kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Magtudredningen

Magtudredningen var Danmarks første magtudredning. Sat i gang på foranledning af Folketinget havde forskningsprojektet til formål "at belyse folkestyrets funktion i bred forstand, herunder organisationers, bevægelsers og økonomiske magtstrukturers indflydelse i samfundet samt internationaliseringens konsekvenser for gennemsigtighed og synliggørelse af beslutninger, indflydelse og magt i samfundslivet". Lise Togeby, professor ved Institut for Statskundskab ved Aarhus Universitet, var leder af projektet.

I 1994 nedsatte Folketinget et særligt udvalg "vedrørende en analyse af demokrati og magt i Danmark". Udvalget afgav en beretning i foråret 1997, hvor et flertal af udvalgets medlemmer foreslog at igangsætte en dansk magtudredning. 

Magtudredningens slutrapport Magt og demokrati i Danmark: Hovedresultater fra Magtudredningen udkom 30. oktober 2003. 

Magtudredningen blev hårdt kritiseret for at være systemtro og konfliktsky samt at udelade behandling af økonomisk magt m.m.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
Norbert Götz. “Introspective Performance: The Scandinavian Power Investigation as a Politico-Cultural Practice.” Journal of Contemporary European Studies 21 (2013) 3: 341–356. 

Samfundsvidenskab
Danmarks politik
Politologi
Forskning i Danmark
Forskningsprojekter
Demokrati
Medievidenskab
Danske kommissioner
Broken Home

Broken Home er en sang, single og musikvideo fra Papa Roach. Broken Home handler om skilsmisse og hvordan dette kan ramme eventuelle børn. Forsangeren, Jacoby Shaddixs, forældre blev selv skilt da han var 6 år, og det ramte ham hårdt.

Chart performance

Referencer 

Papa Roach
Singler fra 2000
Færøsk løvefod

 
Færøsk løvefod (Alchemilla faeroensis) (færøsk: Føroya Skøra) er flerårig urt med en lav, rosetagtig vækst.

Beskrivelse 
Bladene er langstilkede med 7-9 flige, der er tandede på den yderste del og forsynet med hårpensler på spidserne. Oversiden er græsgrøn og næsten hårløs, mens undersiden er silkehåret. 

Blomsterne ses i juni-juli, og de sidder i endestillede stande på oprette stængler. Hver blomst er gul og stjerneformet. Frøsætningen sker uden befrugtning (apomixis).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,25 m (25 x 25 cm/år).

Voksested 
Arten har været anset for at være endemisk på Færøerne, men den er også fundet i det østlige Island.

Planten forekommer på fugtig bund i klipper, på græslier og langs elve på Færøerne og i Østisland. Her findes den sammen med bl.a. bjergfrue, liden klokke, pyramidelæbeløs, skovsyre, solstenbræk og Trientalis europaea.

Kilde 
 Dorete Bloch: Færøflora, Føroya Fróðskaparfelag, 1980
 EOL Encyclopedia of Life   Hentet 21. januar 2013

Flerårige urter
Gule blomster
Løvefod
Batumi

Batumi ( batumi) er hovedstaden i den sydvestgeorgiske provins Adjarien. Byen har  indbyggere og ligger ved Sortehavet ca. 20 km fra grænsen til Tyrkiet.

Batumi har en aktiv erhvervshavn. Året rundt besejler især mange oliecoastere havnen. Der er også en mindre turistrute over Sortehavet. Byen bærer præg af at være en havneby med spisesteder og cafeer. 

Modsat andre byer i Georgien er husene i Batumi meget farvestrålende.{km}} De er malet gule, lyserøde, blå og lyseblå, ferskenfarvede og i mange andre farvekombinationer. 

Batumi har badestrande.

Der kører 'bumletog' til og fra Tbilisi hver dag. Man kan også for omkring 90 kroner køre med hurtigtoget fra Tbilisi til Batumi. Rejsen varer omkring 5 timer.

