertallet til 1.797 i 1970, hvorefter byen har oplevet et mindre fald til 1.655 indbyggere i 2011. 

Ved Schengen-traktaten Schengen-aftalens ikrafttræden i 2001 blev told- og paskontrollen fjernet, således at grænsen kunne passeres frit.

Eksterne henvisninger 

 www.graenseforeningen.dk
 Kruså Tunneldal
 Kruså Camping

Referencer 

Byer i Aabenraa Kommune
Byer i Sønderjylland (under den danske stat)
Byer og bydele med genforeningssten
Zeeland

Zeeland er en nederlandsk provins, beliggende i den sydvestlige del af Nederlandene.

Provinsen grænser op til Belgien mod syd, Nordsøen mod vest, Zuid-Holland mod nord og Noord-Brabant mod øst. Zeeland har et samlet areal på 2.933 km2, hvoraf 1.146 km2 udgøres af vand. Provinsen har 382.304 indbyggere (2018).

Zeelands hovedstad og største by hedder Middelburg, hvor den lokale provinsadministration holder til. Kongens kommissær (nederlandsk: Commisaris van de Koning) i Zeeland hedder Han Polman. 

Zeeland er præget af deltaet for floderne Schelde, Maas og Rhinen, og består hovedsagelig af øerne i dette delta. 

Zeeland var, sammen med provinserne Noord-Holland og Zuid-Holland, den økonomisk bærende provins efter de nordlige Nederlandenes løsrivelse fra Spanien i slutning af 1500-tallet. Dette skyldes søfarten. Således gav Zeeland sit navn til New Zealand, der blev opdaget af søfolk fra Zeeland.

Geografi 
Zeeland ligger i den sydvestlige del af Nederlandene. Den grænser op til provinsen Zuid-Holland i nord, Nordsøen i vest, og de belgiske provinser Østflandern og Vestflandern i syd. I øst grænser Zeeland op til Noord-Brabant. Zeeland er Nederlandenes ottende største provins. Den har et samlet areal på 2.933 km2, hvoraf 1.146 km2 udgøres af vand. Eksklusive vand er Zeeland Nederlandenes tiende største provins.

Underinddelinger 
Zeeland er opdelt i to COROP-områder: Zeelandsk Flandern og Øvrige Zeeland. COROP-enhederne bruges af staten i forbindelse med statistik og analyse.

Zeeland består af 13 kommuner. Terneuzen er provinsens folkerigeste kommune, mens Sluis arealmæssigt er Zeelands største kommune. Noord-Beveland har det laveste indbyggertal, mens Vlissingen har det mindste areal.

De 13 kommuners placering i Zeeland:

Demografi 
Zeeland har et indbyggertal på 382.304 indbyggere (2018) og en befolkningstæthed på 213 pr. km2. Det er Nederlandenes mindste provins målt på antal indbyggere. Zeeland har desuden Nederlandenes tredje laveste befolkningstæthed. Terneuzen er provinsens folkerigeste kommune.

Politik 

Provinsrådet i Zeeland (nederlandsk: Provinciale Staten) består af 39 medlemmer med kongens kommissær i spidsen. Den nuværende kommissær er Han Polman fra Demokraterne 66 (D66). Han afløste Karla Peijs (2007-2013) fra Kristendemokratisk Appel (CDA) 1. marts 2013. Zeelands provinsråd vælges af Zeelands indbyggere, mens kommissæren udpeges af kongen og den nederlandske regering. VVD, CDA og SGP er med 6 sæder hver de tre største partier i provinsrådet. Den daglige ledelse varetages af en lille styrelse (nederlandsk: Gedeputeerde Staten), hvis medlemmer (nederlandsk: gedeputeerden) kan sammenlignes med ministrene i en regering. Styrelsen ledes af kommissæren.

Referencer 

Provinser i Nederlandene
Frøslev (Padborg)

Frøslev (tysk: Fröslee) ligger i Sønderjylland ved den dansk-tyske landegrænse og er en bydel til Padborg. Tidligere var den en selvstændig landsby, men indgår nu i et samlet byområde. Frøslev forbindes blandt andet med digteren Karsten Thomsen og interneringslejren Frøslevlejren, der i dag er museum og efterskole. Den sønderjyske bydel ligger i Aabenraa Kommune og hører til Region Syddanmark.

Områdets historie 
Kromanden Karsten Thomsen (død 1889) skrev sange på det lokale sprog (Frøslevmål). Disse sange er blevet en del af den sønderjyske sangskat.

I 1800-tallet skiftede mange landsbyer omkring Flensborg sprog fra sønderjysk til plattysk. Karsten Thomsen fik stoppet denne tendens for Frøslevs vedkommende. Thomsens indsats lagde grunden til, at Frøslev kom til Danmark ved Genforeningen 1920. Dette er forklaringen på, at grænsen slår et sving mod syd ved Frøslev. 

I 1920 blev Frøslev adskilt fra resten af Hanved Sogn og lagt til Bov Sogn. Da grænsen ved Frøslev samtidig blev lukket, blev der en lang omvej til befolkningens gamle kirke i Hanved (tysk: Handewitt). Grænsen blev først åbnet igen, da motorvejen kom.

