kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lamborghini

Automobil Lamborghini S.p.A. (bedre kendt som Lamborghini) er en sportsvognsproducent fra Bologna i Italien. Firmaet blev grundlagt i 1963 af Ferruccio Lamborghini (1916–1993), som et sideprojekt til hans meget succesfulde traktorfabrik, Lamborghini Trattori S.p.A. Foruden traktorfabrikken havde han tjent penge ved at fremstille kedler, olie- og gasfyr, varmluftovne samt airconditionanlæg, Lamborghini Californium S.p.A.

Ferrioxider Lamborghini var en meget entusiastisk sportsvognsejer med mange biler, deriblandt en Ferrari. Historien beretter, at han tog sin Ferrari tilbage til fabrikken, da koblingen gik i stykker, hvor Enzo Ferrari nægtede at møde ham, da han ikke mente det var muligt for en traktorproducent at forstå sig på en sportsvogn. Da Ferruccio Lamborghini havde repareret sin kobling med forbavsende lethed, besluttede han sig for at bygge og sælge den perfekte GT (Grand Touring) bil. (Ifølge en anden version af historien blev Ferruccio rasende, da han fandt ud af, at den ødelagte kobling på hans Ferrari var nøjagtig den samme model, som han brugte på sine traktorer, blot var den langt dyrere.)

Med designs af Franco Scaglione, Touring of Milan, Zagato, Mario Marazzi, Bertone, ItalDesign, Marcello Gandini og Luc Donckerwolke er Lamborghini'er nogle af de dyreste, men også mest kraftfulde vej-biler, som nogensinde er produceret. Da Ferruccio var født i tyrens stjernetegn og samtidig var en stor fan af tyrefægtning, har næsten alle biler fået et navn, der har noget med dette emne at gøre. Bilens logo viser også et billede af en tyr.

Lamborghinis biler omfatter 350GTV (1963), 350GT (1964), 400GT 2+2 (1966), Miura (1966), Espada (1968), Jarama (1970), Countach (1974), Silhouette (1976), Jalpa (1981), Diablo (1990), Murciélago (2001), Gallardo (2003), Aventador (2011) og Huracan (2014) så vel som Lamborghini LM002 (1986) off-road bilen, om hvilken Road and Track-bladet sagde "Med en 5.2-liters V12 motor kan LM002 passere alt på vejen undtagen en tankstation".

Den aktuelle (2011)-linje af bilerne består af Aventador, Aventador Roadster og den mindre, billigere Huracan. Alle disse er meget hurtige to-personers biler med firehjulstræk som standard. Designet er primært Luc Donckerwolkes.

Firmaet Lamborghini har haft mange ejere, som denne liste viser:

 Ferruccio Lamborghini 1963–1972
 Georges-Henri Rossetti & René Leimer 1972–1977
 Fallit 1977–1984
 Patrick Mimran (ledede) 1980–1984) 1984–1987
 Chrysler 1987–1994
 Megatech 1994–1998
 Volkswagen-koncernen (Audi) siden 1998

Museum 

I 2001 åbnede Museo Lamborghini, der drives af Automobili Lamborghini S.p.A, og som viser firmaets historie med forskellige udstillede biler.

Se også 
 Ferrari 
 Maserati
 Bugatti
 Porsche
 Stephan Winkelmann - adminsterende direktør og præsident hos Lamborghini

Eksterne henvisninger 

 Mere info om Lamborghini kedler og oliefyr 
 Eneste danske forhandler af Automobili Lamborghini
 Lamborghinis officielle webside
 Lambo Cars fan-side
 Lamborghini by KLD Concept (Photos , vidéo , etc ..)en francais
 Forum for Lamborghini-ejere og entusiaster
 "This is timpelen.com" – en webside dedikeret til Automobili Lamborghini

 
Bologna
Asger

Asger er et drengenavn, som stammer fra oldnordisk "Ásgeirr". Der er tale om en sammentrækning af "Ás", som betyder "gud", og "geirr", der betyder "spyd". Det findes også i formerne Asgar, Asgeir, Asker, Esge, Esger og Eske. Navnet stammer oprindeligt fra vikingetiden, men det uddøde efterhånden. Det begyndte dog at blive brugt igen under den nordiske navnerenæssance i det 19. århundrede.

