kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dansk Data Elektronik

Dansk Data Elektronik A/S (forkortet DDE), og senere eHuset A/S, var et rent danskejet selskab som blev grundlagt i 1975. Firmaet var først i Danmark med flerbrugerdatamater konstrueret med standard-mikroprocessorer.

Seks civilingeniører fra Danmarks Tekniske Højskole stiftede i 1975 firmaet Dansk Data Elektronik, DDE. De arbejdede i begyndelsen af 1970'erne på Instituttet for Datateknik med de første mikroprocessorer, der kom til Danmark, og besluttede sig for at stifte deres eget firma for at udnytte de muligheder, som disse mikroprocessorer kunne forudses at ville give.

Det var grundlæggernes idé at konstruere modulopbyggede datamater som kunne sættes sammen og udskiftes efter behov. Senere udvikledes strategien om "skræddersyede" totalløsninger baseret på mellemstore flerbrugerdatamater.

Computerne 

Firmaets første datamaskine fra 1976, ID-7000, var velegnet til tekniske beregninger og indgik i en række større systemer, blandt andet til styring og overvågning af Strandvejsgasværkets distribution af bygas.

Den anden datamaskine, SPC/1, kom i 1979 og var specielt rettet mod løsning af administrative opgaver og kontorbrug.

DDE's tredje datamaskineserie, Supermax, kom i 1983 og udmærkede sig ved sin multiprocessorarkitektur og tidlige satsning på Unix. DDE valgte dog frem til 1994 at udvikle på sin egen version af Unix, kaldet SMOS.

Først med udviklingen af den sidste generation af Supermax-maskiner Supermax Enterprise Server i 1994 skiftede man tilbage til en standard-Unix i form af System V Release 4.2 MP

Løsningerne 

DDE havde som mål at levere kundetilpassede "væg-til-væg"-system baseret på egenudviklet hardware.

En totalløsning fra DDE dækkede hele spektret: Hardware-platform, basissoftware og -værktøjer, løsningsapplikationer, netværk og "bløde" ydelser som analyse og rådgivning, implementering og systemintegration, udvikling og tilpasning af kundespecifikt software, uddannelse, hardware-service, applikationssupport og dokumentation.

Målgruppen var meget bred og omfattede såvel private virksomheder som offentlige institutioner indenfor: Biblioteker, elektronikindustrien, fremstillingsvirksomheder, handels- og servicevirksomheder, kommunale forvaltninger, sundhedssektoren, affaldsbehandlingsselskaber, kursus- og studieadministrationer, PTT-sektoren, statsforvaltningen samt undervisnings- og forskningssektoren.

Gennem datterselskabet Euromax A/S markedsførtes "prepress"-systemer til store bladhuse.

DDE var blandt de første i Danmark til at introducere Oracle som relationsdatabasesystem.

DDE på verdenskortet 

På sit højdepunkt havde DDE datterselskaber i Danmark (Euromax A/S), Norge, Sverige, Belgien, England, Spanien, Italien, Portugal og New Zealand. Endvidere var der joint ventures i Malaysia og Indien, samt forhandlere i 20 lande.

Milepæle i DDE's historie

Links 
http://www.datamuseum.dk/site_dk/dde/

It-virksomheder i Danmark
Etableret i 1975
Lilleput og pusling

Puslinge eller lilleputter er mennesker, som er små, men som ikke er dværge. Det vil sige at de har proportioner som fuldt udvoksede mennesker, modsat dværgene, hvis arme og ben er små i forhold til hoved og krop.

Inden for fodbold og andre sportsgrene har man puslingehold – hold med 4-7 år gamle børn.

Se også 
 Gnom
 Pygmæ

Mennesker
Børn
Hobbit

Hobbitter er et folk i J.R.R. Tolkiens bøger Hobbitten og Ringenes Herre.

