kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kronprins Haakon Magnus af Norge

Haakon, Norges Kronprins (Haakon Magnus; født 20. juli 1973 i Oslo) er Norges kronprins og tronfølger til den norske trone. 

Kronprins Haakon er den eneste søn og det næstældste barn af Kong Harald 5. og Dronning Sonja af Norge og har en storesøster, Prinsesse Märtha Louise. Han er sønnesøn til Kong Olav 5. af Norge og oldebarn til Kong Haakon 7. af Norge og repræsenterer dermed fjerde generation af den norske gren af det glücksborgske kongehus. 

Kronprins Haakon er gift med Kronprinsesse Mette-Marit, med hvem han har to børn: Prinsesse Ingrid Alexandra og Prins Sverre Magnus.

Fødsel og opvækst 

Haakon blev født den 20. juli 1973 på Rikshospitalet i Oslo i sin farfar kong Olav 5.'s regeringstid som det andet barn og ældste søn af daværende kronprins Harald og kronprinsesse Sonja af Norge. Tre dage senere, den 23. juli 1973 informerede kong Olav den norske regering om fødslen i et ekstraordinært statsråd, hvor også den nye prins' navn blev offentliggjort. Det blev bekendtgjort, at han skulle hedde Haakon Magnus, men at han til daglig skulle være kendt under navnet Haakon. Begge navne er tæt knyttet til det norske kongehus' historie, idet syv norske konger har båret navnet Haakon før ham, og Magnus () var tilnavnet på mange norske konger i middelalderen.

Han blev døbt i slotskapellet på Kongeslottet i Oslo den 20. september 1973. Dåben forrettedes af Oslos biskop Kaare Støylen, og hans faddere var de tre skandinaviske monarker Kong Olav 5. af Norge, Kong Carl 16. Gustaf af Sverige og Dronning Margrethe 2. af Danmark.

Haakon voksede op med sin storesøster Prinsesse Märtha Louise på det norske kronprinspars residens, gården Skaugum i Asker sydvest for Oslo.

Ægteskab og børn
Kronprins Haakon giftede sig den 25. august 2001 i Oslo Domkirke med Mette-Marit Tjessem Høiby, som derved blev kronprinsesse Mette-Marit. Kronprinsparret har to børn: en datter, prinsesse Ingrid Alexandra (født 2004), som i kraft af at være kronprinsens ældste barn er arveprinsesse og nummer to i tronfølgen efter sin far, og en søn, prins Sverre Magnus (født 2005). Kronprinsen er desuden stedfar til Marius Borg Høiby (født 1997), som hans kone har fra et tidligere forhold med Morten Borg. Kronprinsfamilien bor på gården Skaugum i Asker.

Børn 
Kronprinseparret har to børn:
 Prinsesse Ingrid Alexandra af Norge, født 21. januar 2004, nummer to i den norske tronfølge.
 Prins Sverre Magnus af Norge, født 3. december 2005, nummer tre i den norske tronfølge.

Titler, prædikater og æresbevisninger

Titler og prædikater 
 20. juli 1973 – 17. januar 1991: Hans Kongelige Højhed Prins Haakon Magnus af Norge
 17. januar 1991 – nu: Hans Kongelige Højhed Haakon, Norges Kronprins

Dekorationer 
 : Ridder af Elefantordenen (R.E.)  (1991)
 : Storkors med kæde af Sankt Olavs Orden (No.St.O.1.*)  (1991)
 : Ridder af Serafimerordenen (S.Sph.)  (1993)

Anetavle

Referencer

Eksterne links 

 Kongehuset.no om Kronprins Haakon

  

Prinser af Norge
Kronprinser
Huset Glücksburg
Personer fra Oslo
Riddere af Serafimerordenen
Storkors med kæde af Sankt Olavs Orden
Storkors af Den Islandske Falkeorden
Ramsø Herred

Ramsø Herred var et herred i Roskilde Amt. Det er beliggende i amtets sydlige ende, med et stykke kyst ud til Køge Bugt. Mod nord grænser det op til de 3 øvrige herreder i amtet og i syd støder det op til Præstø Amt. Herredet hørte i middelalderen under Sjællands Medelsyssel.