Kendte personer med navnet

Ásgeir 
 Ásgeir Ásgeirsson, islandsk præsident.

Asger 
Asger Bonfils, dansk skuespiller.
Asger Jorn, dansk maler.
Asger Leth, dansk filminstruktør.
Asger Reher, dansk skuespiller.
Asger Stadfeldt, dansk fødselshjælper.
Asger Techau, dansk musiker fra Kashmir.
Asger Aamund, dansk forretningsmand.

Esger 
 Esger Juul, dansk biskop i Aarhus Stift og ærkebiskop i Lund Stift.

Eske 
Eske Bille, dansk diplomat og rigshofmester.
Eske Holm, dansk koreograf og danser.
Eske Willerslev, dansk DNA-forsker og biolog.

Navnet anvendt i fiktion 
Asgar Lesniak er en figur fra WulffMorgenthaler.
Eske Litle er titelfigur i en række historiske kriminalromaner af Martin Jensen

Note 

Drengenavne
La muette de Portici

La muette de Portici (Den Stumme [pige] i Portici) er en opera fra 1828 af Daniel François Esprit Auber.

Operaen opførtes 1830 på Det Kongelige Teater. Om sin opfattelse og udførelse af titelrollen skriver Fru Heiberg udførligt i sin selvbiografi. 

Senere samme år, den 25. august 1830, udbrød den belgiske revolution efter opførelsen La muette de Portici i Bruxelles. Efter forestillingen gik publikum til angreb på en forhadt politikers bolig i utilfredshed med sammenlægningen af Belgien og Holland. Som følge af denne revolution blev de Østrigske Nederlande derefter til det selvstændige Belgien.

Referencer 

Muette de Portici, La
Bonde (flertydig)

Bonde eller 'Bønder kan være:

 Bonde – en person, der dyrker jorden
 Bonde (skak) – en brik
 Bonde (drengenavn) – udtales gerne med hårdt d
 Bonde (efternavn) – udtales gerne med hårdt d
 Bønder (film) – film af Ib Makwarth
Ydby Sogn

Ydby Sogn er et sogn i Sydthy Provsti (Aalborg Stift).

I 1800-tallet var Ydby Sogn anneks til Boddum Sogn. Begge sogne hørte til Refs Herred i Thisted Amt. Boddum-Ydby sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Sydthy Kommune, som ved strukturreformen i 2007 indgik i Thisted Kommune.

I Ydby Sogn ligger Ydby Kirke.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Brokær (areal)
 Dover Kil (vandareal)
 Dover (bebyggelse, ejerlav)
 Draget (areal, bebyggelse)
 Flarup (bebyggelse, ejerlav)
 Flarup Hede (bebyggelse)
 Holmegårde (bebyggelse, ejerlav)
 Mølleå (vandareal)
 Sindrup (bebyggelse, ejerlav)
 Sindrup Vejle (areal)
 Sønder Ydby (bebyggelse)
 Tvolm (bebyggelse)
 Ydby (bebyggelse, ejerlav)

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 

Sogne i Thisted Kommune
Sogne i Aalborg Stift
Sogne i Refs Herred
Brønshøj

Brønshøj er en del af bydelen Brønshøj-Husum i København (postnummer 2700). I 1901 blev Brønshøj indlemmet i Københavns Kommune.

Brønshøj består i dag fortrinsvis af villakvarterer rundt om Brønshøj Torv, Brønshøj Kirke og Rytterskolen, som er fra 1723, og Tingbjerg. Bydelen flankeres af Utterslev Mose, Husumvej, Hulgårdsvej og Vestvolden ved Husum og gennemskæres af Frederikssundsvej. Der bor godt 40.000 personer (2007) i bydelen.

I Brønshøj udkommer lokalaviserne Brønshøj-Husum Avis og Brønshøj Posten hver uge. Desuden sender det lokale TV-Bella via Kanal København.