Batumi blev grundlagt af grækerne som Batis.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Georgien
Hyrdehund

En hyrdehund er en hund, der er trænet i at hyrde husdyr, eller som tilhører en hunderace, der er fremavlet til denne brug.

Brug 
En hyrdehund hjælper landmanden med at samle en flok af for eksempel; geder, køer, får og heste. Den cirkler rundt om flokken og samler på den måde dyrene. Hundene er også mere vagtsomme, end de fleste andre hunde. De er trænet og vokset op med at passe på deres dyr, dermed også deres menneskelige familie. I virkeligheden er dyrene bange for hunden. Så hundens størrelse er faktisk lige meget – de er bange alligevel.

Der er ca. 20 hunderacer der egner sig til ansvaret at være hyrdehund: Australsk Kelpie, Australian Shepherd, Australian Cattledog, Bearded Collie, Belgisk Hyrdehund, Border Collie, Collie, Briard, Hollandsk Hyrdehund, Loncashire Heeler, Old English Sheepdog, Schapendoes, Schipperk og Shetland Sheepdog.
At være hyrdehund er et stort pres for hunde. De skal have tid og plads til at kunne slappe af og lege udenfor. Mange hyrdehunde får stress og bliver alvorligt syge. Der findes flere myter om, at man skal give dem mere arbejde så de kan sove om natten, og det er der mange der har taget alvorligt. Deres hunde har fået stress og de fleste dør faktisk af det.

Hyrdehunde stammer helt tilbage fra der hvor danskerne begyndte at holde husdyr. De fleste hyrdehunde er kraftige og robuste så de kan samle dyr i  alt slags vejr. Overfor andre mennesker kan en hyrdehund godt opføre sig lidt reserveret og selvstændige. De føler at de skal beskytte deres ejere, i modsætning til normale kælehunde. De er langt mere imødekommende og glade – selv overfor fremmede. 
En hyrdehund behøver nødvendigvis ikke at være en tjenestehund. Mange har hyrdehunde som regulære kæledyr, de bliver bare kaldt hyrdehunde på grund af deres race.
Indre mission

Indre mission er missionsarbejde, der søger at genkristne det moderne, verdslige samfund. Begrebet skal ses i forhold til begrebet "Ydre mission" der betegner danske kirkelige foreningers missionsvirksomhed i lande udenfor Danmark.

I den danske folkekirke udføres dette missionsarbejde blandt andet af flere foreninger såsom Indre Mission, Luthersk Mission, Evangelisk Luthersk Missionsforening og Kristeligt Forbund for Studerende.

Litteratur 
 Louis Blauenfeldt, Den Indre Missions Historie – Et Festskrift, Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark, 1912.
Mikhail Bakunin

Mikhail Bakunin (, ; født 30. maj 1814 i Prjamukhino i Novotorsjskij ujesd, Tver guvernement, Det Russiske Kejserrige, død 1. juli 1876 i Bern, Schweiz) var en russisk agitator og revolutionær og en af anarkismens hovedskikkelser.

Bakunins baggrund var den russiske landadel, og han indledte en karriere som officer, som han afbrød i 1838; han studerede fra 1841 i Berlin, Dresden, Paris og Bruxelles. Her lærte han Hegels, Marx' og Proudhons ideer at kende og påbegyndte sit arbejde for at fremkalde en omvæltning i Rusland. Ledede 1848 opstanden i Dresden, hvorefter Østrig udleverede ham til Rusland, hvor han blev deporteret til Sibirien; flygtede 1861 fra Amurlandet på et amerikansk skib til Japan og herfra via USA til Europa. Her deltog han i forskellige aktiviteter i både Schweiz, Italien , Polen og i London, hvor han tilsluttede sig 1. Internationale, hvorfra han dog blev ekskluderet i 1872  på grund af sine anarkistiske synspunkter.

