kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Maria Sløk Hansen

Maria Sløk Hansen (født 1983) er en dansk atlet medlem af Lynge-Broby IF, Korsør AM og fra 2002 Hvidovre AM. 

Maria Sløk Hansen har fået medalje ved DM i diskoskast de sidste 11 år i træk, og sat sig på DM-tronen de tre seneste Danske Mesterskaber i træk. Har seks gange repræsenteret de danske farver på landsholdet i diskos. Hun har vundet seks danske mesterskaber, heraf tre i diskoskast (2009-2011), to i kastefemkamp (2008 og 2012) og et i DM Hold i kast (2011), derudover 37 medaljer ved Danske Mesterskaber, heraf elve i diskoskast og otte i kastemangekamp, seks i kuglestød og to i vægtkast. Med 3699 point ved DM Kastemangekamp 2012 overtog Sløk Hansen Meiken Greves dansk rekord. 

Ved de Danske Mesterskaber i kastefemkamp 2013 var Maria Sløk med 3.696 point kun tre point fra den danske rekord. To uger senere i sæsonens absolut sidste stævne lykkedes det at slå rekorden på hjemmebanen på Hvidovre Stadion med serien; hammerkast 50,19 (personlig rekord), kuglestød 14,63 i, kun 1 cm fra den personlige rekord, diskoskast 46,50, vægtkast 15,89 (personlig rekord) og spydkast 28,41. Hun noterede dermed 3859 point, en forbedring af den danske rekord med 160 point.

Landskampe 
(Listen er ikke komplet)
 2008	Europa-Cup 2. div.	Diskoskast	7.plads	34.91
 2007	Europa-Cup 2. div.	Diskoskast	7.plads	37.85
 2005	Europa-Cup 2. div.	Diskoskast	8.plads	40.07
 2004	Europa-Cup 2. div.	Diskoskast	8.plads	34.59

Internationale ungdomsmesterskaber 
 2002 U21-NM Kuglestød 5.plads 12,12
 2002 U21-NM Diskoskast 7.plads 37,11
 2001 U21-NM Kuglestød 8.plads 11,14
 2001 U21-NM Diskoskast 8.plads 35,61

Danske mesterskaber 
(Listen er ikke komplet)
  2012 Kastefemkamp	3999	
  2012  Kuglestød-inde 13,78
  2011 Kastefemkamp	3306	
  2011 Hammerkast	45.33	
  2011 Diskoskast	47.92	
  2011 Kuglestød	13.74
  2011 Danmarksturneringen
  2011 Hold kast
  2010 Diskoskast	44,58
  2011 Kuglestød        13,01
  2010 Kastefemkamp 3806 p
  2009 Diskoskast		
  2009 Danmarksturneringen
  2008 Danmarksturneringen  	
  2007 	3252	
  2007 Diskoskast	38.16
  2007 Danmarksturneringen 						
  2006 Kastefemkamp	3138	
  2006 Diskoskast	41.15	
  2006 Kuglestød	12.47						
  2005 Kastefemkamp	3263	
  2005 Kastefirekamp	2584	
  2005 Hammerkast	41.17	
  2005 Diskoskast	38.57
  2005 Danmarksturneringen	
  2004 Diskoskast	39.19
  2004 Danmarksturneringen 						
  2003 Diskoskast	39.23	
  2003 Kuglestød-inde 12.49	
  2002	Diskoskast	39.01
  2002 Danmarksturneringen 				
  2001	Diskoskast      36.99

Personlige rekorder 
Kuglestød: 14,64(2013)
Diskoskast:  50,23 (2013)
Spydkast: 29,25 (2013)
Hammerkast: 50,19 (2013)
Vægtkast: 15,89 (2013)
Kastefemkamp: 3859p (2012) (Serie:hammerkast 50,19, kuglestød 14,63, diskoskast 46,50, vægtkast 15,89 og spydkast 28,41) Dansk rekord

Eksterne henvisninger 
 Statletik.dk – Profil Maria Sløk Hansen
Hvidovre Atletik & Motion – Maria Sløk Hansen

Atleter fra Hvidovre AM
Diskoskastere fra Danmark
Hammerkastere fra Danmark
Kuglestødere fra Danmark
Ragna Grubb

Ragna Grubb Laursen f. Grubb (20. marts 1903 i København – 9. juni 1961 på Frederiksberg) var en dansk arkitekt.