Der er mange forklaringer på ordet "hobbit" (der er Tolkiens egen opfindelse). Måske er det er en sammensmeltning af det latinske homo (menneske) og det engelske rabbit (kanin).

Hobbitterne er en slags væsener, der er noget mindre end mennesker. De bruger tøj, men går med bare fødder, der er dækket af kraftig hårvækst. De foretrækker at bo i luksuriøst udstyrede huler. Hobbitterne er fredsommelige og har deres eget lille land og deres egen kultur med havebrug og landbrug.

Tolkien beskriver selv hobbitterne (fra den danske oversættelse af Ida Nyrop Ludvigsen):
"De er (eller var) et lille folk, omkring halvt så høje som os og mindre end de skæggede dværge. Hobbitter har ikke skæg. Der er kun lidt eller intet trolderi ved dem, undtagen af den ganske almindelige dagligdags slags, der hjælper dem til at forsvinde... De har det med at være tykmavede, og de klæder sig i klare farver (først og fremmest grønt og gult), de går uden sko, fordi deres fødder af naturen har læderagtige såler og en tyk, varm, brun pels, som ligner håret på deres hoveder (det er krøllet); de har lange, smidige, brune fingre, rare ansigter, og de ler en dyb, smittende latter..."

De er et lavstammet, fredselskende folk, som bor i Herredet. De holder af fred, fest, god mad og udsøgte pibeurter (engelsk: longbottom leaf). De er let genkendelige, er små som børn, har lange fødder med hår på og farvestrålende klæder.

Man ved ikke helt, hvilket folkeslag de tilhører, men de kan ifølge Silmarillion muligvis være en underart af mennesker. Dog er det ikke sikkert, da de fleste hobbitter slet ikke bryder sig om mennesker. De mener i hvert fald, at mennesker er frygtelig larmende.

Der er tre forskellige racer af hobbitter:

 Hårfødderne, som er den mest talrige race. De er også de mest fredelige og jordnære.
 Sporerne, som er en gruppe af hobbitter, der lever omkring floder, og de er ret usædvanlige, idet nogle af dem går med støvler, og at de fleste af dem kan få skæg.
 Gyldenhuderne, som er de mest fåtallige, men også de højeste og mest eventyrlystne af alle hobbitfolk. De har oftest lyst hår og lys hud.

De bruges også til liverollespil, men her bliver de oftest kaldt Halflings (fra engelsk, kan oversættes til "Halv-lange") eller Småfolk.

Folkeslag i Ringenes Herre
Kapsel

Kapsel kan have flere betydninger:

 kapsel (låg) – en lukkeanordning til glas og flasker
 kapsel (frugt) – en tør frugt med flere frø
 kapsel (medicin) – en lille beholder til indtagelse af medicin i pulver- eller væskeform, teknisk efterligning af frøkapsler
 Rumkapsel – et rumfartøj
 En emballage-enhed hvor enkelte genstande ligger i luftlommer (kapsler) i et ark, også kaldet blisterpakning
Kapsel (frugt)

En kapsel er i botanikken en type frugt der normalt bliver tør og åbner sig ved modenhed, så de enkelte frø frigives. Kapslen kan have et eller flere rum.

Der er flere undertyper, herunder:
 Bælg: En-rummet kapsel med to klapper og en enkelt række frø, f.eks. Fladbælg
 Bælgkapsel: En-rummet kapsel med en enkelt klap og én række frø, f.eks. nogle arter i Ranunkel-familien.
 Skulpe: To-rummet, aflang kapsel, der åbner sig nedefra, f.eks. hos Korsblomst-familien.
 Ledskulpe: Uopspringende skulper med skillevægge mellem frøene, f.eks enkelte arter i Korsblomst-familien 
 Buddike: Kapsel med låg, f.eks. hos vejbred

Eksempler planter med kapsler
 Kinesisk Troldnød (Hamamelis mollis)
 Bulmeurt (Hyascyamus niger)
 Korn-Valmue (Papaver rhoeas)