Hovedpunkterne i Bakunins program 
 Afskaffelse af arv,
 Lige rettigheder for kvinder og mænd,
 Fælleseje af jord, kapital og produktionsredskaber,
 En føderativ organisering af samfundet baseret på frie fagforeninger, sluttet sammen i kommuner, der igen er sluttet sammen i større enheder,
 Afskaffelse af staten
 Opløsning af den borgerlige familie og ægteskabslovgivningen. Børn skal ikke være forældrenes ejendom, men tilhøre det frie fællesskab.
Litteratur på dansk

Bakhunin, Michail (1977): Gud og staten. EAH

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Mikhail Bakunin ved Leksikon.org
 Illustreret Konversationsleksikon, red. Fr. Winkel Horn 1892 
 Bakunin at Anarchy Archives
 Bakunin Biography at Flag Blackened 
 Writings of Bakunin at Marxist Internet Archive

Personer fra Tver oblast
Revolutionære fra Rusland
Anarkister
Russere i 1800-tallet
Filosoffer fra Rusland
St. Anger

St. Anger er Metallicas ottende studiealbum udgivet i 2003. Under optagelsen af albummet blev DVD'en Some Kind of Monster også optaget – den giver et dybdegående portræt af bandet og afslører hvorfor bandet næsten blev opløst.

Albummet endte som #1 på USAs Billboard 200 og Canadian Albums Chart. I 2004 vandt singlen St. Anger en Grammy Award for Best Metal Performance (bedste metal sang).    

St. Anger fik en blandet modtagelse af kritikerne. Den overvejende del af musikpressen (bl.a. NME og Rolling Stone) var gav albummet positive anmeldelser, men en række kritikere (heriblandt PopMatters) var særdeles negative.

Numre 
 "Frantic" – 5:50
 "St. Anger" – 7:21
 "Some Kind Of Monster" – 8:25
 "Dirty Window" – 5:24
 "Invisible Kid" – 8:30
 "My World" – 5:45
 "Shoot Me Again" – 7:10
 "Sweet Amber" – 5:27
 "The Unnamed Feeling" – 7:09
 "Purify" – 5:14
 "All Within My Hands" – 8:48

Musikere 
 James Hetfield – Guitar, Vokal
 Kirk Hammett – Guitar, Bagvokal
 Lars Ulrich – Trommer
 Bob Rock – Producer, Bas, Mixing
 Robert Trujillo – Bas live

Eksterne henvisninger 
 

Metallica-album
Metalalbum
Album fra 2003
Capodestra

Et capotasto (af italiensk "hoved på gribebræt", også kaldt capo) er et tilbehør til en guitar. Det er en genstand – ofte et metalrør – man kan spænde fast i et bånd på gribebrættet, og herved simuleres den bagerste finger i barré-akkord. Andre capoer er lavet som klemmer. 

Man bruger capoen til at transponere tonelejet på guitaren.

Guitar
Toneart

Toneart eller tonart er det system af toner som et musikstykkes melodier og akkorder  konstrueres ud fra. Ved at ændre en melodis toneart, skal man som regel systematisk ændre de akkorder, der indgår. En tone kan som udgangspunkt være:

a, ais/b, h, c, cis/des, d, dis/es, e, f, fis/ges, g eller gis/as.

Tonearten kan være dur eller mol, så der er 24 - ud over kirketonearterne. Tonearterne kan i visse tilfælde skrives på en anden måde, men de viste er de mest gængse. Man kan for eksempel skrive musik i As-dur i stedet for B-dur, men det kræver mange faste fortegn. Der er kun en forskel for instrumenter, som er stemt i ren stemning, mens der ikke er forskel for et klaver. En violin kan stemmes i ren stemning.

Tonen H betegnes B i engelsktalende lande, og tonen B kaldes Bb. Ved becifring anvendes ofte en hybrid, og det tvetydige B undgås – H-akkorder betegnes med H og B-akkorder med Bb for at undgå forvekslinger.

Musikteori
Skråplan

Et skråplan kan betyde flere ting.