Hun var datter af assistent, senere direktør Marius Julian Bendt Grubb (1873-1948) og Sophie Christine Kragh (1876-1972), blev student fra Nørre Gymnasium 1921 og tog afgang fra Det tekniske Selskabs Skole 1922. Dernæst kom hun på Kunstakademiets Arkitektskole, hvorfra hun tog afgang 1933. Hun besøgte Tyskland, Schweiz og Italien 1921 og Frankrig 1925-26 og var senere hyppigt på rejse. Grubb var i studietiden medarbejder hos Kaj Gottlob 1928-32, hos Povl Baumann og Knud Sørensen 1933-34 og hos Palle Suenson 1934. 1935 etablerede hun – som en af meget få kvinder i samtiden – egen tegnestue. Allerede 1934 havde hun vundet konkurrencen om Kvindernes Bygning (oprindeligt også Hotel Cecil) i København, der er opført i jernbeton i kompromisløs funkisstil. Eftertiden har dog været hård ved hendes bygning, hvor den oprindelige facade med et lyst flisemønster overalt er blevet efterisoleret med påmonterede plader og forsynet med nye vinduer og brune fliser i stueplan.

Grubb var især optaget af socialt boligbyggeri; herunder omsorgen for de mindrebemidlede, børnerige familiers boligproblem. Hun var fortaler for lejligheder med 2 og 3 kamre til familier med flere børn, og hun fik gennemført sine planer, da hun i 1937 vandt 1. præmie i Foreningen Socialt Boligbyggeris konkurrence om lejlighedstyper, som resulterede i opførelsen af en boligblok i forbindelse med det meget store sociale boligbyggeri, der blev realiseret på Bispebjerg i slutningen af 1930'erne. Hun tegnede også en del lette træmøbler til bebyggelsen. Hendes blok fremstår i dag helt ombygget med bl.a. plasticvinduer.

Hun ægtede 13. november 1937 på Frederiksberg arkitekt Christian Laursen (30. juni 1902 sammesteds – 21. oktober 1973), søn af malermester Jørgen Laursen og Sophie Emilie Caroline Sie. Ægteskabet og familielivet fik Ragna Grubb til at omdanne sin praksis som arkitekt, og hun arbejdede med design af interiør og møbler, restaureringsarbejder samt lejlighedsvis med tegning af énfamiliehuse.

Grubb udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling i 1939 og 1941.

Hun er begravet på Mariebjerg Kirkegård.

Værker 
 Kvindernes Bygning med Hotel Cecil, Niels Hemmingsens Gade 8-10, København (1935-37, 1. præmie 1934, hotellet lukket ca. 1960, siden ombygget med nye vinduer og ny facade mm.)
 Blok 7, Kantorparken, Bispebjerg, København (1939-40 for Foreningen Socialt Boligbyggeri, sammen med Karen Hvistendahl og Ingeborg Schmidt, 1. præmie 1937, ombygget med nye vinduer og kviste)
 Enkelte villaer, sommerhuse og et børnehus
 Projekt til restaurering af Skindergade 38, København (1950, præmieret)

Kilder 
 Biografi i Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Eksterne henvisninger

Noter 

Arkitekter fra Danmark
Møbelarkitekter fra Danmark
Modernistiske arkitekter
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Sonja Meyer

Sonja Emmy Meyer, født Carstensen (7. november 1898 i København – 29. oktober 1981) var en dansk arkitekt, gift med Knud Meyer og mor til Niels I. Meyer og Hanne Meyer.

