kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Up (R.E.M.-album)

Up er det ellevte studiealbum af det amerikanske alternative rockband R.E.M. udgivet i 1998. Det er det første album, hvor trommeslageren Bill Berry ikke medvirker. Han forlod gruppen i 1997 for at forfølge egne interesser. Som erstatning blev brugt sessionsmusikere eller trommemaskiner.

Med Berrys afgang manglede en vigtig del af gruppen, og de var tæt på at gå i opløsning under optagelserne. Ikke overraskende bliver albummet betragtet som værende mere melankolsk end deres tidligere udgivelser.

"Daysleeper" blev et top 10-hit i Storbritannien. Resten af singlerne fra albummet er "Lotus", det Beach Boys-inspirerede "At My Most Beautiful" og "Suspicion".

Modsat alle tidligere albums valgte Michael Stipe, at teksterne til alle sangene blev inkluderet i CD'ens omslag. Dette fortsatte i fremtidige udgivelser.

Spor 
Alle sange er skrevet af Peter Buck, Mike Mills og Michael Stipe med mindre andet er noteret.

Up Side
 "Airportman" – 4:12
 "Lotus" – 4:30
 "Suspicion" – 5:36
 "Hope" (Leonard Cohen, Buck, Mills, Stipe) – 5:02
 "At My Most Beautiful" – 3:35
 "The Apologist" – 4:30
 "Sad Professor" – 4:01
 "You're in the Air" – 5:22

Down Side
 "Walk Unafraid" – 4:31
 "Why Not Smile" – 4:03
 "Daysleeper" – 3:40
 "Diminished" – 6:01
 Inkluderer et kort stykke musik kaldet "I'm Not Over You", der starter ved 4:59, hvor Stipe spiller solo på en akustisk guitar efter sangens afslutning.
 "Parakeet" – 4:09
 "Falls to Climb" – 5:06

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

R.E.M.-album
Album fra 2001
Farligt møde

Farligt møde (originaltitel: Strangers on a Train) er en film instrueret af Alfred Hitchcock og udsendt i 1951 af Warner Bros.. Filmen er baseret på en roman af samme navn af Patricia Highsmith, der også skrev The Talented Mr. Ripley. Detektivromanforfatteren Raymond Chandler skrev et tidligt udkast til manuskriptet.

I filmen medvirkede bl.a. Farley Granger, Ruth Roman, Robert Walker, Leo G. Carroll, Kasey Rogers og Patricia Hitchcock. Alfred Hitchcock, der ofte selv medvirkede i små roller i sine film kan ses ca. 11 minutter inde i filmen, hvor han bærer en kontrabas ombord på et tog.

Handling 

Tennisspilleren Guy (Farley Granger) er gift med den mindre charmerende Miriam, der er ham utro. Guy er forelsket i den unge og smukke Anne (Ruth Roman), der er datter af en senator. Guy har politiske ambitioner, hvilket vanskeliggør en skilsmisse. På et tog møder han Bruno (Robert Walker), som har en lys idé. Hvis Bruno myrder Guys hustru og Guy herefter myrder Brunos rige far, så kan begge skaffe sig et alibi for mordet, og da de to mordere ikke er forbundet på anden måde end gennem den tilfælde togrejse, vil politiet ikke kunne regne ud, hvem der er morder. Guy forlader kupéen, men glemmer sin lighter. Bruno tager lighteren og mener, at han har indgået en aftale med Guy om at "bytte mord". 

Bruno overholder sin del af "aftalen", men Guy føler sig ikke på samme måde forpligtet til at myrde Brunos far, og Bruno forsøger i stedet at få gjort Guy ansvarlig for mordet på Guys hustru. 

Anne forsøger at kontakte Brunos mor for at forklare sammenhængen, men hun tror ikke på Anne og forstår ikke, hvor farlig Bruno er.