Historie 
Den ældst kendte benævnelse af Brønshøj ("Brunshoga") stammer fra et pavebrev dateret 21. oktober 1186. Det indeholder bl.a. pave Urban II's bekræftelse af ærkebiskop Absalons ejendom i landsbyen og kaldsret til kirken. Kirken stammer fra omtrent samme tid.

Under Københavns belejring blev landsbyen og dens jorder omdannet til en kæmpestor befæstet militærlejr, Carlstad, opkaldt efter den svenske kong Karl X Gustav, der belejrede København. Levn af befæstningen, der på sit højeste husede lige så mange mennesker som København, kan stadig findes i området. Brønshøj Museum huser en udstilling om Carlstad.

I slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet udviklede den landlige bebyggelse sig til en forstad til den hastigt voksende København. I 1901 blev Brønshøj sammen med en række nabolandsbyer inkorporeret i Københavns kommune. Brønshøj rummer i dag flere markante eksempler på vigtige danske bygningstyper. Et eksempel er andelsforeningen Enigheden, der blev grundlagt i 1899 som boliger for arbejderne på mejeriet Enigheden. I 1950'erne blev de første egentlige højhuse i Danmark opført på Bellahøj.

Brønshøj og kulturhistorien 
Brønshøj var hjemsted for forfatteren Martin A. Hansen, der boede på Skolevangen omkring 2. verdenskrig.

En del af Bjarne Reuters romaner foregår i Brønshøj, bl.a. Busters verden, Når snerlen blomstrer og Månen over Bella Bio. (Bella Bio er i dag supermarked.)

Transport 
Den offentlige transport præges af busser, da man skal til Vanløse eller Husum for at nå S-togene, og da Brønshøj hverken betjenes af den nuværende Metro eller den kommende Metro-ring. Et arbejde pågår i 2012-13 i Københavns kommune, der skal udrede mulighederne for at etablere en letbane i midterrabatten på Frederikssundsvej på strækningen Nørrebro Station-Bellahøj-Brønshøj Torv-Husum Torv.
Husum station er eneste S-togsstation i Brønshøj/Husum området. Husum station er cirka 200 meters gang fra Husum torv.

De væsentligste busforbindelser er
 2A mod Frederiksberg, Indre By (København) og til Refshaleøen;
 5C mod Nørrebro, Nørreport, Indre By (København), Amager, Kastrup og til Københavns Lufthavn;
 10 mod Vanløse, Flintholm og til Åmarken Station;
 350S mod Nørreport 

Frederikssundsvej og Jyllingevej har tilkørselsrampe til Ring 3 (motorvej). Hillerødmotorvejen ender i det nordlige Brønshøj ved Utterslev Mose.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Brønshøj Museum

Kvarterer i Brønshøj-Husum
Bakker i Danmark
Hvissingestenen

Hvissingestenen er Sjællands største sten. Stenen, der er en vandreblok fra istiden, måler 5×6×3,5 m og vejer ca. 130 tons. Stenen består af granit, og på dens flade overside ses skurestriber og parabelformede brud fra dens rejse med indlandsisen.

Stenen blev fundet i december 1966 ved bygningen af en hovedvandledning nord for Hvissinge ved Gl. Krusegård mellem Ejby og Islev. Da stenen lå i vejen for ledningsarbejdet tog entreprenøren straks initiativ til at sprænge den bort. Ved en hurtig indsats fra Danmarks Naturfredningsforening og Københavns Amt, støttet af Glostrup Kommune, blev stenen straks fredet. Stenen ligger nu ca. 90 m fra det sted, den blev fundet, i den østlige ende af Vestskoven ca. 1 km nord for Hvissinge. Og man kan stadig se hullerne, som man nåede at bore til det sprængstof, der alligevel ikke kom i brug.

Rundt omkring Hvissingestenen ligger der flere mindre vandreblokke. En af dem er en 22 tons tung sten, der blev fundet ved tilslutningen af Frederikssundmotorvejen til Motorring 3 i 2010. Den blev foræret af Vejdirektoratet til Vestskoven og flyttet ca. 800 m hen til Hvissingestenen.