Hendes forældre var premierløjtnant, senere oberst og kammerherre Ivan Carstensen og Esther Henriette født Hansen. Hun blev student fra N. Zahles Skole 1918 og blev uddannet arkitekt på Kunstakademiets Arkitektskole i årene 1919-27. Hun besøgte Italien 1920 og 1925 og England 1927 og flere gange siden. 1927 modtog hun Neuhausens Præmie for et projekt til en københavnsk kirke med 500 pladser, hvor hun delte førstepræmie med Svend Albinus. Hendes forslag blev udstillet på Charlottenborg Forårsudstilling og blev i denne forbindelse rost for sin enkelhed. Hendes første opgave blev et alderdomshjem i Esbjerg, som blev udført i nyklassicistisk stil.

Samme år blev hun 2. december i København gift med civilingeniør Knud Meyer, som i 1931 blev direktør for Krystalisværket. Her tegnede hun for sin mand portnerbolig og direktørbolig, som blev præmieret af Frederiksberg Kommune. Det forhindrede dog ikke kommunen i at give tilladelse til nedrivning af Meyers huse i 1967. Ægteskabet med Knud Meyer blev opløst i marts 1947. Senere tegnede hun et par villaer til sine børn i en modernisme inspireret af Jørn Utzon.

Hun er begravet på Humlebæk Kirkegård.

Værker 
 Alderdomshjem, Ved Skoven, Esbjerg (1927-29 sammen med Kirsten Westergaard, nu plejehjem, udvidet 1948-50, ombygget 1964)
 Krystalisværket: Portnerbolig (1934) og direktørbolig, Lindevangs Allé 16, Frederiksberg (1937, præmieret af Frederiksberg Kommune 1938, alt nedrevet 1967)
 Villa for fabrikant Jørgen Hertz, Østerled 17, København (1939)
 Dobbeltgarage, Skovvangen 7, Charlottenlund (1952-53)
 Villaer til datteren Hanne Meyer og daværende svigersøn Ingolf Crossland på Grønnevang 35, Hørsholm (1958-59) samt til sønnen Niels I. Meyer på Grønnevang 55, Hørsholm (1959-60, udvidet 1964, 1967)
Projekter:
 Kirke i København (1927, Neuhausens Præmie)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Modernistiske arkitekter
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Modtagere af De Neuhausenske Præmier
Knud Meyer

Knud Meyer (5. marts 1901 i København – 25. oktober 1989 i Gentofte) var en dansk civilingeniør og direktør, gift med Sonja Meyer og far til Niels I. Meyer.
Han var søn af grosserer Ernst Meyer og hustru Johanne f. Tryde, blev student fra Efterslægtselskabets Skole 1918 og cand. polyt. fra Polyteknisk Læreanstalt 1923, var i Amerika 1923-24, blev ansat i familiefirmaet Beckett & Meyer 1924-26 og var i Frankrig 1926-27. 1927 blev Meyer ansat ved A/S Krystalisværket, som han blev direktør for i 1931. 

Knud Meyer var også formand for Dansk Køleforening 1942-54, direktør og medlem af bestyrelsen for A/S Københavns Hesteskofabrik til 1960, medlem af bestyrelserne for A/S Det danske Kølehus Cold Stores, A/S Cold Sores Holding Selskab, A/S Fyns Kølehus og Isværker Cold Stores, Odense og medlem af senioratet ved Danmarks Tekniske Højskole 1945-55. Han var Ridder af Dannebrog.

Meyer blev gift 1. gang 2. december 1927 med arkitekt Sonja Carstensen, som fik et par opgaver på Krystalisværket, bl.a. parrets direktørbolig. Dette ægteskab blev opløst marts 1947 og han ægtede 2. gang 5. april 1947 Lisen Forssman (19. november 1907 – 1989), datter af advokat Axel Forssman i Göteborg og hustru Dagmar f. Levisson.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974

Erhvervsfolk fra Danmark
Personer fra København
Riddere af Dannebrog
Foreningsformænd fra Danmark
Civilingeniører fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Tuborg
Carlsberg
Pernilla Karlsson

Pernilla Karlsson (født 11. juni 1990 er en finlandsvensk sanger som repræsenterede Finland ved Eurovision Song Contest 2012 i Aserbajdsjan med hendes sang "När jag blundar".

