kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lademoen

Lademoen er en bydel i Trondheim som ligger øst for centrum. Lademoen er området øst for Meråkerbanen, vest for Innherredsveien, nord for Nedre Elvehavn og syd for villaområdet i Lade. Lademoen består for det meste af gamle bygårde, bygget i slutningen af 1800-tallet og tidligt i 1900-tallet. Bygårdene er for det meste bygget i mursten, men længst mod syd i bydelen findes et området bygget i træ. De fleste bygårde rummer lejligheder, samt enkelte forretninger. Her ligger også Lademoen kirke, tidligere Lademoen skole, Lademoen stoppested og Lademoen park ("Lamoparken"). Lademoen var tidligere et typisk boligområde for arbejderklassen.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
Lademoen historielag
Svartlamon 

Bydele i Trondheim
Lars Johan Hierta

Lars Johan Hierta (23. januar 1801 i Uppsala—20. november 1872 i Stockholm) var en svensk publicist og rigsdagsmand.

Hierta blev knap 14 år gammel student i Uppsala, og 20 år gammel var han både Dr. phil. og cand. jur. 1821 blev han ansat i Bjergværkskollegiet, hvor han 1825 forfremmedes til notarie og længe gjorde tjeneste som sekretær, hvorhos han ved flere lejligheder var tilforordnet bjergmester, senest 1830. På Rigsdagen 1823 var Hierta kancellist hos Ridderskabet og Adelen og på den følgende rigsdag notarie samt medlem af stænderne, til hvis liberale parti han fra begyndelsen af sluttede sig. Efter at have været medarbejder ved forskellige blade og 1829 at have købt et trykkeri begyndte han december 1830 at udgive Aftonbladet, som blev forkæmper for alle tidens frisindede rørelser. Efter Karl Johans død 1844 var "Aftonbladet" i 3 år regeringsvenligt, men genindtog 1847 en oppositionel holdning. 1851 solgte Hierta sit blad (som da var Sveriges mest udbredte avis). 1828—58 som medlem af Ridderskabet og Adelen og 1859—66 af borgerstanden virkede Hierta for udvidet nærings- og handelsfrihed, for offentlighed ved underdomstole, for repræsentationens omdannelse, de højere skolers omskabelse, formildelse i lovene, udvidelse af kvindens borgerlige rettigheder, sparsommelighed med statens midler med mere.
1866—72 var Hierta medlem af Rigsdagens andet kammer. Som forretningsmand havde han stort held med sig i sine klogt beregnede foretagender; han virkede som bogtrykker, bogforlægger, fabrikant af kemiske produkter og stearinlys, fabrik- og savværksejer, silkefabrikant (på sin ejendom Barnängen) og importør. Han deltog også en tid i forsøgene på at opdyrke Gotlands moser. Hans enke skænkede 100 000 kroner til et professorat i nationaløkonomi ved Stockholms Högskola og 400 000 kroner til oprettelse af en stiftelse, Lars Hiertas minne, hvilken ifølge den 1879 stadfæstede fundats skal "virke for det menneskelige fremskridt".

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Chefredaktører fra Sverige
Politikere fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Personer fra Uppsala
Salmonsens
Rådet for større IT-sikkerhed

Rådet for Større IT-sikkerhed blev oprettet i 2008 og ophørte ved stiftelsen af Rådet for Digital Sikkerhed i 2013. Rådet havde til formål, at lette overgangen fra analogt samfund til digitalt samfund gennem øget fokus på It-sikkerhed.

Offentlig forvaltning
Etableret i 2008
Ophørt i 2013
It-sikkerhed
Allround-VM i hurtigløb på skøjter 1889

Verdensmesterskabet i hurtigløb på skøjter 1889 var det første VM i hurtigløb på skøjter og blev afviklet den 8. - 10. januar 1889 på skøjtebanen Museumplein i Amsterdam, Holland med deltagelse af 22 løbere fra Holland, Storbritannien, Rusland og USA. Mesterskabet anses for uofficielt, fordi det ikke blev arrangeret af International Skating Union, som først blev stiftet i 1892.