Geologi 

Hvissingestenen består af omtrent lige dele alkalifeldspat, plagioklas og kvarts. Det gør den til en granit. Den er enskornet og homogen. På afstand er den grå, men tæt på træder de røde alkalifeldspatkorn frem og gør granitten rødlig.

Bjergarten er størknet langsomt under afkøling dybt i jordskorpen. Mineralkornene er sammenvoksede i et for granit karakteristisk puslespilsmønster. På overfladen ses sejlformede brud. Det er trykmærker, der dannes, når stenen sidder fastfrossen i indlandsisens sål og trækkes af isen hen over overfladen.

Hvissingestenen blev fundet indkapslet i moræneler, som geologerne ved, er aflejret af et isfremstød fra sydøst og Østersøegnene. Så Østersøegnenes granitiske grundfjeld er det mest oplagte sted at søge efter Hvissingestenens oprindelse.

Eksterne henvisninger 

 GEUS - Hvissingestenen
 Hvissingestenen på udinaturen.dk
 Hvissingestenen på arkiv.dk

Vandreblokke i Danmark
Glostrup Kommunes geografi
Danmarks Naturfredningsforening

Danmarks Naturfredningsforening er en forening, der arbejder for følgende:

 Bedre natur- og miljøbeskyttelse.
 Større hensyntagen til natur og miljø i den offentlige planlægning.
 Bedre adgang til naturen.
 Bedre natur- og miljørelateret lovgivning.
 Oplysning om natur- og miljøforhold.

Foreningen blev stiftet i 1911 og havde ifølge årsrapporten for 2016 per 1. januar 2017 129.455 medlemmer.

Historie 

Foreningen blev stiftet 21. april 1911 på Palace Hotel i København som "Forening for Naturfredning". I de første mange år var foreningens idemæssige fundament fredning af æstetiske grunde og for at sikre befolkningen adgang til strand og skov, især til Øresundskysten og Dyrehaven. Allerede i 1912 sattes ind med en kampagne mod skovsvin. Sloganet var: Madpapir og æggeskaller, Pynter ej i skovens haller. Modstand mod reklameskilte langs landevejene, bevaring af vejtræer og kampesten stod også højt på foreningens prioriteringsliste. Foreningens medlemstal passerede 3000 i 1925. Samme år skiftede den navn til Danmarks Naturfredningsforening som tegn på at den var landsdækkende.
Med ændringen af Naturfredningsloven i 1937 fik foreningen ret til at rejse fredningssager. Dette resultat opnåedes ved personlig indgriben af statsminister Thorvald Stauning. Foreningens medlemstal toppede med 260.784 medlemmer i 1987.

Affaldsindsamling 
Foreningen forestår (siden 1912) en årlig affaldsindsamling med en dedikeret indsamlingsdag (som i 2012 var den 22. april). I ugen op til selve indsamlingsdagen er der desuden et forløb, hvor skole- og børnehavebørn indsamler affald som led i undervisning og aktiviteter.

Formænd (fra 1963 præsidenter) 
 1911-1915 Alfred Hage (1843-1922), godsejer, kammerherre, cand.polit. og tidligere landbrugsminister.
 1915-1921 V.M. Amdrup, overretssagfører og sparekassedirektør
 1921-1960 Erick Struckmann (1875-1962), kunstmaler
 1960-1963 Vagn Jensen, kontorchef i Undervisningsministeriet
 1963-1984 Valdemar M. Mikkelsen, professor i botanik ved den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole
 1984-1996 Svend Bichel (f. 1943), lektor
 1996-2006 Poul Henrik Harritz (f. 1956), journalist
 2006-2018 Ella Maria Bisschop-Larsen (f. 1951), biolog
 2018- Maria Reumert Gjerding (f. 1978), miljøplanlægger og folketingsmedlem

Se også 
 Danmarks Naturfond
 Rødliste – liste over de mest truede planter og dyr i Danmark.
 Naturfredning
 Biodiversitet Nu

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Danmarks Naturfredningsforening

Naturfredningsforening
Miljøorganisationer
Naturfredningsforening
Etableret i 1911
Miljøaktivisme
Bharati

Bharati er en hinduistisk gudine, som påser ofre. Hun er Ganeshas kone, og nogle gange associeret med Vak og Sarasvati.

