kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dom som skiner

Dom som skiner er Joakim Thåströms tiende studiealbum som soloartist, udgivet den 12. november 2021 af Razzia/Sony.

Albummet er udgivet på stream, CD og på vinyl og nåede nr. 2 på den svenske albumhitliste.

Albummet er indspillet uden de faste musikere, der mere eller mindre fast har fungeret som Thåströms backing-band og har medvirket på Thåströms album siden Kärlek är för dom fra 2009. I modsætning til Thåströms tidligere album er der gjort begrænset brug af guitar, bas og trommer og  Dom som skinner er i al overvejende grad instrumenteret med piano, keyboards og synthesizere, der spilles af Johan Landqvist. Niklas Hellberg har produceret.

Trackliste
 “Södra korset” (tekst og musik af Joakim Thåström)
 “Papperstunna väggar” (tekst J. Thåström, musik Niklas Hellberg og J. Thåström)
 “Isbergen” (tekst og musik af Joakim Thåström) 
 “Stora långa gatan” (tekst J. Thåström, musik N. Hellberg og J. Thåström)
 “TOLEDO” (tekst J. Thåström, musik N. Hellberg og J. Thåström)
 “Dom du behöver” (tekst og musik af Joakim Thåström)
 “Dom som skiner” (tekst J. Thåström, musik N. Hellberg og J. Thåström)
 “Gyttjebrottaren” (tekst J. Thåström, musik N. Hellberg, S. Sandqvist og J. Thåström)
 “MAMMA” (tekst J. Thåström, musik N. Hellberg og J. Thåström)

Medvirkende musikere
 Joakim Thåström - Sang, synth
 Johan Landqvist - keyboards, synth, arrangement 
 Mattias Bärjed - guitar track 1, 2, 5
 Titiyo - kor track 2
 Jonas Teglund - guitar track 3
 Samuel Olsson - trompet track 4
 Jerome Reuter - keyboards track 5
 Eddie Nyström - guitar track 8

Modtagelse 
Albummet modtog ved udgivelsen generelt posivite anmeldelser i Sverige. Det svenske internetsite kritiker.se scorede albummet til 4,0 ud af 5 baseret på ni svenske anmeldelser.

I Danmark gav Gaffa seks ud af seks stjerner.. Gaffas anmelder Esben Suurballe Christensen kårede albummet som årets bedste udenlandske album.

Referencer

Eksterne henvisninger / kilder 
 Dom som skiner på discogs.com

Album fra 2021
Joakim Thåström-album
Overgangen over Slien

Med overgangen over Slien ved Arnæs og Sundsager den 6. Februar 1864 omgik preussiske tropper under den 2. Slesvigske krig de danske stillinger ved Dannevirke.

Allerede den 2. Februar forsøgte preusserne at satte over Sliens smalleste sted ved Mysunde, hvilket dog mislykkedes (→Slaget ved Mysunde). I stedet fokuserede preusserne på at krydse Slien længere mod øst ved Dannevirkstillingens østligste fløj. Den 5. februar 1864 inspicerede preusserne fjorden ved Arnæs og Rabølsund og kom til den overbevisning, at overgangen kunne udføres ved Arnæs, selv om den modsatte bred i Angel fortsat var stærkt besat. Samme eftermiddag mødtes preussernes generaler på Gereby gods for at modtage instruktioner om overgangen. Overgangen skulle finde sted den 6. februar om morgenen kl 4. ved hjælp af en pontonbro mellem Arnæs og Sundsager. Desuden skulle Slien krydses fra Ellebjerg over til Dotmark ved købstaden Kappel ved hjælp af robåde, som inden var blevet konfiskeret i bl. a. Egernfjord by. Til dette formål blev tropper dagen forinden i tåge og snefygning flyttet til to mindre skove ved Sundsager og Ellebjerg (Ellebjerg Skov). For ikke at blive opdaget af danskerne, måtte soldaterne ikke tænde bål.