Der blev løbet tre distancer:
 ½ mile (805 meter)
 1 mile (1609 meter)
 2 miles (3219 meter)
For at vinde verdensmesterskabet, skulle en løber vinde alle tre distancer.

Russeren Aleksandr Pansjin vandt de to første distancer, men han blev kun nr. 2 i 2 miles-løbet efter amerikaneren Joe Donoghue. Eftersom ingen løber opnåede at vinde alle tre distancer, blev der ikke kåret nogen verdensmester.

Resultater 

På hver distance blev der først løbet indledende løb, hvorefter løberne med de fire bedste tider gik videre til finalen. Hvis fjerdepladsen var delt efter indledende, blev der løbet skate-off om den sidste finaleplads.

Referencer 

VM i hurtigløb på skøjter
Sport i 1889
Sport i Amsterdam
Rodolphe Berger

Rodolphe Berger (4. april 1864 i Wien - 18. juli 1916 i Barcelona) var en østrigsk komponist, der havde hele sin karriere i Frankrig, hvor han boede i årene 1890 - 1914.

Han komponerede især valse for klaver, og musik til komiske operaer og operetter. Hans værker blev typisk udgivet i hæfter og albums med forsider af jugendstil-tidens kunstnere. De er i dag eftertragtede samleobjekter.

Der kendes ca. 50 kompositioner fra hans hånd, men hans produktion har antagelig været større. Kendt er især Amoureuse og Flirtation, der stadig er en del af salonrepertoiret.

Kompositioner (udvalg)
Polka des Frou Frou 1899
Smart 1899
Souvenir Viennois (vals) 1899
Pendant le Flirt (vals) 1899
Loin du Pays 1899
Amoureuse (vals) 1900
Nuages Roses 1900
Jeune fille modern Style 1901
Joie d'Amour (vals) 1901
Tout Feu Tout Flamme (polka) 1901
Bal Blanc (vals) 1901
Silhouet Anglaise 1901 
Tout Passe (vals) 1902
L'Amour qui passe (vals) 1903
Flirtation 1903
Joyeux Negres (cakewalk) 1903
Chagrin d'Amour (vals) 1903
Vertige (vals) 1904
Pleurez mes Yeux (vals) 1905	
Un peu d'Amour (vals) 1906
Messalinette (vals) 1906
Perdition (vals) 1906
Marche des Soireux 1906
L'Heure Grise (vals) 1906
C'était un Soir d'Été 1907
Rions Toujours ! (wienervals) 1907
Fruit Défendu (vals) 1907
Mon Cheri 1909
Gentile Manon
Modern Style
Valse Aimée (vals)
Petite Annonce (vals)
Marche des Gamins de Paris
Colombine
Comic Polka

Eksterne henvisninger
 
 Eksempler på forsideillustrationer til Bergers nodeudgivelser
 Musikeksempel Amoureuse

Komponister fra Østrig
Komponister fra Frankrig
Romantikkens komponister
Personer fra Wien
Østrigere i 1800-tallet
Franskmænd i 1800-tallet
Franskmænd i 1900-tallet
Sildemåge

Sildemågen (Larus fuscus) er en 55 centimeter stor mågeart, der yngler langs kysterne af det nordlige og vestlige Europa og desuden indlands i dele af det centrale Asien. Arten kendes på sine gule ben og den mindre størrelse i forhold til f.eks. svartbag og sølvmåge.

I Danmark kendes sildemågen som en udpræget maritim fugl, der sjældent kommer ind over land, men dog ses ved kysterne. Den lever af fisk og fiskeaffald og følger ofte skibe til havs. Der findes i Danmark tre underarter af sildemågen, hvor vingeoversiden varierer fra helt sort (baltisk sildemåge) til mørkegrå (britisk sildemåge).