Hinduisme

en:Bharati
sl:Bharati
Parvati

I hinduismen er Parvati (Paarvati og Parvatti er også godkendte stavemåder) en af formerne af Shakti. Navnet kommer fra sanskrit og betyder datter af bjerget. Hun er gift med Shiva, ødelægelsens gud. Shiva og Parvati er forældre til Karttikeya og Ganesha, visdommens gud. Parvatis forældre er bjerg-guden Himalaya og gudinden Mena.

Gudinden Parvati Devi er beskrevet som shakti, eller kraft. Det er nævnt i Soundarya Lahiri, at Parvati er kilden til al kraft i universet. Dette omfatter Shivas magt, og Parvati er derfor ofte vist som halvdelen af Shiva. Ifølge hinduismen er Shiva og Parvati far og mor til alle mennesker.

Hinduisme
Gudinder
Stenalt

Stenalt er
et gods beliggende i Ørsted sogn, ca 3 km. fra Ørsted by, Norddjurs Kommune. Godset har et jordtilliggende på ca. 470 hektar ager, der har været i økologisk drift siden 1998. 

Stenalt Gods er på 750 hektar.

Ejere af Stenalt 
 (1370-1375) Bo Leigel
 (1375-1390) Jens Mus
 (1390-1400) Laurids Jensen Mus / Strange Jensen Mus
 (1400-1436) Laurids Jensen Mus
 (1436-1460) Anne Lauridsdatter Mus gift Bjørn
 (1460-1490) Anders Jacobsen Bjørn
 (1490-1520) Bjørn Andersen Bjørn
 (1520-1525) Henrik Bjørnsen Bjørn / Anders Bjørnsen Bjørn
 (1525-1545) Anders Bjørnsen Bjørn
 (1545-1550) Anne Gjordsdatter Drefeld gift Bjørn
 (1550-1583) Bjørn Andersen Bjørn
 (1583-1596) Jacob Bjørnsen Bjørn
 (1596-1618) Anne Eriksdatter Krabbe gift Bjørn
 (1618-1621) Enevold Kruse
 (1621-1632) Else Marsvin gift Kruse
 (1632-1649) Tyge Tygesen Kruse
 (1649) Karen Sehested gift Kruse
 (1649-1666) Jørgen Seefeld
 (1666-1700) Christen Jørgensen Seefeld
 (1700-1713) Mogens Christensen Seefeld
 (1713-1751) Axel Bille
 (1751-1777) Knud Axelsen Bille
 (1777-1787) Frederik Christian Schack
 (1787-1810) Preben Brahe Schack
 (1810-1812) Bern Holm
 (1812-1815) Frederik Sophus Raben
 (1815-1823) H.J. Hansen
 (1823-1824) Frantz Christopher von Bülow
 (1824) Jens Laasby Rottbøll
 (1824-1825) Jens Laasby Rottbølls dødsbo
 (1825-1842) Malthe Bruun Nyegaard
 (1842-1847) Peter Christian Bruun
 (1847-1906) Rudolph Bruun 
 (1906-1910) Christiane Mette komtesse Scheel gift Bruun
 (1910-1934) Jørgen Christian Julius Vilhelm Bruun
 (1934-1937) Carl Boswell Christopher greve Scheel
 (1937-1939) Kresten Frederik Adam lensgreve Scheel
 (1939-1940) Statens Jordlovsudvalg
 (1940-1956) Erik Blach
 (1956-1975) Axel Bie-Nielsen
 (1975-1991) Ellen Egeskov
 (1991-) Arne Fremmich / Dorte Mette Jensen

Se også 
 Stenalt Gods

Herregårde i Norddjurs Kommune
Herregårde i Randers Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Banjos Likørstue

Banjos Likørstue var en satire-gruppe bestående af Simon Jul Jørgensen og Jan Elhøj, kendt for deres grænsesøgende humor.
 