Under besættelsen oprettede tyskerne Frøslevlejren, hvor danske modstandsfolk blev interneret. Efter krigen skiftede lejren navn til Fårhuslejren, men er i dag dog bedst kendt under navnet Frøslevlejren og fungerer i dag som museum og efterskole.

Padborg
Lokaliteter i Sønderjylland (under den danske stat)
Frøslev

Der er flere steder der hedder Frøslev:

 Frøslev (Mors) – en by på Mors (i Frøslev Sogn (Morsø Kommune))
 Frøslev (Padborg) – en bydel til Padborg og bebyggelse i Bov Sogn i Aabenraa Kommune.
 Frøslev (Stevns) – en bebyggelse på Stevns (i Frøslev Sogn (Stevns Kommune))
Oriontågen

Oriontågen (M 42 og NGC 1976) er en sky af gas og støv i verdensrummet. I denne tåge opstår der nye stjerner.

Oriontågen (M42) findes midt i stjernebilledet Orion, som den midterste "stjerne" i "sværdet" under Orions Bælte.
Afstanden til Oriontågen er ca. 450 parsec = ca. 1.470 lysår.
Hvad der med det blotte øje ser ud til at være en stjerne, er i virkeligheden et lille belyst udsnit af en gigantisk diffus molekylesky ved navn Orion A Complex eller Orion Molecular Cloud 1 (OMC1). Dette udsnit belyses af Trapezet, 5 unge og massive stjerner (hver på 15-30 solmasser), som ser ud til at forme et trapez.

Eksterne henvisninger 

 ESO: Skjulte skatte i Orions skyer inkl. Fotos & Animation

Stjernetåger
Messier objekter
Rigel

Rigel, også kendt som Beta Orionis, er den klareste stjerne i stjernebilledet Orion, og den syvendeklareste stjerne på hele nattehimlen med en visuel størrelsesklasse på 0,12. Rigel er et sted mellem 700 og 900 lysår borte, og af den stjernetype der kaldes for superkæmper: Den udsender blåhvidt lys der er omkring 40.000 gange mere intenst end vor egen Sols hvidgule lys.

Tredobbelt stjerne 
Rigel er i virkeligheden én ud af tre stjerner der kredser om hinanden i et dobbeltstjerne-system: To andre, mindre stjerner, kaldet Rigel B og Rigel C, kredser omkring hinanden med en indbyrdes afstand af 28 astronomiske enheder (svarende til afstanden mellem Solen og planeten Neptun), og sammen kredser disse to stjerners fælles tyngdepunkt i en afstand af ca. 2000 AU omkring den stjerne, Rigel A, som vi kan se med det blotte øje på nattehimlen som en enkelt stjerne.

Variabel stjerne 
Lysudsendelsen fra Rigel varierer lidt; en fænomen der tit ses hos stjerner i Rigels "størrelsesorden". Dette forklarede man tidligere med en fjerde stjerne i det "i forvejen" tredobbelte stjernesystem, men nu menes det at skyldes fysiske variationer i selve det lys, Rigel A udsender.

Galleri

Kilder 

Individuelle stjerner i Mælkevejen
Danish pole

En Danish pole (dansk pæl) er et nycirkus redskab bestående af en træpæl som er omkring 4 meter lang og ca. 5 cm i diameter. Den er fastgjort i bunden til en base som kan drejes, i toppen er den fastgjort til et reb som kan slækkes hvorved pælen kommer til at hænge i en vinkel. Artister kan lave forskellige tricks på pælen mens den svinger rundt om sig selv. Tovet kan også strammes så pælen kommer til at stå lodret.

Historie 
En danish pole er et forholdsvis nyt cirkusremedium som blev opfundet af den danske artist Anders Jensen Astrup.

Den har været brugt i to nycirkus forestillinger: Cirkus Cirkörs show 99% Unknown og Nova Exits show Roundabout.

Noter 
 Circus in Denmarks Omtale af Danish pole 
 99% Unknown rolleliste

Se også 
German wheel

Eksterne henvisninger 
 Kanonhallens side om Roundabout 
 Livets lyskryds – Roundabout på netopnu.dk

Cirkus
Pole
Ouagadougou

Ouagadougou (WAH-GAH-doo-goo) er hovedstad i Burkina Faso. Byen er landets største by med sine 2.200.000 indbyggere. Byen forkortes ofte til Ouaga.

Se også 
 Angrebet i Ouagadougou

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Communa de Ouagadougou – officiel website for myndighederne i Ouagadougou 

Byer i Burkina Faso
Brand-Børge rykker ud

Brand-Børge rykker ud er en dansk film fra 1976, instrueret af Ib Mossin efter manuskript af Sven Methling.

Medvirkende 
 Axel Strøbye
 Kai Løvring
 Sonja Oppenhagen
 Poul Bundgaard
 Elga Olga Svendsen
 Ulf Pilgaard
 Niels Hinrichsen
 Preben Mahrt
 Baard Owe
 Gotha Andersen
 Else Petersen
 William Kisum
 Kirsten Passer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1976
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Ib Mossin
En verden til forskel

En verden til forskel er en dansk film fra 1989.
Manuskript og instruktion Leif Magnusson.
Blandt de danske medvirkende kan nævnes:

Kirsten Lehfeldt
Paul Hagen
Jens Jørn Spottag
Morten Lorentzen
Lars von Trier
Peter Schrøder
Ellen Hillingsø

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1989