Efter at de danske tropper allerede få timer før ubemærket havde forladt stillingerne på Sliens nordlige bred, begyndte tyske tropper ved 3-tiden om morgenen at krydse det 250 m brede sund ved Arnæs. Operationen trak sig dog i langdrag på grund af isgang i fjorden. Først kl. 7.30 begyndte pionererne brolægningen, som dog gik for sig uden nogen forstyrelse, så at den var endt kl. 10:30. En del af det preussiske korps gik over til Arnæs uden at møde modstand fra den angelske bred. Omtrent kl. 11 kom endelig meldingen om at, samtlige skanser ved Dannevirke og Slesvig by var forladt af danske tropper (byen Slesvig var allerede om morgenen blevet besat af østrigerne).

Noter 

Slien
2. Slesvigske Krig
Begivenheder i 1864
Günther Steiner

Günter Steiner (født d. 7. april 1965) er en italiensk-amerikansk motorsport ingeniør, som er den nuværende teamchef for Formel 1-holdet Haas F1.

Karriere

Rally (1986-2001) 
Steiner sin karriere som ingeniør i rally i 1986, og over de næste 15 år arbejde han for flere forskellige europæiske rallyhold.

Jaguar (2001-2003) 
Steiner gjorde sin entré i Formel 1 i 2001, da han blev hyret til at arbejde under Jaguar Racings teamchef Niki Lauda. Efter en skuffedende 2002 sæson blev Lauda fyret, og Steiner mistede også sin rolle. Steiner forblev dog teknisk set som del af holdet, men arbejdede ikke i 2003 sæsonen.

Red Bull (2005-2008) 
Steiner gjorde sit comeback i Formel 1 i 2005, da han skiftede til Red Bull Racing.

Steiner forlod dog igen Formel 1 i 2006, men forblev hos Red Bull da han flyttede til USA for at den administrative direktør for Red Bull's nye NASCAR hold. Steiner forblev i denne rolle frem til 2008.

Haas (2014-) 
Steiner forblev i USA efter at han forlod Red Bull, og stiftede et firma kaldet FibreWorks Composites i 2009.

Steiner blev i 2014 valgt til at være den nye headchef for Haas F1, hvilke ville blive det første amerikanske Formel 1-hold i mere end 30 år. Haas gjorde deres indtræden i Formel 1 i 2016 sæsonen.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Ingeniører fra Italien
Connemara Nationalpark

Connemara Nationalpark () er en af seks nationalparker i Irland, der administreres af National Parks and Wildlife Service. Den er beliggende i den nordvestlige del af Connemara i County Galway, på vestkysten.

Historie 
Connemara Nationalpark blev grundlagt og åbnet for offentligheden i 1980. Den byder på 20 km2 bjerge, moser, heder, græsarealer og skove. Indgangen ligger på på Clifden- siden af Letterfrack. Der er mange rester af bebyggelser i parken. Der er en kirkegård fra det 19. århundrede samt 4.000 år gamle megalitiske hofgrave. Meget af jorden var engang en del af Kylemore Abbeys ejendom.

Miljø

Flora 
Naturtypen terrændækkende moser og hede er den mest almindelige vegetation i Connemara Nationalpark. Moseområderne ligger i de våde lavtliggende miljøer, hvorimod de terrændækkende moser findes i den tørrere bjergatmosfære. Blåtop er den mest udbredte planteart, der præger hele landskabet. Kødædende planter spiller en vigtig rolle i parkens økosystem, og de mest almindelige er soldug og vibefedt. Moser er næringsfattige, så mange planter får deres energi fra fordøjelsen af insekter. Andre almindelige planter omfatter engtroldurt, smalbladet kæruld, mælkeurt, benbræk orkideer og mosepors, med en bred vifte af lav og mos.

Fauna 
Connemara Nationalpark er kendt for sit mangfoldige fugleliv. Almindelige sangfugle omfatter engpiber, lærker, sortstrubet bynkefugl, bogfinker, rødhals og gærdesmutte. Indfødte rovfugle omfatter tårnfalk og spurvehøg, mens dværgfalk og vandrefalk ses sjældnere. Snepper, dobbeltbekkasin, stær, sangdrossel, misteldrossel, vindrossel, sjagger og bjergged trækker til Connemara i løbet af vinteren.