Plantemorfologi
Kønnet formering

Kønnet formering kaldes det, når et nyt medlem af en art opstår ved, at arveanlæggene fra forældrene blandes. Det forstås ofte sådan, at individer inden for en bestemt art enten må være hanlige eller hunlige, men det er ikke hele sandheden. Hos planterne er det mest almindeligt, at individet bærer både hanlige og hunlige kønskarakterer. Hos svampene er individerne kønsløse, En spore kan danne en ny organisme, når hyfer fra et individ tilfældigt møder hyfer fra et andet individ, kan der dannes hyfer, der i stand til at formere sig kønnet, de fleste af de svampe vi ser har desuden den mærkværdighed at de ofte lever i lang tid med 2 cellekerner. Endelig er mange arter af snegle og orme tvekønnede, selv om de gennemfører parring.

Resultatet af en kønnet formering er, at hvert individ bliver bærer af 2 sæt kromosomer. Den kønnede formering har været en succesrig fremgangsmåde. Den er opstået hos kønsløse encellede eukaryoter, som har formeret sig med kønsløse haploide sporer. Og den har været forudsætningen for udviklingen af dyr, planter, svampe og mange andre organismer.

Det ældste bevis for kønnet formering findes i fossiler af flercellede organismer fra Stenianperioden i Prækambrium for mellem 1 og 1,2 milliarder år siden.

Se også
Meiose

Eksterne links
Ingen sex i 1,5 millioner år

Biologi
Botanik
Zoologi
DVD-Video

DVD-Video er en dvd, der er produceret specielt med henblik på lagring og fremvisning af film.

De er specielle, fordi der hæges utrolig meget om ophavsret og piratkopiering fra filmproducenternes side.

Indholdet på en DVD-Video er krypteret, så man ikke umiddelbart kan se indholdet eller høre lyden. Hertil kommer en speciel regionskode (se nedenfor), der skal forhindre brugere over hele verden i at se DVD-Video'er, der er produceret i forskellige verdensdele.

Regionskoder 

DVD-Video kan indeholde en regionskode, som siger hvor i verden den er blevet solgt. Det har ikke noget med kryptering at gøre, men filmproducenterne ønskede at en bestemt film kunne få premiere på forskellige tidspunkter på forskellige steder. Hvis man så købte en DVD-Video i f.eks. Hollywood, USA – hvor filmen måske blev vist først – og dagen efter rejste til Danmark, hvor filmen ikke havde premiere før senere på sæsonen (på grund af oversættelse mv.), så kunne det skabe forvirring og problemer.

Derfor blev de første kommercielle DVD-afspillere også forsynet med en regionskode, så de kun kunne vise DVD-Video'er , som havde den samme kode. På tilsvarende vis for pc'er, der jo også kunne indeholde en DVD-enhed og et program, der kunne dekryptere skiven.

Oversigt over regionskoder 
0 Kan afspilles overalt i verden.
1 USA, Canada og U.S. territorier.
2 Vesteuropa, Grønland, Sydafrika, Lesotho, Swaziland, Japan, Egypten og alle lande i Mellemøsten.
3 Sydøstasien, Sydkorea, Hong Kong, Macau, Indonesien, Filippinerne, Taiwan.
4 Australien, New Zealand, Oceanien, Mexico, Centralamerika, Sydamerika.
5 Rusland andre tidligere lande i Sovjetunionen, Østeuropa, Sydasien, Mongoliet, Nordkorea, resten af Afrika.
6 Kina.
7 Reserveret til fremtidig brug.
8 International veje så som flyselskaber, krydstogtskibe, etc.

Kilder/referencer/noter

Ekstern henvisning 
 Verdenskort der viser regionskoder 

Video
Shinto

Shinto (神道, shintō, "gudernes vej") er Japans oprindelige religion. Trosretningen har forklaringer på tilværelsens grundlæggende spørgsmål, der i sin mytologi består af naturånder og af forfædre. Shinto har intet dogme, moralkodeks eller hellig skrift.