I herredet ligger købstaden Køge og følgende sogne:
 Boholte Sogn (Ej vist på kort)
 Borup Sogn
 Dåstrup Sogn 
 Ejby Sogn
 Gadstrup Sogn
 Højelse Sogn
 Kimmerslev Sogn
 Køge Sogn
 Nørre Dalby Sogn
 Rorup Sogn
 Syv Sogn
 Ølsemagle Sogn
 Ørsted Sogn

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1921
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Roskilde Amt
Lappland

Lappland er en historisk provins (landskap) i Norrland i det nordlige Sverige. 109 702 km², 100 980 indbyggere. Amter (län): Västerbottens län og Norrbottens län. Større byer Kiruna og Lycksele.

Landskabssymboler 

Lapps våben viser en vildmand, landskabsdyr er polarræven, Alopex lagopus, og landskabsblomst er almindelig rypelyng, Dryas octopetala.

Andre symboler er:
 Landskabsfugl: Blåhals, Luscinia svecica
 Landskabssvamp: Leccinum versipelle
 Landskabssten: Apatitjernmalm
 Landskabsfisk: Fjeldørred, Salvelinus alpinus
 Landskabsmos: Lysegrøn Voksmos, Pohlia wahlenbergii
 Landskabsinsekt: Høsommerfugl, Colias hecla
 Landskabsæblesort: Rescue
 Landskabsgrundstof: Sølv (Ag)

Kilde

Se også 
 Lapland (Samisk område)
 Lappi (Finland)
 Samer
 Samisk flag
 Kebnekaise
Dalarna

Dalarna (Dalarne på dansk) er et historisk landskab i det nordvestlige Svealand i det centrale Sverige. Landskabet er sammenfaldende med Dalarnas län (det tidligere Kopparbergs län) med nogle undtagelser, blandt andet tilhører Hamra församling (i Orsa finnmark) Gävleborgs län.

Dalarna domineres af Siljansøen i dets midte. Elvene Västerdalälven og Österdalälven løber sammen i Djurås i Gagnef og danner Dalälven. Landskabets nordlige dele domineres af fjelde og den vidtstrakte Orsa finnmark. Det højeste punkt er Storvätteshågna med sine 1.204 meter over havet. Det laveste punkt er der, hvor Dalälven forlader landskabet i sydøst i en højde af 55 meter over havet.

Historie 

Den ældste omtale af Dalarna er fra Sverresagen, i hvilken landskabet kaldes Järnbäraland og beskrives som et hedensk land hørende under sveakongen siden 1177. I 1500-tallet flygtede Gustav Vasa til Dalarna fra Christian 2.

Kulturhistorisk inddeling 
Traditionelt og kulturhistorisk inddeles Dalarna i:

 Särna-Idre
 Övre Dalarna
 Dalabergslagen

Større byer 
 Avesta
 Borlänge
 Falun
 Ludvika
 Mora

Hertuger 
Svenske prinser og prinsesser udstyres traditionelt med en hertugtitel. Følgende har således været hertuger af Dalarna:
 August 1831-1873 (død) og Teresia 1864-1914 (død)
 Carl Johan 1916-1946 (afgik, senere greve af Wisborg)
 Gabriel 2017-

Landskabssymboler 
Dalarnas våben viser to krydsede pile og en krone, landskabsdyr er stor hornugle, Bubo bubo, og landskabsblomst er liden klokke, Campanula rotundifolia, eller eng-klokke, Campanula patula.

Andre symboler er:
 Landskabsfugl: Stor hornugle, Bubo bubo
 Landskabssvamp: Broget rørhat, Suillus variegatus
 Landskabssten: Dalaporfyr
 Landskabsfisk: Elritse, Phoxinus phoxinus
 Landskabsmos: Smal kildemos, Fontinalis dalecarlica
 Landskabsinsekt: Violetrandet ildfugl, Lycaena hippothoe
 Landskabsæblesort: Tuna-æble
 Landskabsgrundstof: Kobber (Cu)

Kilder

Ekstern henvisning 

 Billeder fra Dalarna
Värmland

Värmland (Vermland) er en historisk provins (landskap) i Svealand i det centrale Sverige. Amt (län): hovedsageligt Värmlands län. 

De største byer er Karlstad og (i Örebro län) Karlskoga.

Efter år 1600 har Värmland haft tre titulære hertuger: 
 Karl Filip, 1601-1622, søn af Karl 9. af Sverige
 Karl Adolf, (3. juli 1798-10. juli 1798), søn af hertug Karl af Södermanland, senere Karl 13. af Sverige.
 Prins Carl Philip, født 1979, svensk tronfølger 13. maj – 31. december 1979, søn af Carl 16. Gustav af Sverige, tidligere hertug af Jämtland.

