kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
VoxHall

VoxHall er et regionalt spillested beliggende i Aarhus.

VoxHall har plads til 700 tilskuere, fordelt på en stor koncertsal, en café (med lille scene, oftest brugt til dj's), samt en balkon. Scenen i den store koncertsal måler 14 x 5 m. Udsynet er sikret overalt på VoxHall, da der er 6 meter til loftet. Voxhall driver ligeledes en scene med plads til 300 tilskuere. Scenen præsenterer verdensmusik, folkemusik og jazz. 

Der er ingen aldersbegrænsning eller dresscode på VoxHall. Dette bevirker at man som mange andre steder oftest bliver spurgt om ID i baren. 

Det er ikke en tilfældighed at VoxHall delte adresse med HUSET frem til 31. december 2007 hvor HUSET flyttede til Vesterbro Torv.
Oprindeligt var lokalerne nemlig HUSETs musikscene, hvor bl.a. nogle af de første punkkoncerter I Danmark blev afholdt. Pladen/festivalen Pære Punk samt Monody Festival er blandt de mest kendte. Mange kendte kunstnere har startet deres kariere på HUSETs musikteater. 

I 1997 løsrev gruppen bag HUSETs musikteater sig imidlertid, grundet interne stridigheder. Gruppen mente bl.a. at der skulle satses på at få flere internationale og store navne til byen. Endvidere var der andre interne stridigheder samt samarbejdsproblemer med kommunen.    

Det nye projekt hed VoxHall og fik støtte fra kommunen. Bygningen blev i 18 måneder nyistandsat og ombygget, og fysisk adskilt fra HUSET. Mange syntes i dag at det er en skam at bygningerne ikke længere er tilknyttet HUSET , men ikke desto mindre lykkedes visionen om at skabe et spillested, der også havde de store internationale kunstnere på programmet, måned efter måned. Dette har naturligvis bevirket, at der ikke er så meget af den lokale undergrundsscene tilbage på spillestedet.

VoxHall har dog stadigt meget alsidigt musik på programmet og den oprindelige ånd fra HUSET eksisterer fortsat, idet VoxHall sammen med Kulturgyngen bl.a. sagde ja til at afholde tre dages flyttefest for HUSET. Sidstnævnte sted er i dag genopstået et stenkast derfra på Vesterbro Torv.

Referencer

Eksterne henvisninger
 Voxhalls Hjemmeside
 Voxhalls Myspace Profil
 "Viva Voxhall"  Århus Stiftstidende (26 August 2007)
 Musikcenter i Aarhus får lunken modtagelse  Jyllands Posten (16/10 2007)

Spillesteder i Aarhus
Charles Cornwallis

Charles Cornwallis, 1. marquess Cornwallis (født 31. december 1738, død 5. oktober 1805) var en engelsk kommandant og koloniguvernør. I USA huskes han mest som  britisk general i den amerikanske uafhængighedskrig. Hans nederlag i 1781 til en amerikansk–fransk styrke ved belejringen af Yorktown regnes ofte som slutningen på krigen. 

Han fulgte sin far i 1762 som den 6. baron Cornwallis og den 2. jarl Cornwallis og blev marquess i 1792.

Generaler fra Storbritannien
Personer fra den amerikanske uafhængighedskrig
Indiens generalguvernører
Markiser fra Storbritannien
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Christiane Eberhardine af Sachsen-Polen

Christiane Eberhardine af Sachsen-Polen, kurfyrstinde af Sachsen, dronning af Polen, født prinsesse af Brandenburg-Bayreuth (19. december 1671 – 4. september 1727). 

Hun var datter af markgreve Christian Ernst af Brandenburg-Bayreuth og Sophie Louise af Württemberg.

Den 20. januar 1693 giftede prinsessen sig med kurfyrsten af Sachsen, Freidrich August 1., den senere konge af Polen; hun var 21 år gammel. Ægteskabet var politisk betonet og blev yderst ulykkeligt.

