kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bjørnemose (Svendborg Kommune)

Bjørnemose er en sædegård, der ligger i Tved Sogn, Sunds Herred, Svendborg Kommune. Bjørnemose var oprindeligt i kronens besiddelse, for første gang man hører om gården, er i 1531, da Christian 3. overlod den på livstid til Hans Ottesen. I de efterfølgende år skiftede godset hænder mellem forskellige adelsfolk, indtil 1867 hvor godset blev købt af Jens Hansen. Hans efterkommere ejede gården i de næste 130 år, Indtil den blev købt af Heidi Sommer i 1995. Godset blev herefter en del af en større arvestrid mellem Heidi sommer og hendes eksmand Jens Dinesen. Heidi sommer endte med at sælge godset i 2017 til Vagn Rasmussen. 

Hovedbygningen er opført i 1745-1756 og tilbygget i 1854.

Bjørnemose Gods er på 165 hektar. 

4. januar 2021 opstod der en skorstensbrand, som bredte sig til den øvrige del af taget. Branden ødelagde det meste af hovedbygningen, men er  efterfølgende blevet helt genopbygget.

Ejere af Bjørnemose 

 (før 1531) Kronen
 (1531-1561) Hans Ottesen
 (1561-1618) Kronen
 (1618-1630) Jacob Ulfeldt
 (1630) Birgitte Jacobsdatter Ulfeldt gift Krafse
 (1630-1638) Otto Krafse
 (1638-1658) Henning Valkendorf 
 (1658) Henning Valkendorf 
 (1658-1659) Hans von Ahlefeldt
 (1659-1679) Margrethe Blome gift Valkendorf
 (1679-1705) Knud Sivertsen Urne
 (1705-1707) Anna Beate Henningsdatter Valkendorf gift (1) Urne (2) Skeel
 (1707-1729) Erik Christoffersen Skeel
 (1729-1742) Ida Christoffersdatter Skeel gift von Holsten
 (1742-1757) Erik Christian Sehested
 (1757) Jens Juel
 (1757-1759) Elisabeth Jensdatter Juel gift Ahlefeldt-Laurvigen
 (1759-1791) Christian greve Ahlefeldt-Laurvigen
 (1791-1804) Vilhelm Carl Ferdinand greve Ahlefeldt-Laurvigen
 (1804-1811) Albrecht Christoph von Heinen
 (1811-1812) Peter Johansen de Neergaard
 (1812-1825) Adam Gottlob Josva von Bülow
 (1825-1835) Rasmus Hartvig von Bülow
 (1835-1847) J. P. Jensen
 (1847-1848) J. P. Jensens dødsbo
 (1848-1854) Jens Christian Harreschou
 (1854-1866) Erik Carl baron Bille-Brahe
 (1866-1867) Hedevig Charlotte Amalie baronesse Schaffalitzky de Muckadell gift Bille-Brahe
 (1867-1897) Jens Hansen Kromann 
 (1897-1920) M. Jensen Kromann
 (1920-1965) Jens Otto Kromann 
 (1965-1995) Jens Kromann 
 (1995-2017) Bjørnemose ApS v/a Heidi Sommer
(2017-) Vagn Rasmussen

Kilder 

Herregårde i Svendborg Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Forum Station

Forum Station er en undergrundsstation på den københavnske Metros linje M1 og M2. Forum Station ligger ved Rosenørns Allé på Frederiksberg ud for Forum og Radiohuset. Stationen blev åbnet 29. maj 2003.

Forum Station ligger i takstzone 1.

I 2012 var passagertalet pr. dag i gennemsnit 9.100 personer .

Antal rejsende 
Ifølge Ørestadsselskabet var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Forum station på www.m.dk 

Stationer på Frederiksberg
Stationer på Københavns Metro Linje M1
Stationer på Københavns Metro Linje M2
Kongens Nytorv Station

Kongens Nytorv Station er en underjordisk station, der betjener den københavnske Metros og den eneste der betjener alle 4 metrolinjer M1, M2, M3 Cityringen samt M4.