Kilder

Eksterne henvisninger
Pernilla Karlsson's Facebook fan page

Sangere fra Finland
Finlands Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Eurovision Song Contest 2012
Gauerslund Kirke

Gauerslund Kirke er højt beliggende midt i Gauerslund Sogn i Gauerslund, umiddelbar nordøst for Børkop by, i Vejle Kommune.

Kirkens kor og en del af skibet er opført af frådsten i 1100-tallet i romansk byggestil.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Gauerslund Sogn hos sogn.dk
 Gauerslund Kirke  hos vejleprovsti.dk
 Gauerslund Kirke hos KortTilKirken.dk

Brochure om Gauerslund Kirke 

Kirker i Vejle Kommune
Kirker i Haderslev Stift
Kirker i Vejle Amt
Peter Güntelberg

Peter Güntelberg (11. maj 1728 – 12. juni 1780) var en dansk søofficer.

Han var ud af en familie, som har produceret mange søofficerer i det 18. århundrede. Hans forældre var kommandør Christian Güntelberg (1688-1749) og Kirstine Cathrine Raben (1702-1756), datter af den kendte admiral Peter Raben. Güntelberg indtrådte 1749 i Marinens tjeneste som sekondløjtnant, avancerede 1755 til premierløjtnant, 1760 til kaptajnløjtnant, 1763 til kaptajn og udnævntes tillige med flere andre 1775 til kommandørkaptajn med anciennitet fra 1770. Som ung officer deltog han i det såkaldte "marokkanske togt" 1752-53, hvor 3 fregatter udsendtes for at tilendebringe stridighederne med sultanen, som først venligt havde modtaget den danske udsending, men senere ladet ham fængsle. 1755-58 gjorde Güntelberg tjeneste ved den slesvigske indrullering. 1763-65 kommanderede han en afdeling matroser, der gjorde tjeneste på nogle armerede fartøjer i de vestindiske farvande. 1768 udgav han et skrift: Auxilium memoriæ eller Søkrigs- og Orlogsmands-Haandbog (2 dele), på hvis udgivelse han erholdt privilegium. Efter at han en kort tid 1770 havde afløst kaptajnløjtnant Vosbein som kompagnichef, blev han 1771 udsendt til Middelhavet som chef for fregatten Færø og et transportskib. 1777 udnævntes han til kammerherre; 1779 var han chef for linjeskibet Danebrog. Han døde 12. juni 1780.

Güntelberg blev 1762 gift med Frederikke Louise Erland (født 9. december 1730). Efter Mandens død flyttede hun til Hirsholmene, hvor hun døde 19. marts 1803. Ægteskabet var barnløst.

Kilder 
 C. With, "Peter Güntelberg", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Peter
Søofficerer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Faglitterære forfattere fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Hans von Voscamp

Hans von Voscam (begravet 19. marts 1713) var en dansk højesteretsassessor.

Han er nu og da stavet Voscamp, men det er fejl af Louis Bobé.

Han nævnes alt 1682 som kongens kammertjener og afløste 1685 sin svigerfader Herman Weiberg i embedet som overkammertjener. Tillige havde han forskellige indbringende forretninger, idet han forestod det kongelige livskrædderi, leverede uniformer og bl.a. silkekjolerne til højesteretsassessorerne. Voscam blev 1699 justitsråd, ophøjedes 1701 i adelstanden (med navnet Voscam) og fik sæde i Højesteret. Han førte i København et stort hus, der var mødested for mange af landets ansete og fornemme mænd, ligesom han havde fremtrædende litterære interesser, idet han blandt andet gav Johan Bartram Ernst ideen til udgivelsen af Tageregister Christians V. Voscam blev begravet 19. marts 1713 i Sankt Petri Kirke. Han ægtede 1682 Anna Margrethe Weiberg, søster til envoyé Frederik von Weiberg. Hun døde i juni 1731.