Udvalgte medvirkende 
 Farley Granger - Guy Haines
 Robert Walker - Bruno Anthony
 Ruth Roman - Anne Morton
 Leo G. Carroll - Senator Morton
 Patricia Hitchcock - Fru Morton
 Kasey Rogers - Miriam Haines
 Marion Lorne - Fru Anthony
 Jonathan Hale - Herr Anthony

Priser 
Farligt møde blev nomineret til en Oscar for bedste fotografering (S/H) ved prisuddelingen i 1952, men måtte se sig slået af En plads i solen.

Eksterne henvisninger 

 

Amerikanske film fra 1951
Film noir
Dramafilm fra USA
Thrillerfilm fra USA
Film instrueret af Alfred Hitchcock
Plateau (flertydig)

Plateau kan hentyde til flere artikler:

 Plateau – en højslette.
 Plateau (Benin) – et departement i Benin.
 Plateau (delstat) – en delstat i det centrale Nigeria.
 Plateau de Beille – et vintersportssted i Pyrenæerne i Frankrig
 Plateaux (Togo) – en af Togos fem regioner
Døntefossen

Døntefossen er et vandfald i Døntelva, der er en biflod fra venstre til Rauma, ved Flatmark i Rauma kommune i Møre og Romsdal fylke i Norge. Fossen, der er beliggende vest for E136, 30 km øst for Åndalsnes i Romsdalen, har fire fald og det længste af disse er omkring 200 meter langt. Højden på vandfaldet er usikkert men er ud fra topografiske kort omkring 700 meter.

Se også 
 Vandfald i Norge

Eksterne kilder og henvisninger 

 Gammelt billede af fossen 
 Døntefossen på World Waterfall Database 

Vandfald i Møre og Romsdal
Brufossen

Brufossen er et vandfald i Bondhusdalen i Kvinnherad kommune i Vestland fylke i Norge. Den ligger nedenfor gletcheren Folgefonna og nord for Bondhusbreen.

Vandløbet er foreløbig ikke reguleret til vandkraft, men fylkesudvalget har vedtaget at anbefale koncession til udbygning af Bondhus kraftverk i området.

Se også 
 Vandfald i Norge

Eksterne kilder og henvisninger 

 Gammelt billede af fossen
 Brufossen på World Waterfall Database via web.archive.org

Vandfald i Vestland
Tramadol

Tramadol er et smertestillende lægemiddel af opioid typen og anvendes til behandling af moderate til stærke smerter. Stoffet binder ligesom de andre opioider til µ-opioid receptoren, omend i svagere grad end de stærke opioider som morfin m.fl. Tramadol øger desuden frigivelsen af serotonin og hæmmer genoptagelsen af noradrenalin.
Tramadol blev først markedsført som Tramal i 1977 af lægemiddelvirksomheden Grünenthal.

I Sverige har tramadol siden 1. december 2007 været kategoriseret som et narkotikum, men det er endnu ikke omfattet af internationale konventioner.

Kritik 
DR TV sendte i 2017 programmet Morfinpillens skyggeside, hvor det blev fremført at stoffet tramadol er blevet fejlagtigt markedsført som minimalt vanedannende. Som en konsekvens af debatten skærpede Lægemiddelstyrelsen indberetningspligten for tramadol.

Noter

Eksterne henvisninger 

Opioider
Lægemidler tilhørende nervesystemet
Kyivs patriarkalske katedral af Kristi opstandelse

Kyivs patriarkalske katedral af Kristi opstandelse () er den vigtigste katedral i den ukrainske græsk-katolske kirke, der ligger i Kyiv, hovedstaden i Ukraine. Kirken blev indviet den 27. marts 2011.

Siden 2011 har Svjatoslav Sjevtsjuk været storærkebiskop af Kyiv-Halych og dermed overhoved for den ukrainske græsk-katolske kirke. Han afløste kardinalen Lubomyr Husar på posten.
 