Gudebegrebet kami 
I Shinto har den praktiserende mulighed for at komme i "kontakt" med kami (神, shin, kami) – ophøjede væsener, spændende fra deciderede gudefigurer til væsener med særlige attraktive værdier.

Kami der er centralt for shinto, bebor de templer, der er centrale for religionen. Der findes mange forskellige typer af kami, fx Ujigami, slægtsånder eller Kunidama, en provins' eller en lokal ånd fra området. Den største og vigtigste kami er solgudinden Amaterasu. Ræven er betydningsfuld på grund af sin udprægede intelligens, hvis kraft og energi også kan overføres til mennesket under rituel handling.

Kami kan inddeles i to hovedgrupper: Naturånder og ophøjede væsener (primært menneskeskikkelser), der igen kan inddeles i tre klasser: Dem, der repræsenterer et enkelt objekt; dem, der repræsenterer en gruppe objekter og dem, der repræsenterer et abstrakt begreb.

Eksempler på kami:

Myter

Japans skabelsesmyte 
Kami Izanami-no-Mikoto og Kami Izanagi-no-Mikoto står på himlens bro og skaber landet Japan med deres spyd.

Praktisering af Shinto 
Shinto praktiseres på flere niveauer, hvor der skelnes mellem fire grupper:

Statsreligion 
Efter shogunatets fald i forbindelse med Meiji-restauration i 1868, forsøgte Meiji-kejseren at rense shinto for buddhistiske og konfucianistiske elementer. I denne forbindelse blev kejser Meiji igen anset for guddommelig. Først efter Japans nederlag i anden verdenskrig blev shinto afskaffet som statsreligion, og kejseren afgav sine guddommelige rettigheder.

Alterdyrkelse 
Tilbedelsen af kami via altre er en af de ældste og mest gennemgående former for shinto-dyrkelse. Shinto-altret i de japanske hjem kaldes kamidana. Alterdyrkelse har altid været en del af Japans historie og vedbliver at være hovedstrømningen inden for shinto.

Sektdannelse 
Baseret på en række grupperinger der opstod i løbet af det 19. århundrede. Disse har ikke altre, men afholder deres religiøse arrangementer i store haller. Sekterne omfatter bjerg-tilbedende sekter, healer-sekter og konfucianistiske sekter.

Folketroen 
Folketroen er den varierede og fragmenterede del af shinto, der omhandler tro på ånder og guder. Indeholder elementer som åndebesættelse og shamansk healing. Traditionerne er blandet med taoistiske, buddhistiske og Konfucianisme elementer.

Tekster 
Hovedparten af shinto-myterne er nedfældet på skrift i henholdsvis Kojiki og Nihongi, bøger stammende fra omkring år 720 e. Kr.

Oversigt over kami

Referencer

Litteratur 
 W. G. Aston: Shinto: the Ancient Religion of Japan, Constable & Company Ltd., London 1910
 Roy Willis et.al.: World Mythology, Duncan Baird Publishers, London 1993
 Politikens bog om myter, Politikens Forlag 1996
Amaterasu

Amaterasu er solen eller solgudinden i den japanske religion Shinto, og den  vigtigste gud af alle (kami) i religionen. Det fulde navn er Amaterasu-no-mikoto, der betyder ophøjet person, som oplyser himlene.

Amaterasu er datter af urguden Izanagi og søster til måneguden (Tsuki-yomi) og stormens gud (Susa-no-o).

Susa-no-o og Amaterasu 
Oprindeligt var Susa-no-o gud over havene, men han var ikke tilfreds med fordelingen mellem ham og hans søskende. Han blev derfor forvist af Izanagi. Inden aflagde han sin søster Amaterasu et besøg. Hun frygtede hans besøg, men han fik hende overbevist om, at det var venskabeligt, og de parrede sig. Men alligevel ødelagde Susa-no-o Amaterasus land og rismarker, og Amaterasu blev så vred, at hun gemte sig i en grotte, og verden mistede sit lys. 

