kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Roset Station

Roset Station (Roset holdeplass) var en jernbanestation på Rørosbanen, der lå i Løten kommune i Norge.

Stationen åbnede som trinbræt 23. juni 1862, da den første del af banen mellem Hamar og Grundset blev taget i brug. Den blev imidlertid nedlagt igen allerede 1. marts 1863. 15. maj 1930 åbnede den så som trinbræt for anden gang. Til at begynde med hed den Roseth ligesom den første station, men den skiftede navn til Roset i 1966. Den blev nedlagt 1. juni 1986.

Stationens perron og læskur, der lå lige øst for fylkesvei 168, er fjernet. Der er en niveauoverskæring på stedet.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Rørosbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1862
Ophørt i 1986
Jernbanestationer i Hedmark
Redningsvest

Redningsvest eller flydevest er en flydende beklædningsgenstand, som bruges i forbindelse med aktiviteter ved og på vand for at holde personer (eller dyr) flydende, hvis de skulle falde i vandet. Redningsveste kan udføres på forskellige måder; de kan være små og store, med og uden krage og bælter, lavet til at blæses op eller have faste flydeelementer. Der findes også flydejakker og -dragter.

Historie og typer 

De første redningsveste var af kork,  eller kapok. Den første redningsvest som kunne blæses op med munden kaldtes Tethys og blev patenteret i Norge i 1898, og i USA i 1903 af Breder Carlsen fra Bodø.

Redningsvesten er et godt hjælpemiddel til at redde liv, men der er stadig mange som ikke bruger redningsvest ude på havet. 
De sidste år er selv-oppustende flydeveste blevet populære. Disse veste blæses automatisk op ved kontakt med vand ved hjælp af CO2-gas, men kan også udløses eller blæses op manuelt. De er komfortable at have på, men giver ikke samme høje sikkerhed for bevidstløse personer som konventionelle redningsveste. De leveres i en række forskellige farver. Disse veste kræver mere vedligeholdelse, og gaspatronen skal skiftes efter at have været i kontakt med vand. 

Farven på en redningsvest kan være orange, men findes også i limegrøn, som en refleksvest, og andre farver.

Påbudt i Danmark 
Siden 1992 har det været påbudt at have godkendte rednings- eller svømmeveste til alle om bord i både store skibe og mindre fritidsfartøjer i danske farvande. 

Det første påbud om redningsudstyr i båd stammer formentlig fra Jacob Christian Abelsted, som på vegne af Rivierhavnens bådforening i Oslo skrev kapsejlingsreglement i 1875: «Enhver Baad må være forsynet med Redningsbøie for hver av Mandskaberne, i Mangel heraf bliver Baaden tilbagevist.»

Se også

Eksterne links 
 Test av barnevester: Noen vester svikter helt
 Dansk seljunion : Regler for fritidssejlads i Danmark

Brand- og redningsudstyr
Både
Personlige værnemidler
Skibsterminologi
Sikkerhed
Alajeró

Alajeró er en af de seks kommuner på La Gomera, den næstmindste af de De Kanariske Øer. Hovedbyen Alajeró er kommunens administrationscenter. Kommunen havde i 2016 1971 indbyggere. Beliggenheden mod syd, 800 meter over havets overflade gør at Alajeró er omgivet af tørre og græsbakker og regnskove. I vintermånederne kommer tågen ofte ind fra havet. Feriestedet Playa Santiago og øens lille lufthavn ligger begge i kommunen.

Historie 
Kommunen befinder sig i en del af det historiske område Hipalán og Orone.

Grundlæggelsen af landsbyen Playa Santiago kan tilbageføres til fiskerne, som bosatte der på grund af fangstmulighederne. Senere oprettede de fiskekonservesfabrikker og skibsværft.