Underarter 
Udover de tre alment anerkendte underarter af sildemåge tyder undersøgelser fra 2008 på, at også sibirisk måge og steppemåge skal henregnes til arten. Der er dog stadig uklarhed om artsafgrænsningen blandt de mere end 30 taksa inden for de hvidhovedede Larus-måger.

 Baltisk sildemåge, Larus fuscus fuscus
 Yngler i det nordlige Norge, Sverige og Finland indtil Hvidehavet. Desuden i Danmark på Bornholm og Christiansø. Den er regnet som kritisk truet i Danmark på den danske rødliste 2019.

 Britisk sildemåge, Larus fuscus graellsii
 Yngler i Grønland, Island, Færøerne, vestlige Europa (inklusiv jyske vestkyst).
 Nordsøsildemåge, Larus fuscus intermedius
 Yngler i Holland, Tyskland, Danmark (i Kattegat), sydvestlige Sverige og vestlige Norge.
 Sibirisk måge, Larus fuscus heuglini
 Yngler fra det nordlige Rusland til det centrale Sibirien.
 Steppemåge, Larus fuscus barabensis
 Yngler i det centrale Asien.

Noter

Kilder 
 
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.
 R. Hørring (1875 – 1943). Danmarks Fauna. Fugle III. Maagefugle, Alkefugle og Rovfugle. Gads Forlag/Dansk naturhistorisk Forening 1934. (Copyright udløbet)

 

Storbritanniens fugle
Islands fugle
Fugle fra Nordasien
Fugle fra Skandinavien
Danmarks fugle
Larus
Johan Thyrén

Johan Carl Wilhelm Thyrén (født 6. april 1861 i Lund, død 4. maj 1933 sammesteds) var en svensk retslærd og politiker, dattersøn af Carl Johan Schlyter.

Thyrén blev student i sin fødeby 1878, Dr. phil. 1883, docent i filosofi 1883, i historie 1886, cand. jur. 1892, 1894 ekstraordinær professor i romersk ret og retshistorie, en ansættelse, der afsatte forskellige spor i litteraturen, 1896—1926 ordentlig professor i strafferet og juridisk encyklopædi, Dr.jur. h.c. 1900, universitetets rektor 1916—1926, justitsminister i det Ekmanske kabinet 1926. 1909—11 medlem af rigsdagens andet kammer, 1911—17 af førstekammeret, hvor han som uafhængig løsgænger fejrede store triumfer ved sin glimrende veltalenhed — dødsstraffens afskaffelse, ædruelighedsspørgsmålet med mere. Som forfatter debuterede Thyrén med filosofiske og historiske skrifter — Kritisk framställning af Herbert Spencers "Principles of Psychology" (Lunds Universitets årsskrift XIX). Den första väpnade neutraliteten (sammesteds XXI og XXII) og Verldsfreden under Napoleon (sammesteds XXIII); efter sin overgang til retsvidenskaben har han udfoldet en mægtig produktion, fremragende ved skarpsind og selvstændig tænkning, bortset fra enkelte arbejder — Culpa Legis Aquiliæ enligt Justiniansk rätt (I 1893) og Makes gäld enligt svensk rättsutveckling (1893) — koncentreret om strafferetten.