Det er den ene version af historien. Den anden er, at de to søskende havde en konkurrence om, hvem der kunne skabe flest væsner på en måned. Susa-no-o vidste at hans storesøsters halskæde havde magisk kraft, der kunne forstærke skaberevner, og stjal den. Herved vandt Susa-no-o konkurrencen, men i protest lukkede Amaterasu sig inde i en hule, fornærmet over broderens snyderi.

Susa-no-o blev forvist, og Amaterasu blev først lokket ud af grotten, da hun blev overbevist om, at man havde fundet en sol, der var lige så god som hende selv. Nysgerrigt kiggede hun ud, og man skyndte at holde et spejl foran hende. Da hun så den anden solgudinde fór hun overrasket ud af hulen, og man forseglede den.

Se også 
 Skabelsesmyten i Shinto, der går umiddelbart forud for ovenstående myte.

Kilder/henvisninger 

 W. G. Aston: Shinto: the Ancient Religion of Japan, Constable & Company Ltd., London 1910
 Politikens bog om myter, Politikens Forlag 1996

Shinto
Solguder
Normandiet

Normandiet er et område i den nordlige del af Frankrig med hovedbyerne Caen og Rouen. Normandiet har omkring 3,2 millioner indbyggere og dækker et areal på cirka 30.000 km². Caen er hovedby for departementet Calvados og hovedstad for den tidligere administrative region Basse-Normandie, mens Rouen var hovedby i Haute-Normandie og nu i den samlede region Normandie.

Historie 

Denne del af Frankrig blev i vikingetiden hærget af vikinger, der med tiden helt overtog området, fordi Frankrig var svækket af borgerkrig. Navnet Normandiet viser netop tilbage til invasionen af 'mænd fra nord'. I 841 gik det meste af landets krigsmagt til i et internt opgør, og landet kom ikke på fuld styrke før omkring 940. Allerede i 858 fik Berno (Bjørn Jernside? (en søn af Regner Lodbrog)) et len ved Seinens munding til gengæld for, at han holdt andre vikinger væk, hvilket han ikke kunne klare ret længe, da hans folk deserterede.

Senere fik de en formel overdragelse af hele området imod at holde andre vikinger væk. Det skete, da Rollo blev hertug af Normandiet i 911. Der opstod et nyt folkefærd, normannerne, som vikingerne kaldte sig selv, efter at de var blevet franske og kristne. "Norman" betyder "mænd fra nord" og ikke kun nordmænd. Den samtidige kannik Dudo fra St. Quentin oplyser, at Rollo kom fra "Dacia", det vil i denne sammenhæng sige Danmark (og ikke den romerske provins Dakien i det nuværende Grækenland, Bulgarien og især Rumænien), ligesom vikingerne betegnes som "dacer" og "dani". Rollo døde omkring 932 og blev efterfulgt af sin søn og medregent Vilhelm Langsværd, der imidlertid blev myrdet i 942.

Rollos oldebarn, hertug Richard 2. af Normandiet tilbød kong Æthelred af England sin søster som hustru. Dette ægteskab dannede senere baggrunden for det krav, som en senere efterkommer, Vilhelm Erobreren, rejste på den engelske trone. Han var blevet hertug af Normandiet i 1035, og i 1066 indtog han England derfra efter at have sendt en flåde over Den engelske Kanal og besejret sine modstandere i slaget ved Hastings i 1066. 

Senere kæmpede Frankrig og England om området, indtil omkring 1450, hvor Frankrig slog England ud af området. (Kanaløerne var og er dog fortsat len under den engelske krone.)

Normandiet havde en selvstændig lovgivning frem til den franske revolution.

Normandiet er berømt for at have lagt jord til militæroperationen D-dag under 2. verdenskrig.