Kilder 
 Louis Bobé, "Hans von Voscamp", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Christian Polycarp Leporin, Memoria Wolfiana, Quedlinburg 1725, s. 71.
 P.M. Stolpe, Dagspressen i Danmark II, 299.
 Personalhistorisk Tidsskrift 1886 s 208; 1889 s 21. Her stavet uden 'p'.
 A Thiset og PL Wittrup: Nyt Dansk Adelslexikon. 1904.  Her stavet uden 'p'.
 Ikke-kilder: St Petri kbg er brændt. Voscam ses ikke i DBL2. Eller i Salmonsens Leksikon.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Højesteretsdommere fra Danmark
Hofembedsmænd fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Kammertjenere
Leonhard Marselis

Leonhard Marselis (født 1611, død senest 1678) var købmand i Hamborg, bror til Gabriel og Selius Marselis.

I kompagni med sin svoger Albert Baltser Berns fortsatte han sin faders, den ældre Gabriel Marselis', store hamborgske forretning på Danmark, påtog sig omfattende leverancer og lån til den danske regering og havde et kanonstøberi i Glückstadt og et skibsbyggeri i Neustadt. Efter Berns' død 1652 drev han forretningen videre sammen med dennes arvinger, ofte i forbindelse med sine brødre Gabriel og Selius, og erhvervede efterhånden stadig større fordringer på den danske krone. 1651 havde han og Berns allerede til erstatning for disse fordringer fået udlagt Lunde Hovedgaard på Mors og Bustrup i Salling, i november 1661 fik firmaet skøde på Ørum Slot og len og i juni 1664 på Mariager Kloster og Ladegård samt Boller. Han var gift med Alette van de Camer; hans dødsår kendes ikke.

Kilder 
 J.A. Fridericia, "Leonhard Marselis", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Grosserere fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Leonhard
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra Hamborg
Saw II

Saw II er en amerikansk-canadisk film fra 2005 instrueret af Darren Lynn Bousman på grundlag af manuskript af Leigh Whannell og Darren Lynn Bousman. Filmen er i genren gyser-horror.

Medvirkende
 Donnie Wahlberg som Eric Matthews
 Shawnee Smith som Amanda
 Tobin Bell som Jigsaw
 Franky G som Xavier
 Glenn Plummer som Jonas
 Dina Meyer som Kerry
 Emmanuelle Vaugier som Addison
 Beverley Mitchell som Laura
 Erik Knudsen som Daniel
 Tim Burd som Obi

Eksterne henvisninger 
 
 

Amerikanske film fra 2005
2
Gyserfilm fra USA
Engelsksprogede film
Jørgen Rosted

Jørgen Rosted (født 26. oktober 1945 i Glostrup) er en dansk økonom og embedsmand.

Han er søn af arkitekt Johs. R. Petersen og hustru aut. fodterapeut Else P. født Rosted. Rosted blev student fra Rødovre Statsskole 1964 og cand. polit. fra Københavns Universitet 1971. Samme år blev han ansat som økonom ved Det Økonomiske Råds sekretariat og kom i 1976 til i Finansministeriets budgetdepartement, hvor han i 1988 blev chef for økonomisk afdeling og 1991 finansdirektør. Han var 1993-2001 departementschef i Erhvervsministeriet (Ministeriet for Erhvervspolitisk Samordning, Industri- og Samordningsministeriet, senere Økonomi- og Erhvervsministeriet). Fra 2002 var han udviklingsdirektør i FORA.

1996-2001 var han bestyrelsesmedlem i Dansk Design Center. 1996 blev han medlem af Dansk Designråd og har siden 2001 været medlem af dets bestyrelse. 2001-08 var han bestyrelsesmedlem i INDEX og formand 2005-08. I 2011 blev han medlem af DANSIC's Advisory Board for at fremme social innovation i Danmark. Rosted er Kommandør af Dannebrogordenen.