Økonomi 
Om vinteren ligger kommunen ofte i tågeskyer. Det gjorde at indbyggerne i forbindelse med den første regn i november såede korn og oliefrø, som så blev høstet i maj. Senere blev dyrkningen af markerne opgivet. Siden landbrugskriserne i 1960erne og 1970ener flyttede folk ind til byerne, så de små landsbyer blev delvis forladt og dermed mange brakmarker. Også fiskefabrikken i Playa Santiago måtte lukke.

I nutiden bringer turismen og den i 1999 åbnede indenrigslufthavn nye indkomstmuligheder for kommunenens indbyggere.

Kommunens landsbyer 
Indbyggertallet i parentes er fra 2007.
 Alajeró (576)
 Antoncojo (78)
 Aguayoda (44)
 Barranco de Santiago o Guarimiar (55)
 Imada (152)
 Playa de Santiago (1.159)
 Quise (9)
 Targa (69)

Seværdigheder 
 Kirken Iglesia San Salvador del Mundo fra 1512 med en Kristusstatue af træ fra samme tid og et billedhuggerarbejde fra det 17. århundrede.
 Ermita San Isidro er en stensætning på toppen af det 807 meter høje Roque Calvario med udsigt over La Gomeras sydkyst. Stensætningen mined om at ne har været på stedet.
 Ovenfor Alajeró står den lille Ermita del Buen Paso. I midten af september, på navnedagen for skytshelgenen, findet øens største Pilgrimsfærd sted.
 Øens eneste vildtvoksende Dracænatræ (Drago de Agalán) træ befinder sig i en sidedal. (følg skiltene til en velholdt sti)

Galleri

Eksterne henvisninger 

 La Gomera Tourist Office
 La Gomera Island blog

La Gomera
De Kanariske Øer
Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten

Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST) () er en afdeling i de svenske væbnede styrker, som er en del af Sveriges militære efterretningstjeneste og har således hovedansvaret for at producere militærrelevant information om udenlandske magter og dels har sikkerhedsansvar for de samlede forsvarsmyndigheder.

MUST bestå af to afdelinger; UND, som er ansvarlig for efterretningsaktiviteter, og SÄK, som er ansvarlig for sikkerhedsbeskyttelse.

UND yder information som grundlag for beslutninger i hovedkvarteret og Försvarsdepartementet, samt støtter svenske afdelinger i udlandet og i informationslandet. SÄK forfølger blandt andet signalbeskyttelse, personlige undersøgelser og informationsbeskyttelse.

MUST samarbejder stærkt med andre forsvarsinformationsorganer, primært Försvarets radioanstalt (FRA), men også FOI og FMV. Den hemmeligste del af MUST er Kontoret för Särskild Inhämtning.

Svenske efterretningstjenester
Sveriges militær
De to i ledvogterhuset

De to i ledvogterhuset er en julekalender på DR fra 1969 med skuespillerne Jens Okking, der spillede Jens,  og Anne Marie Helger, der spillede Rie, og julekalenderen brugte levende  dyr i stedet for dukker som i andre julekalendere. 

Ledvogterparrets husholdning omfattede en høne, et marsvin, en  hundehvalp og en gedebuk. Og  Jens og Rie havde også en talende papegøje, som sagde,  ”Goddag, goddag, tag hatten af”, og det blev julemånedens faste replik i 1969. 

Instruktionen stod Thorkild Demuth for, mens manuskriptet var af Henning Ipsen og Thorkild Demuth

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Tv-julekalendere
Danske tv-serier fra 1960'erne
Mølskov (Sydslesvig)

Mølskov (dansk) eller Möhlhorst (tysk) er et gods beliggende få kilometer nordvest for Egernførde ved foden af halvøen Svans i Sydslesvig. Gården ligger ved Østerbækken, som efter få kilometer munder ud i Slien. Nord for gården ligger skovområdet Dyrvad (Dürwade) og nordøst Dannevirkets Østervold, som i vikingetiden beskyttede halvøen Svans mod sydfra kommende tropper.

Navnet er afledt af en forhenværende vandmølle på samme sted. Møllegården hørte op til 1700-tallet under Himmelmark gods. I 1806 blev gården anerkendt som adelige gods. Mølskov hører nu i administrativ henseende til Flækkeby Kommune.