Kongens Nytorv Station ligger på Kongens Nytorv ud for Magasin du Nord, som der sågar er en indgang til fra stationens concourseniveau. Stationen ligger desuden tæt på Amalienborg, Christiansborg, Strøget og Nyhavn.

Stationen åbnede 19. oktober 2002 som en del af Ørestadsbanen. I 2012 var passagertallet pr. dag i gennemsnit 20.200 personer .

Siden 2019 betjener stationen desuden Cityringen, der har sin egen perron. Byggeriet af denne begyndte 4. oktober 2009 med ledningsarbejde og arkæologiske udgravninger. Udgravningen af stationsrummet begyndte medio 2011 med afspærringer af skiftende dele af Kongens Nytorv til følge. Byggeriet omfattede blandt andet en forbindelsesgang mellem den gamle og den nye perron. Desuden blev den gamle hovedtrappe ved Magasin lukket og erstattet  af en ny mellem Østergade og Lille Kongensgade. Cityringen åbnede 29. september 2019.

Antal rejsende 

Ifølge Ørestadsselskabet var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Kongens Nytorv Station på Metroens hjemmeside
 Cityringens hjemmeside

Indre By (København)
Stationer på Københavns Metro Linje M1
Stationer på Københavns Metro Linje M2
Stationer på Københavns Metro Linje M3
Stationer på Københavns Metro Linje M4
Etableret i 2002
Christianshavn Station

Christianshavn Station er en undergrundsstation på den københavnske Metros linje M1 og M2.
Stationen er forgreningsstation mellem M1 og M2.
Stationen ligger under Christianshavns Torv i København.
Stationen er med cirka 18.200 daglige passagerer (2014) den 3. mest benyttede metrostation

Christianshavn Station blev åbnet 19. oktober 2002 og ligger i takstzone 1.

Antal rejsende 
Ifølge Ørestadsselskabet var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Eksterne henvisninger 

Station
Stationer på Københavns Metro Linje M1
Stationer på Københavns Metro Linje M2
Muren (løb)

Muren, jeg ramte muren, udtryk brugt i forbindelse med maratonløb, når musklernes glykogen-indhold er opbrugt, og man løber videre på fedtforbrænding.

Ved overgangen til fedtforbrænding opleves tiltagende apati og stor nedgang i løbetempo, benene føles følelsesløse, lidt svimmelhed og kroppen er fuldstændig tom. Muren er imidlertid kun psykologisk, idet kroppen foretager flere processer af gangen for at få energi, og er ikke en direkte overgang til fedtforbrænding, men en langsom ændring over længere tid. Dvs. fysiologisk er der intet grundlag for muren.

Forklaring 
Til al muskelarbejde kræves der tilførsel af ilt og energirig kost, der primært indeholder fedt, kulhydrat og protein, som nedbrydes i organismen og transporteres videre med blodet.
 
Kulhydrater oplagres i muskulatur og lever som glykogen, medens fedtet oplagres under huden på udsatte steder, eksempelvis på hofterne og maven.

Energidepoterne varierer meget fra person til person. Nedenstående tabel , angiver således normalværdier for en mand på 75 kg.

Under hvile eller lettere træning bruges overvejende fedt som energikilde, medens kroppen under hård træning/ konkurrence vælger kulhydrater som brændstof, hvilket er gunstigt i forbindelse med kroppens evne til at optage den ilt, som skal bruges til forbrænding.

Efter en længere og hård træningstur/ konkurrence – i for eksempel op til 2 timer – bruges hovedparten af kroppens glykogendepoter og organismen slår over til fedtforbrænding, som kræver væsentlig større ilttilførsel. Det er på det tidspunkt at den såkaldte mur rammes.

Derefter tager det forholdsvis lang tid – mellem 24 og 48 timer – før depoterne igen er fyldt op.

Det er muligt at man før en større udfordring, kan opbygge sine depoter af glykogen ved sukkerkuren. Kort omfatter kuren to faser før konkurrencen.