Katedralen ligger på øst for Dneprfloden, som en af de få kirker i Kyiv, der ikke ligger vest for floden.

Eksterne henvisninger 

Etableret i 2011
Den ukrainske græsk-katolske kirke
Kirker i Kyiv
Siri Keul

Siri Keul er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 54 kampe og scorede 0 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1970 og 1976. Hun deltog også under VM 1971, 1973 og 1975.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Berit Moen Johansen

Berit Moen Johansen er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 33 kampe og scorede 10 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1967 og 1971. Hun deltog også under VM 1971 hvor holdet kom på en 7.-plads.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Retten i Sønderborg

Retten i Sønderborg er en byret  i Sønderborg, beliggende i bydelen Sundsmark. 
Retskredsen for retten dækker kommunerne Haderslev, Sønderborg, Tønder og Aabenraa. Retspræsident er Karen Thegen og retten har tilknyttet 10 dommere. Der er afdelingskontorer i Haderslev og Tønder.

Der er desuden tilknyttet et bitingsted for Vestre Landsret.

Sønderborg
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg
Anne Hilmersen

Anne Hilmersen er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 34 kampe og scorede fire mål for Norges håndboldlandshold mellem 1966 og 1972. Hun deltog også under VM 1971 hvor holdet kom på en 7.-plads.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Lille Storberg

Lille Storberg er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 55 kampe og scorede 47 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1965 og 1971. Hun deltog også under VM 1971 hvor holdet kom på en 7.-plads.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Joseph Nielsen

Joseph Nielsen (30. marts 1772 i Nykøbing Mors – 29. maj 1848) var en dansk handelsmand.

Han var en søn af Niels Josephsen Bukhauge og Maren Andersdatter født Steenwad. Allerede i en alder af 11 ½ år blev han hjælpelærer hos en degn på Mors og kort efter huslærer hos en gårdmand, men 1785 kom han i købmandslære, og 1798 etablerede han sig som købmand i Aalborg. Nielsen var to gange gift: 1. gang med Bolette født Nørager (død 1806), datter af herredsfoged M. Nørager, og 2. gang med Christiane Jacobe Hansen, født Tranmoes (død 1835), datter af købmand Peter Tranmoes og Eenke efter klædehandler Anders Hansen (hvem hun havde født sønnen Peder Hansen, guvernør). Med sin anden hustru fik han en del formue, som han ved sin forretningsvirksomhed betydelig forøgede, men som senere indskrænkedes adskillig ved tab på grund af flere af hans norske forretningsforbindelsers insolvens efter Norges adskillelse fra Danmark. Nielsen beklædte forskellige borgerlige tillidsposter og var 1834-40 medlem af den nørrejyske stænderforsamling. 1826 udnævntes han til agent. Han døde 29. maj 1848.

Kilder 

 
 H.P. Selmer, Nekrologiske Samlinger, I, 74 ff.

Købmænd fra Danmark
Stænderdeputerede fra Nørrejylland
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Nykøbing Mors
Kongevejshospitalet

Kongevejshospitalet eller Sønderborg Amtssygehus (oprindelig Kreiskrankenhaus) var et sygehus i Sønderborg. Det etableredes i 1894 under det preussiske herredømme som et offentligt sygehus, der skulle dække byen og oplandet. I 1911 blev der oprettet et militært sygehus  for byens marinegarnison i nærheden af kasernen. Dette sygehus blev efter Genforeningen i 1920 omdannet til Statshospitalet i Sønderborg, med hvilket Kongevejshospitalet indgik driftsfællesskab i 1934. Kongevejshospitalet husede derefter en gynækologisk-obstetrisk afdeling, en røntgenafdeling samt - i en barak i hospitalets park - en epidemiafdeling.

Kongevejshospitalet blev nedlagt i 1975 og bygningerne derefter nedrevet. I dag er parken et offentligt område.