Pattedyr er ofte svære at finde, men er alligevel til stede. Markmus er almindelige i skovene, hvorimod kaniner, ræve, spidsmus, spidsmus og flagermus om natten ofte ses i moseområderne. Kronhjort strejfede engang i Connemara, men blev udryddet fra området for cirka 150 år siden. Et forsøg blev gjort på at genindføre kronhjort, og en flok blev etableret i parken. I dag er det største pattedyr i parken Connemara-ponyen.

Kilder og henvisninger 

 Nationalparkers hjemmeside
 Connemara National Parks hjemmeside

Nationalparker i Irland
IUCN Kategori II
Fredrik Vilhelm von Hessenstein

Fredrik Vilhelm von Hessenstein (født 17. marts 1735 på Vestberga i Stockholm, død 27. juli 1808 på Panker i Holsten) var den ældste søn af kong Frederik 1. af Sverige og hans elskerinde Hedvig Taube von Hessenstein. Frederik 1. var konge af Sverige-Finland 1720–1751, og han var regerende landgreve af Hessen-Kassel i 1730–1751.

Fredrik Vilhelm von Hessenstein var soldat og civil administrator. I 1757–1762 deltog han i Den pommerske Krig, og han var Generalguvernør i Svensk Forpommern fra 1776 til 1791.

Titler 
Fredrik Vilhelm var svensk greve fra 1742, og han blev titulær svensk fyrste i 1785 (dog blev han aldrig introduceret på Riddarhuset). Allerede i 1741 var han blevet tysk–romersk rigsgreve, og i 1772 blev han også tysk–romersk rigsfyrste.
Han fik en række militære titler. I 1747 blev han titulær oberst, i 1756 blev han generalmajor, i 1759 blev han generalløjtnant, og i 1770 blev han general. I 1773 sluttede han som titulær svensk Feltmarskal.
Ved Sværdordenens indstiftelse i 1748 blev Fredrik Vilhelm ridder og kommandør med det store kors i denne orden. I 1755 blev han også ridder og kommandør af Serafimerordenen.

Sidste år  
I 1791 forlod Fredrik Vilhelm statstjenesten, og han slog sig ned på godset Panker i Holsten. På dette tidspunkt havde han overlevet både sine forældre og sine søskende. 

I 1739 havde kong Frederik 1. af Sverige købt Panker og nogle nærliggende godser i Holsten. Dermed sikrede han forsørgelsen af sine børn med Hedvig Taube von Hessenstein. Fredrik Vilhelm var ugift, og hans søskende var døde, derfor bestemte han i sit testamente, at Panker skulle være et Fideikommis til gavn for landgreverne af Hessen-Kassel.

Den første, der nød godt af testamentet, var den titulære landgreve Carl af Hessen-Kassel  (1744-1836), der gennem sin hustru og børn blev nært beslægtet med det danske kongehus. Fra 1836 til 1845 var det Carls søn Frederik af Hessen-Kassel (1771-1845), der administrerede Panker.

Carl af Hessen-Kassel var dansk statholder af Slesvig og Holsten fra 1769 til 1836. Om vinteren boede han som regel på Gottorp Slot, der var tjenestebolig for statholderen. Om sommeren flyttede han og familien til Louisenlund eller til Arresødal. I kortere perioder opholdt Carl af Hessen i Norge.

Mens Carl opholdt sig andre steder, var Pankers hovedbygning (Slottet Panker) ofte uden beboere. Carls søn Frederik af Hessen-Kassel døde på Panker i 1845. Godsets landbrug passet også i de perioder, hvor hovedbygningen stod tom.

Huset Hessen-Kassel
Svensk uintroduceret adel
Godsejere fra Slesvig og Holsten
Riddere af Serafimerordenen
Storkorskommandører af Sværdordenen
Fører Ley

Fører Ley (på nordfrisisk Fering Lei≈Føring Ley) er en større pril (tidevandsrende) beliggende nordøst for vadehavsøen Før i det vestlige Sydslesvig. Leyen fører fra Nørreåens udløber ved Næshjørne langs indersiden af Før og forbi vaderne ved Førs Skulder (Førs Nakke eller på nordfrisisk Fering skoler) til ende af den dybe rende i Fartrapdybets udløber Hørnum Dyb. Leyen er afbåket på vestsiden. Nord for Førs Ley ligger med Hørsbøl Stjert et langt, smalt sandrev, som løber tørt ved lavvande. Nord for Horsbøl Stjert kunne fartøje tidligere forsætte via Vesterleyen.