 Første fase: Tre dage med kost uden kulhydrater kun fedt og proteinrig kost, (halvhård træning for at tømme glykogendepoter).
 Anden fase: Opladning i tre dage ved indtag af så kulhydratrig kost som muligt, (let eller ingen træning). Herefter konkurrence.

Det er muligt ved denne metode at forøge sine glykogendepoter med op til 50%.

Glykogen indhold

Kilde 
 Kost for motionister af Sigmund B. Strømme, 

Løbesport
Bjørnemose

Bjørnemose har flere betydninger:

 Bjørnemose (Dejbjerg Sogn) – en bebyggelse i Dejbjerg Sogn, Ringkøbing-Skjern Kommune
 Bjørnemose (Hørmested Sogn) – en bebyggelse i Hørmested Sogn, Hjørring Kommune
 Bjørnemose (Faaborg-Midtfyn Kommune) – et areal i Herrested Sogn, Nyborg Kommune ca. 7 km øst for Ringe.
 Bjørnemose (Svendborg Kommune) – gård ved Svendborg.
 Bjørnemose (Åbenrå Kommune) – område ca. 6 km nord for Åbenrå.
Derivat (finansiering)

Et derivat er et finansielt produkt, et værdipapir, konstrueret på basis af et underliggende produkt. Aftalen er ofte opbygget omkring en fremtidig ydelse, fx at sælge en bestemt aktie eller obligation på et bestemt fremtidigt tidspunkt. Et derivat er kendetegnet ved, at dets fremtidige værdi afhænger af det underliggende aktiv (eksempelvis aktien). 

Derivater kan teoretisk opbygges omkring et hvilket som helst aktiv, fx aktier, obligation, råvarer eller valuta. Prisen på derivatet udregnes ud fra prisen på det underliggende aktiv og den forventede fremtidige rente.

Eksempler
Eksempler på derivater:
Futures, swap-optioner, call-optioner og put-optioner
 Aktier har fx disse derivater: option, future
 Til en obligation bruger man fx: repo, reverse
 Ved valuta bruger man derivaterne: forward, swap, future

Værdifastsættelse
Til værdifastsættelse af derivater kan man anvende risikoneutral prisfastsættelse via risikoneutrale sandsynligheder, eller man kan konstruere en trackingportefølje, der "tracker" (efterligner) de fremtidige betalinger. 

Værdipapirer
Finansmarkeder
Future (finansiering)

En future er en aftale om køb eller salg af et værdipapir til en fastsat kurs på et fastsat fremtidigt tidspunkt. Både køber og sælger forpligter sig til at hhv. købe og sælge værdipapiret på dette tidspunkt. Aftalen mellem køber og sælger er bindende og prisen fastsættes sådan at den har en værdi på 0 ved aftalens indgåelse. Køber betaler altså sælger en pris der svarer til værdien af futures kontrakten.

Såfremt aftalen ikke var bindende, ville der være tale om en call (købs) option eller en put (salgs) option.

En future er en standardiseret terminsforretning med fast løbetid på et helt antal måneder og leveringsdato den første i måneden. Futures bruges ofte til råvarehandel, men en future kan også bruges i forbindelse med andre aktiver. Investering i et indeks foregår på den måde, at man investerer i en future på indekset. På leveringstidspunktet får man en ny future på indekset.

Se også 
 Option – en lignende aftale, hvor kun den ene part er forpligtet.

Værdipapirer
Finansmarkeder
Investering
Antigua og Barbudas premierminister

Antigua og Barbudas premierminister () er regeringsleder i det caribiske land Antigua og Barbuda. Premierministeren og hans regering er kollektivt ansvarlige for deres politikker og handlinger i forvaltningen af Antigua og Barbuda.

Stillingen har sin oprindelse i embedet som chefminister (), der var ansvarlig for landet mellem 1960 og 1967. Den eneste med denne stilling var Vere Bird. Mellem årene 1967 og 1981 eksisterede stillingen som førsteminister (). Endelig har embedet som premierminister () eksisteret siden 1981.

Den nuværende indehaver af embedet er Gaston Browne fra Antigua  and Barbuda Labour Party (ABLP), der har været landets premierminister siden den .