Da kurfyrsten blev konge af Polen konverterede han til katolicismen. Det ville Christiane Eberhardine under ingen omstændigheder selv gøre, faktisk frastødte det hende i en sådan grad, at hun fortrak sig fra sin mands hof, tilbage til sit eget slot Pretzsch i Sachsen, og viste sig herefter kun ved sin mands hof ved særligt højtidelige begivenheder.

Kongelige fra Polen
Kongelige fra Tyskland
Huset Hohenzollern
Parisaftalen (1783)

Parisaftalen, underskrevet 3. september 1783 og ratificeret af USA's kongres den 14. januar 1784, sluttede formelt den amerikanske uafhængighedskrig mellem Storbritannien og USA som havde gjort oprør mod det britiske kolonistyre i 1776. Storbritannien underskrev separate fredsaftaler med Frankrig og Spanien som Versaillesaftalerne.

Aftalen bliver ofte kaldt den anden Parisaftale, den første var Parisaftalen af 1763. Flere andre aftaler er dog også indgået under dette navn.

Betingelser i aftalen 
Aftalen indeholdte følgende betingelser:
 Artikel 1: De tretten kolonier (Delaware er ikke specifikt nævnt, men var antagelig inkluderet i Pennsylvania som den teknisk set var del af før krigen) anerkendes som frie og suveræne stater.
 Artikel 2: Grænserne mellem USA og Britisk Nordamerika etableres.
 Artikel 3: Fiskere fra USA får fiskerettigheder i Grand Banks, ude fra kysten af Newfoundland og i St. Lawrence-bugten.
 Artikel 4: Lovmæssig gæld skal betales til kreditorer på begge sider.
 Artikel 5: USA's kongres skal "oprigtig anbefale" til statsforvaltninger at anerkende de retmæssige ejere af alt konfiskeret gods "aflever alle ejendele, rettigheder og ejendomme som er blevet konfiskeret fra ægte britiske undersåtter (loyalister)." (aldrig gennemført)
 Artikel 6: USA vil forhindre fremtidig konfiskering af loyalisternes ejendele.
 Artikel 7: Krigsfanger på begge sider og alle ejendele efterladt af den britiske hær skal løslades uden skade (inklusiv "negere").
 Artikel 8: Storbritannien og USA skal begge gives adgang til Mississippi.
 Artikel 9: Territorier erobret af amerikanerne efter aftalen skal returneres uden kompensation.
 Artikel 10: Ratificeringen af aftalen skal ske inden seks måneder fra den bliver underskrevet af parterne.

Underskrivelsen blev markeret, her iblandt i Helsingør, med flagdage og festligheder.

Eksterne henvisninger 

 Treaty of Paris, 1783; International Treaties and Related Records, 1778–1974; General Records of the United States Government, Record Group 11; National Archives.

Den amerikanske uafhængighedskrig
Fredsaftaler
Begivenheder i 1783
Kirsebærvin

Kirsebærvin er en drik af surkirsebær, Prunus Cerasus, der indeholder ca. 14-21% alkohol. 
Under besættelsen kaldtes erstatnings frugt- og kirsebærvin i Danmark "pullimut".

Siden 1800-tallet har der været produceret kirsebærvin i Danmark. Historisk set har to producenter være dominerende. Cherry Heering og KIJAFA (KirsebærJacobsenFaaborg). Cherry Heering er en dansk kirsebærvin af verdensry. Firmaet blev etableret af Peter Heering i begyndelsen af 1800-tallet og blev hurtigt kendt over det meste af verden. Vinen eller likøren eksporteredes på rederiet Heerings egne skibe. Opskriften stammer fra høkermadam Carstensen, der gav den til Peter Heering på Christianshavn, da han stod i lære der. Opskriften har været hemmelig siden da. Cherry Heering ligger over hedvinsgrænsen og er  højt beskattet.
Især i England er den populær i overklassen. I 1915 fik firmaet manifesteret sit navn på afgørende vis. Det blev på Raffles Hotel i Singapore en del af den verdensberømte drink Singapore Sling.