 I fysik er et skråplan, bogstaveligt talt, et plan der skråner. Herpå kan man fx måle ud fra friktionsmodstand, hvilken vinkel planet skal have, før et legeme på planet begynder at glide eller trille. Udgangspunktet for beregningen er normalkraft, dvs. den vinkelrette komposant til den kontaktkraft, som forhindrer et objekt i at trænge igennem et andet objekt. 
 I overført betydning siger man at man er "ude på et skråplan" hvis man sløser så meget med sin uddannelse, sit socialliv eller andet, at det påvirker ens muligheder negativt. I denne betydning handler det om at "det går nedadbakke". Nogle kalder det også for at være ude på et sidespor.
 Skråplan (tv-serie) - en satireserie som blev sendt på DR2

Se også
Nedkørsel
Sliske
Kile

Gravitation
Friktion

Friktion omtales ofte som gnidnings- eller rullemodstand: Når to legemer bevæger sig i forhold til hinanden mens de presses imod hinanden, viser friktionen sig som en kraft der trækker modsat den retning legemerne bevæger sig i (eller: modsat den kraft som søger at bevæge legemerne). Denne friktionskraft hæmmer bevægelsen, og optager derved en vis mængde af den energi ud af det mekaniske arbejde der udføres ved at bevæge legemerne. Denne energi afsættes som varme i legemerne nær kontaktfladerne, og for at undgå dette (set fra et mekanisk synspunkt) energispild, søger man i mekaniske indretninger for at minimere friktionen i lejer og andre steder hvor maskindele er i kontakt med hinanden og bevæger sig indbyrdes.

Man opererer med to "hovedformer" for friktion, kaldet statisk og dynamisk friktion: Statisk friktion er et udtryk for den kraft der skal til for at få det ene legeme "skubbet i gang" med sin bevægelse i forhold til det andet, mens dynamisk friktion udtrykker hvor stor kraft der skal til for at opretholde bevægelsen.

Friktionskoefficient
Begge former for friktion afhænger alene af den kraft  der presser de to legemer imod hinanden (ofte kaldet normalkraften), og af en dimensionsløs koefficient , kaldet en (enten statisk eller dynamisk) friktionskoefficient. Den kraft  der skal til for at "overvinde" friktionen og sætte legemerne i bevægelse beregnes som:

Bemærk at arealet af kontaktfladen mellem de to legemer ikke har nogen indflydelse på størrelsen af den fornødne kraft .

Friktionskoefficienten afhænger af de materialer legemer består af (i det mindste for så vidt angår ved kontaktfladen mellem legemerne): To stykker våd is glider let mod hinanden, og den statiske og dynamiske friktionskoefficient er derfor lille. Gummi mod beton skrider derimod ikke så let; friktionskoefficienterne er derfor høj mellem disse to materialer.

Den statiske friktionskoefficient mellem to materialer er større end den dynamiske friktionskoefficient mellem de samme materialer. I de tilfælde hvor der er stor forskel mellem de to koefficienter, skal der en markant større kraft til at starte bevægelsen (den høje statiske koefficient), end til at opretholde bevægelsen (den lavere dynamiske koefficient).

En typisk værdi for den statiske friktionskoefficient for en bils dæk mod vejen er 0.6.

Henvisninger 

Tribologi
Klassisk mekanik
Hastighedsvektor

En hastighedsvektor er den vektor der fremkommer ved differentiation af den vektorfunktion der beskriver positionen som en funktion af tiden t.

Fysik
Vektorer
Sehested (adelsslægter)

Sehested er navnet på to adelsslægter, en holstensk og en nørrejysk. De to familier er vist ikke nærmere beslægtede, men på grund af våbenlighed antog den nørrejyske familie den holstenske slægts navn.

På Nyholm i København ligger den historiske torpedomissilbåd P547 Sehested, som hører under Statens Forsvarshistoriske Museum.