Antigua og Barbudas premierministre fra 1981 og fremefter 
 Vere Bird: 1. november 1981 – 9. marts 1994 - (Antigua  and Barbuda Labour Party)
 Lester Bird: 9. marts 1994 – 24. marts 2004 - (Antigua and Barbuda Labour Party)
 Baldwin Spencer: 24. marts 2004 - 13. juni 2014 - (United Progressive Party)
 Gaston Browne: 13. juni 2014 -  nuværende  - (Antigua and Barbuda Labour Party)

 
Premierministre, Antigua og Barbudas
Antigua og Barbuda
Antigua og Barbuda
Islands Brygge Station

Islands Brygge Station er en station på den københavnske Metros linje M1. Stationen ligger umiddelbart under jorden på hjørnet af Njalsgade og Ørestads Boulevard i København. Stationen har fået navn efter bydelen Islands Brygge som ligger vest for stationen. På den anden side af stationen ligger Københavns Universitets humanistiske fakultet (KUA). Stationen ligger desuden tæt på Den Landskabelige Kanal, der går igennem Ørestad Nord.

Islands Brygge Station blev åbnet 19. oktober 2002 og ligger i takstzone 1.

I 2012 var passagertalet pr. dag i gennemsnit 5.800 personer .

Antal rejsende 
Ifølge Ørestadsselskabet var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Eksterne henvisninger 

Ørestad
Stationer på Københavns Metro Linje M1
Station
Sundby Station

Sundby Station er en højbanestation på den københavnske Metros linje M1. Stationen ligger ved Ørestads Boulevard i København. Vest for stationen er der planlagt opførelse af Ørestadens Amager Fælled Kvarter.

Sundby Station blev åbnet 19. oktober 2002 og ligger i takstzone 3.

I 2012 var passagertalet pr. dag i gennemsnit 800 personer .

Antal rejsende 
Ifølge Ørestadsselskabet var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Eksterne henvisninger 

Ørestad
Stationer på Københavns Metro Linje M1
Maillard-reaktion

Maillard-reaktionen er en kemisk reaktion, der opstår, når mad brunes. Det er en reaktion mellem aminosyrer og sukker og sker ved opvarmning. Lige som karamellisering er det en slags ikkeenzymatisk bruning. Sukkermolekylets reaktive carbonylgruppe interagerer med aminosyrernes nukleofile aminogruppe, og resultatet er molekyler, som giver smag og duft. Disse molekylers natur er ikke velkarakteriseret. Aminosyretypen bestemmer duften og smagen, og Maillard-reaktionen danner basis for store dele af smagsindustrien.

Der dannes flere hundrede forskellige smagsstoffer ved reaktionen. De nedbrydes til endnu flere nye smagsstoffer. Forskellige typer af fødevarer danner nogle bestemte smagsstoffer ved Maillard-reaktionen. Disse stoffer bruges til at fremstille kunstige smagsstoffer.

Processen har været brugt siden oldtiden. Den er opkaldt efter kemikeren Louis-Camille Maillard, som undersøgte den i Frankrig i 1912.

Fødevarer med Maillard-reaktioner 
Farve og smag bag mange fødevarer skyldes Maillard-reaktionen:
 bruning af brød når det ristes
 farven af øl, chokolade, kaffe og ahornsirup
 smagen af stegt kød

6-acetyl-1,2,3,4-tetrahydropyridin giver den kikseagtige smag i bagværk og popcorn.
2-acetyl-1-pyrroline giver smag til forskellige slags kogte ris.

Processen 
 Sukkermolekylernes carbonylgruppe reagerer med aminosyrenes aminogrupper, hvilket resulterer i N-substituerede glycosylaminer og vand
 Den ustabile glycosylamin undergår en Amadoriomlejring hvorved der dannes ketosaminer
 Ketosaminerne kan reagere videre på forskellige måder:
 Producere to vand molekyler og reduktoner
 Danne diacetyl, aspirin, pyrodruealdehyd eller andre hydrolytiske fissionsprodukter
 Producere brune nitrogenholdige polymerer og melanoidiner

Man kan udnytte Maillard-reaktionen til at skabe mere varieret smag ved at tilsætte sukker til kød og grøntsager, når de tilberedes. En madlavningsteknik som udnytter dette i høj grad er glasering af stege.