Som grundlag for den danske kirsebærvin er især det unikke danske stevnsbær, som forskere har kaldt ’nordens drue’. Både i forhold til syre, sukker, farve og aromastoffer har det særlige kvaliteter. E-bogen "Historien om Nordens drue - Stevnsbærret" fortæller den historiske beretning om surkirsebærret fra de tidligste kilder, om bærrets mange forskellige anvendelser gennem historien og frem til i dag.

Den mest anerkendte nutidige producent af kirsebærvin er Frederiksdal Kirsebærvin som holder til på godset Frederiksdal nord for Nakskov. Modsat tidligere producenter bliver surkirsebærrene på Frederiksdal gærret i vinfremstillingen.

Referencer 

Hedvin
Dessertvin
Surkirsebær
Lotte Hermann

Lotte Hermann (født 9. juli 1941 i København) er en dansk skuespiller og sceneinstruktør.

Hermann blev uddannet fra Privatteatrenes Elevskole i 1964. Hun var gennem mange år ansat ved Aarhus Teater, Aalborg Teater, Det Danske Teater og Svalegangen i Århus. Senere arbejdede hun som freelancer. Siden midten af 1980'erne har hun arbejdet som operainstruktør.

Filmografi 
 Jeg er sgu min egen (1967)
 Jeg - en marki (1967)
 Den dobbelte mand (1976)
 Strømer (1976)
 Drenge (1977)
 Sofie (1992)

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Operainstruktører
Personer fra København
Biennale

En biennale er en fest, udstilling eller lignende, der afholdes hvert andet år. Ordet, der kommer fra italiensk er mest kendt i kunstnerkredse for den internationalt kendte Venedig-biennale, som foregår på et stort udstillings- og parkområde i Venezia, hvor hvert land har sin egen pavillon. Udstillingen er blevet arrangeret siden starten af 1900-tallet. Andre internationale kunstudstillinger, som foregår hvert andet år, benytter navnet, se f.eks. nedenfor.

Nogle andre biennaler 

 Socle du Monde, på mange venues i og omkring Herning. Kurateret af og gennem HEART
Biennale de l'An 3000 i São Paulo
 Berlin Biennale, international udstilling af samtidskunst i Berlin
 Brussels Biennial , af samtidskunst i Bruxelles
 Bucharest Biennale i Bukarest, Rumænien
 CAFKA, Canadian Biennale of Contemporary Art (af samtidskunst)
 Manifesta, Europæisk Biennale for samtidskunst i varierende europæiske byer
 Moskva Biennale i Moskva (Rusland)
 Mostra di Architettura di Venezia, International arkitekturbiennale i Venezia 
 Münchener Biennale, international festival for nye musikteatre i München
 Iowa Biennial, i Iowa, (USA)
 Internationale Architektur Biennale i Rotterdam
 Biennale of Sydney Australia
 Bienal de São Paulo kunstbiennale i São Paulo
 Singapore Biennale, afholdes forskellige steder i Singapore
 Liverpool Biennial, Liverpool
 Kwangju Biennale i Kwangju (også skrevet Gwangju), Sydkorea
 Ljubljana Graphic Biennale i Ljubljana, Slovenien
 Tirana Biennale, i Tirana, Albanien
 Istanbul Biennial, i Istanbul, Tyrkiet
 Biennale of Iranian Graphic Designers, i Teheran, Iran
 Biennale of Miniature Art, i Częstochowa, Polen
 Göteborg International Biennial For Contemporary Art Göteborg,Sverige
 Vancouver Sculpture Biennale, i Vancouver (Canada)
Nørrekær Biennalen, Aggersund nær Løgstør (Danmark)

Kunst
Udstillinger
Ord og vendinger
Sværdfisk

Sværdfisk (Xiphias gladius) er en pigfinnefisk i sværdfiskfamilien. Den lever normalt i overfladen, men jager ned til 800 meters dybde. Den lever globalt, og besøger de danske farvande nu og da. Den kan blive 17 år gammel og blive 4,5 meter lang og veje op til 650 kilo. En sværdfisk menes at kunne svømme med en hastighed på op til 100 kilometer i timen.