Normandiet er desuden kendt for sin Camembert, sin cider og sin æblebrændevin Calvados.

Litteratur 
 Erling Albrectsen: "Danmark og Normandiet" (Kronik i Skalk 1986 nr. 1, s. 22-30).

Noter

Se også 
 Hertugdømmet Normandiet

 
Frankrigs tidligere provinser
Filsystem

Et filsystem har to relaterede betydninger. Det bruges om det format, som filer og mapper gemmes i på disk eller et andet medie, og om den del at et styresystem, der håndterer filer og mapper.

I filsystemet gemmes navn og placering af de enkelte filer. Der gemmes også oplysninger om hvornår filerne er blevet ændret, og måske også af hvem.

De fleste styresystemer kan bruge et enkelt filsystem, men der findes nogle, der kan håndtere mange som f.eks. Linux.

Et hierarkisk filsystem er et filsystem, hvor man kan lægge en mappe i en vilkårlig mappe - og hvor man kan lægge filer i en mappe, uanset hvilket niveau mappen er i. De fleste filsystemer er i dag hierarkiske.

Design 
Der er en del modstridende krav til et filsystem.
 Et filsystem må ikke i sig selv optage en masse plads. Det er især vigtigt, hvis det skal bruges på en diskette.
 Det kan være nødvendigt, at gemme en masse oplysninger i filsystemet, hvis der er krav om, adgangskontrol til hver fil på brugerniveau.
 Et filsystem skal være robust over for fejl som strømsvigt eller brugere, der hiver en diskette ud under skrivning.
 Man skal vælge, hvor store blokke (klumper af data), der skal bruges. Små blokke kan give bedre udnyttelse af mediet, men store blokke er hurtigere at læse og skrive.

Filsystemer der kun skal læses som f.eks. filsystemer til CD-ROM kan laves meget kompakte, fordi der ikke ændres i filerne.

Eksempler på filsystemer 
 ext første filsystem specielt til Linux.
 ext2 eller ext3 bruges som standard af Linux.
 FAT bruges af Windows og DOS.
 ISO-9660 bruges på CD-ROM.
 Minixfilsystemet
 NTFS bruges af Windows NT og kan bruges under Windows XP.
 ReiserFS kan bruges af Linux.
 XFS hurtigt og stabilt, kan bruges af Linux fra version 2.4.
 WinFS til kommende Windows versioner (er ikke et filsystem i betydningen: et format til at gemme filer og mapper)
Susa-no-o

Susa-no-o er stormens og regnens gud i Shinto. Oprindeligt var han havets gud, men han blev forvist fra havene. Susa-no-o var søster til solguden Amaterasu.

Shinto
Guder
Tsuki-yomi

Tsuki-yomi (月読の命 Tsukuyomi-no-mikoto) er i den japanske religion Shinto Månens gud. Han er søn af Izanagi og bror til Amaterasu og Susa-no-o. Hans søster Amaterasu er Solens gudinde, og det siges, at Tsuki-yomi engang slog fødens gudinde Ogetsu-no-hime ihjel, hvilket hans søster ikke brød sig om. Derfor ses solen og månen sjældent sammen.

Shinto
Guder
Izanagi

Izanagi er den mandlige halvdel af skaberparret i religionen Shinto. Det kvindelige modstykke er Izanami.

Se også 
 Skabelsesmyten i Shinto

Shinto
Guder
Izanami

Izanami er den kvindelige halvdel af skaberparret i religionen Shinto. Det mandlige modstykke er Izanagi.

Se også
Skabelsesmyten i Shinto

Shinto
Guder
Dynekilen

Dynekilen  er en lille fjord i Bohuslän i Sverige lidt nord for Strömstad ved den norske grænse. 

Fjorden er kendt for Tordenskiolds sejr i et søslag 8. juli 1716 under Den Store Nordiske Krig, hvor en svensk forsyningsflåde blev ødelagt, hvilket var stærkt medvirkende til, at den svenske konge Karl 12. måtte opgive sit forsøg på at erobre Norge. Slaget er kendt som slaget i Dynekilen.