Fakta 
Pentosesukre er mere reaktive end hexosesukre, som igen er mere reaktive end disakkarider. Forskellige aminosyrer resulterer i forskellig grad af bruning.

Fordi Maillard-reaktionen producerer vand, vil tilstedeværelsen af vand ofte hæmme reaktionen.

Se også 
 Molekylær gastronomi
 Bagning
 Stegning

Eksterne henvisninger 
 Kursuswebside om Maillard-reaktionen
 Diagram
 Liste over bøger i molekylær gastronomi

Stegning
Bella Center Station

Bella Center Station er en højbanestation på den københavnske Metros linje M1. Stationen ligger ved Ørestads Boulevard lidt syd for Vejlands Allé i København. Stationen er navngivet efter udstillings- og kongrescentret Bella Center, som ligger umiddelbart vest for metro-stationen.

Bella Center Station blev åbnet den 19. oktober 2002 og ligger i takstzone 3.

I 2012 var passagertalet pr. dag i gennemsnit 2.900 personer .

Antal rejsende 
Ifølge Ørestadsselskabet var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter 

Ørestad
Stationer på Københavns Metro Linje M1
Morgenfrue

Morgenfrue (Calendula) er en slægt med 12-20 arter af enårige eller flerårige, urteagtige planter, som er udbredt i Europa, Mellemøsten og Iran. Stænglerne er oprette eller opstigende, og bladene er spiralstillede, hele og svagt hårede. Blomsterne er samlet i endestillede kurve, der består af gule, orange eller røde enkeltblomster. Frøene har fnok. I det følgende omtales kun de arter, som bliver dyrket i Danmark, eller som er naturaliseret her.

 Have-Morgenfrue (Calendula officinalis)

Kurvblomst-familien
Antigua og Barbudas monarki

Antigua og Barbudas monarki er en statsform, hvor rollen som Antigua og Barbudas statsoverhoved indehaves af en monark, der i det daglige er repræsenteret ved en generalguvernør, og hvor stillingen som statsoverhovede går i arv inden for den kongelige familie. Monarkiet blev oprettet, da Antigua og Barbuda opnåede fuld uafhængighed fra Storbritannien den 1. november 1981. Den nuværende monark er Kong Charles 3., der har været regent siden 8. september 2022.

Ifølge Antigua og Barbudas forfatning er monarkens magt overdraget til Antigua og Barbudas generalguvernør, som er udnævnt af monarken efter indstilling fra Antigua og Barbudas premierminister. I alle anliggender vedrørende Antigua og Barbuda handler monarken i overensstemmelse med den antiguanske regering.

Monarker 
 1981 – 2022: Elizabeth 2., med titlen Elizabeth 2., af Guds Nåde, dronning af Antigua og Barbuda og hendes andre riger og territorier, overhoved for Statssamfundet ().
 siden 2022: Charles 3., med titlen Charles 3., af Guds Nåde, konge af Antigua og Barbuda og hans andre riger og territorier, overhoved for Statssamfundet ().

Referencer 

 
monarki
Monarkier i Nordamerika
Peter og Paulus-katedralen

Peter og Paulus-katedralen () er en katedral inde i Peter og Paul-fæstningen i Sankt Petersborg i Rusland. Fæstningen, der blev opført af Peter den Store efter tegninger af Domenico Trezzini, er det første og største vartegn i Skt. Petersborg og bygget mellem 1703 og 1733 på Hareøen i Neva. Den primære grund til opførelsen af fæstningen var beskyttelse mod et potentielt angreb fra den svenske flåde under Den Store Nordiske Krig.

Katedralen er opkaldt efter Sankt Peter og Paulus, og var den første katedral bygget af sten i Skt. Petersborg. Dens spir er 122,5 m meter højt, belagt med bladguld, og på toppen findes en engel, holdende et kors over sig. Denne engel er et af Skt. Petersborgs vigtigste symboler.