Kendte personer med efternavnet 
Listen er udarbejdet ud fra Dansk Biografisk Leksikon.
 Benedict Sehested (-1548), til Kluvensiek. 
 Bertram Sehested (-1562), til Kluvensiek og Osterrade. 
 Christen Thomesen Sehested (1664-1736), søofficer og overlanddrost. 
 Christian Christophersen Sehested (1666-1740), rigskansler. 
 Christian Thomesen Sehested (1590-1657), kansler. 
 Christiane Sehested (1626-1670), grevinde
 Christoffer Sehested (1628-1699), gehejmeråd. 
 Claus Sehested (-o. 1566), til Spandetgård. 
 Claus Sehested (-1648), til Højgård. 
 Claus Maltesen Sehested (1558-1612), statholder på Øsel.
 Else Margrethe Sehested (1708-1775), adelsfrue
 Frantz Vilhelm Sehested (1722-1787), officer. 
 Hannibal Sehested (1609-1666), statholder i Norge og rigsskatmester. 
 Hannibal Sehested (1842-1924), konseilspræsident. 
 Helga Sehested (1877-1958), landmand.  
 Henneke Sehested (-o. 1542), til Krummendiek, Olpenitz, Drage og Sarlhusen. 
 Henrik Sehested (-1676), officer. 
 Hilda Sehested (1858-1936), dansk komponist.  
 Iver Nicolai Sehested (1679-1752), landsdommer.
 Jens Maltesen Sehested (1649-1730), officer. 
 Jens Steen Sehested (1635-1698), officer og digter. 
 Jens Thomesen Sehested (-1555), til Vellinghøj og Højris på Mors. 
 Johan Frederik Sehested (o. 1724-1785), officer
 Johan Frederik Gyldenstierne Sehested (1765-1830), officer
 Jørgen Sehested (omkring 1570), til Hvolgård, Gross-Nordsee, Perdøl og Güldenstein. 
 Jørgen Sehested (1885-1977), godsejer og nazist. 
 Karen Sehested (1606-1672), hofmesterinde. 
 Knud Sehested (1850-1909), landbrugsminister. 
 Knud Gyldenstierne Sehested (1690-1758), norsk officer. 
 Malte Sehested (1596-1661), til Rydhave og Boller. 
 Malte Jensen Sehested (1529-1592), til Holmgård og Højris på Mors. 
 Mogens Sehested (1598-1657), til Holmgård, Mullerup og Nørager. 
 Niels Frederik Bernhard Sehested (1813-1882), godsejer og arkæolog. 
 Ove Flemming Sehested (1888-1976), diplomat
 Ove Ramel Sehested (1687-1774), officer. 
 Ove Ramel Sehested (1757-1838), statsminister. 
 Steen Maltesen Sehested (1553-1611), til Holmgård, rigsmarsk. 
 Thyra Sehested (1840-1923), historisk forfatterinde.

Henvisninger 

Adelsslægter fra Danmark
Adelsslægter fra Slesvig og Holsten
Tirana

Tirana er Albaniens hovedstad og største by. Den ligger centralt i landet på en slette omgivet af bjerge og bakker. Byen har et anslået indbyggertal på , mens nogle anslår tallet til hele 700.000. Tirana blev grundlagt af den osmanniske general Sulejman Pasha i 1614 og blev Albaniens hovedstad i 1920.

Demografi 

I 2006 var Tiranas indbyggertal officielt estimeret til 600.339.

I 1703 havde Tirana 4.000 indbyggere og i 1820 havde antallet nået 12.000. Byens befolkning steg til 30.000 omkring 1930. Gennem 1950'erne oplevede Tirana en hurtigtvoksende industri, og indbyggertallet steg til 137.000 i 1960.

Efter det kommunistiske styres fald i 1991, oplevede Tirana den største befolkningsstigning, da folk fra landbrugsområder flyttede til hovedstaden for at finde et bedre liv. I 1990 var befolkningen på 300.000 indbyggere, men den store migration til byen fra andre dele af landet siden da har øget indbyggertallet til et godt stykke over 500.000.

