kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Turbolader

En turbolader (turbo) er en udstødningsgasdrevet kompressor der øger ladetrykket på forbrændingsmotorer. Det øgede ladetryk resulterer i en større fyldningsgrad af tilførte luft/ ilt til forbrændingen af brændstoffet med forøget virkningsgrad til følge og dermed udvikling af større effekt, kW/hk, med samme slagvolumen.

En uønsket bieffekt af luftsammenpresningen er, at den komprimerede luft er varmere (adiabatisk proces). Den komprimerede luft køles i de fleste tilfælde af en intercooler - og den kølede luft sendes herefter ind i cylinderne.

Turboladeren blev for første gang monteret på en bil i 1902 af Marcel Renault, han vandt i øvrigt racerløbet fra Paris til Schweiz pga. hans påbyggede turbolader i 1902.

Komponenter 
En turbolader består af følgende komponenter:
 kompressorhus
 kompressorhjul
 bagplade
 endeslørsleje
 lejehus
 lejer
 varmplade
 aksel/hjul
 turbinehus

Virkemåde 
Turboladeren virker ved at udstødningsgasserne ledes gennem laderen efter motoren, hvorved turbinehjulet aktiveres. Turbinehjulet driver via en aksel kompressorhjulet i kompressordelen af laderen. Kompressorhjulet forsyner cylindrenes forbrændingsrum med luft hvor en sammenblanding med brændstof finder sted.

For at forhindre at motoren overbelastes er der indbygget en ventil-mekanisme, actuator, i laderen, der begrænser ladetrykket til motoren. Ved overbelastnings-grænsen åbner actuatoren en klap i turbinehuset (wastegate), og by-passer den overflødige udstødnings-gas, med mindsket belastning til følge.

En ulempe ved turboladeren er at der en mindre forsinkelse, før effekten øges på grund af laderens respons, det vil sige kompressorhjulets hastighedsforøgelse.

En måde at formindske denne forsinkelse, er ved at gøre de roterende dele lettere. Dette bevirker at kompressoren og turbinen hurtigere kan komme op i fart og derved øge effekten hurtigere. Ofte gør man turboen mindre for at mindske vægten. En mindre turbo vil derfor øge effekten hurtigere når bilen er i lav fart, men vil ikke kunne øge effekten særligt meget under højere hastigheder, hvor mængden af indsugningsluft bliver alt for stor og hvor wastegaten bliver nødt til at lede noget af udstødningsluften uden om turbinen, så der ikke sker en overbelastning. En større turbo har derfor en større forsinkelse, men kan på grund af dens størrelse, blive ved med at øge effekten under høj fart. Derfor er der motorer der har to turboer monteret med hver sin størrelse, ved lav fart øger den mindre turbo effekten hurtigere, mens den store tager over når bilen kommer op i høj fart så hastighedsforøgelsen kan fortsætte.

Ladetrykket er det tryk en turbolader genererer på en forbrændingsmotor. Trykket bliver dannet af en turbolader, der bliver drevet af udstødningsgassen.

Se også 
 Intercooler
 Kompressor også kaldet 'supercharger'

Motordele
Gary Sinise

Gary Alan Sinise (født 17. marts 1955 i Blue Island, Illinois, USA) er en amerikansk skuespiller og filminstruktør.

Han instruerede filmatiseringen af Mus og mænd fra 1992 og spillede samtidig rollen som George Milton i filmen. Han blev nomineret til en Oscar for bedste mandlige birolle i 1994 for sin rolle som løjtnant Dan Taylor i filmen Forrest Gump.

Filmografi 

 Miles from Home (1988)
 A midnight clear (1991)
 Of Mice and Men (1992)
 Jack the Bear (1993)
 The Stan (1994)
 Forrest Gump (1994)
 The Quick and the Dead (1995)
 Apollo 13 (1995)
 Truman (1995)
 Albino Alligator (1996)
 Løsepenge (1996)
 Wallace (1997)
 Snake Eyes (1998)
 All the rage (1999)
 Den Grønne Mil (1999)
 That championship season (1999)
 Mission to Mars (2000)
 Reindeer Games (2000)
 Impostor (2002)
 The Human Stain (2003)
 The Big Bounce (2004)
 The Forgotten (2004)
 CSI: New York (2004-)

Eksterne henvisninger 
  

Skuespillere fra Illinois
Filminstruktører fra USA
Danser med ulve

Danser med ulve (originaltitel Dances With Wolves) er en amerikansk film fra 1990, instrueret af Kevin Costner der også selv spiller hovedrollen. Den er baseret på  er en roman fra 1988 af den amerikanske forfatter Michael Blake, og  fortæller historien om en amerikansk kavalleriofficer i 1860'erne, der bliver venner med en gruppe Sioux-indianere og ofrer sin karriere og bånd til sit eget folk. Filmen fik 7 Oscars, blandt andet en for bedste film i 1991.

Medvirkende 
 Kevin Costner 
 Mary McDonnell 
 Graham Greene 
 Rodney A. Grant 
 Floyd Red Crow Westerman 
 Tantoo Cardinal 
 Wes Studi 
 Felix Heathcombe 
 Robert Pastorelli
 Charles Rocket

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1990
Dramafilm fra USA
Westernfilm fra USA
Engelsksprogede film
Oscar for bedste film
Golden Globe for bedste film - drama
Ulve
Tabernaklet

Tabernaklet (, "telt" el. "barak"; ,  "stedet hvor Gud hviler/er") er den transportable helligdom, som israelitterne ifølge Det Gamle Testamente førte med sig under ørkenvandringen på Moses' tid. Tabernaklet indeholdt blandt andet Pagtens Ark.

Tabernaklet dannede forbillede for det senere tempels indretning.

Jødedom
Det Gamle Testamente
Hebraiske ord og vendinger
Nørrevang

Nørrevang kan henvise til flere stednavne i Danmark:
 Nørrevang (Ejstrup Sogn) – en bebyggelse i Ejstrup Sogn, Ikast-Brande Kommune
 Nørrevang (Laurbjerg Sogn) – en bebyggelse i Laurbjerg Sogn, Favrskov Kommune
 Nørrevang (Rørvig Sogn) – en bebyggelse i Rørvig Sogn, Odsherred Kommune
 Nørrevang (Nørrevang Sogn) – et sogn i Nørrevang Sogn, Slagelse Kommune

Nørrevang kan også være et efternavn.

Se også
 Arne Nørrevang
 Bejstrup Nørrevang
 Nørrevang Sogn
 Søndervang
 Østervang
 Vestervang
Michael Larsen (fodboldspiller, født 1980)

Michael Larsen (født 15. marts 1980) er en dansk professionel fodboldspiller, hvor hans primære position på banen er i forsvaret. Hans spillede senest i 1. divisionsklubben Boldklubben Fremad Amager, hvor han fik sin debut den 30. marts 2003 mod Næstved Boldklub. Han nåede spille 3½ sæson i klubben, hvorefter hans kontrakt ikke blev forlænget i sommeren 2006, men blev tilbudt at blive i truppen som amatørspiller. Han har så vidt vides indstillet karrieren, selv om han efter sommeren 2006 skulle være gået i gang med sin genoptræning efter en knæoperation den 21. december 2005 i Gøteborg.

Forsvarsspilleren blev hentet fra 1. divisionsklubben B.93 til Fremad Amager i 2. division af daværende træner Michele Guarini i slutningen af februar 2003 på en, i første omgang, halvårig kontrakt, som senere hen blev til en kontrakt. Han var undertiden på en kort visit til Lyngby Boldklub, men vendte tilbage til klubben i sommeren 2004.

Referencer 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra FC København
Fodboldspillere fra B.93
Fodboldspillere fra Lyngby Boldklub
Fodboldspillere fra Fremad Amager
Social- og sundhedsuddannelser i Danmark

Social- og sundhedsuddannelserne (også kaldet SOSU-uddannelserne) hører under kategorien ungdomsuddannelser, og dækker tre uddannelser og et grundforløb.
Uddannelserne finder sted på social- og sundhedsskoler rundt om i landet.

Social- og sundhedsuddannelserne er erhvervsrettede ungdomsuddannelser og omfatter følgende 3 uddannelser:
 Social- og sundhedshjælper (SOSU-hjælper/SSH) (1 år og 2 måneder)
 Social- og sundhedsassistent (SOSU-assistent/SSA) (2 år og 10 måneder)
 Pædagogisk assistent (PAU) (2 år og 3½ måned) 

Social- og sundhedsskolerne tilbyder desuden et introduktionsforløb (et grundforløb) på ca. 20 uger. 

Grundforløbet har til formål at introducere og forberede de studerende til studierne og giver adgang til uddannelserne til SSA, SSH og Pædagogisk assistent.
Grundforløbet er desuden obligatorisk for ansøgere til SSH-uddannelsen og pædagogisk assistent-uddannelsen. Er man allerede uddannet SSH, kan man starte direkte på SSA-uddannelsen, uden at gennemføre grundforløbet. 

I modsætning til tidligere, kan man i dag starte på SSA-uddannelsen uden først at have gennemført SSH-uddannelsen.

Social- og sundhedsuddannelserne: 

 kvalificerer eleverne til at begynde i job/lønarbejde straks efter endt uddannelse.

 blev oprettet den 1. april 1991 og erstattede de tidligere uddannelser til sygehjælper, beskæftigelsesvejleder, plejehjemsassistent og sygeplejer (plejer).

Social- og sundhedsassistenter, social- og sundhedshjælpere, pædagogmedhjælpere, sygehjælpere, sygeplejere, hjemmehjælpere, beskæftigelsesvejledere og plejehjemsassistenter er organiseret i Social- og Sundhedsafdelingen i fagforeningen FOA - Fag og Arbejde.

Videreuddannelse 
Som uddannet SOSU-assistent har man mulighed for at søge ind på en del mellemlange videregående uddannelser (MVU) indenfor velfærdsområdet, bl.a. som sygeplejerske, ergoterapeut, fysioterapeut, socialrådgiver og pædagog.

Som uddannet Pædagogisk assistent kan man også søge ind på pædagogstudiet.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Information om de enkelte social- og sundhedsuddannelser – UG.dk 
 SOSU-Lederforeningen

Ungdomsuddannelser i Danmark
Gymnasiale uddannelser i Danmark

Gymnasiale uddannelser hører under kategorien ungdomsuddannelser og kan påbegyndes direkte efter folkeskolens afgangseksamen i 9. klasse. De gymnasiale uddannelser (som er af teoretisk/bogligt indhold) foregår på et gymnasium og varer mellem 2 og 3 år.

De gymnasiale uddannelser er studieforberedende ungdomsuddannelser – dvs. at de kvalificerer de studerende til at læse videre ved dernæst at søge ind på en videregående uddannelse.

De gymnasiale uddannelser omfatter følgende 5 uddannelser:
Almen studentereksamen (stx)
Højere forberedelseseksamen (hf)
Merkantil studentereksamen (hhx)
Teknisk studentereksamen (htx)
International Baccalaureate (IB)

Derudover eksisterer der:
Ingeniøruddannelsernes etårige Adgangskursus (ADK)
ADK er i princippet en smal studentereksamen, som bl.a. giver direkte adgang til samtlige diplomingeniør uddannelser med mulighed for en civilingeniør-overbygning.

Omkring 106.000 studerende er indskrevet på en gymnasial uddannelse i Danmark, hvoraf 43 procent er mænd og 57 procent kvinder.

Eksterne kilder og henvisninger
Information om de enkelte gymnasiale uddannelser 

Gymnasiale uddannelser
Ungdomsuddannelser i Danmark
Gymnasieskole i Danmark
Videregående uddannelser i Danmark

Videregående uddannelser i Danmark er højere uddannelser af overvejende teoretisk og bogligt indhold – i modsætning til erhvervsrettede ungdomsuddannelser (erhvervsuddannelser, social- og sundhedsuddannelser og andre ungdomsuddannelser).

Inddeling af de videregående uddannelser 
Videregående uddannelser i Danmark inddeles overordnet i følgende to uddannelsesretninger, der hver især underinddeles i tre uddannelsestyper:

Ordinære uddannelser på videregående niveau 
Korte videregående uddannelser (KVU) (2-3 års fuldtidsstudier)
Mellemlange videregående uddannelser (MVU) (3-4½ års fuldtidsstudier)
Lange videregående uddannelser (LVU) (5-6 års fuldtidsstudier)

Voksenuddannelser på videregående niveau 
Videregående voksenuddannelser (VVU) (2-3 års deltidsstudier, svarende til 1 års fuldtidsstudier)
Diplomuddannelser (2-3 års deltidsstudier, svarende til 1 års fuldtidsstudier)
Masteruddannelser (2-3 års deltidsstudier, svarende til 1-1½ års fuldtidsstudier)

Videregående voksenuddannelser (VVU) er på samme niveau som korte videregående uddannelser (KVU). Diplomuddannelser er på samme niveau som mellemlange videregående uddannelser (MVU). Masteruddannelser er på samme niveau som lange videregående uddannelser (LVU).

En afsluttet masteruddannelse eller kandidatuddannelse giver adgang til den højere postgraduate ph.d.-forskeruddannelse, der er normeret til 3 år som fuldtidsstudium. Efter tildelingen af ph.d.-graden er der mulighed for at opnå en doktorgrad, som er den højeste akademiske grad, der findes i Danmark.

Adgangskrav til de videregående uddannelser 
Videregående uddannelser kan ikke påbegyndes direkte efter folkeskolens afgangseksamen i 9. klasse. For at blive optaget som studerende på en videregående uddannelse skal man først have gennemført og bestået en studieforberedende ungdomsuddannelse – dvs. en gymnasial uddannelse. På visse videregående uddannelser er det dog også muligt at blive optaget, hvis man på forhånd har gennemført og bestået en relevant erhvervsrettet ungdomsuddannelse – dvs. en erhvervsuddannelse, en social- og sundhedsuddannelse eller en anden ungdomsuddannelse.

Videregående uddannelsesinstitutioner 
Størstedelen af de korte videregående uddannelser (KVU) og de videregående voksenuddannelser (VVU) foregår på erhvervsakademier og CVU'er. Mellemlange videregående uddannelser (MVU) og diplomuddannelser udbydes hovedsageligt af professionshøjskoler. Lange videregående uddannelser (LVU) og masteruddannelser læses på landets universiteter.

Eksterne kilder, links og henvisninger 
 Undervisningsministeriets information om de enkelte ordinære uddannelser på videregående niveau i Danmark 
 Undervisningsministeriets information om de enkelte voksenuddannelser på videregående niveau i Danmark
Betty Hutton

Betty Hutton (26. februar 1921 – 11. marts 2007) var en amerikansk filmskuespiller og sanger.

Biografi 
Betty Hutton blev født som Elizabeth June Thornburg og voksede op med sin mor og søster, da faderen havde forladt familien. Allerede som 3-årig begyndte Hutton at optræde i familiens smugkro. Som teenager sang hun med forskellige orkestre, og som 18-årig blev hun opdaget af en talentspejder, der skaffede hende ind hos et filmselskab, hvor hun begyndte med at lave små musikalske filmklip. Snart efter fik hun roller på Broadway, men i 1942 fik hun sin første egentlige filmrolle.

De følgende år indspillede hun i alt tyve film, heriblandt Annie Get Your Gun, hvor hun erstattede Judy Garland, der var blevet fyret på grund af sygdom. I samme periode indspillede hun plader og optrådte på natklubber, blandt andet i Las Vegas. Hun blev kendt for at være en besværlig stjerne, der ofte afbrød kontrakter i utide, og derfor blev hendes Hollywood-karriere ikke så lang. Hun fortsatte dog med radioshows og pladeudgivelser, og hun fik også en vis succes med sit eget tv-show. I løbet af 1960'erne løb hendes karriere imidlertid ud i sandet, blandt andet på grund af alkohol- og narkomisbrug.

Privatliv 
Betty Hutton var gift i alt fire gange, men ingen af ægteskaberne varede længere end syv år. Hun fik tre døtre med to af sine mænd, henholdsvis i 1946, 1948 og 1962.

I 1980'erne konverterede hun til katolicismen.

Filmografi 
Betty Hutton indspillede følgende spillefilm:
 The Fleet's In (1942)
 Star Spangled Rhythm (1942)
 Let's Face It (1943)
 Gutter på landlov (1943)
 Miraklet i Morgan's Creek (1944)
 And the Angels Sing (1944)
 En pige med charme (1945)
 Duffy's Tavern (1945)
 Stork Club (1945)
 Cross My Heart (1946)
 På et hængende hår (1947)
 Dream Girl (1948)
 En pige slår sig løs (1949)
 Annie Get Your Gun (1950)
 Så danser vi (1950)
 Verdens største show (1952)
 Sailor Beware (1952)
 Somebody Loves Me (1952)
 Spring Reunion (1957)

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Gul åkande

 
Gul åkande (Nuphar lutea) er en vandplante med store, aflangt hjerteformede flydeblade, der vokser i næringsrige søer og langsomt flydende åer.

Beskrivelse 
Gul åkande er en vandlevende flerårig urt med aflangt hjerteformede flydeblade og bladstilke, som er afrundet trekantede i tværsnit. De omkring 25 cm lange blade er blanke og græsgrønne på oversiden, men mat lysegrønne på undersiden.

Blomstringen sker i juni-august, hvor man først ser de kuglerunde, grønne knopper og derefter de krukkeformede, ranunkelagtige blomster. De enkelte blomster er langstilkede (op til flere meter), sidder hævet ca. 10 cm over vandfladen og er grønne på ydersiden, men smørgule på indersiden. Der er mange nektarblade mellem blosterbladene og de talrige støvdragere. Støvfanget er cirkelrundt med 15-20 radiært rettede furer. Frugterne er kapsler med mange frø.

Rodnettet består af en kort rodstol, som bærer blade, blomster og grove trævlerødder. Bladstilke og rodstok har mange luftkanaler.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 3 m (300 x 300 cm/år). Længderne er bladstilkenes længde.

Voksested 
Gul åkande vokser hjemme i næringsrige damme, søer og langsomt flydende vandløb med en dybde under 3 m. Af og til ses planten også i skyggen fra bredplanterne. I Danmark er den temmelig almindelig over hele landet. Den er hyppigst mod øst.

Ved bredden af Gærup Langsø, som ligger ca. 2 km fra Vesterhavet og 13 km NØ for Blåvands Huk, vokser arten sammen med bl.a. tagrør, bukkeblad, gifttyde, kragefod, søkogleaks og vandpileurt

Se også 
 Hvid åkande

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Vandplanter
Gule blomster
Jørgen Meldgaard

Jørgen Laursen Meldgaard (7. marts 1927 i Skive – 9. marts 2007) var en dansk arkæolog og museumsinspektør ved Nationalmuseet.

Jørgen Meldgaard var internationalt kendt for sit arbejde med at kortlægge den arktiske forhistorie, især Grønlands. Meldgaard udpegede blandt andet i 1956 det sted, hvor nordiske opdagelsesrejsende sandsynligvis var kommet til Newfoundland, hvilket senere udgravninger bekræftede.

I perioden 1959-1997, hvor han gik på pension, var Meldgaard ansat ved Nationalmuseet, og han var kendt fra fjernsynet i dette medies tidlige år, hvor han formidlede sin viden. I 1960'erne var han ankermand bag flere ekspeditioner til blandt andet Iran.

Jørgen Meldgaard modtog flere priser, blandt andet Grønlands hjemmestyres fortjenstmedalje Nersornaat i sølv i 1997, samt Hans Egede medaljen.

Forfatterskab

På internettet 
 Jørgen Meldgaard: "Grønlændere i tre tusinde år I" (Tidsskriftet Grønland 1958, Nr. 4; s. 121-129)
 Jørgen Meldgaard: "Grønlændere i tre tusinde år II" (Tidsskriftet Grønland 1958, Nr. 5; s. 170-178)
 Jørgen Meldgaard: "Om de gamle nordboer og deres skæbne" (Tidsskriftet Grønland 1961, Nr. 3; s. 93-102)
 Jørgen Meldgaard: "Tjodhildes kirke på Brattalid" (Tidsskriftet Grønland 1964, Nr. 8; s. 281-299)
 Jørgen Meldgaard: "Nordboernes Vesterbygd" (Tidsskriftet Grønland 1966, Nr. 12; s. 401-412)
 Jørgen Meldgaard: "Inuit-nordbo undersøgelsen, 1976" (Tidsskriftet Grønland 1976, Nr. 2; s. 33-44)
 Jørgen Meldgaard: "Tjodhildes Kirke – den første fundberetning" (Tidsskriftet Grønland 1982, Nr. 5; s. 151-162)
 Jørgen Meldgaard: "Bopladsen Qajaa i Jakobshavn Isfjord" (Tidsskriftet Grønland 1991, Nr. 4; s. 191-205)

Eksterne henvisninger 
 

Arkæologer fra Danmark
Modtagere af Hans Egede-medaljen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Ansatte ved Nationalmuseet
Personer fra Skive
Ribe Håndboldklub

Ribe Håndboldklub er den lokale håndboldklub i Ribe. Klubben spiller i 3. division. Klubben blev stiftet d. 1. oktober 1956. Fra 1956 til 1974 havde holdet hjemmebane i Ribehallen og fra 1974 i Ribe Fritidscenter med plads til 2200 tilskuere heraf 550 siddende. Klubbens største resultat på herresiden er en 3.-plads i 1987 i den daværende 1. division.

Ribe HK indgår nu overbygningssamarbejdet Ribe-Esbjerg HH, som spiller i Håndboldligaen (mænd) fra sæsonen 2012-13.

Håndboldklubber i Danmark
Håndboldklub
Etableret i 1956
Henrik Møllgaard

Henrik Møllgaard Jensen (født 2. januar 1985 i Gredstedbro) er en dansk håndboldspiller, der spiller i Aalborg Håndbold. Han voksede op i den lille sydvestjyske by Gredstedbro, og begyndte allerede som seksårig at spille håndbold i den lokale idrætshal.

Han har tidligere spillet i Kongeå HK, Ribe HK, KIF Kolding, Skjern Håndbold og Paris Saint-Germain. Ved EM i 2016 blev Henrik Møllgaard udnævnt til den bedste forsvarsspiller.

Efter fire år for Skjern Håndbold, fik han i 2015 tilbudt en treårig kontrakt af Paris Saint-German, hvorefter han i sommeren 2018 vendte hjem til Danmark og fik kontrakt med Aalborg Håndbold.

Møllgaard er stamspiller på landsholdet og var med til vinde VM i 2019 i Danmark/Tyskland og VM i 2021 i Egypten.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Spillerinfo 

Håndboldspillere fra Danmark
Håndboldspillere fra Skjern Håndbold
Håndboldspillere fra Kolding IF
Håndboldspillere fra Aalborg Håndbold
Olympiske håndboldspillere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2016
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2020
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 2016
Olympiske mestre fra Danmark
Håndboldspillere ved sommer-OL 2020
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 2020
Olympiske sølvmedaljevindere fra Danmark
Kerneved

Kerneved er den kerne af dødt ved, som findes inderst i mange træarters stamme og grene. I nogle tilfælde vil der slet ikke dannes egentligt kerneved (Almindelig Bøg er et eksempel på det), men i de fleste tilfælde vil vedcellerne dø efter nogle år. Derefter bliver de fyldt op at mørktfarvet lignin og forskellige metalfenolater. Ligninet øger trykstyrken i veddet og dermed træets evne til at bære sin egen vægt og de belastninger, som skyldes vind og nedbør. Fenolaterne er stærkt giftige, når metaldelen fjernes fra dem ved målrettede enzymprocesser, sådan at der opstår rene fenoler. Disse stoffer virker dræbende på eventuelle, indtrængende svampe. På den måde giver kerneved træet et længere liv.

Kerneved er eftertragtet som gavntømmer netop på grund af de beskyttende fenoler, der giver veddet en naturlig imprægnering. Derfor bruges det gerne til fugtbelastede konstruktioner som vinduesrammer, døre og træbeklædninger.

Kerneveddets mørke farve gør det desuden efterspurgt som møbeltræ, til gulvplanker og til kunstgenstande.

Eksempler på kerneved 
 Skovfyr er et kernevedtræ, hvor man bruger splintveddet til møbeltræ. Til vinduesrammer må man i stedet holde sig til kerneveddet for at øge holdbarheden. Kernen er rødlig, mens splinten er hvidgul.
 Stilk-Eg er et kernevedtræ, hvor man helst vil undgå at bruge splintveddet, som er for blødt udsat for angreb af svamp. Omvendt er kerneveddet meget bestandigt og kan bruges til både møbeltræ, i bygningskonstruktioner og til instrumentbyggeri. Kernen er gråbrun, mens splinten er gråhvid.
 Moseeg er ved fra egetræer, som er styrtet ud i en mose for århundreder siden, og som er blevet imprægneret ved en kombination af veddets egen garvesyre med mosevandets indhold af opløste jernforbindelser. Kerneveddet er gråsort, mens splintveddet som regel er borte eller værdiløst.
 Veddet fra Fugle-Kirsebær rummer en rødfarvet kerne og en påfaldende hvid splint. Man kan udmærket bruge splinten til møbelarbejder, men til gulvbelægning eller andre steder, hvor skønhedsindtrykket er afgørende, bruges udelukkende det Mahognilignende kerneved.
 Det hårde og kostbare ved fra Ibenholt har en dybsort kerne og en lys splint.

Se også 
 Splintved
 Træbiologi
 Beskæring
 Træ

Vedplanter
Andromeda (mytologi)

Andromeda (: Ανδρομέδα) er i græsk mytologi en kvinde, der er datter af Kefeus (kongen af Aithiopien) og Kassiopeia.

Andromedas mor havde pralet med, at hun var smukkere end Nereus' døtre (havfruerne). Dette nedkaldte Poseidons vrede, der ifølge Apollo-oraklet kun kunne formildes, hvis faderen, Kefeus, ofrede sin datter. Andromeda blev derfor lænket ved kysten for at blive ofret til havuhyret Cetus, men Perseus kom og reddede hende.

I nogle versioner (bl.a. Ovids Metamorphoser) blev Andromeda herefter gift med Perseus.

Efter sin død blev hun anbragt på stjernehimmelen sammen med Perseus, Kassiopeia, Cepheus og Cetus.

Personer i græsk mytologi
Paul Gustave Doré

Paul Gustave Doré (født 6. januar 1832, død 23. januar 1883) var en fransk kunstner, gravør og illustrator. Doré arbejdede primært med graveringer i stål og træ og betragtes som en mester i dette.

Udvalgt billedgalleri

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra Strasbourg
Gravører
Illustratorer fra Frankrig