Inde i katedralen findes de jordiske rester af stort set alle zarer og kejserinder fra Peter den Store til Nikolaj II og hans familie, som blev stedt til hvile her i juli 1998. Hans mor, Kejserinde Dagmar, der oprindeligt var begravet i Roskilde i Danmark, blev af orlogsskibet Esbern Snare under det danske kongehus' deltagelse overført til Sankt Petersborg. Efter tre dages transport fra Roskilde ankom Dagmar tirsdag den 26. september 2006 til Sankt Petersborg – på 140-årsdagen for hendes første ankomst til Rusland som prinsesse Dagmar. Den 28. september blev kejserinden efter en ceremoni i Isak-katedralen gravlagt ved siden af sin mand, zar Alexander 3., i Peter og Paulus-katedralen, 78 år efter sin død og 87 år efter hun forlod Rusland.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Information om katedralen og fæstningen  på Udenrigsministeriets hjemmeside

Domkirker
Kirker i Rusland
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Sankt Petersborg
Broholm

Broholm er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1326. Gården ligger på Sydøstfyn i Gudme Sogn, Gudme Herred, Svendborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1642, om- og tilbygget i 1839, 1856, 1895 og 1905.

Omkring besættelsen blev godset kendt for Broholmmødet, der blev ledet af Jørgen Sehested, Frits Clausen og Axel Hartel, og fandt sted på Broholm den 14.-15. august 1940. Det var et møde i den såkaldte fællesfront mellem Landbrugernes Sammenslutning/Bondepartiet, Det nationale genrejsningsparti og DNSAP og besættelsesmagten.
 
Der er nu hotel i hovedbygningen på Broholm. Broholm Gods er på 450 hektar.

I 1833 overværede Niels Frederik Bernhard Sehested fundet af Broholmskatten på en mark på herregårdens jorden, som igangsatte hans interesse for arkæologi. Han indsamlede over 60.000 flintredskaber på godset jorde, som i dag er udstillet i hans oldssagssamling i en bjælkehytte opført til formålet i 1879. Ansvaret for samlingen blev i 1999 overdraget til Svendborg Museum.

Hunderacen Broholmer har navn efter gården.

Stamhuset Broholm 
Stamhuset Broholm omfattede hovedgårdene Broholm og Tangegård samt avlsgården Bjergeskovgård med ca. 127 tdr. hartkorn alle slags. Jordtilliggendet udgjorde 825 tdr. land, skovarealet 814 tdr land. Stamhuset blev oprettet 1750 for Caspar von Wessel og ophørte 1930 med lensafløsningen. Besiddere:

 (1750-1752) Caspar von Wessel
 (1752-1799) Anders Sehested
 (1799-1803) Niels Sehested
 (1803-1811) Wibeke Marie von Pultz gift Sehested
 (1811-1819) Anders Sehested
 (1819-1839) Edel Marie Kjær gift Sehested
 (1839-1882) Niels Frederik Bernhard Sehested
 (1882-1894) Charlotte Christine Linde gift Sehested
 (1894-1924) Hannibal Sehested
 (1924-1930) Jørgen Sehested