Økonomi 

Tirana er Albaniens primære industrielle center. Byen har oplevet en hurtig vækst og etableret mange nye virksomheder siden 1920'erne. De største erhvervssektorer tæller landbrugsprodukter og -maskineri, tekstiler, medicin og metalprodukter.
Tirana begyndte sin udvikling i begyndelsen af det 16. århundrede, da en bazar blev etableret, og der påbegyndtes produktion af silke- og bomuldsmaterialer, leder, keramik samt jern-, sølv- og guldgenstande. Eftersom Tirana er beliggende i et frugtbart område kunne bønderne producere i overflod og fra området blev eksporteret 2.600 fade olivenolie og 14.000 pakker tobak til Venedig i 1749. I 1901 var der 140.000 oliventræer, 400 oliemøller og 700 butikker. Tirana arbejder for tiden på at opbygge en turismeindustri, selvom indsatsen bliver hindret af manglen på infrastruktur og den vedvarende politiske ustabilitet i regionen.

Uddannelse 
Tirana huser Tirana Universitet grundlagt i 1957 og andre regeringsbygninger og sociale bygninger såsom det Albanske Videnskabsinstitut, Kunstakademiet, Landbrugsuniversitetet, Militærakademiet, Institutet for Ministeriet for Interne Affærer, Parlamentet og Højesteret.

Udover de offentlige universiteter huser Tirana også private akademiske institutioner, såsom University of New York, Tirana, Epitech, Universiteti Marin Barleti, Epoka University, etc.

Venskabs- og partnerbyer

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Byer i Albanien
Etableret i 1614
Papegøjenæb

Papegøjenæb er betegnelse for forskellige slags værktøj:
Bellahøjjern
Papegøjenæb (værktøj) 

Værktøj
Fidusværktøj

Fidusværktøj er værktøj, der er opfundet eller udviklet af en håndværker – først og fremmest til eget brug. Undertiden hænder det, at værktøjet er så funktionsdygtigt, at det sættes i produktion, hvorefter det ikke længere kan kaldes fidusværktøj.

Bellahøjjernet er et eksempel på, at en opfindelse gjort af en træsmed blot for egen bekvemmeligheds skyld, en tid lang er blevet sat i produktion.

Ekstern Henvisning 
http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 

Værktøj
Berliner (rygsæk)

En berliner kan være en:

Ransel, rygsæk 
Ordet er i denne betydning givetvis kommet ind i dansk sprog med de stedse valsende navere, der førhen i stort tal drog sydpå, ikke mindst til Tyskland men også til Schweiz, Østrig eller Frankrig og Italien som unge svende. Mange udtryk er kommet til os ad den vej, skønt sproglig påvirkning udefra ikke kun skyldes vor udlændighed, men lige så meget påvirkning fra indvandrere.

Desuden er dansk og tysk så nært beslægtede, at det sjældent volder vanskeligheder at overføre et ord eller en vending fra det ene sprog til det andet – blot kan udtale og stavemåde tillempes en smule. Læs mere herom i artiklen Træsmed.

Men hvorfor rygsækken har fået betegnelsen berliner er der ikke sikkert belæg for; det er dog troligt at navnet skyldes at mange svende netop havde den tyske hovedstad som endemål – hovedstæder har stedse virket dragende på fremmede, og lune og humor er ikke nutidige foreteelser. Det er derfor temmelig sikkert, at ordet er faglig slang. Leg med sproget er ikke forbeholdt nogen bestemt gruppe i samfundet. Det er derfor ikke muligt at henføre udtrykket til noget bestemt fag eller faggruppe.

Billedskærers rullemappe eller værktøjsrulle 
hvor han opbevarer sine mange billedskærer, der er personligt værktøj, og som han derfor må medbringe overalt hvor han arbejder.

Danske billedskærere skriver sig til to forskellige skoler, den tyske og den franske. De svende der vandrede til Tyskland kom hjem med tysk værktøj og tyske udtryk, mens parisersvendene kom tilbage med fransk værktøj og franske traditioner, så alene på sprogbrugen er man i stand til at afgøre hvilken skole en billedskærer tilskriver sig: Hvem der endte i det tyske taler om en berliner, mens den der gik til Paris, Lyon eller Grenoble, kom hjem med en trouseau der betyder (nøgle)knippe, udstyr af klæde.