Gift 24. marts 1979 med kunsthåndværker Annemarie (født 10. marts 1947 i Ølsted), datter af filialbestyrer Ove Larsen (død 1964) og hustru filialbestyrer Annalise L. f. Andersen.

Se også 
 FORA
 INDEX – Design to Improve Life
 DANSIC – Danish Social Innovation Club

Kilder 
 Kraks Blå Bog 2005.
 Jørgen Rosteds blog hos Mandag Morgen 
 Jørgen Rosted om social innovation

Departementschefer i Økonomi- og Erhvervsministeriet
Personer i Kraks Blå Bog
Kommandører af Dannebrog
Faglitterære forfattere fra Danmark
Økonomer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer fra Glostrup
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Inge Faldager

Inge Faldager (født 8. januar 1948) er en dansk atlet medlem af Hvidovre AM.

Baggrund og karriere 
Inge Faldager blev født på Middelfart Amtssygehus, hun er datter af driftsbestyrer Hans Faldager og hustru Inger Margrethe Kure, forældrene blev viet i Sankt Nicolai Kirke den 19. maj 1944.

Efter at have tilbragt de første 20 år af sit liv i fynske Middelfart flyttede Faldager i 1968 til København for at læse til ingeniør, og har siden da på skift repræsenteret SAGA, Aalborg FF, Greve IF og fra 2001 Hvidovre AM.

Faldager var med fra starten af indførelsen af hammerkast for kvinder, da Danmark som et af de første lande i verden tog hammerkast på som mesterskabsøvelse i 1988. Hun tog en sølvmedalje ved mesterskabets introduktion. Året vandt hun sit første DM og gentog dette yderligere tre gange i løbet af karrieren. Det er blevet til 13 DM-medaljer, hvoraf den sidste kom som 56-årig i 2004. Vægtkast var med en enkelt gang ved indendørs-DM, hvor det blev til en bronzemedalje med 11,77 meter. Det blev til to danske rekorder i hammerkast. På Hvidovre AMs kvindehold er det blevet til seks DM-bronzemedaljer og en sølvmedalje for hold..
Hun satte to danske rekorder i hammerkast 1991 med 44,22 og 44,38, men nåde dog aldrig landsholdsdeltagelse, da hammerkast først kom på det internationale program fem år efter hendes topniveau.

Veteran karrieren 
Som veteran har Faldager 21 verdensmesterskaber, heraf 12 alene i hammerkast, fire titler i kastefemkamp, tre i vægtkast og to i diskoskast. Der ud over yderligere 10 sølv og 8 bronze, i alt 39 VM-medaljer.
Hun har syv vundet World Master Games.
Hun har 23 veteran Europamesterskaber, heraf 10 i hammerkast, otte i kastefemkamp, fire i vægtkast og et i diskoskast. Der ud over yderligere seks sølv og syv bronze, i alt 36 EM-medaljer.
Der til 44 Nordiske Mesterskaber. Totalt er det blevet til 133 internationale veteran medaljer, heraf 95 af guld. Dertil 145 titler som dansk veteran mester.
2011 har hun to veteran verdensrekorder i hhv. kastefemkamp (2003 K55 4.625p) og i vægtkast (2008 K60 med 17,84m), fem veteran Europa-rekorder, to mesterskabsrekorder ved veteran EM og 37 danske veteran rekorder.

Danske mesterskaber 
  2004 Hammerkast 38.33
  2003 Hammerkast 42.05
  2003 Vægtkast-inde 11.77
  2001 Hammerkast 42.21
  2000 Hammerkast 44.68
  1996 Hammerkast 44.36
  1995 Hammerkast 43.90
  1994 Hammerkast 42.66
  1993 Hammerkast 43.70
  1992 Hammerkast 44.90
  1991 Hammerkast 43.94
  1990 Hammerkast 39.32
  1989 Hammerkast 42.14
  1988 Hammerkast 41.34

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Statletik.dk – Profil Inge Faldager
 ”Wall of Fame” – Hvidovre AM
 Hvidovre Atletik & Motion – Inge Faldager 
 World Famous Athletes – Inge Faldager 
 KVINFOs Ekspertdatabase – Inge Faldager, Seniorkonsulent, ingeniør

Atleter fra Hvidovre AM
Atleter fra Aalborg FF
Atleter fra SAGA
Atleter fra Greve IF
Personer fra Middelfart
Hammerkastere fra Danmark
Herred

Et herred (islandsk: hérað, bokmål: herred, nynorsk: herad, svensk: härad) betegner en mindre retskreds i et skandinavisk land. Fænomenet er kendt i de nordiske lande og fra England, hvorfra det har bredt sig til USA.

Oprindelse 

Ordet "herred" anvendes første gang i Norden i Knud den Helliges gavebrev fra 1085, hvori en række godsgaver til kirken i Lund stedfæstes til de sjællandske herreder, hvori de lå; derimod er det ikke tilfældet for de modsvarende godsgaver i Skåne. Den danske herredsinddeling kendes første gang fra Kong Valdemars Jordebog fra omkring 1232. Her er hele landet inddelt i henved 200 herreder, og Jylland tillige i 14 sysler overordnet herrederne. Herreds- og sysselinddelingen anvendes i det såkaldte "hovedstykke". Fra omtrent samme tid stammer de ældste landskabslove, der viser, at herreds- og sysselinddelingerne var faste retsinddelinger under landstinget. Herredsinddelingen synes ikke at være ældre end begyndelsen af middelalderen (måske slutningen af vikingetiden).

Udbredelse 

I Norden anvendtes herredbenævnelsen i hele Danmark, i det sydlige Norge og i de svenske götalandskaber, mens navnet hundare blev anvendt i Svealandskaberne, hvor benævnelsen härad i stedet betegnede et sogn eller en mindre bygd.

Danmark 

De danske herreder kunne senere blive underinddelte i birker.

Norge 
Herred som den snævreste judidiske og politisk-administrative enhed forekom i Norge kun på Østlandet, hvor det også i det store og hele faldt sammen med sognet, på Vestlandet og Nordenfjelds betyder det derimod kun i al almindelighed bygd. Organiserede herredsting eller herredsstævner fandtes derfor også kun på Østlandet, og nogen forbindelse mellem hersen og herredet har der sikkert aldrig været. Herredsinddelingen anses for at være ældre end rigssamlingen i Norge (uvist hvor meget), og de sidste levninger af herredet som tingkreds holdt sig endnu i de sidste århundreder af middelalderen. I det 19. århundrede blev ordet herred taget op igen i en helt ny betydning, idet de moderne, selvstændige kommuner fra 1863 over hele landet fik navnet herred.

Sverige 

Benævnelsen hundare i Sverige blev under kalmarunionen fortrængt af ordet "härad". I Bergslagen anvendte man i stedet benævnelsen bergslag og i Roslagen skeppslag. I de norrlandske landskaber kom herredsinddelingen aldrig i brug, og i Dalarna fandtes kun et enkelt herred, (Folkare härad, som dog muligvis tidligere kan have tilhørt Västmanland). Hele Dalarna kaldtes Dala hundare.

Noter

Litteratur 

 Edvard Bull: "Studier over Norges administrative inddeling i middelalderen", i Norsk Historisk Tidsskrift, 5. Rk. IV ([1918]).
 Aksel E. Christensen: Vikingetidens Danmark paa oldhistorisk baggrund; Akademisk Forlag, Universitetsforlaget i København 1977; 
 "Herred" (KLNM, bind 6, sp. 488-495)
 "Herredsnavne" (KLNM, bind 6, sp. 496-503)
 "Herredsting" (KLNM, bind 6, sp. 503-505)

Eksterne henvisninger 
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XI, s. 345-347; opslag: Herred
 Nordisk Familjebok, Uggleupplagan, bind 12 (1910), sp. 129-130; opslag: Härad (svensk)