Sværdfisken er kendt for sin sværdformede forlængelse af overkæben. Sværdet bruger fisken til at slå til byttefisk med. Ved at slå med sværdet ind i en stime af byttefisk, slås nogle af fiskene bevidstløse, hvorefter sværdfisken vender rundt og æder dem.

Sværdfisken er en meget aggressiv rovfisk, som hovedsageligt lever af sild, makrel, hornfisk og blæksprutter.

Af anerkendte sportsfiskere anses sværdfisken som en af havets mest prestigefyldte og eftertragtede fangster, da den er langt stærkere og hurtigere end den mere kendte, men langsommere og svagere tun.

Sværdfisk i Danmark

Den 31. juli 2008 blev der i garn fanget en sværdfisk i Roskilde Fjord. Fiskeren, Egon Christensen fra Jyllinge, fangede den i et bundgarn.
Det er fjerde gang på 20 år, at der er fanget eller fundet sværdfisk i Roskilde Fjord.

Pigfinnefisk
Michael Møller

Michael Møller er en dansk sanger og sangskriver. Han er forsanger i bandet moi Caprice og The Mountains (siden 2013) og har to anmelderroste soloudgivelser bag sig. Han er desuden uddannet fra Københavns Universitet med bachelorgrad i musik- og litteraturvidenskab, samt magistergrad i moderne kultur og kulturformidling.

Med moi Caprice udgav Michael Møller i 2003 debutpladen "Once Upon a Time in the North", og bandet har siden udgivet yderligere plader 3 og en singleopsamling. I 2007 udgav Michael Møller sin solodebut, "Every Streetcar's Got a Name - An album about sex and desire"; en konceptplade om sex og begær, som ved sin amerikanske udgivelse fik det klassiske "Explicit lyrics"-merkat pga. sin eksplicitte tekster.

I 2011 udgav Michael Møller den store sangcyklus "A Month of Unrequited Love". Værket bestod af 31 sange, som blev uploadet et af gangen hver dag i maj 2011. Sangene er senere blevet udgivet som dobbelt-CD og trippelvinyl ved hjælp af fandonationer, hvorved udgivelsen markerede sig som den første crowdfundede musikudgivelse i Danmark.

Michael Møller har løbende fået stor anmelderros for både sine tekster og sange. Hans debutplade blev kåret som årets bedste plade i Berlingske i 2007, mens "A Month of Unrequited Love" lå på de fleste danske mediers årslister i slutningen af 2011. Han har desuden fået en stribe nomineringer og priser, heriblandt vandt han i 2011 en Danish Music Awards som Årets Innovator. Ved uddelingen af Årets Steppeulv 2012 modtog Michael Møller prisen som "Årets Komponist".

Han har desuden indgået i en række andre konstellationer, heriblandt har han arbejdet sammen med den danske folkemusikgruppe Svøbsk, samt lavet flere kompositionsprojekter i Vietnam med lokale komponister.

Michael Møller har flere gange arbejdet for Danmarks Radio, bl.a. leveret musik til radioprogrammer og kort fungeret som studievært på P6Beat. Han fungerer desuden som underviser og vejleder ved Rytmisk Musikkonservatorium i København.