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg
Nedlagte hospitaler i Danmark
Etableret i 1894
Ophørt i 1975
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Inger-Johanne Tveter

Inger-Johanne Tveter er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 67 kampe og scorede 47 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1966 og 1974. Hun deltog også under VM 1971 og 1973.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Astrid Skei Høsøien

Astrid Skei Høsøien er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 81 kampe og scorede 29 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1962 og 1971. Hun deltog også under VM 1971 hvor holdet kom på en 7.-plads.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Landshøvding (Island)

Landshøvding () var titlen på den øverste danske embedsmand i Island 1873-1904. Som led i bestræbelserne på at give Island øget selvstyre vedtog rigsdagen i 1872 at give øens stiftamtmand øgede beføjelser og tildele ham titlen landshøvding. I august 1873 tiltrådte Hilmar Finsen som den første islandske landshøvding. I 1903 blev det besluttet at flytte Ministeriet for Island fra København til Reykjavík, og da flytningen i 1904 var gennemført, nedlagdes både landshøvdingeembedet og stiftamtmandsembedet.

Liste over landshøvdinge 
 Hilmar Finsen 1873-1882
 Bergur Thorberg 1882-1886
 Magnús Stephensen 1886-1904

Islandske myndigheder
Islands historie
Sønderborghus

Sønderborghus er et kommunalt kultur- og medborgerhus i Sønderborg. Det er af Kunstrådets Musikudvalg udpeget som regionalt spillested.

Bygningen er opført som en slags forsamlingshus for de dansksindede i 1914 og er tegnet af Martin Nyrop. Det fungerede dog kun som tiltænkt i ganske kort tid, da bygningen efter 1. verdenskrigs udbrud i efteråret 1914 blev indrettet som lazaret. Efter Genforeningen i 1920 var behovet for et samlingssted for de dansksindede ikke længere presserende, og bygningen blev indrettet til hotel. Som sådan drives det frem til 1974, hvorefter kommunen overtager bygningen og indretter den til nuværende brug.

Eksterne henvisninger 
 https://www.sonderborghus.dk/

Hus
Etableret i 1914
Martin Nyrop
Hus
Nordkalottleden

Nordkalottleden () er en afmærket sti der går gennem de nordligste dele af Norge, Sverige og Finland. Stien er i alt 800 kilometer lang, fra Kautokeino i Finnmark til Sulitelma i Nordland. En alternativ rute ender i Kvikkjokk i Sverige.

Stien krydser landegrænser ti gange undervejs. 380 kilometer af stien ligger i Norge, 350 kilometer i Sverige og 70 kilometer i Finland. Ruten går blandt andet gennem Øvre Dividal, Rohkunborri, Abisko, Reisa og Padjelanta Nationalpark.

Stien blev planlagt i 1977 som en sammenkobling af eksisterende kortere stier.

Vandring langs Nordkalottleden 
Selv om Nordkalottleden er afmærket med varder og skilte er det nødvendigt at medbringe kort. Vandstanden kan være høj, i særdeleshed om sommeren når snesmeltningen er mest intens, og det kan føre til at man må gå omveje i forhold til hvor leden egentlig går.

Vandring på Nordkalottleden er krævende og anbefales ikke for uerfarne. Afstanden mellem overnatningshytter er ofte for lang til at passe ind i en dagsvandring. Man bør derfor tage et telt med.

Eksterne henvisninger 
 Beskrivelse af stien 
 Nordkalottleden gennem Finland  

Nordland

Norrbottens län
Stier
Troms og Finnmarks geografi
Humlehøj-Skolen

Humlehøj-Skolen er en folkeskole i Sønderborg. Skolen har ca. 380 elever på 10 klassetrin fra børnehaveklasse til 9. klasse, og der er desuden en SFO. Humlehøjskolen er bygget sammen med Humlehøj Hallerne, med bl.a. byens eneste offentlige svømmehal.