Noter 

Svans adelige godsdistrikt
Østerbæk (Sydslesvig)

Østerbæk (dansk) eller Osterbek (tysk) er et mindre vandløb i det nordlige Tyskland, beliggende i det sydøstlige Sydslesvig ved Egernførde. Åen udspringer syd for landsbyen Østerby ved Hyttenbjerge, passerer Østerby, Mølskov, skovområdet Dyrvad og Gøteby-Holm, inden den munder ud i Slien (Store Bredning). Sammesteds udmunder ligedeles Nølsbækken, som udspringer ved Hytten i Hyttenbjerge.

Østerbækken danner sammen med Bulsø, Snapsø og Vindeby Nor halvøens Svans grænse mod syd. Åen, som endnu lader sig opstemme, har sandsynligvis været sejlbar fra Slien til Dyrvad, hvor Dannevirkets Østervold strakte sig hen imod Vindeby Nor, som tidligere har dannet den indre del af Egernfjord. Østervoldens formål var, at beskytte halvøen Svans mod sydfra kommende tropper.

Noter 

Slien
Vandløb i Sydslesvig
Snefald

Snefald er en norsk julekalender for børn, som blev vist på NRK Super i 2016. Serien handler om den forældreløse Selma som drømmer om at få sin egen familie. Hun fandt vejen til eventyrverdenen Snefald hvor overraskelser, farer og magi venter. 

I 2017 blev Snefald sendt som årets julekalender på DR1.

Medvirkende

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Tv-julekalendere
Tv-serier for børn
Tv-serier fra Norge
Tv-programmer fra NRK
Historier fra hele verden

Historier fra hele verden er en dansk julekalender for børn som blev vist på DR1 i 1962. Julekalenderen bestod af to dele, den første del var en kortfilm på ca. 4 minutter, som passede med dagens låge i den trykte julekalender, og den anden del var en film om børn og deres liv i forskellige fremmede lande.

Medvirkende 
 Jørn Rose	
 Klaus Scharling Nielsen	
 Lone Hertz	
 Inge Ketti	
 Ebba Nørager

Eksterne henvisninger 
 

Tv-julekalendere
Børneserier fra Danmark
Danske tv-serier fra 1960'erne
Børnenes U-landskalender
EUX

EUX - den erhvervsfaglige studentereksamen er en gymnasial uddannelse kombineret med en erhvervsuddannelse. Uddannelsen så dagens lys i 2010 som et pilotprojekt, der skulle køre i et år. I begyndelsen kunne man kun tage en EUX på de tekniske uddannelser. Der findes mange forskellige uddannelser, hvor man kan tage EUX. Man kan fx tage EUX, når man læser til anlægsgartner, bager, Social og Sundhedshjælper/assisent og dyrepasser. I 2015 blev uddannelsen udvidet, og det betød, at du nu også har mulighed for at tage EUX Business, som er den merkantile EUX.

Gymnasiale uddannelser
Erhvervsuddannelser i Danmark
Ungdomsuddannelser i Danmark
Nisserne Tim og Tam

Nisserne Tim og Tam er en dansk julekalender for børn som blev vist på DR1 i 1963.

Medvirkende 
 Jørn Rose	som Nissen Tam (stemme)
 Ole Søltoft som Nissen Tim (stemme)

Eksterne henvisninger 
 

Tv-julekalendere
Børneserier fra Danmark
Danske tv-serier fra 1960'erne
Børnenes U-landskalender
PostNord Danmark Rundt 2018

Danmark Rundt 2018 (eller PostNord Danmark Rundt 2018 af sponsorårsager) var den 28. udgave af cykelløbet Danmark Rundt, der blev kørt fra 1. - til 5. august 2018. Det 787 kilometer lange løb bestod af fem etaper fordelt på fem dage med start i Aalborg og slut på Frederiksberg i København.