Diskografi 
 Every Streetcar's Got a Name - An album about sex and desire (2007)
 A Month of Unrequited Love (2011)
med moi Caprice:
 Once Upon a Time in the North (2003)
 You Can't Say No Forever (2005)
 The Art of Kissing Properly (2006)
 We Had Faces Then (2008)
 The Past is a Foreign Country (2009)
 All We Fear is Love - A Singles Collection (2009)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Interview med Berlingske, 2007 
 Interview med Gaffa, 2011  
 Artikel om "A Month of Unrequited Love" i Gaffa, 2011  
 Koncertanmeldelse i Information, 2011 

Sangere fra Danmark
Komponister fra Danmark
Moi Caprice
Jakob Millung

Jakob Millung er en dansk el-bassist i moi Caprice og Choir Of Young Believers. Er også medlem af okestrene Joy Lieberkind, Skammens Vogn og The Late Great Fitzcaraldos. Han har også optrådt med bl.a. The Storm og Lars H.U.G..

Han modtog Statens Kunstfonds legat i 2008.

Eksterne henvisninger 
 

Bassister fra Danmark
Moi Caprice
Pommernbugten

Pommernbugten (polsk: Zatoka Pomorska; tysk: Pommersche Bucht) er en bugt i den sydvestlige del af Østersøen ved kysten af Polen og Tyskland. 

Syd for bugten ligger Stettiner Haff, hvor floden Oder udmunder, og mellem disse to søområder ligger øerne Usedom/Uznam og Wollin, hvor tre sund knytter Pommernbugten og Stettiner Haff sammen: Dziwna, Świna og Peenestrom. Mod vest ligger den tyske ø Rügen og mod nord Bornholm.

Den største dybde i bugten er er kun 20 meter og saliniteten er cirka 8‰. Der er lavet en dybere vandvej over Pommernbugten fra havnen i Szczecin via floden Oder, Stettiner Haff og Świna, så at større skibe kan nå havnen i Świnoujście og Szczecin.

De vigtigste havnebyer er: 
 Szczecin
 Świnoujście
 Dziwnów
 Usedom
 Wolgast

Eksterne henvisninger 

 Turisme i Vestpommern
 vorpommern.de

Polens geografi
Østersøen
Bugter
Græsmølle

En græsmølle er betegnelse for en vandmølle, som kun blev anvendt i vinterperioden. Derfor anvendes i visse områder betegnelsen vintermølle om disse græsmøller. 

I ældre tid var landet oversået med små lokale græsmøller, der ofte lå på steder, hvor der var bakker til begge sider og et blot jævnt fald nedad strømmen og ikke en tilstrækkelig vandmængde til at forsyne både jordbrug og mølledrift. De blev betegnet græsmøller, fordi vandet i dyrkningssæsonen ikke blev opstemmet, men i stedet blev anvendt til landbrug og græsningsformål. Om foråret og i sommerperioden var mølledammen og møllervænget tørlagt, og der voksede græs på arealet indtil høslæt, dvs. til alt korn og hø var høstet.

Græsmøller eller vintermøller 
Mølleperioden i de gamle fæstebreve var som oftest indskrænket til de 6 måneder fra 28. september – 25. marts. Så kørte vandmøllen om efteråret og lidt hen på vinteren. Møllernes brugere og kunder indfandt sig efter høst i den takt de blev færdige med at slå kornene af negene hjemme på loens lerstampede gulv.
 
Græsmølleriet var begrænset til en bestemt tid på året i henhold til lokale retningslinjer, og generelt blev driften standset den 25. marts for at undgå skader og ulemper for op- eller nedstrøms lodsejere. Såfremt der var behov for at få malet kort i forårs- og sommerhalvåret måtte det foregå på håndkværn eller på hestemøller, og det begrænsede ofte arbejdet til maling af mindre portioner.

Næsten samtlige græsmøller er i dag nedlagt, ofret for senere tiders krav om en større produktionskapacitet, som kom med vindmøllerne, men mølledæmninger og gamle historiske udskiftningskort viser ofte, hvor de har ligget. 