Fjorde i Sverige
Kernelegeme

Kernelegemet eller nukleolus (flertal nukleoli), er det område i cellekernen, hvor rRNA syntetiseres. Nukleoli varierer i størrelse og kan være helt op til 1 μm i diameter.

Struktur 
Nukleoli består af tre komponenter: den granulære komponent, de fibrillære centre og den tætte fibrillære komponent. Den granulære komponent består af elektrontætte granula af ribonukleoprotein med en diameter på omkring 15 nm. De fibrillære centre eller pars granulosa består af rRNA, der er ved at samle sig til ribosomer, bundet til ribosomale proteiner. Den tætte fibrillære komponent eller pars fibrosa består af nyligt transskriberet rRNA bundet til ribosomale proteiner.

I mange nukleoli (især i planteceller) findes endnu en struktur: en nukleolær vakuole. Denne udgør et klart område i midten af nukleolus. Nukleoli fra forskellige plantearter har vist sig at være rige på jern i modsætning til menneskers og dyrs nukleoli.

Noter 
For videnskabelige tidsskrifter angiver volume årgang og issue nummer.

Eksterne henvisninger 

Cellebiologi
Felttog

Et felttog betegner i udvidet forstand samtlige operationer i en krig fra troppernes udmarch til deres hjemkomst. I snævrere
forstand betegner felttog selvstændige afsnit af en hel krig, adskilt enten ved tid eller terræn.

Et berømt felttog fandt sted 15. juni 1219 (Valdemarsdag), hvor danskerne under ledelse af Valdemar Sejr erobrede den nordlige del af Estland. Legenden om Dannebrog, der faldt ned fra himlen, stammer fra disse kampe.

Kilde 
 Nudansk Ordbog
 Salmonsens leksikon

Militær
Båd

En båd er et mindre, ofte åbent fartøj uden dæk, som drives med årer, sejl el. motor. Begrebet både er ikke entydigt og spænder fra helt små fartøjer f.eks. "robåd" som også ofte kan kaldes en jolle, til store fartøjer som f.eks. en moredenet trawler som kan kaldes en fiskebåd og en færge som kan kaldes en pasagerbåd. Trods de manglende entydighed vil de fleste nok definere båd ud fra størrelsen så en jolle er mindre end en båd og et skib er større end en båd. Denne opdeling kan man også se i fagbetegnelserne bådebygger, som bygger mindre fartøjer og det finere arbejde i lighed med en snedker, og skibstømrer som bygger de stører skibe og dermed laver det grove arbejde i lighed med en tømrer.

Nogen vil betegne en mindre båd som et fartøj på under 12 meter

Eksterne henvisninger

Se også 
 Redningsbåd
 Robåd
 Skude - et dæk
 Skib - to eller flere dæk
 Sumpbåd
 Motorbåd
 Ubåd
Skude

En skude har netop ét dæk (modsat en båd som er åben; uden dæk) - og et skib, som har flere dæk under hinanden.

Tidligere var "skuderne" de almindeligste fartøjer, og da en eller to familier kunne leve af en skude, så reparerede man til stadighed på den gamle skude, som derved kunne sejle i mange år. Normalt regner man med 20-25 års levetid på et skib, men flere af de gamle danske sluper, jagter og galaser(?) sejlede i omkring 200 år. Her må man dog så formode, at alt træ var skiftet flere gange.
Det er kun efter man er begyndt at bruge træskibene som lystfartøjer de kan holde så længe, den ældste vi har nu er fra 1850erne og hedder "Jensine"

Se også 
 Båd - ingen dæk
 Skib - to eller flere dæk

Eksterne henvisninger 
Ole Mortensøn: "Da skuderne fór" (Handels- og Søfartsmuseet. Årbog 2012; s. 7-32) 

Skibstyper