Betydningsfulde arbejder er således Abhandlungen aus dem Strafrechte und der Rechtsphilosophie (I—II, 1, 1894—95), Forfalskningsbrotten med särskildt afseende på det objektiva requisitet vid förfalskning al handlingar enligt svensk gällande straffrätt (1895), Kommentar till Strafflagen Kapitel 14 (1906), Kapitel 20 (1908), Kapitel 16 (1919), Straffrättens allmänna grunder (1907), og en mængde afhandlinger fremkomne navnlig i de talrige universitetsprogrammer, Thyrén i sin ualmindelig lange rektortid i embedsmedfør måtte skrive. 1909 overdrog regeringen Thyrén at udarbejde forslag til en revision af lovgivningen om bødestraffen og dennes konvertering; en frugt af Thyréns herhenhørende övervejelser foreligger i hans banebrydende skrift Principerna för en strafflagsreform (I—III 1910, 1912, 1914. Også på tysk). Ved sit Förberedande Utkast till Strafflag. Kapitel I—XIII (Allmänna delen) (1916) og Speciella delen (I-VI 1917-25) har Thyrén skabt et værk af europæisk vægt og værd. En del af sine mesterlige taler har Thyrén samlet i Akademiska tal (I 1888—1915, 1916 og II 1916—1926, 1926). Ved opnået aldersgrænse hædredes Thyrén af sine kolleger med et pragtfuldt festskrift Skrifter tillägnade Johan C. W. Thyrén vid hans avgång från professorsämbetet den 31 maj 1926 (1926).

Kilder 

 

Jurister fra Sverige
Professorer fra Sverige
Ansatte ved Lunds Universitet
Faglitterære forfattere fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Svenskere i 1900-tallet
Karl von Lilienthal

Karl Ludwig Julius von Lilienthal (født 31. august 1853 i Elberfeld, død 9. november 1927) var en tysk retslærd.

Lilienthal blev 1873 Dr. jur., 1879 privatdocent i Halle a. S., 1882 ordentlig professor i Zürich, 1889 i Marburg, 1896—1918 i Heidelberg, derefter ordentlig honorarprofessor sammesteds. Fra 1903 var han tillige dommer ved landretten sammesteds. Finhed i tanke og selvstændighed i opfattelse præger von Lilienthals litterære produktion, der navnlig har givet sig udslag i bidrag til tidsskrifter og samleværker. Han var forbundet i nøje videnskabeligt våbenbroderskab med Franz von Liszt, men ved sin besindige og noget tilbagetrukne karakter en modsætning til dennes kampglade og agitatoriske natur. Foruden en række værdifulde afhandlinger, for eksempel i Zeitschrift für die gesamte Strafrechtswissenschaft — medudgiver heraf fra 1882 —, artikler i Franz von Holtzendorffs retsleksikon, Karl von Birkmeyers Encyclopädie der Rechtswissenschaft (1901) og lignende har von Lilienthal skrevet Beiträge zur Lehre von den Collectivdelicten mit besonderer Berüchsichtigung der gewohnheitsmässigen Verbrechens (1879), Der Hypnotismus und die Strafrecht (1887), Der Ort der begangenen Handlung im Strafrechte (1891), Grundriss zur Vorlesung über deutsches Strafrecht (1892, 4. oplag 1916), Lehrer des Strafrechts (Heidelberger Professoren aus dem 19. Jahrhundert, I, 1903) og prorektoratstalen Der Streit um die Strafrechtsreform (1912). Med grundig og indgående kritik har von Lilienthal beskæftiget sig med spørgsmålene om reformer i strafferetten og straffeprocessen; sammen med Wilhelm Kahl, Franz von Liszt og James Goldschmidt udgav han Gegenentwurf zum Vorentwurf eines deutschen Strafgesetzbuches (1911) med Begründung (1911), i foredraget Eugenik und Strafrecht (Zeitschrift für die gesamte Strafrecht, XXXIX 1918) og andre steder har han behandlet problemet om sterilisation af forbrydere. Fra 1905 har von Lilienthal deltaget i udgivelsen af Gustav Aschaffenburgs Monatsschrift für Kriminalpsychologie und Strafrechtsreform, fra 1912 sammen med Siegmund Schott og Carl Wilmanns udgav han Abhandlungen aus dem Gesamtgebiete der Kriminalpsychologie. Fra 1906 har han udgivet Bennecke-Belings Strafrechtliche Abhandlungen. Sammen med Franz Adickes, Paul Felix Aschrott og von Liszt udgav han Beiträge zur Reform des Strafprozesses (I—II, 1908). 1906—09 deltog han i udgivelsen af kæmpeværket Vergleichende Darstellung des deutschen und ausländischen Strafrechts (I—XVI). Han behandlede selv heri både afsnit af den almindelige og specielle del.