Mange græsmøller var underfalds- eller strømmøller, som kunne løbe selv for en lille bækkegang ved opstemning af vand. Ofte kunne der ligge indtil flere møller ved en sådan bæk, se fx Ødis Mølle og Ventthe Mølle.

Opstemmerens ansvar 
  
Efter Kong Christian den 5.'s Danske Lov (DL) af 1683 5-11-2 kunne driftsperioden udstrækkes helt indtil den 1. maj, for så vidt vandet (ikke) kunne gøre skade. DL 1683 5-11-2: ”Hvo som haver Vinter- eller Græs Mølle, hand skal optage stigbord den første Maji, og ej sette det neder igjen, før end alt Høe og Korn er inde af den Stæd eller derhos, så vit Vandet kand skade gjøre.” 

Opstemningen af vandet var i øvrigt forbundet med ansvar over for nedenstrøms eller opstrøms lodsejere (afgrødeskader). Nogle møller fik handlet opstemningsrettighederne af, således at lodsejerne betalte dem for at slippe for opstemningen af vandet, hvorefter møllerne lukkede. I dag er enhver opstemning af vand uden vandløbsmyndighedens godkendelse forbudt efter Vandløbsloven.
Stigbord

Et stigbord i en vandmølle er en lem eller plade af træ eller jern, som kan forskydes op og ned og dermed helt eller delvist aflukke for gennemstrømningsåbningen i en sluse, kanal eller grøft, som leder vandet fra mølledammen ned til møllehjulet. For enden er der et bevægeligt træskot, som kan aktiveres fra møllehuset, når vandmøllen har behov for at tage vand ind, på Tadre Mølle fx Nødvendig for at drive en overfaldsmølle, hvor vandet falder ovenfra og ned på møllehjulet, der går modsat strømmen, i modsætning til underfalds- eller strømmøller, hvor hjulet løber med strømmen.

See også 
 Skånske Lov og Skånske Kirkelov

Noter 

Vandmøller
Vandtransport infrastruktur
Møllekro

Møllekroen som begreb er opstået som følge af den foretagsomhed, hvormed møllerne i ældre tid drev deres møllerfæste. Når møllegæsterne drog til mølle, var de vant til at blive beværtet med en dram, mens de ventede på, at kornet blev malet. Så blev de bænket i møllerstuen, der gerne lå i umiddelbar forlængelse af møllerhuset, hvor kværnen lå. 

Fæstebrevene forbød al den krovirksomhed, der kunne komme bonden til skade, men der var altså et sted midt imellem, hvor det alligevel var acceptabelt, at mølleren beværtede sine kunder. Desuden var det en del af møllerens næringsret, møllerprivilegiet og fristende var det jo, når kunderne kom lige til døren. Antog krodriften et større erhvervsmæssigt omfang med overnattende gæster var det nødvendigt at søge kgl. kroprivilegium. Elverdamskroen er et eksempel på en mølle, der har udviklet sig på denne måde.

Kilde 
Ejnar Larsen: Knabstrup og Vented Vandmøller, "Fra Holbæk Amt", 1990.

Vindmøller
Møllerprivilegium

Møllerprivilegium var et kongeligt privilegium, der blev tildelt som
en næringsret (koncession), der sikrede mølleejeren en god, fast indtægt.  Christian 5.’s Danske Lov af 1683 påbød kronens bønder at få malet deres korn på angivne møllebrug, som fortrinsvis var kronens eller godsernes møller. I litteraturen omtales denne ordning som mølletvang. 

Møllerne var typisk givet i fæste, som er en juridsk kontrakt mellem ejeren og udøveren af erhvervet.
 I Slesvig-Holsten var mølletvangen  udstrakt til at omfatte alle bønder.

Betaling for maling af korn
Danske Lov af 1683 giver udførlige anvisninger på den løn, møllerne kunne tage for malingen af kornet.
 