Stavning 
Gadenavnet Vermlandsgade (2300 Kbh. S) afspejler den ældre svenske stavemåde.
Härjedalen

Härjedalen (norsk: Herjedalen) er en historisk provins (landskap) i Norrland i det centrale Sverige. Amt (län): Jämtlands län. Kommuncenter (i Härjedalens kommun) er Sveg.
Härjedalen var en del af Trondheim len indtil det blev overgivet til Sverige ved Freden i Brömsebro 13. august 1645.

Landskabssymboler 

Härjedalens våben viser en ambolt mellem en tang og to hammere, landskabsdyr er den brune bjørn, Ursus arctos, og landskabsblomst er vår-kobjælde, Pulsatilla vernalis, eller fjeldviol, Viola biflora.

Andre symboler er:
 Landskabsfugl: Kongeørn, Aquila chrysaetos
 Landskabssvamp: Birke-skørhat, Russula claroflava
 Landskabssten: Øjegnejs
 Landskabsfisk: Stalling, Thymallus thymallus
 Landskabsmos: Ulvefod-flerfligmos, Barbilophozia lycopodioides
 Landskabsinsekt: Fjeldblåfugl, Albulina orbitulus
 Landskabsæblesort: Rött kaneläpple
 Landskabsgrundstof: Palladium (Pd)

Kilde

Eksterne henvisninger 

 Härjedalens Kulturcentrum
Lapin maakunta

Lapin maakunta (svensk: Lappland, nordsamisk: Sápmi) er et landskab i det nordlige Finland, som er geografisk sammenfaldende med Laplands len. En del af området udgøres af det historiske landskab af samme navn.

 Areal: 98.983,66 km², heraf landareal 92.673,82 og vandareal (dvs. søer) 6.309,84. Havareal:1.383,19 km2.Samlet areal:100.366,85 km2.
 Indbyggere: 176.510 (31. december 2021)

Landskabet Lapin maakunta er arealmæssigt det største finske landskab, men det har den laveste befolkningstæthed (1,90 indb./km² landareal, 1,78 indb./km2 areal). Den største by i regionen er Rovaniemi, og landskabet ledes af Mika Riipi (2022).

Der er 21 kommuner i landskabet, heraf 4 bykommuner, Kemi, Kemijärvi, Rovaniemi, Tornio, (markeret med fed skrift); svensk navn i parentes:

Se også 
 Lapland (samisk område)
 Lappland (svensk landskab)
 Lappi (Vestfinland) – en by og kommune i Vestfinland.

Eksterne henvisninger 

 Lensbestyrelsen i Laplands len  (finsk/svensk/engelsk)

 
Nordfinland
Finlands geografi
Finlands landskaber
Otto Mørkholm

Otto Reinholdt Mørkholm (28. juli 1930 i København – 16. juli 1983 på Frederiksberg) var en dansk historiker og numismatiker. Hans speciale var antikken og denne periodes mønter.

Han var dr.phil. og fra 1959 museumsinspektør ved Den Kongelige Mønt- og Medaillesamling og fra 1960 samlingens overinspektør.

Mørkholm har i højere grad en nogen anden dansk historiker forfattet internationale artikler, essays og fagbøger om specialiserende emner. Mørkholms doktordisputats "Antiochus IV of Syria" fra 1966 er stadig den bedste bog om Seleukideriget, og man kan ikke læse en bog om hellenistisk numismatik uden at finde Mørkholms navn i bibliografien. 

I de sidste år af sit liv rejste han rundt i verden for at studere de møntsamlinger. Han dannede sig et overblik over de mange typer af mønter og publicerede i sine sidste år mange artikler om antikkens numismatik.

Kronologien i Kappadokiens historie i den hellenistiske tidsalder er grundlagt på hans forskning i de kappadokiske kongers regeringsperiode. Mørkholms argumenter for dateringen af kongernes regeringstider citeres stadig i forskernes fodnoterne.

Otto Mørkholm var en af de bedste på sit felt, og hans forskning i hellenismen har været af international betydning.

"Ø"'et i hans efternavn har skabt forvirring på udenlandske historikeres litteraturlister. Nogle steder finder man hans efternavn stavet Mürkholm eller Mörkholm, og hans navn er ikke placeret alfabetisk korrekt.