Den samlede vinder af løbet blev belgiske Wout van Aert (). På de efterfølgende podiepladser kom danskerne Rasmus Quaade () og Lasse Norman Hansen (). Nicolai Brøchner () vandt bakkekonkurrencen og  vandt holdkonkurrencen.

Hold og ryttere

Etaperne

1. etape

2. etape

3. etape

4. etape

5. etape

Trøjernes fordeling gennem løbet

Resultater

Samlede stilling

Pointkonkurrencen

Bakkekonkurrencen

Ungdomskonkurrencen

Holdkonkurrencen

Startliste

Eksterne henvisninger
Juleteatret - Kasper og Lisette

Juleteatret - Kasper og Lisette er en julekalender på DR fra 1965. Det er en dukkefilm, der som scene har et dukkemagerværksted, hvor dukkerne om natten kommer til live, og dukkerne Kasper og Lisette opfører deres udgaver af kendte historier som skuespil med de øvrige dukker som tilskuere. Forestillingerne havde ind imellem satiriske indslag og var på den måde beslægtet med den ældre Mester Jakel-tradition fra Centraleuropa (Kasper er netop den tyske betegnelse for Mester Jakel).

Bob Goldenbaum, der egentlig var regissør, debuterede som dukkefører for Kasper i kalenderen, og Hanne Willumsen, der var uddannet skrædder, optrådte ligeledes for første gang som fører af hånddukken Lisette. Stemmerne blev leveret af skuespillerægteparret Jørn Rose og Inge Ketti. Producer var i lighed med de foregående år Thok Søndergaard, og som de foregående år var der sammen med dukkefilmene filmindslag fra fattige lande i verden. Overskuddet fra salget af kalenderne gik til et ernæringsprojekt i Congo.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Tv-julekalendere
Danske tv-serier fra 1960'erne
Hermigua

Hermigua er en by og en af seks kommuner på Kanarieøen La Gomera. Den ligger på den nordøstlige del af øen. Hermigua er samtidig administrationsbyen.

Historie 
Dalen Hermigua blev allerede beboet af Guancherne, som kaldte området Mulagua. Kommunen Hermiguas oprindelse ligger helt tilbage i det 16. århundrede, da bydelen Valle Alto blev grundlagt.

Økonomi 
Hermigua er kendt som øens vandrigeste dal og får hele året vand fra det 150 m høje vandfald Chorro del Cedro. Derfor lever beboerne i Hermigua foruden lidt turisme hovedsageligt af landbrug. På terrasserne i den mest solrige del af dalen dyrkes der blandt andet kartofler, meloner, bananer, korn, oliefrø, græskar, bønner og druer.

Nationalparken Garajonay Nationalpark, der delvis tilhører kommunen Hermiguat, ligger cirka seks kilometer øst for kommunens midtpunkt.

Kommunens landsbyer 
Indbyggertallet i parentes er fra 2007:
Hermigua (433), Los Aceviños (81), Las Cabezadas (62), Callejon de Ordaiz (122), Las Casas (212), El Cedro (29), El Corralete (34), El Curato (110), El Estanquillo (136), Las Hoyetas (81), Ibo Alfaro (104), Llano Campos (94),
Monteforte (59), Las Nuevitas (121), El Palmarejo (34), Piedra Romana (145), Las Poyatas (69), Santa Catalina (139) og El Tabaibal (105).

Seværdigheder 

 Hermiguas vartegn, de karakteristiske ”tvillingeklipper Roques de San Pedro, en gammel vulkanåbning ved Monteforte.
 Valle Alto hedder Hermiguas første bosættelse, hvor også kirken Iglesia de Santo Domingo de Guzmán og klosteret med samme navn, erbaut bygget fra 1515 til 1520, befinder sig.
 Senere i 1650 kom den nye del Valle Bajo Iglesia de Nuestra Señora de la Encarnación med en jomfru-skulptur af billedhuggeren Fernando Estévez til.
 Det Kulturhistoriske Museum Los Telares viser vævning og andet kunsthåndværk
 Skoven Cedro og kapellet Nuestra Señora de Lurdes
 Vandfaldet El Chorro (øens højeste vandfald)
 Den 1757 hektar store park naturparkenMajona, øst for Hermigua. Parken har områder med kanariske og Aleppo-fyrretræer, det stedsegrønne nåletræer af Juniperus phoenicea og vilde olietræer. Fra dyreverdenen kan blandt andet mange sommerfugle.
 Den tidligere ladeplads (med La Piscina - en tidligere bananvaskeplads og i nutiden havvandssvømmebassin)