Kilder 

 
 

Jurister fra Tyskland
Professorer fra Tyskland
Ansatte ved Zürichs Universitet
Ansatte ved Marburgs Universitet
Ansatte ved Heidelbergs Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Golmbach

Golmbach er en kommune i Landkreis Holzminden i den tyske delstat Niedersachsen, med knap 1.000 indbyggere (2012), og en del af amtet Bevern.

Geografi 

Golmbach ligger mellem mittelgebirgene og højdedragene Vogler mod nord, Homburgwald mod øst, Solling mod syd og Burgberg mod syd-sydvest. Byen ligger mellem Stadtoldendorf mod øst og Bevern mod sydvest.

Inddeling 
Ud over landsbyen Golmbach ligger også bebyggelsen Warbsen i kommunen.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Officielt websted

Byer i Niedersachsen
Negenborn

Negenborn er en kommune i Landkreis Holzminden i den tyske delstat Niedersachsen, med 700 indbyggere (2012), og en del af amtet Bevern.

Geografi 

Negenborn ligger omgivet af Burgberg, Vogler og højsletten Odfeld i dalen ved indgangen til Hooptal.
Nabokommuner er Golmbach, Holenberg og lidt længere væk Arholzen, Stadtoldendorf og Lobach.

I kommunen løber bækken Forstbach mod vest og løber ud i Weser Forst ved Bevern.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Officielt websted

Byer i Niedersachsen
Holenberg

Holenberg er en kommune i Landkreis Holzminden i den tyske delstat Niedersachsen, med godt 400 indbyggere (2012), og en del af amtet Bevern.

Geografi 
Holenberg er en statsanerkendt rekreationsby på sydskråningerne af Vogler.
vest for byen udspringer Krümmecke, nord for bækken Mollerbach, der løber øst om byen. Begge vandløb munder ud i Forstbach. Holenberg er omgiveet af bjergene Vogler på tre sider, og mod syd falder landskabet mod Forstbachdalen. Mod vest ligger det 302,4 meter høje Weinberg, der er udlagt til Naturschutzgebiet , mod vest ligger Himbeerbrink der er 400,5 moh., mod nord Bax-Berg som er en udløber af Kohlhai, der med 440,8 moh. er det højeste punkt i kommunen, mod nordøst ligger Tollburg og mod øst det 352 meter høje Bützeberg.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Officielt websted 

Byer i Niedersachsen
Allround-VM i hurtigløb på skøjter 1890

Verdensmesterskabet i hurtigløb på skøjter 1890 var det andet VM i hurtigløb på skøjter og blev afviklet den 3. - 5. januar 1890 på skøjtebanen Museumplein i Amsterdam, Holland med deltagelse af 17 løbere fra Holland, Norge, Storbritannien, Rusland og Tyskland. Mesterskabet anses for uofficielt, fordi det ikke blev arrangeret af International Skating Union, som først blev stiftet i 1892.

Der blev løbet fire distancer:
 ½ mile (805 meter)
 2 miles (3219 meter)
 1 mile (1609 meter)
 5 miles (8047 meter)
For at vinde verdensmesterskabet, skulle en løber vinde tre af de fire distancer.

Nordmanden Adolf Norseng vandt de to sidste distancer, men han blev kun nr. 2 i ½ mile-løbet efter hollænderen Klaas Pander, selvom han løb den bedste tid i den indledende runde. De to andre distancer blev vundet af Klaas Pander, og eftersom ingen løber opnåede at vinde tre distancer, blev der ikke kåret nogen verdensmester.

Resultater 

På ½ mile-distancen blev der først løbet indledende løb, hvorefter løberne med de fire bedste tider gik videre til finalen.