Udvalgt bibliografi 
 The Coinage of Antiochus IV (Historisk-Filosofiske Meddelelser, 1963)
 Antiochus IV of Syria, København 1966
 Early Hellenistic coinage : from the accession of Alexander to the Peace of Apamea (336-188 B.C.) , Cambridge University Press, 1991

Det sidste værk er udgivet posthumt og skulle have dækket hele den hellenistiske tidsalder.

Ekstern henvisning 
 http://www.gladsaxegymnasium.dk/2/morkholm.htm 

Numismatikere fra Danmark
Historikere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Ansatte ved Nationalmuseet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Götaland

Götaland er en landsdel i Sverige, indeholdende landskapene
Skåne, Blekinge, Halland, Småland, Västergötland, Bohuslän, Dalsland, Östergötland, Gotland og Öland.

Af disse var Blekinge og Halland og Skåne danske områder indtil freden i Roskilde i 1658. I tillæg tilhørte Bohuslän Norge. De nye provinser blev regnet ind under Götaland.

Se også 
 Svealand
 Norrland

Sveriges landsdele
Byzantinist

En byzantinist forsker i det Byzantinske Riges historie. Betegnelsen "byzantinist" bruges stort set ikke mere på dansk, men bruges stadig på andre sprog.

Et eksempel på en byzantinist af den "gamle skole" er den afdøde britiske historiker Steven Runciman. Derimod er der ikke i Danmark egentlige byzantinister blandt landets historikere.

Inden for dansk kunsthistorie taler man dog om byzantinister, f.eks. lektor Jens Fleischer og professor emeritus Øystein Hjort fra Københavns Universitet, om end et tværfagligt samarbejde omkring det bredere senantikke også udvikles (se tillige opslaget Late Antiquity)- internationalt bl.a. med islamologer som lektor Alan G. Walmsley.

I 1996 udgav Fleischer & Hjort udstillingskataloget Byzans: Senantik og byzantinsk kunst i nordiske samlinger fra Ny Carlsberg Glyptotek.

Liste over historikere, der kan betegnes som byzantinister af den gamle skole:

Noter 

Historie
Svealand

Svealand er det historiske kerneområde i Sverige. Landsdelen ligger i den sydlig-centrale del af Sverige med grænser mod nord til Norrland og mod syd til Götaland. Dybe skove, Tiveden, Tylöskog og Kolmården, adskilte Svealand fra Götaland.

Svealand består af hovedstadsregionen Mälardalen i øst, Roslagen mod nordøst, det tidligere mineområde Bergslagen i midten, samt Dalarna og Värmland i vest.

Navnet Sverige, Svea rike, refererede oprindelig kun til Svealand. Andre former er Sweoðeod (norrønt/islandsk Svíþjóð) og Sweorice. Efterhånden som de svenske konger kom til at regere over større områder, begyndte man at omtale det oprindelige territorium som Svealand for at adskille det fra det nye.

Landskap 
Svealand består af landskaperne Dalarna, Västmanland, Uppland, Värmland, Närke og Södermanland. 

Til tider har også Gästrikland været anset for at være en del af Svealand. 

Ålandsøerne tilhørte Svealand frem til freden i Fredrikshamn i 1809, hvor øerne blev afgivet til Rusland.

Värmland regnedes frem til 1815 som en del af landsdelen Götaland. En flytning fra Göta hovrätts domkreds til Svea hovrätts medførte, at man begyndte at opfatte Värmland som en del af Svealand. 

Der er fremsat en teori om, at Närke tilhørte Götaland i forhistorisk tid. Teorien baseres på, at Närke i lighed med Götaland var inddelt i herreder, i modsætning til Svealand, der var inddelt i hundreder. Desuden forekommer det religiøse stednavn "Götevi" kun i Närke samt i Väster- og Östergötland. De arkæologiske beviser peger dog entydigt på, at Närke fra et kulturhistoriskt perspektiv var forenet med Mälardalen, og Närkes herredsindeling synes først at være blevet indført i middelalderen. En ældre inddeling i tredinger stemmer i det store hele overens med Svealands hundreder. 

Den svenske hovedstad Stockholm ligger i både Uppland og Södermanland.

Sveriges landsdele
Hensættelse

En hensættelse eller en hensat forpligtelse er indenfor regnskabsvæsen en forpligtelse, som er sandsynlig men ikke sikker. Hensættelser indgår i balancens passiver. Effekten af at hensættelser medtages er, at virksomhedens egenkapital reduceres.