Galleri

Eksterne henvisninger 

 La Gomera Tourist Office 
 La Gomera Island blog

La Gomera
De Kanariske Øer
Rubkow

Rubkow er en by og kommune i det nordøstlige Tyskland, beliggende i Amt Züssow i den nordlige del af Landkreis Vorpommern-Greifswald. Landkreis Vorpommern-Greifswald ligger i delstaten Mecklenburg-Vorpommern.

Geografi 
Rubkow er beliggende 11 kilometer nord for Anklam og 31 kilometer sydøst for landkreisens administrationsby Greifswald. Nord og øst for kommunen ligger store sammenhængende skovområder. Ud over Buggower See i Seetannen-skoven, findes ikke andre søer end små damme og kær i kommunen. Landskabet er bølget, men der er kun få steder over 35 moh. Højeste punkt er en bakke på 38 moh. nordvest for Wahlendow.

I kommunen ligger ud over Rubkow, landsbyerne:
 Bömitz
 Buggow
 Daugzin
 Krenzow
 Wahlendow
 Zarrentin

Nabokommuner 
Nabokommuner er byen Wolgast mod nord, Zemitz mod nordøst, byen Lassan mod øst, Murchin mod sydøst, Ziethen mod syd, Klein Bünzow mod vest og Karlsburg mod nordvest.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted

Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Kommuner i Mecklenburg-Vorpommern
Amt Züssow
Byer i Kreis Vorpommern-Greifswald
Schmatzin

Schmatzin er en by og kommune i det nordøstlige Tyskland, beliggende i Amt Züssow i den nordlige del af Landkreis Vorpommern-Greifswald. Landkreis Vorpommern-Greifswald ligger i delstaten Mecklenburg-Vorpommern. Tidligere hørte kommunen under Amt Ziethen.

Geografi 
Schmatzin er beliggende ca. seks kilometer syd for Züssow og ca. ti kilometer øst for Gützkow. Kommunens område er et fladt landbrugsområde med kun mindre skovområder. Ud over små kær og damme er der ingen søer, men mod syd findes et tørvemoseområde, der blev udgravet i det 19. århundrede. Der er ingen bakker over 28 moh. og den generelle højde ligger omkring 20 moh.

I kommunen ligger ud over Schmatzin, landsbyerne:
 Schlatkow
 Wolfradshof

Nabokommuner 
Nabokommuner er Züssow mod nord, Klein Bünzow mod øst, Groß Polzin mod syd og byen Gützkow mod vest.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted

Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Kommuner i Mecklenburg-Vorpommern
Amt Züssow
Byer i Kreis Vorpommern-Greifswald
Wrangelsburg

Wrangelsburg er en by og kommune i det nordøstlige Tyskland, beliggende i Amt Züssow i den nordlige del af Landkreis Vorpommern-Greifswald. Landkreis Vorpommern-Greifswald ligger i delstaten Mecklenburg-Vorpommern.

Geografi 
Wrangelsburg er beliggende seks kilometer nordøst for Züssow og 17 km sydøst for Greifswald. Bundesstraße B 109 passerer gennem kommunen. Den nordlige del af kommunen er skovklædt. Wrangelsburg er arealmæssigt den mindste kommune i amtet.

I kommunen ligger ud over Wrangelsburg, landsbyen Gladrow.