  * = Faldt
 DNF = Fuldførte ikke
 DNS = Startede ikke
 DQ = Diskvalificeret
Kilde: SpeedSkatingStats.com

Referencer 

VM i hurtigløb på skøjter
Sport i 1890
Sport i Amsterdam
Per Lasson

Per Lasson (egentlig Peder Carl Lasson) (18. april 1859 i Christiania - 6. juni 1883 på S/S Christiania undervejs fra Tyskland til Norge) var en norsk komponist.

Per Lasson blev født i en slægt af jurister og kunstnerisk begavede personer. Hans barndomshjem var et samlingspunkt for tidens malere, komponister og forfattere. Af hans ni søskende blev Oda (1860–1935) en kendt maler, gift maleren med Christian Krohg og Bokken (1871–1970) en fremtrædende kabaretkunstner. Søsteren Soffi blev gift med forfatteren Holger Drachmann.

Per Lasson var i hovedsagen autodidakt, men fik dog nogen undervisning af sin onkel, komponisten Bredo Lasson og enkelte timer i harmonilære hos Johan Svendsen. 

I overensstemmelse med familietraditionen påbegyndte Lasson jurastudier i Kristiania i 1876. I sommeren 1882 fik han en ondartet svulst i ganen. Han blev opereret i både Norge og Tyskland, men døde på hjemrejsen fra et kurophold i Tyskland.

Lassons musikalske forbilleder var tyske romantikere som Schumann, Brahms og Wagner.

Per Lasson kendes i dag især for sin klaverledsagelse til Bjørnstjerne Bjørnsons Over de høje Fjelde (Undrer mig paa), salonstykket Crescendo! og Grisemarchen (Festmarsch ved Ordenskapitlet i Studentersamfundet i Anledning H. M. Grisens 5te Fødselsdag d. 18de Marts 1882).

Eksterne henvisninger 
 Per Lasson i Norsk Biografisk Leksikon
 
 Musikeksempel Crescendo!

Noter

Komponister fra Norge
Romantikkens komponister
Nordmænd i 1800-tallet
Personer fra Oslo
Stenderup Skovene

Stenderup Skovene er beliggende på Stenderuphalvøen, nordøst for Sønder Stenderup, ud imod Lillebælt og Kolding Fjord. 

Skovene er statsskove og er opdelt i Nørreskov, Midtskov og Sønderskov og har et samlet areal på i alt 845 ha.

I Stenderup Skovene er der flere historiske lokaliteter, herunder Borgsted Banke og flere langdysser.

Referencer 

 Naturstyrelsens Udgivelse for området 

Skove i Kolding Kommune
Allround-VM i hurtigløb på skøjter 1891

Verdensmesterskabet i hurtigløb på skøjter 1891 var det tredje VM i hurtigløb på skøjter og blev afviklet den 6. - 7. januar 1891 på skøjtebanen Museumplein i Amsterdam, Holland med deltagelse af 15 løbere fra Holland, USA og Tyskland. Mesterskabet anses for uofficielt, fordi det ikke blev arrangeret af International Skating Union, som først blev stiftet i 1892.

Der blev løbet fire distancer:
 ½ mile (805 meter)
 2 miles (3219 meter)
 1 mile (1609 meter)
 5 miles (8047 meter)
For at vinde verdensmesterskabet skulle en løber vinde tre af de fire distancer.

Alle fire distancer blev vundet af amerikaneren Joe Donoghue, som dermed blev kåret til den første verdensmester i hurtigløb på skøjter. Ved de første to verdensmesterskaber i 1889 og 1890 var der nemlig ikke blevet kåret nogen mester.

Resultater 

På ½ mile-distancen blev der først løbet indledende løb, hvorefter løberne med de fire bedste tider gik videre til finalen.