En række kriterier skal opfyldes, for at hensættelser kan medtages i regnskaber:
 Forpligtelsen skal være et resultat af begivenheder forud for balancedagen, som vil medføre en retlig eller faktisk forpligtelse.
 Det skal være sandsynligt, at forpligtelsen medfører et økonomisk træk på økonomiske resurser. Hvis det er helt sikkert, at der vil ske et træk, medtages forpligtelsen under fremmedkapital (gæld). Er det muligt – men ikke sandsynligt – at forpligtelsen indtræder, medtages den under eventualforpligtelser udenfor balancen.
 Der kan foretages en pålidelig beløbsmæssig måling af forpligtelsen. Denne måling foretages af virksomhedens ledelse.

Hensættelser opdeles typisk i posterne:
 Hensættelser til pensioner og lignende.
 Hensættelser til udskudt skat.
 Andre hensatte forpligtelser.

Eksempler på hensættelser kunne være garantiforpligtelser eller en erstatningssag, som man regner med at tabe.

Noter 

Regnskabsvæsen
Uppland

Uppland (Upland) er en historisk provins (landskap) i Svealand i det østlige Sverige. 12 676 km², 1 339 154 indbyggere. Amter (län): Uppsala län og (del af) Stockholms län. 

De største byer er Stockholm (indgår også i Södermanland), Uppsala, Solna, Norrtälje, Sundbyberg og Enköping.
Södermanland

Södermanland (Sörmland) er en historisk provins (landskap) i Svealand i det østlige Sverige. 8 388 km², 1 104 611 indbyggere. Amter (län): Södermanlands län og (del af) Stockholms län. 

De største byer er Stockholm (indgår også i Uppland), Eskilstuna, Södertälje, Nyköping, Katrineholm og Strängnäs.
Närke

Närke er en lille provins (landskap) i Svealand i det centrale Sverige. Den største by er Örebro.
Västmanland

Västmanland er en historisk provins (landskab) i Svealand i det centrale Sverige. Det indgår i amterne Västmanlands län og (en del af) Örebro län. Den største by er Västerås.

Se også 
 Bergslagen
Dalsland

Dalsland er et lille landskab i Sydvestsverige. Hovedparten af landskabet indgår i Västra Götalands län, mens en mindre del, Dalboredden, tilhører Värmlands län. Den eneste by er Åmål.

Hertuger 
Svenske prinser og prinsesser udstyres traditionelt med en hertugtitel. Følgende har således været hertuger af Dalsland:
 Erik 1310-1318 (død) og hans enke Ingeborg 1312-1326
 Magnus 1560-1595

Landskabssymboler 
Dalslands våben viser en rød tyr, landskabsdyr er ravnen, Corvus corax, og landskabsblomst er eng-forglemmigej, Myosotis scorpioides.

Andre symboler er:
 Landskabsfugl: Ravn, Corvus corax
 Landskabssvamp: Brungul rørhat, Suillus luteus
 Landskabssten: Kvartsit
 Landskabsfisk: Hornulk, Myoxocephalus quadricornis
 Landskabsmos: Stor styltemos, Bazzania trilobata
 Landskabsinsekt: Poppelsommerfugl, Limenitis populi
 Landskabsæblesort: Oranie
 Landskabsgrundstof: Silicium (Si)

Se også 
 Götaland
 Västergötland

Referencer
Edward Gibbon

Edward Gibbon (født 27. april 1737, død 16. januar 1794) var en britisk historiker og et af de største navne inden for antikforskningen.

Gibbons navn er i dag kendt i forbindelse med Romerrigets fald. Hans værk "The History of the Decline and Fall of the Roman Empire" var banebrydende og debatskabende, da det udkom i flere bind mellem 1776 og 1788. Hans værk bærer præg af at være skrevet i Oplysningstiden, hvor opgør med kirken var kendetegnende. I værket gør han op med de klassiske forestillinger om kristendommen i antikken, og han får martyrmyterne ned på jorden.
Størstedelen af hans værk betragtes i dag som forældet, herunder navnlig de første dele om Romerriget, hvor Gibbon i alt for høj grad støtter sig på Historia Augusta, et falskneri fra slutningen af 300-tallet e.Kr.; ligeledes hans kapitler om Det Byzantinske Rige, der tydeligvis ikke falder i hans smag.
I nutidens bøger om Romerrigets undergang står Gibbons bøger på litteraturlisten, men hovedsagelig for deres forskningshistoriske interesse.

Hvad selve personen angår, så følte Gibbon sig ikke rigtig som britisk efter flere års ophold i Lausanne i Schweiz. Hans hjem var Schweiz og det var da også her, han foretrak at opholde sig.

Litteratur 
 Thomas Dalgård Nielsen, Edward Gibbon og kristendommen, Museum Tusculanum, 1997. (Studier fra sprog- og oldtidsforskning, nr. 329 = 107. bind = Årgang 1997). .

Ekstern henvisning 
 http://www.blupete.com/Literature/Biographies/History/Gibbon.htm 

Historikere fra Storbritannien
Medlemmer af Royal Society
Personer i oplysningstiden
Östergötland

Östergötland er en historisk provins (landskab) i Gøtaland i det sydlige Sverige. 9 979 km², 412 200 indbyggere. Det indgår i amtet Östergötlands län. De største byer er Linköping og Norrköping.

Hertuger og hertuginder
Siden 2012 har prinsesse Estelle af Sverige været hertuginde af Östergötland.

Se også 
 Västergötland

Referencer
Olympia

Olympia refererer til flere ting:

Stednavne 
 Olympia (helligdom i oldtiden) – et sted i oldtidens Grækenland.
 Olympia (Washington) – hovedstaden i den amerikanske delstat Washington

Personnavne (fornavn) 

 F.eks. Olympia Fulvia Morata, en italiensk lærd kvinde fra Renæssancen.

Bygninger 
 L'Olympia – koncertsal i Paris.

Sportsklubber 
 Boldklubben Olympia – en fodboldklub på Amager.
 Boldklubben Olympia (1890-1909) – en tidligere dansk fodboldklub.

Stadioner 
 Olympiastadion (Berlin) – stadion i Berlin
 Olympiastadion (Helsingborg) – stadion i Helsingborg
 Olympiastadion (Helsinki) – stadion i Helsinki
 Olympiastadion (München) – stadion i München
 Olympiastadion (Stockholm) – stadion i Stockholm
Se også:
 Olympisk stadion
 Stadio Olimpico

Kunst 
 Olympia (Manet) - maleri af Manet

Film 
 Olympia (film) - film fra 1936

Se også
 Olympen - flertydig
 Olympus - flertydig
Norrköping

Norrköping er en by i landskabet Östergötland i det østlige Sverige med  indbyggere. Byen ligger ved Motala ströms udløb i Bråviken, en vig ved Østersøen. Ved Norrköping forenes Europavejene 4 og 22, og Södra stambanan sydfra deler sig der i to grene nordover. Den er hovedby i Norrköpings kommune i Östergötlands län.

Byen har udviklet sig som industriby siden 1800-tallet, og en overgang var den Sveriges centrum for tekstilindustri, men denne gik stærkt tilbage efter 2. verdenskrig. Industrien omfatter nu også maskiner, elektronik og papirmasse. Norrköping rummer flere store statslige institutioner bl.a. Migrationsverket, Sjöfartsverket, Luftfartsverket og det meteorologiske institut SMHI. Byen har også et campus af Linköpings universitet og en ikke ubetydelig havn.

Norrköping er en af Sveriges tre sporvognsbyer. Norrköpings spårvägar består af to sporvognslinjer.

Eksterne henvisninger
Trollhättan

Trollhättan er en by i Västergötland i Sverige med cirka 43.000 indbyggere.

Trollhättan ligger ved Göta älv 70 km nordøst for Göteborg, og den meget vandrige elv har her et fald på 32 meter. Allerede i 1700-tallet begyndte man under Christopher Polhems ledelse at anlægge sluser, men først i 1800-tallet lykkedes det at åbne det første kanal- og slusesystem. 

Trollhättan har en meget betydelig industri, som især domineres af bilfabrikken Saab og Volvo Aero Corporation.

Kanal- og sluseanlægget er et meget interessant udflugtsmål. Polhems sluse findes stadig, og området besidder stor skønhedsværdi. På Fallens dag i juli får elven sit gamle løb tilbage, og den vældige fos frembyder et imponerende skue. 

22. oktober 2015 blev to skoleelever dræbt i Trollhättan ved et angiveligt racistisk angreb.

Se også 
 Trollhättans kommun
 Trollhättefallen
 Saab
 Volvo
 Göta älv

Henvisninger