Gruppen begyndte sit arbejde med et radioprogram på DR's P3 i 1999, men blev efter succes med numre som "Køre på Pikken" og "Ud og cruize (Perker-rap)" til et tv-program på DR2 med samme navn, der kørte to sæsoner (25 afsnit i alt).

"Perker-rap" nummeret dannede desuden baggrund for webspillet "Perker-spillet", der udløste en del offentlig debat i danske medier, omkring grænser for humor. Efter en række klager omdøbte DR spillet til "Mujaffa-spillet".

Banjos Likørstue udgav i 2000 cd'en "Gi'r Du Et Kys" (Universal / DR Multimedie) med en række musiknumre, telefonfis og sketches, og i 2003 en DVD/VHS med highlights fra tv-programmerne (Sony Music / DR Multimedie).

Banjos Likørstue var det første i en række af satireprogrammer produceret af DR's ungdomsredaktion, DR-Ung. Af DRs hjemmeside fremgik det i en lang periode, at Banjos Likørstue var det program, der historisk set havde fået flest seerklager per udsendelse.

Eksterne henvisninger 
 Arkiv over gamle Banjos Likørstue-udsendelser
 Mujaffa spillet
 

DR-programmer
Satire
Telefonfis

Betegnelsen telefonfis bruges om det at lave et telefonopkald og give sig ud for en anden end den, man er. 

Det kan også dreje sig om vittighedsagtige tiltag som at ringe til slagteren og spørge om han har grisetær. Hvis han svarer ja, kan han få at vide, at det da må se sjovt ud. En mere ondsindet variant er at ringe op om natten, og så sige: "Hej! Kan du heller ikke sove?"

En tredjevariant er at ringe op og spørge efter personer med mærkværdige navne, eksempelvis Hugh Jazz, Anita Bath, Ben Dover, eller at lokke en intetanende person til at ringe op til et telefonnummer og spørge efter sådanne personer. 

P3 har lavet sketches i udsendelsen Banjos Likørstue om telefonfis, ligesom Uffe Stenstrop i Stenstrop og Partners underholdt med alsidig telefonfis på samme radiokanal en sommer igennem i slutningen af 1990-erne.

Det er dog blevet sværere at lave telefonfis uden at blive afsløret efter at digitalcentralerne gjorde nummervisning muligt.

Humor
Telefoni

fr:Canular téléphonique
Suderø (Smålandsfarvandet)

Suderø er en lille flad ubeboet ø i Smålandsfarvandet nordvest for Falster. Øen er ca. 700 m lang og ca. 200 m på det bredeste sted.

Suderø er hjemsted for en skarvkoloni med ca. 200 reder.

Øer i Smålandsfarvandet
Guldborgsund Kommunes geografi
Koloni

Ordet koloni kommer af latin colonia = "landbrug". I nutidigt sprogbrug er en koloni det magtområde, en stat opretter uden for sit eget territorium.

Fønikerne og den klassiske tids græske bystater oprettede kolonier langs Sortehavets og Middelhavets kyster. Formålet var dels at skaffe plads til et befolkningsoverskud i hjembyen, dels at sætte sig fast på steder, der var vigtige for handelen og søfarten.
Blandt de europæiske fyrstestater i middelalderen blev det ligeledes til en form for kolonisering - en . Sprogligt set er det kun benævnelsen af bønderne (=) der minder herom, og studiet heraf er endnu i sin vorden. 

Efter Henrik Søfareren begyndte koloniseringen af de oversøiske kontinenter langs den vestafrikanske kyst. Den betydningsfulde pavelige bulle () overdrog  - det nuværende Spanien - retten til hele den nye verden - dvs. Amerika. Den største kolonimagt blev Storbritannien, det britiske imperium, der i Indien opnåede noget nær politisk suverænitet, og omfanget af den europæiske specielt engelske kolonisering førte også til betegnelsen imperialisme.  Også Danmark-Norge lykkedes med at få en rørsukkerproduktion i Dansk Vestindien, kryolithbrydning i Grønland og slavekøb på Guldkysten (Ghana). 