Møllerens løn udgjorde 1 pot eller ca. 1/18 af hver skæppe korn, svarende til 5,5 % af det indleverede korn, men heri indgik også den skat, som møllen skulle udrede til Kongen (staten).  
Kornet blev udmålt med et autoriseret told-kopmål med Chr. 5’s seglmærke.  
 
Til gengæld for næringsretten skulle mølleren selv udrede skat af den mængde korn, han toldede. Toldeafgiften i korn var uændret fra Erik af Pommern og indtil 1917, hvor den blev afløst af penge.

Den danske møllerevolution
I kølvandet på 1849 grundloven blev de gamle møllers monopol ophævet med virkning fra 1. januar 1862, hovedsagelig båret af selvejerbøndernes ønske om selv at kunne etablere gårdmøller eller i det mindste selv at kunne vælge, hvilken mølle de ville søge. 

De stigende kornudbytter og behovet for en større møllekapacitet til formaling af svinefoder forklarer den store vækst i antallet af vindmøller fra 1862 og frem. 

Vindmøllens snurren, selv om natten, blev derfor højt besunget af kunstnere som forfattere som et sindbillede på tidens vækst og fremgang.

Alligevel skulle det snart vise sig at man fik bygget mange flere møller end nødvendigt, og mange af dem blev hurtigt nedlagt igen. Fra 1.800 møller i 1840 til 2.000  møller i 1860 og 2.800 møller omkring 1900.

Noter

Litteratur 

 
 

Møller
Erhverv
Grammis

Grammis Awards er den svenske udgave af Grammy Awards. Prisuddelingen foregår traditionelt i februar i Stockholm. Pristildelingerne begyndte i 1969 og fortsatte indtil 1972, hvor de blev afsluttet. Der skete dog en genetablering af Grammis-uddelingerne i 1987, og lige siden er priserne årligt blevet uddelt.

Præmiekategorier 
 Årets sang
 Årets album
 Årets artist 
 Årets børnealbum
 Årets klassiske orkester 
 Årets klassiske solist 
 Årets komponist
 Årets folkemusik
 Årets heavy metal
 Årets hip hop / soul
 Årets jazz
 Årets tekstforfatter
 Årets musik DVD
 Årets nye artist
 Årets popgruppe 
 Årets mandelige popartist 
 Årets kvindelige popartist
 Årets producer
 Årets rockgruppe
 Årets schlager/danseband
 Årets sangtekstforfatter
 Åben kategori

Eksterne henvisninger 
 Officielle hjemmeside

Musikpriser
Musik fra Sverige
Erik Haunstrup Clemmensen

Erik Haunstrup Clemmensen (født 19. september 1920 i København, død 22. februar 2009) var en dansk erhvervsleder og folketingsmedlem, valgt for Det Konservative Folkeparti.

Clemmensen var cand. polit. af uddannelse. Han var fra 1947 ansat ved Carlsberg, og var i fire år selskabets vicedirektør. I 1964 blev han direktør for Novo Industri, men skiftede i 1971 til en stilling som formand for Østifternes Kreditforenings direktion og senere samme i Kreditforeningen Danmark, hvor han var frem til 1988.

Folketingskarrieren begyndte i 1960. Han var medlem frem til 1971 og igen 1973-1977. Fra 1972-1974 var han partiets formand. Erik Haunstrup Clemmensen var desuden engageret i mange foreninger, bl.a. Grænseforeningen, Kræftens Bekæmpelse og Danmarks-Samfundet. 

Han var gift med Bodil Romar (1920-1980). Parret var fra 1966 bosat på Brydegaard i Haarby Kommune.

Erik Haunstrup Clemmensen medvirkede i filmen Er I bange? fra 1971.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra København
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Erhvervsfolk fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Økonomer fra Danmark
Kreditforeningsdirektører fra Danmark
Formænd for Konservativ Ungdom
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon