kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Steen Clausen Bille

Steen Clausen Bille (født 14. november 1527 på Vandås, død 5. januar 1586 i Nivå) var en dansk landsdommer.

Han var søn af Claus Bille til Lyngsgård (øst for Helsingborg) og Lisbeth Jensdatter Ulfstand (død 5. april 1540). Faderen lod ham først opdrage i Dragsmark Kloster. Efterfølgende blev Steen sendt til sin farbror, Torbern Bille, ærkebisp i Lund. Denne sendte drengen i skole i Bosø Kloster. Senere var han på fem års uddannelsesophold i Frankrig og rejste endvidere i England, Skotland og Tyskland.

Efter at være kommet hjem gjorde han tjeneste i kancelliet i fem år og blev blandt andet brugt som diplomatisk udsending til Skotland og Frankrig. I 1560 blev han skibschef, men gjorde i den Nordiske Syvårskrig tjeneste på landjorden, navnlig på et togt i Sverige, og han var fændrik ved den Skånske Fane.

I 1577 blev han landsdommer i Skåne, men måtte efter kort tid tage sin afsked på grund af sygdom.

Steen Bille havde fra 1556-87 Vesterstad Len, 1560-62 Grimmelstrup og Karleby, 1562-78 Fønje, 1564-67 Sandby Len og fra 1565 Herrevad Kloster for resten af egen og hustruens levetid. Selv ejede han Vandås og Råbelev samt Næsbyholm i Skåne, som han 1574 erhvervede ved mageskifte for sin hustrus fædrenegård Sellerup.

Steen Bille var en lærd mand, der tog sig af sin unge søstersøn, den berømte Tycho Brahe, og han havde selv et laboratorium indrettet på Herrevad Kloster. Steen Bille var den første, der her i landet anlagde et glasmageri og en papirmølle. Han døde 1586 undervejs på en rejse til København i sin kane ved Nivå, efter at han i 9 år været meget hjemsøgt af sygdom.

Ægteskab og efterkommere 
I 1557 var han på Fobislet ved Haderslev blevet gift med Kirsten Andersdatter Lindenov til Sellerup (født efter 1534). Deres ægteskab var barnløst i 17 år, men så fødte hustruen to sønner og en datter, hvoraf en døde som lille:
 Lisbeth (1576-1656)
 Anders (1580-1633)

Kirsten Andersdatter Lindenov overlevede sin mand i 26 år, og hun førte som enke et stort hus på Herrevad Kloster indtil sin død i 1612. Parret ligger begravet i Helsingborg kirke, hvor deres pragtfulde gravstensepitafie endnu findes.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 "Steen Bille" i Dansk biografisk Lexikon, 1888 i Projekt Runeberg

Danskere i 1500-tallet
Steen Clausen
Landsdommere fra Danmark
Godsejere fra Skåne
Lensmænd fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Tarm

Tarm har flere betydninger

Tarm (anatomi) – del af fordøjelsessystemet
Tarm (by) – By i det vestlige Jylland, Ringkøbing-Skjern Kommune se også Tarm Sogn

Udtrykket bruges desuden om et langt, smalt areal.
Krengerup

Krengerup er en hovedgård, som er dannet i 1600 af Gabriel Knudsen Akeleye. Navnet Krengerup nævnes allerede i 1514 i Ørsted Sogn; men der siges intet om, hvorvidt det bæres af en by eller en gård. Gården fik et nyt navn i 1783, nu kaldt Frederikslund til 1917, nu atter kaldt Krengerup. Gården ligger ca. tre kilometer nord for Glamsbjerg i Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1772 ved Hans Næss.

Krengerup Gods er på 1724 hektar med Brahesholm, Søholm og fire små Gårde

Godsets staldbygninger huser to museer; et arbejdende hørvævsmuseum med mange mekaniske væve og veteranbilmuseet Škoda Museum Danmark.

Ejere af Krengerup 

 (1591-1608) Gabriel Knudsen Akeleye
 (1608-1640) Slægten Akeleye
 (1640-1658) Torben Gabrielsen Akeleye
 (1658-1672) Jacob Lindenov
 (1672-1678) Claus Daa
 (1678-1679) Sophie Amalie Lindenov gift Daa
 (1679-1686) Hans Knudsen
 (1686-1690) Morten Skinkel
 (1690-1705) Anne Carisius gift Skinkel
 (1705-1722) Anna Barbara Carisius gift von Kaphengst / Marie Dorothea Charlotte Carisius gift Stockfleth
 (1722-1745) Marie Dorothea Charlotte Carisius gift Stockfleth
 (1745-1750) Christian Stockfleth
 (1750-1768) Christiane Christiansdatter Stockfleth gift Holck
 (1768-1770) Frederik Vilhelm Conrad Holck
 (1770-1771) Christian Rantzau
 (1771-1822) Frederik Siegfried Christiansen Rantzau
 (1822-1851) Carl Frederik Rantzau
 (1851-1891) Carl Frederik Rantzau
 (1891-1909) Carl Frederik Rantzau
 (1909-1946) Jens Christian Rantzau
 (1946-1953) Fanny Sophie Karen Margrethe Brockenhuus-Schack gift Rantzau
 (1953-1989) Lily Ingeborg Agnes Rantzau gift Knuth
 (1989-2009) Carl Iver Rantzau
 (2009-) Carl Johan Ulrik Rantzau

Kilder og eksterne henvisninger 
 Krengerup - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Dreadlocks

Dreadlocks (af engelsk: "dread" "frygt", og "locks" "lokker") er en frisure, hvor håret opdeles i indfiltrede lokker. Enten opstår det naturligt, ved at man undlader at rede sit hår, eller også skabes det ved en filtning af håret. Dreadlocks er forbundet med rastafarianisme, og har eksisteret i mange forskellige kulturer op gennem historien. Det er den ældste frisure man kender til.

Historie 
De ældste skriftlige kilder om dreadlocks findes i Vedaerne dateret til perioden mellem 2500 f.Kr. – 500 f.Kr.. Guden Shiva beskrives som jaTaa, hvilket betyder bærer af drejede hårlokker. Vedaerne er de første tekster i hinduismen og har påvirket buddhismen, jainismen og den den keltiske religion og samfund  .
Ifølge romerske kilder, bar kelterne dreadlocks, beskrevet som hårlignende slanger

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Artikel  i The Guardian 

Frisurer
Fordampningsvarme

Fordampningsvarme er et udtryk for den energi i form af varme, der skal til, for at fordampe et stof, når det er opvarmet til sit kogepunkt. Et stofs fordampningsvarme er lig dets fortætningsvarme, som er den varmeenergi, der frigives/skal fjernes før et stof fortættes fra gasform til flydende form.

Fordampningsvarme/fortætningsvarme svarer til smeltevarme/størkningsvarme, som angiver den varmeenergi, et stof modtager/afgiver, når det skifter tilstandsform fra fast til flydende form

Man angiver normalt fordampningsvarme i kJ/kg som den mængde varmeenergi, der går til at overføre 1 kg af det pågældende stof til gasform.

Formler 
Fordampningsvarme beregnes på samme måde som smeltevarme:

hvor Q er varmemængden, som afgives eller modtages af en stofmængde med massen m og fordampningsvarmen eller smeltevarmen L.

Regneeksempel:
Vi fordamper 1,5 kg vand ved kogepunktet – vand har fordampningsvarmen 2257 kJ/kg ved en atmosfæres tryk:

Se også 
 Varmekapacitet
 Termisk energi (varmeenergi)
 Tilstandsform

Termodynamik
Faseændringer
Optisk isomeri

Optisk isomeri er en isomeriform, der også benævnes spejlbilledeisomeri.
Optisk isomeri kan i forbindelse med den organiske kemi forekomme omkring et asymmetrisk carbon atom, altså et c-atom hvor der er bundet fire forskellige grupper. Der kan opnås to forskellige rummelige udformninger for hvert asymmetriske c-atom i et molekyle, ved at flytte rundt på de 4 sidegruppers placering. De to isomerer er hinandens spejlbilleder.

Organisk kemi
Næsehornsfugl

Næsehornsfuglen (Buceros rhinoceros) er en fugl, der lever i tropisk regnskov i Indonesien, på Java og Borneo. Den hører til blandt den asiatiske regnskovs største fugle.
I modsætning til de fleste andre regnskovsfugle flyver disse store fugle ofte langt (over 20 km) i deres daglige søgning efter moden frugt. Den hører til den gruppe af fugle der også omfatter biædere og isfugle, men minder på mange måder om Sydamerikas tukaner, der ellers hører til spættegruppen.

Kendetegn og levevis
Næsehornsfuglen vejer 2,5-3 kg og har en kropslængde på 70-80 cm, hale på 35-40 cm og næb på 25-30 cm.

Rugetiden er 35-50 dage og den lægger 2-4 æg. Den er kønsmoden efter 4 år og har en levealder på 30-35 år. Føden består af frugt (især figner), små hvirveldyr, æg og store insekter.

Referencer

Eksterne henvisninger 

  Taxonomicon – Buceros rhinoceros
 Avibase - the world bird database

Fugle fra Indonesien
Fakultetsprimtal

Fakultetsprimtal er primtal der er én større eller mindre end et fakultetstal.

For eksempel er 23 = 4!-1 et fakultetsprimtal.

De første fakultetsprimtal er
2, 3, 5, 7, 23, 719, 5039, 39916801, 479001599, 87178291199, ...

Fraværet af fakultetsprimtal indikerer ofte starten eller slutningen af et stort talområde uden primtal. Der gælder nemlig at  ikke kan være et primtal for alle 1 < p ≤ n.

Eksterne henvisninger 
 Factorial Prime -- from Wolfram MathWorld 
Primtal
Shaken baby syndrom

Shaken baby syndrom forekommer, hvis et spædbarn er blevet voldsomt rystet, og det derved har fået revet mange, små blodårer over. Der er stor risiko for, at barnet kan dø, og i cirka 70 % af tilfældene medfører ruskevold følgesygdommme som epilepsi, blindhed eller varige hjerneskader.

Referencer 

Børnesygdomme
Razorblades

The Razor Blades, en musikgruppe, blev dannet i Søllested ved Glamsbjerg, i september 1979 af brødrene Johan Isbrand og Kristian Isbrand (Gug). I to år spillede de med forskellige lokale musikere men alle valgte hurtigt at forlade bandet på grund af gruppens ideer og musik.

I sommeren 1981 fandt de dog sammen om en egentlig stabil band line-up med deres 2 yngre brødre Martin Isbrand og Søren Mittet. Den konstellation havde sin første optræden i aulaen på Ollerup Fri- og Efterskole og bestod indtil gruppens opløsning i 1984. I 1982 flyttede gruppen til Odense. De nåede de at danne sig et ret godt omdømme, og var pionerer bag etableringen den fynske hardcore/punk scene, bl.a. ved hjælp af det hjemmelavede punk/new wave fanzine "Mess" som blev distribueret via Van Rock pladebutikken i Odense.

Gruppen er gendannet i 2018 som Razor Blades (uden "The") eller Razor Blades Reunion 18, dog i ny line up uden Johan og med Lars Thomsen på guitar. Det skete i forbindelse med 40-års jubilæet for Pære Punk: Pære Punk 40. I den forbindelse er albummet "Pære Punk 40 (The Album)" udkommet og Razor Blades er repræsenteret med 3 numre.

Ugen efter Pære Punk 40 optrådte Razor Blades også til Nostalgurato '19 (Youtube video) på Rockmaskinen i København og har efterfølgende spillet på Underwerket i Valby, Paramount i Roskilde, High Voltage i København, Atlas i Århus, Fabrikken i Kolding, Kulturmaskinen i Odense og Momentum i Odense.

Musikere 
 Johan Isbrand (Vokal)
 Kristian (Gug) Isbrand (Guitar)
 Martin Isbrand (Trommer)
 Søren Mittet (Bas)
2018 line up:

 Kristian (Gug) Isbrand (Vokal og Guitar)
 Lars Thomsen (Guitar)
 Martin Isbrand (Trommer)
 Søren Mittet (Bas)

Discografi 

 Hateful Youth, MC (Decay DK Records, 1983)
 Forhadt Ungdom 7" vinyl split EP m/ Flere Døde Pansere (1983) Genoptrykt af Arg! Records (2009)
 Plastic Messiah 7" vinyl EP (Decay DK Records, 1984)
 Pære Punk 40 (The Album), 2 x vinyl LP album (No Aarhus, 2019)

Compilations 

 Brain Of Stone MC (Bad Compilation Tapes, 1984)
 Hateful youth 1982-84  vinyl LP (Arg! Records 2009)

Genudgivelser 
 Songs From The Edge CD (Grand Theft Audio, 2002)

Ekstern kilde/henvisning 
 https://da-dk.facebook.com/razorblades.dk

Punkgrupper fra Danmark
Musikgrupper fra 1979
Frihed (flertydig)

Frihed har flere betydninger:
 Frihed – oversigtsartikel
 Frihed (politik)
 Frihed (filosofi)
 Tros- og religionsfrihed
 Ytringsfrihed
 Pressefrihed

Se også
 Friheden – en S-togsstation i Hvidovre.
Dimorfi

Dimorfi betyder tveformethed, det vil sige forekomst af to forskellige former hos en plante- eller dyreart eller  visse stoffers evne til at krystallisere på to måder.

Se også 
 Kønsdimorfi
 Fingerlængdeforholdet

Kemi
Biologi
Tykhalet pungspidsmus

Tykhalet pungspidsmus (Sminthopsis crassicaudata), eller dunnart, er et muselignende pungdyr i familien af pungmårer (Dasyuridae), som også indeholder den tasmanske pungdjævel. 

Kropslængden er 60-90 millimeter med en halelængde på 45-70 millimeter og en vægt på 10-20 gram.
Som kæledyr bliver en handunnart i gennemsnit 15 måneder gammel og en hun 15-18 måneder.

Leveområde 
Den tykhalede pungspidsmus lever i den sydlige halvdel af Australien, bortset fra den sydøstlige del. Den kan leve i tørre områder med kun et tyndt græsdække samt i opdyrkede landområder.

Avl som kæledyr 
Parringsperioden går fra juli til februar. Hunnen er drægtig i 13 dage. Ungerne forbliver i pungen i 70 dage.

Føde 
Den tykhalede pungspidsmus lever af biller og andre små dyr. Den oplagrer fedt i halen, hvilket har givet den navnet "tykhalet".

IUCN Rødliste - ikke truede arter
Pungdyr
Entertainment Weekly

Entertainment Weekly (ind i mellem forkortet, EW) er et tidsskrift, udgivet af Time Inc. i USA. Det dækker film, tv, musik, Broadway-produktioner, bøger og populærkultur.

Eksterne henvisninger 
 

Tidsskrifter fra USA
Tidsskrifter om film
Etableret i 1990
Bukken-Bruse

M/F Bukken-Bruse (oprindeligt Bukke-Bruse) er en færge, som blev bygget i 1961 på Bergens Mekaniske Verksted for Brødrene Wilhelmsen og sat ind på forskellige færgeruter i Bergen frem til 1980. Herefter blev den solgt til Ravnsborg Færgefart og indsat på ruten Fejø-Kragenæs. Her sejlede den indtil 2002, hvor den blev erstattet af Christine og blev oplagt i Vesterby.

I 2003 blev Bukken-Bruse  solgt til en privatperson og fik hjemsted i København. Den har siden skiftet ejer flere gange og er siden 2007, efter en større renovation, blevet anvendt som husbåd. Bukken-Bruse er nu hjemmehørende i Københavns Havn og er i modsætning til de fleste husbåde fortsat fuldt sødygtig.

Specifikationer 
Bukken-Bruse er 38 m lang og 10 m bred. Den har en bruttotonnage på 379 registerton. Den har en Deutz 4SA 6 cylinders dieselmotor. Som færge havde den plads til 25 personbiler og 300 passagerer.

Referencer 

Færger i Danmark
Skibe fra Norge
Skibe fra Danmark
Star Search

Star Search var et amerikansk TV-program, der blev vist af flere omgange i perioden 1983 til 1995. Programmets vært var igennem alle sæsonerne Ed McMahon, der også optrådte i en "genforenings-udgave" af programmet i 2003-2004. Programmet blev oprindeligt filmet ved det gamle Earl Carroll Theatre på Sunset Boulevard i Hollywood, men senere flyttede optagelserne til Disney-MGM Studios i Orlando, Florida.

Programmet var med til at etablere talentshowet som programformat i TV, og det har siden dannet baggrund for flere programmer i samme genre, som for eksempel American Idol. Det danske TV-show Scenen er din på TV 2 er en direkte udløber af "Star Search", og indeholder mange af de samme elementer.

Tv-programmer fra USA
Women's Center & Shelter Of Greater Pittsburgh

The Women's Center & Shelter of Greater Pittsburgh blev grundlagt 1974 i Pittsburgh, som èt af de første seks krisecentre for kvinder i USA.

Organisationer fra USA
Pittsburgh
MAC Cosmetics

Makeup Art Cosmetics, bedre kendt som M·A·C, er canadisk kosmetik-mærke, grundlagt 1984 i Toronto af Frank Toskan og Frank Angelo. Firmaet blev officielt opkøbt af Estée Lauder i 1998. I dag har M·A·C hovedkvarter i New York.

Virksomhedens produkter var i første omgang designet til professionelle make-up artister, men bliver i dag solgt til privat personer verden over og kan i dag bruges af alle, som ifølge M.A.Cs motto siger: "All ages, all races, all sexes".

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 

Fremstillingsvirksomheder fra Canada
Kosmetikvirksomheder fra USA
Virksomheder i New York City
Harteværket

Harteværket er et vandkraftværk ved Kolding, som blev bygget i årene 1918-1920 og er Danmarks første større vandkraftværk. Kraftværket udnytter vandets faldhøjde på 25–26 m, som er Danmarks største. Det drives nu som oplevelsescenter i naturskønne omgivelser.

Historie 
De indledende undersøgelser blev foretaget af ingeniøren, cand. polyt. Mikkel Thomsen, og selve projektet blev gennemgået af Hedeselskabet. Kolding Højspændingsforsyning fik grønt lys for projektet og d. 19. september 1918 blev det besluttet at danne et interessentskab, der fik navnet Sydøstjydske Elektricitetsværker, forkortet SØE.

Efter indhentning af tilladelse hos Ministeriet for offentlige Arbejder blev bygningen af Harteværket påbegyndt mod slutningen af 1. verdenskrig for at dække et voksende behov for el. Arkitekten var Ernst Petersen og byggeriet beskæftigede ca. 350 arbejdere (såkaldte børster). Projektet omfattede opkøb af land, bygning af kanaler og opførelsen af en dæmning i Ferup, samt maskinbygning og materiel. Budgettet lød på 3,6 mio. kr. eller i nutidens kroner ca. 1300 mio. Værket fik en tidsubegrænset ret til vandet.

Harteværket drives i dag som et oplevelsescenter af Fonden Harteværket Harteværket blev overdraget til fonden af TRE-FOR 1. januar 2007.

Vandteknik 
For at opnå tryk nok, til at drive turbinerne, blev der bygget en dæmning, der opstemmede Vester Nebel Å. Derved steg vandstanden ca. 4 m, som var det man manglede. De omkringliggende søer, Donssøerne (Nørresø, Søndersø) og Stallerup sø, samt tilstødende åer, Vester Nebel Å og Alminde Å forsyner vandværket med vand. Vandet ledes fra Donssøerne gennem kanaler og ender i et 80 meter langt rør, der har et fald på 25-26 meter, og derfra ind i værkets turbiner. Der strømmer 6.000 liter vand gennem det 1.7m store rør hvert sekund.
Faldrøret er et nittet stålrør, der er blevet repareret for huller mange gange i årenes løb, pga. korrosion. Røret er nu foret med glasfiberarmeret polyesterrør for at sikre den videre drift.

Efter naturgenopretningen af Vester Nebel Å i 2008 er vandtilførslen til Harteværket reduceret med 60%, men produceres fortsat el på Harteværket, der i dag fungerer som et arbejdende museum, der formidler natur og kulturhistorie til besøgende.

Det meste af det tekniske udstyr, er det originale fra selve opførelsen. F.eks er de tre Francis-turbiner, stadigvæk i brug. 
De originale turbiner fra 1920 producerer 1,8 GWh i et gennemsnitsår – afhængig af vandmængden. Dengang dækkede produktionen næsten halvdelen af Kolding by og oplands forbrug af el. I 1992 dækkede værket omkring 1% af elforbruget i Kolding.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Oplevelsescenter Harteværket

Virksomhedshistorie
Museer i Region Syddanmark
Vandkraftværker i Danmark
Etableret i 1920
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kolding
Mourids Clausen Podebusk

Mourids Podebusk (død 18. september 1593 i Kolding) til Kørup var en dansk lensmand.

Han var en søn af Claus Predbjørnsen Podebusk til Kørup og Anna Olufsdatter Krognos. 

I 1550 og de nærmest følgende år optræder han som hofsinde. I 1558-60 havde han Lunde Len på Mors i pant, og 1565-80 havde han Tranekjær Len i forlening, også som pant, og endelig var han lensmand på Jungshoved 1589-93. 

I Den Nordiske Syvårskrig deltog han som ritmester og såredes i Slaget ved Axtorne (1565). Ved hans ægteskab med Magdalene Sehested, en datter af Claus Sehested til Spandetgård, blev han knyttet til Ribe, idet han efter svigerfaderen (død 1568) arvede denne gård og i Ribe også Korsbrødregård, som han lagde sammen med forhenværende Helligåndsgård, som han købte 1570.

Efter sin far arvede han Kørup på Fyn, i Vendsyssel ejede han gården Lerbæk, og han havde foruden i Ribe også gårde i København, Odense og Kolding. Æbelø, som han havde i forlening 1574-78, blev overdraget til hans hustru til arv og eje. 

En stor sorg ramte ham, da hans unge søn Predbjørn døde 1591, 23 år gammel. Selv døde han i 1593 i Kolding. Hans enke blev boende i Ribe og døde i december 1611 efter i et par år at have været blind.

Danskere i 1500-tallet
Godsejere fra Danmark
Mourids Clausen
Lensmænd fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kosmetik

Kosmetik, sminke eller makeup er en række produkter som tilføres hud, øjenbryn, hår og negle med det formål at pleje kroppen og forbedre en persons udseende. Kosmetik omfatter forskellige produkttyper, blandt andet cremer, pudder og læbestift.

Brugen af disse produkter, i nyere tid, forekommer for det meste i de vestlige lande og blandt kvinder.

En person, der arbejder professionelt med kosmetik, sminke og makeup, benævnes på dansk sminkør (hvis der er tale om en mand) eller sminkøse (hvis der er tale om en kvinde), alternativt makeupartist eller makeupassistent (engelske betegnelser).

I Danmark kan man uddannes til kosmetiker (2½-årig offentlig erhvervsuddannelse) samt til kosmetolog og makeupartist (private uddannelser).

Kosmetikkens historie 
Kosmetikkens historie kan spores helt tilbage til oldtidens Egypten, Assyrien, Persien og Indien, hvor man har fundet paletter med rester af datidens øjenmakeup. Her brugte både mænd og kvinder kosmetik i form af cremer, øjenmakeup og parfumer. 

Også hos flere stammefolk var brugen af makeup særdeles udpræget. Her markerede man sin sociale status via kropsdekorationer og ansigtsmaling. 
Brugen af makeup forelå for det meste de højest socialt stillede. 

Kosmetikkens historie er præget af ikke mindst de æstetiske normer, men også kulturelle og religiøse aspekter har haft stor betydning for brugen af makeup op gennem tiden. 

I de tidlige kristne samfund fik kirkens forbud mod makeup stor betydning; denne mente at man ikke kunne forbedre Guds skaberværk, og dette betød at mange helt droppede at bruge makeup, eller i flere kvinders tilfælde, at makeuppen blev lagt i en mere afdæmpet form.

Under renæssancen, vendtes det hele dog på hovedet, og det blev yderste mode med ansigtsmaling, 
den giftige blyhvidt og rouge havde sit indtog indtil 1700-tallets slutning. 

I 1800-tallet blev det igen anset for moralsk forkasteligt at bruge makeup. Dette var et resultat på renæssancens overdrevne forbrug af kosmetik. Ansigtet derimod skulle være nøgent og naturligt, denne holdning ændrede sig dog også i slutningen af 1800-tallet, hvor det blev acceptabelt for kvinder at bære en let rispudder og rouge. 

I 1900-tallet åbnedes den første skønhedsklinik af Helena Rubinstein i London.

Forskellige produkter 
 Parfume
 Creme
 Pudder
 Læbestift
 Eyeliner
 Kohl
 Rouge
 Foundation

Ekstrem kosmetik 
Teknologien har medført en udvidelse af begrebet kosmetik. Herunder kan nævnes kirurgiske kosmetiske ændringer og permanente løsninger som opstregning af eyeliner.

Ydermere er det set at ikke kun kvinder, hvilket der op gennem det 19. århundrede har været tendens til, men også mænd får foretaget kosmetiske ændringer, eller blot bruger de førnævnte kosmetiske produkter. Dette ses i forbindelse med den metroseksuelle udvikling i de vestlige lande.

Eksterne henvisninger 

 
Pyntning
Amazonas (delstat i Brasilien)

Amazonas ligger i den nordlige del af Brasilien, og er den største brasilianske delstat i området. Nabostater er, fra nord med uret, Roraima, Pará, Mato Grosso, Rondônia, Acre. Ydermere grænser Amazonas op til Peru, Colombia og Venezuela.

Delstater i Brasilien
Motorfærge

Motorfærge er betegnelsen for en færge, der drives ved motorkraft. Forkortelsen M/F (MotorFærge) anvendes i forbindelse med navne på færger, som f.eks. M/F Bukken-Bruse.

Skibstyper
 Motorfærge