Folkeskoler i Sønderborg Kommune
Uddannelsesinstitutioner i Sønderjylland (i Danmark)
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg
Uddannelse i Sønderborg
Jep Muus

Jep Muus (død 14. september 1394) var en dansk ridder og en af dronning Margretes betroede stormænd.

Han var formodentlig søn af den ridder Niels Jensen Muus i Sjælland, der 1365 optræder som arving efter en ældre Jep Muus, der havde været pantebesidder af Højby i Ods Herred. Den yngre Jep Muus nævnes 1366, ligeledes i Sjælland, men senere var han nærmest knyttet til landene hinsides Sundet. Han havde Elfsborg i pant til 1377, da dronningen indløste pantet. Derefter blev han foged på Lindholm og beseglede i denne egenskab 1380 den skånske adels forening til kirkens værn, ligesom han 1387 deltog i denne adels hylding. 1389 var han foged på Varberg og blev samme år ridder. Året efter var han høvedsmand på Helsingborg, og sagnet vil vide, at han også har været befalingsmand på Laholm.

Jep Muus har imidlertid ikke efterladt sig noget godt eftermæle. Ikke blot klagede Hansestæderne over, at han drev sørøveri efter en stor målestok, men efter hans død kom det op, at et skøde, hvormed han havde tilegnet sig fru Marine Jensdatters hovedgård Højby i Skåne, var falsk; han havde kun haft gården i pant, men den var i tide blevet indløst. Jep Muus havde benyttet fruens signet uden hendes vilje og havde med sit følge ved trussel på livet tvunget to kanniker i Lund til at besegle det falske brev. Følgelig blev Højby fradømt hans arvinger. Men Jep Muus stod i stor gunst hos dronning Margrete, der efter sagnet tvang den unge Jomfru Kirsten Pedersdatter Thott til at ægte den aldrende herre, der havde bortført hende fra Bosø Kloster, og det skønt Kirsten var tilsagt Mogens ("Holger") Munk, Et andet sagn om, at hun efter sit bryllup på Helsingborg gav Jep Muus en guldring med en indsmeltet kobbernagle og indskriften: "Arte dig Kobbernagle, du ligger i Guld", dermed sigtende til hans egen ringe herkomst i sammenligning med hendes, savner historisk baggrund, thi Jep Muus var næppe af ringere herkomst; han kalder den ovennævnte frue på Højby for søster, og hun hørte til en af Skånes ypperste ætter, Galen, og den foran nævnte hr. Niels Jensen Muus fører Thotternes firedelte skjold, så at Jep Muus endog mulig har været af selv samme slægt som sin hoffærdige frue. At hans egne sigiller også viser snart et delt, snart et tredelt skjold, skyldes mulig uefterrettelige gravører.

Jep Muus, der vistnok ejede Ellinge i Skåne, døde 14. september 1394 efter at have stiftet et alter i kirken i Malmø. Der siges, at han blev dræbt af Mogens Munk, som i alt fald ægtede enken. Han er begravet i Gråbrødre Kirke i Ystad.

Kilder 

 

Danskere i 1300-tallet
Riddere fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Godsejere fra Skåne
Sønderskov-Skolen

Sønderskov-Skolen er en folkeskole i Sønderborg. Skolen har ca. 700 elever fra børnehaveklasse til 9. klasse. Skolen ligger på Grundtvigs Allé nr. 100.  

Skolen fik også sin egen idrætshal, som blev indviet første skoledag, i skoleåret 2018/19.

Historie

Ny skole 
I 50'erne var der stort behov for en ny skole i Sønderborg, og derfor startede man konstruktionen af Sønderskov-Skolen i 1952. Efter planerne skulle Skolen stå færdig til de nye skoleår d. 15. august 1954, men af forskellige grunde blev færdigørelsen af byggeriet udskudt til d. 1. oktober 1954. På daværende tidspunkt havde skolen 12 klasser og omkring 350 elever. Antallet af elever øgede hurtigt over de næste fem år, og allerede i 1959/1960 havde skolen et elevtal på 1035 elever.