Ejere af Broholm 

 (1326-1356) Absalon Jonsen Ulfeldt
 (1356-1443) Slægten Ulfeldt
 (1443-1473) Maren Ulfeldt
 (1473-1502) Johan Fikkesen
 (1502-1536) Ellen Ulfeldt gift (1) Fikkesen (2) von Mehlen
 (1536-1556) Axel Fikkesen
 (1556-1576) Palle von Mehlen
 (1576-1609) Hans von Mehlen
 (1609-1611) Emerentze von Baden gift (1) von Mehlen (2) Brockenhuus
 (1611-1641) Claus Brockenhuus
 (1641-1644) Otte Skeel
 (1644-1650) Ida Lunge gift Skeel
 (1650-1670) Jørgen Skeel
 (1670-1690) Jørgen Skeel
 (1690-1710) Albert Skeel
 (1710-1730) Mogens Skeel
 (1730) Elisabeth Skeel gift (1) Sehested (2) Wessel
 (1730-1745) Niels Sehested
 (1745-1747) Elisabeth Skeel gift (1) Sehested (2) Wessel
 (1747-1752) Caspar von Wessel
 (1752-1799) Anders Sehested
 (1799-1803) Niels Sehested
 (1803-1811) Wibeke Marie von Pultz gift Sehested
 (1811-1819) Anders Sehested
 (1819-1839) Edel Marie Kjær gift Sehested
 (1839-1882) Niels Frederik Bernhard Sehested
 (1882-1894) Charlotte Christine Linde gift Sehested
 (1894-1924) Hannibal Sehested
 (1924-1977) Jørgen Sehested
 (1977-2000) Birgitte Christiane Moskova Sehested gift Grice
 (2000-2005) Anders Ove Sehested / Birgitte Christiane Moskova Sehested gift Grice
 (2005-2017) Anders Ove Sehested / Anne Elizabeth Grice gift Lütken
 (2017-) Anders Ove Sehested

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Broholm Gods
 Svendborg Museum

Herregårde i Svendborg Kommune
Herregårde i Svendborg Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Antigua og Barbudas politik

Antigua og Barbudas politik udspiller sig i en føderalt parlamentarisk repræsentativt-demokratisk konstitutionelt monarki, hvor premierministeren er regeringschef og står til ansvar for et flerpartisk parlament. Den lovgivende magt ligger hos regeringen og de to kamre i parlamentet.

Siden 1949 har partisystemet været præget af det personalistiske Antigua Arbejderparti. Antigua og Barbuda har en lang historie af hårde valgkampe, hvoraf to har forårsaget fredelige, omfattende skift i regeringen. Oppositionen har dog påstået at være blevet modarbejdet af Arbejderpartiets længereværende monopol og dets kontrol over de elektroniske merider. I 2004 lykkedes det dog for det Forenede Progressive Parti at vinde valget og få flertal.

Antigua og Barbudas forfatning sikrer ytrings-, tryknings-, religions-, bevælgelses- og forsamlingsfrihed. Nationen er medlem af det østcaribiske retssystem.

Statsoverhoved 

Som statsoverhoved er Kong Charles III repræsenteret i Antigua og Barbuda via en generalguvernør, som taler for ham i parlamentet og ministerrådet.

Lovgivende forsamling 
Antigua og Barbuda har nationale valg til den lovgivende forsamling: Antigua og Barbudas parlament. Det er et tokamret parlament med Repræsentanternes Hus ("underhuset"), der har 19 medlemmer, heraf er de 17 direkte valgte hvert 5. år, 1 medlem er ex-officio samt 1 formand, og senatet, som har 17 udpegede medlemmer.

Udøvende magt 
Premierministeren er lederen af flertalspartiet i Repræsentanternes Hus og har et ministerråd. Premierministeren og ministerrådet er ansvarlige over for parlamentet. Valg skal afholdes mindst hvert femte år, men premierministeren kan når som helst inden da udskrive valg.

Politiske partier og valg 

Seneste valg var parlamentsvalget i 2004, hvor den nuværende premierministers parti, Forenet Progressivt Parti, fik absolut flertal med 52,9% af stemmerne.

Geopolitiske enheder 

Antigua og Barbuda er opdelt i 6 verdslige sogne (fra engelsk: parish) og 2 territorier (markeret med *):
 Barbuda*
 Redonda*
 Saint George
 Saint John
 Saint Mary
 Saint Paul
 Saint Peter
 Saint Philip

Deltagelse i internationale organisationer 
ACP, C, CARICOM, CDB, ECLAC, FAO, G-77, IBRD, ICAO, ICC, ICFTU, ICRM, IFAD, IFC, IFRCS, ILO, IMF, IMO, Intelsat, Interpol, IOC, ITU, NAM (observatør), OAS, OECS, OPANAL, FN, UNCTAD, UNESCO, UPU, WCL, WFTU, WHO, WMO, WTrO