  * = Faldt
 DNF = Fuldførte ikke
 DNS = Startede ikke
 NC = Ikke klassificeret
Kilde: SpeedSkatingStats.com

Referencer 

VM i hurtigløb på skøjter
Sport i 1891
Sport i Amsterdam
Jiangxi Copper

Jiangxi Copper () (, ) er enkinesisk kobber- og metalproducent. Operationerne omfatter minedrift, fræsning, smeltning og raffinering til brug for kobber-relaterede produkter inklusive pyrit-koncentrater, svovlsyre og elektrolyt guld og sølv. Hovedsædet ligger i Guixi i Jiangxi. Koncernen har omkring 34.000 ansatte.

Jiangxi Copper er med en årlig produktion på 340.000 tons kobber årligt den største kobberproducent i Kina. Produktionen sker fra egne miner Dexing og Yongping brudene og Wushan og Jiangxi minerne.

Jiangxi Copper er også engageret i produktion, forarbejdning og salg af kobberkatoder, kobberstave, kobberkabler og andre relaterede produkter. Virksomheden leverer også metaller så som guld, sølv, kemiske produkter, svovl. Desuden sjældne metaller og mineraler så som molybdæn, selen, rhenium, tellur og bismuth.

Jiangxi Copper er også involveret i efterforskningen og udvindingen af kobber, guld, sølv, bly, zink og finansielle services.

Jiangxi Copper distribuerer sine produkter til det kinesiske marked og eksporterer til lande som Hongkong, Taiwan, Australien, Thailand, osv.

I 2008 øgede Jiangxi Copper sine metalreserver til ca. 6,09 millioner tons kobber, 145 tons guld og 1.700 tons sølv.

Jiangxi Copper Company Limited er i 1997 etableret af det statsejede moderselskab Jiangxi Copper Corporation. Jiangxi Copper Corporation ejer 48 % of Jiangxi Copper Company Limited. Moderselksabet er etableret i 1979.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 www.jxcc.com (officielle webside)

Metalvirksomheder fra Kina
Mineselskaber fra Kina
Etableret i 1979
Statsejede virksomheder fra Kina
Jiangxi
Elektrisk udstyr

Elektrisk udstyr inkluderer alle elektricitetsdrevne maskiner. Det består typisk af en lukket boks med en række elektroniske komponenter og en omskifter. Eksempler på elektrisk udstyr inkluderer:
 Større elapparater
 Mikrocontrollere
 Elektrisk værktøj
 Mindre elapparater

Mere specifikt refererer elektrisk udstyr ofte kun til komponenter, som udgør en del af elektricitetsnettet fx:
 Eltavler
 Gruppetavler
 Relæer og afbrydere
 Elmålere
 Transformere

Udstyr
Elektronik
Udstyr
Frankrigs skakforbund

Frankrigs skakforbund (fransk: Fédération Française des Échecs, forkortet FFE) er det nationale skakforbund i Frankrig, stiftet i 1921. Forbundet har hovedsæde i Saint-Quentin-en-Yvelines. Forbundet er medlem af det internationale skakforbund FIDE. Formand er Diego Salazar.

Ekstern henvisning 
 Officiel hjemmeside  

Skakorganisationer
Skakforbund
G-Man (FBI)

G-Man (Government Man) er et slang-udtryk for en special-agent fra en organisation under USAs regering.

Udtrykket er oftest brugt i forbindelse med en agent fra forbundspolitiet FBI.

Ifølge Merriam-Webster Dictionary, er først kendte brug af udtrykket i USA i 1928.

Det tidligste citat for aktuelle brug i USA, var i henhold til Oxford English Dictionary, i 1930 fra en bog om Al Capone af forfatteren FD Pasley.

Udtrykket formodes at have forbindelse til brugen i Irland, under landet kamp for løsrivelse fra Storbritannien i  1919 til 1921, dette med reference til G-divisionen, en afdeling under  Dublin Metropolitan Police, hvis ansattes opgaver specielt var rettet mod de irske separatister under konflikten. Personalet var civilklædte.
 
I populære gangster-film i 1940- og 1950erne, blev G-Men et poulært udtryk for FBI-agenter.

Ekstern henvisning
FBI History – timeline
Slang
FBI