Skolen gennem tiden 
Sønderskov-Skolen har været en af de større skoler i Sønderborg. I lang tid var det muligt at gå på Sønderskovskolen fra børnehaveklasse til og med 10. klasse, i dag er det ikke længere muligt at gå i 10. klasse på Sønderskov-Skolen. På Sønderskov-Skolen var det også muligt at få sit årlige tandlæge tjek, men i det nye skoleår 2013/14 var det ikke længer muligt, eftersom Sønderborg børnetandlæge var rykket til Humlehøj-Skolen.

Skolen i dag 
Hele skolen har undergået et stor omvæltning, efter at skolen i 2017 introducerede LEAPS programmet på Skolen. Introduktion af LEAPS sker ved at hvert år fik 3 årgange ændret deres skolesystem, de nye 1. klasser, 4. klasser og 7. klasser, vil blive konveteret. Efter 3 år var hele Skolen en LEAPS-Skole, 

Folkeskoler i Sønderborg Kommune
Uddannelsesinstitutioner i Sønderjylland (i Danmark)
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sønderborg
Uddannelse i Sønderborg
Olaus Fjørtoft

Olaus Fjørtoft (født 19. januar 1847 i Haram, død 21. maj 1878 i Kristiania) var en norsk bondesøn, forfatter, journalist og politiker.

Fjørtoft vakte tidligt opsigt ved sine matematiske evner og sin ustyrlige oppositionslyst. Mens han var skoledreng havde han udgivet en regnebog, og kort før han blev student skrev han i Den norske Folkeskole en udførlig kritik på landsmål af de sædvanlige lærebøger i regning. I 1877 udgav han selv en Lærebog i praktisk Regning, hvor han forsøgte at gøre matematikken til en folkelig videnskab.

Olaus Fjørtoft var latinelev ved Molde Lærd- og Realskole 1861–66. Han gik i klasse med forfatteren Kristofer Kristofersen og dukkede senere op som figuren Olav Toft i dennes roman Paa Forpost (1892). I 1869 blev Fjørtoft student og flyttede derefter til Kristiania, hvor han ernærede sig som manuduktør i matematik og astronomi, men også tog levende del i tidens politiske brydninger, dels i Studentersamfundet, dels i Arbeidersamfundet, og optrådte som taler og agitator ved de første socialdemokratiske folkemøder i Norge. 

Fjørtoft var rundet af Venstre-traditionen fra sin hjemegn i Sunnmøre, men han tilhørte Venstre-bevægelsens yderste venstrefløj. Han kæmpede for målsagen, folkehøjskoler, unionsopløsning, republik og almen valgret – som det store flertal i Venstre også gjorde. Han blev landskendt gennem sin politiske optræden, først i Studentersamfundet, hvor han 1870–71 var medredaktør af oppositionens organ Tiraljøren, og senere som udgiver af de politiske småskrifter (Nokre Or te Bondevenne og Maalmenn (1871), Folkelesna (1871)), og som redaktør af Fram (1871–73). Her trykte han hele Socialistisk Internationales politiske program, og bragte nyheder om socialismens fremvækst i Europa.

Fjørtoft blev isoleret i Kristiania Arbeiderforening, da han gradvis brød med dennes «borgerlige» linje. Han kom i 1873 med i den tidlige socialistiske bevægelsen omkring de landflygtige agitatorer Marius Jantzen fra Danmark og J. O. Ljungdal fra Sverige. En kort tid drev de tre den socialistiske Norske Arbeideres Forening og udgav avisen Demokraten. I 1878 døde Fjørtoft, mens Jantzen drog til Amerika. De var forud for deres tid, og de socialistiske tendenser slog først igennem i den norske fagbevægelse i 1880'erne i kredsen omkring Christian Holtermann Knudsen og Den socialdrmokratiske forening, der senere blev til Arbeiderpartiet.