Ekstern Henvisning 
http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html  Træsmedens Håndværktøj

Håndværksudtryk
Tasker
Berliner

En berliner kan være flere ting:
en person fra Berlin,
en kage, en Berliner Pfannkuchen
(i håndværkersprog) en Berliner (rygsæk)
(hos billedskærere) en rullemappe til værktøj, eller
et avisformat: berliner (format).
en lukket hestevogn (også: berline)
Kommunalreform

En kommunalreform er en ændring af den kommunale struktur i et land.

Danmark 
Der har været fire større Kommunalreformer i Danmark:
Amtsreformen 1662 – de 49 tidligere len blev lavet om til amter
Amtsreformen 1793 – de 49 gamle amter blev omlagt til 24 nye amter
Kommunalreformen 1970 – skellet mellem sognekommuner og købstæder forsvandt, antallet af amter blev reduceret fra 24 til 14, og antallet af kommuner blev reduceret fra over 1300 til 275.
Strukturreformen 2007 – En lang række kommuner lægges sammen så kommunernes antal reduceres til en tredjedel, og amterne erstattes med fem nye regioner. Amternes opgaver fordeles mellem staten, de nye statsforvaltninger, de nye regioner og de nye stor-kommuner.

Derudover har der været gennemført noget lignende en kommunalreform på Bornholm, som trådte i kraft 1. januar 2003, og som bevirkede, at Bornholms Amt og fem kommuner blev erstattet af den nye storkommune ved navn Bornholms Regionskommune.

Sverige 
I Sverige har der være tre landsdækkende kommunalreformer, i 1863, 1952 hhv. 1971. Se kommunalreformer i Sverige.

Norge 
I Norge blev en kommunalreform gennemført med virkning fra 1. januar 2020.

Se også 
Danmarks regioner 
Danmarks amter (1970-2006) 
Danmarks amter (1793-1970) 
Danmarks amter (1662-1793) 
Syssel

Kommunalpolitik
Almindelig stinksvamp

Almindelig stinksvamp (Phallus impudicus) er, som navnet antyder, ildelugtende. Den vokser på formuldet materiale fra træer. Svampen kaldes også "hekseæg" i den tidlige fase, hvor svampen er en knold i skovbunden. Svampen vokser op i august. Slimlaget, der dækker svampen, indeholder svampens sporer. Den særprægede lugt fra svampen tiltrækker fluer. Fluerne spiser af slimlaget og spreder dermed sporerne.

Det latinske navn betyder "skamløst kønslem" (dvs. som ikke skammer sig). I den senere, aflange form kaldes svampen også "præstepik".

Basidie-klassen
Svampe i Danmark
323 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 10/11 juni – Alexander den Store (født 356 f.Kr.)

Sport 

 
23
Misteltenkaktus

Misteltenkaktus (Rhipsalis) findes naturligt, ikke kun i arternes hovedområde i dele af Amerika og Caribien, men også i Sri Lanka, Madagaskar, Afrika, Indien, Nepal.

Nogle af arterne gror i helt op til 1800 meters højde. Misteltenkaktus er epifytter, som f.eks. gror i trækronerne af andre planter, hvor de hyppigt får regn og hvor vandoverskuddet hurtigt drænes væk.

Stænglerne er runde eller trekantede, og stænglerne ligner små blyantstykker (bladene) i en kæde.

 Rhipsalis salicornioides

Se også 
 bladkaktus
 kaktus
 sukkulent

Eksterne henvisninger 

 Rhipsalis, Lepismium, Hatiora, Schlumbergera Home page, Site intro Citat: "...The web site is the result of a collaboration of long-time Rhipsalis growers Ken Friedman (U.S.), Derek Butcher (Australia), and the late Luc Scherens (Belgium), to explain conflicting information about this group of plants..."
 Google: Rhipsalis 
 cactiguide.com: Rhipsalis (med billeder)
 cloudjungle.com: Rhipsalis 

Sukkulenter
Epifytter
Prydplanter
Kaktus-familien