Nabokommuner 
Nabokommuner er Neu Boltenhagen mod nord, Katzow mod øst, Lühmannsdorf mod sydøst, Karlsburg mod syd, Groß Kiesow mod sydvest, Diedrichshagen mod vest og Hanshagen mod nordvest.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted

Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Kommuner i Mecklenburg-Vorpommern
Amt Züssow
Byer i Kreis Vorpommern-Greifswald
Rugldalen Station

Rugldalen Station (Rugldalen stasjon) er en tidligere jernbanestation på Rørosbanen, der ligger i Røros kommune i Norge.

Stationen åbnede 16. januar 1877, da banen mellem Singsås og Røros blev taget i brug. Oprindeligt hed den Tyvold, men den skiftede navn til Tyvoll i april 1921 og til Rugldalen 1. januar 1939. Den blev nedgraderet til trinbræt 15. august 1959. Betjeningen med persontog ophørte 14. december 2003, men stationen er ikke nedlagt officielt.

Stationsbygningen blev opført til åbningen i 1877 efter tegninger af Peter Andreas Blix. Den blev revet ned i 1975.

Fra 1886 til 1910 var stationen endestation for den 9,3 km lange industribane Arvedalslinjen til Kongens gruve. På den tid var stationen en vigtig mellemstation for transport af kobbermalm og svovlkis fra Nordgruvefeltet og videre til hhv. Kobberværket i Røros og eksporthavnen i Trondheim.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Rørosbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1877
Ophørt i 2003
Jernbanestationer i Trøndelag
Røsta Station

Røsta Station (Røsta stoppested) var en jernbanestation på Rørosbanen, der lå i Tynset kommune i Norge.

Stationen åbnede oprindeligt som holdeplads under navnet Røstvangen 10. december 1913. Oprettelsen af stationen hang sammen med malmminen Røstvangen gruver, der var kommet i gang i området i 1908. Minen kom dog i økonomiske vanskeligheder efter 1. verdenskrig og blev nedlagt i marts 1921. Da minen var på sit højeste boede der formentligt 500 personer i området, men bortset fra en kontorbygning og et hotel er der nu kun ruiner tilbage fra dengang. Stationen blev nedlagt 1. november 1922. 

Stationen blev genoprettet som trinbræt 1. juli 1935, men betjeningen med persontog ophørte allerede 31. august 1935, og 15. maj 1936 blev stationen nedlagt for anden gang. Stationen blev oprettet igen for tredje gang 15. juni 1952, nu under navnet Røsten. Navnet blev dog ændret til Røsta i december 1952. Stationen blev nedlagt 2. juni 1985 sammen med en række andre stationer på Rørosbanen.

Stationsbygningen er revet ned, men der foreligger i øvrigt ikke nærmere oplysninger om den.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Rørosbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1913
Ophørt i 1985
Jernbanestationer i Hedmark
Stensli Station

Stensli Station (Stensli stasjon) er en tidligere jernbanestation på Rørosbanen, der ligger i Holtålen kommune i Norge.

Stationen åbnede 16. januar 1877, da banen mellem Singsås og Røros blev taget i brug. Oprindeligt hed den Eidet, men den skiftede navn til Stensli 1. januar 1921. Den blev nedgraderet til trinbræt 1. september 1975. Betjeningen med persontog ophørte 14. december 2003, men stationen er ikke nedlagt officielt.

Stationsbygningen blev opført til åbningen i 1877 efter tegninger af Georg Andreas Bull. Den blev solgt fra i 2004.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Rørosbanen
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1877
Jernbanestationer i Trøndelag
Rak-Su

Rak-Su er et britisk boyband, der i 2017 vandt den 14. sæson af den britiske udgave af X Factor. Bandet består af Ashley Fongo, Jamaal Shurland, Myles Stephenson og Mustafa Rahimtulla.