Fjørtoft var bestyrelsesmedlem i Det norske samlaget i 1871–72. I den norske litteratur er Fjørtoft skildret i Gunnar Heibergs skuespil Tante Ulrikke og i Arne Garborgs Bondestudentar. Som en hyldest kaldte Garborg sin søn Arne Olaus Fjørtoft Garborg.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Aasentunet om Olaus Fjørtoft, med tekster
 Fjørtoft, Olaus Johannes  Artikel om Fjørtoft i Pax Leksikon.

Redaktører fra Norge
Politikere fra Norge
Publicister
Socialister fra Norge
Faglitterære forfattere fra Norge
Norsksprogede forfattere fra Norge
Lisabeth Muhrer

Lisabeth H. Muhrer er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 27 kampe og scorede 27 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1971 og 1977. Hun deltog også under VM 1975 hvor holdet kom på en 8.-plads.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Randi Elisabeth Dyrdal

Randi Elisabeth Dyrdal er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 35 kampe og scorede 13 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1974 og 1977. Hun deltog også under VM 1975 hvor holdet kom på en 8.-plads.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Svanhild Sponberg

Svanhild Sponberg er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 28 kampe og scorede fire mål for Norges håndboldlandshold mellem 1965 og 1973. Hun deltog også under VM 1973 hvor holdet kom på en 8.-plads.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Hjørdis Høsøien

Hjørdis Høsøien er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 54 kampe og scorede 21 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1966 og 1975. Hun deltog også under VM 1973 og 1975.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Grethe Tønnesen

Grethe Tønnesen er en norsk håndboldspiller. Hun spillede 60 kampe og scorede 39 mål for Norges håndboldlandshold mellem 1968 og 1977. Hun deltog også under VM 1973 hvor holdet kom på en 8.-plads.

Kilder 

Håndboldspillere fra Norge
Karl Eriksen

Karl Eriksen Galen, Carl den røde, død 16 maj 1334 var ærkebiskop i Lunds stift 1325-1334. Karl tilhørte slægten Galen, en stor adelsslægt i Skåne. Hans far var Erik Jensen og hans mor hed Inger. Han var domprovst og senere kannik i Lund og senere i Roskilde.

Ved Esger Juuls død i 1325 blev Karl Eriksen, som den bedste i domkapitlet, valgt til ærkebiskop. I oktober 1325 blev han viet til ærkebiskop af pave Johannes XXII i Avignon. Han deltog i forhandlingerne da kong Christoffer II blev afsat (1326) og erstattet af Valdemar III (der var under formynderskab af grev Gerhard af Holsten. Valdemar var tip-oldebarn af kong Abel (1250-1252) og hertug af Sønderjylland). I 1330 fik Christoffer II kongemagten tilbage bl.a ved hjælp fra halvbroderen Johan af Holsten Samtidig blev Skåne pantsat til Johan af Holsten. Skåne blev imidlertid bl.a. økonomisk udnyttet af holstenerne og gjorde oprør. Det fik ærkebiskop Karl  til sammen med en delegation af skånske stormænd at indlede forhandlinger med den norske og svenske konge Magnus Eriksson. I juni 1332 udnævntes Magnus Eriksson til konge for Skåne. Ved et forlig i november 1332, efter Christoffer IIs død, købte Magnus Eriksson det skånske pant af Johan af Holsten.

Karl Eriksen døde 1334 og han blev begravet i Lunds Domkirke.

Kilder

 

Danskere i 1300-tallet
Biskopper over Lund Stift
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Spirefossen

Spirefossen er  et vandfald i Myklebustdalen i Breimdalen i Gloppen kommune i Vestland fylke i Norge. Det falder  690 meter fra Myklebustbreen ned til søen Sanddalsvatnet. I samme område ligger den endnu højere Strupenfossen.

Se også 
Vandfald i Norge

Kilder og henvisninger

Vandfald i Vestland