De store landområder, som de europæiske lande gjorde krav på i Afrika, gav anledning til et veritabelt kapløb; kapløbet om Afrika. Da Tyskland havde tabt  1. verdenskrig, måtte landet afgive alle kolonier til de sejrende magter. Efter 2. verdenskrig tabte Nederlandene, England, Portugal og Frankrig deres kolonier af idealisme eller koloniernes oprør.

En sproglig påmindelse om kolonitiden findes i begrebet kolonialvarer om produkter, der blev produceret i kolonierne.

Se også 
 Berlinkonferencen
 Danske besiddelser
 Commonwealth of Nations
 Spaniens kolonisering af Amerika

Historie
Kolonialisme
Dyrefod

Dyrefod er en meget lille ubeboet ø i Storstrømmen nord for Falster. Øen er ca. 300 m lang og under 100 m bred.

Dyrefod er hjemsted for en større skarvkoloni med over 1000 reder, og en mindre sælkoloni holder også til på øen.

Øer i Danmark
Guldborgsund Kommunes geografi
Skåneholm

Skåneholm er en meget lille ubeboet ø i Storstrømmen nord for Falster. Øens areal er mindre end 1 ha, og det højeste punkt er 1 m over havets overflade.

Øer i Danmark
Guldborgsund Kommunes geografi
Stær (flertydig)

Stær kan henvise til flere artikler:

 Stære – en familie af ordenen spurvefugle
 Stær (Sturnus vulgaris) – den mest almindelige fugl i denne familie
 Flere øjensygdomme:
 Grøn stær
 Grå stær
 Stærekassen – er en af scenerne på Det Kongelige Teater
Masnedø

Masnedø er en ø i Storstrømmen mellem Sjælland og Falster.

 Areal: 1,68 km².
 Indbyggere: 169 (1. januar 2021).

Storstrømsbroen forbinder Masnedø med Falster, og Masnedsundbroen er den faste forbindelse til Sjælland. På tværs af øen (mellem de to broer) løber jernbanen og hovedvejen (sekundærrute 153) mellem Sjælland og Falster. Storstrømsbroen vil blive erstattet af en ny bro i 2024.

Masnedø er hjemsted for Masnedøfortet, et kystbefæstningsanlæg opført 1912-15 til bevogtning af forbindelsen mellem Sjælland og Falster. Verdens første succesfulde angreb med faldskærmstropper fandt sted ved Masnedøfortet, da Tyskland besatte Danmark den 9. april 1940. Fortet var dog kun bevogtet af tre danske soldater, og det kom ikke til kamphandlinger. I 1952 blev fortet degraderet til minedepot, og det blev helt afviklet som militært anlæg i 1973. I dag er fortet offentligt tilgængeligt og bruges blandt andet til kunstudstillinger og til garagerockfestivalen Gutter Island.

På øen ligger også , og et antal boliger.

Billedgalleri

Kilder\eksterne henvisninger 
 Masnedøfortet

Referencer 

 
Øer i Danmark
Masnedø Kalv

Masnedø Kalv er en lille ubeboet ø i Storstrømmen mellem Sjælland og Falster, ca. 0,5 km sydvest for Masnedø. Øen er ca. 300 m lang og ca. 100 m bred.

Før øen kom i privateje, blev øen brugt som græsningsareal for ungkreaturer fra Gammel Masnedøgård og Ny Masnedøgård. Den eneste beboelse på øen er et sommerhus fra 1950erne.

Der er mange ynglende fugle på øen, om foråret er der blandt andet ænder og svaner.

I forbindelse med opførelsen i 1808 af et kanonbatteri på Masnedø, blev der opført et tilsvarende batteri ved Orehoved samt endnu et på Masnedø Kalv til at beherske farvandet mellem Sjælland og Falster. På Masnedø Kalv var der placeret tre 24-punds kanoner.

I 2021 blev den købt af finansmanden Per Wimmer.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Øer i Danmark
Vordingborg Kommunes geografi