Fredag den 30. marts 2018 optrådte de live i X Factor Danmark med deres hitsingle "Dimelo"

Referencer

Eksterne henvisninger 

Musikgrupper fra Storbritannien
X Factor-deltagere
Frederik Vad

Frederik Vad Nielsen (født 1. september 1994, Holbæk) er en dansk ungdomspolitiker og folketingsmedlem, som var forbundsformand for DSU (Danmarks Socialdemokratiske Ungdom) fra 24. november 2017 til 29. maj 2022.

Han blev konstitueret af DSU's hovedbestyrelse, efter at daværende forbundsformand Lasse Quvang Rasmussen havde valgt at trække sig dagen forinden. På DSU's kongres den 27.-29. april 2018 blev han officielt valgt som formand. I 2019 vandt han desuden DM i debat. På kongressen i 2020 blev han genvalgt som formand uden modkandidater. I 2022 meddelte Frederik Vad at han stoppede som forbundsformand ved DSU's 44 kongres d. 27.-29. maj 2022, hvortil han inden kongressen blev valgt som ny folketingskandidat for Socialdemokratiet i Slagelse Kredsen.  

Frederik Vad er kærester med Signe Kaulberg, som er nuværende forbundssekretær for DSU. Hans mor Charlotte Nielsen er desuden medlem af Holbæk byråd for Socialdemokratiet

Folketingsvalget 2022, fik Vad 5084 personlige stemmer. Han var opstillet i Slagelse storkreds. Han er nu officielt folketingsmedlem for socialdemokratiet.

Referencer 

Formænd for Danmarks Socialdemokratiske Ungdom
Nuværende folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Mordet i Orientekspressen (film fra 2017)

Mordet i Orientexpressen er en amerikansk mysteriefilm fra 2017, instrueret af Kenneth Branagh. Filmen er baseret på Agatha Christies detektivroman med samme titel fra 1934. I hovedrollen som Hercule Poirot ses Branagh og blandt øvrige roller medvirker Penélope Cruz, Willem Dafoe, Judi Dench, Johnny Depp, Josh Gad, Derek Jacobi, Leslie Odom Jr., Michelle Pfeiffer og Daisy Ridley. Filmen havde verdenspremiere den 2 november 2017 på Royal Albert Hall i London, præmiere i USA den 10 november og i Danmark den 23 november.

Filmen er den fjerde filmatisering af Christies roman; de tidligere er filmen fra 1974, en TV-film fra 2001 og et afsnit af Agatha Christie's Poirot fra 2010.

Handling 

En extravagant togrejse med Orientexpressen udvikles til et mordmysterium, med tretten fremmede som sidder fast i et tog, mens detektiven Hercule Poirot forsøger at løse gåden, inden morderen slår til igen.

Medvirkende 
 Kenneth Branagh som Hercule Poirot
 Penélope Cruz som Pilar Estravados (Den svenske rejsende Greta Ohlsson, som i filmen fra 1974 blev Ingrid Bergmans rolle, har i denne film erstattet af spanske Pilar Estravados (navnet forekommer i en anden af Christies romaner; Hercule Poirots jul), spillet af Penélope Cruz.)
 Willem Dafoe som Gerhard Hardman
 Judi Dench som Prinsessan Dragomiroff
 Johnny Depp som Edward Ratchett
 Josh Gad som Hector MacQueen
 Leslie Odom Jr. som Dr. Arbuthnot
 Michelle Pfeiffer som Mrs. Hubbard
 Daisy Ridley som Mary Debenham
 Derek Jacobi som Edward Masterman
 Marwan Kenzari som Pierre Michel
 Olivia Colman som Hildegarde Schmidt
 Lucy Boynton som Grevinnan Andrenyi
 Manuel Garcia-Rulfo som Biniamino Marquez
 Sergei Polunin som Greve Andrenyi
 Tom Bateman som Bouc
 Miranda Raison som Sonia Armstrong

Eksterne henvisninger 
 

Agatha Christie
Amerikanske film fra 2017
Engelsksprogede film
Film baseret på bøger
Britiske film fra 2017
Dramafilm fra USA
Dramafilm fra Storbritannien
Kriminalfilm fra Storbritannien
Kriminalfilm fra USA