Noter 

Før
Priler
Åndsvidenskab

Åndsvidenskab har to betydninger:

 Åndsvidenskab (ikke-naturvidenskab) – et begreb fra universitetsverdenen (stammer primært fra Wilhelm Dilthey)
 Åndsvidenskab (esoterisk begreb) - et begreb inden for det alternative (stammer primært fra Rudolf Steiner og Martinus Thomsen)
Charlotte Frimodt

Charlotte Frimodt (født 28. juni 1862 i København ; død 5. februar 1950 i København. Begravet på Assistens Kirkegård) var en dansk maler.

Frimodt malede det danske landskab, arkitektur og blomster og har udført dekorationsarbejde på Københavns Rådhus under Jens Møller-Jensen.

Referencer

Eksterne henvisninger
  Wikimedia Commons har flere filer relaterede til Charlotte Frimodt 
 

Malere fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Gabriel Naudé

Gabriel Naudé (født 2. februar 1600 i Paris ; død 10. juli 1653 i Abbeville) var en fransk biblioteksmand og skribent.

Naudé er mest kendt for at han i ti år var leder af Bibliothéque Mazarine i Paris. Biblioteket var meget moderne og velordnet. Det blev åbnet for offentligheden i 1644, hvad der var usædvanlig på dette tidspunkt. En tid var han også bibliotekar for Dronning Kristina af Sverige.

I 1627 skrev han bogen Advis pour dresser une bibliothèque om bibliotekers indretning og funktion. Naudé betonede blandt andet, at muligheden for bøgernes praktiske anvendelighed havde forrang for pomp og pragt. Han formulerede en række visionære og forbløffende moderne ideer om bibliotekers alsidige og fordomsfrie sammensætning og opbygning. Endelig understregede han betydningen af, at et bibliotek var åbent for ”selv den ringeste læser, der kan have brug for [bøgerne]”. Selv formåede han at få biblioteket åbnet for offentligheden hver torsdag.  Bogen er oversat til dansk med titlen Vejledning i biblioteksarbejde.  Den betragtes som en klassiker i biblioteksfaget.

Naudé og Danmark 
Naudé besøgte blandt andre oldtidsforskeren Ole Worm og bogsamleren Jørgen Seefeld, da han passerede Danmark i 1652.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Gabriel Naudé i  Den Store Danske på Lex.dk

Bibliotekarer fra Frankrig
Emma Laursen

Emma Laursen (født. 18. marts 2000) er en kvindelig dansk håndboldspiller, der spiller som højre back og højre fløj for Ringkøbing Håndbold i Damehåndboldligaen. Har tidligere spillet i andre ligaklubber som Silkeborg-Voel KFUM og EH Aalborg.

Hun deltog under U/17-VM i håndbold 2018 i Polen, hvor det danske hold blev nummer 6. Hun deltog under U/17-OL i håndbold 2017, hvor det danske hold blev nr. 3 og tog en bronzemedalje med tilbage.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Håndboldspillere fra Ajax København
Håndboldspillere fra Danmark
Ferran Torres

Ferran Torres García (født d. 29. februar 2000) er en spansk professionel fodboldspiller, som spiller for La Liga-klubben FC Barcelona og det spanske landshold.

Klubkarriere

Valencia 
Torres begyndte sin karriere hos Valencia, hvis ungdomsakademi han havde været del af siden han var 6 år gammel. Han gjorde sin professionelle debut den 30. november 2017. Torres gjorde sin debut i La Liga kort efter den 16. december 2017, og blev her den første spiller født i det 21. århundrede til at spille i ligaen.

Manchester City 
Torres skiftede til Manchester City i august 2020, og overtog nummer 21, som tidligere var blevet brugt af David Silva. Torres debuterede for City den 21. september 2020.

Torres scorede et hattrick for City i en kamp imod Newcastle United den 14. maj 2021.

Barcelona 
Torres skiftede i januar 2022 til FC Barcelona.

Landsholdskarriere

Ungdomslandshold 
Torres har spillet på flere ungdomslandshold.

Torres var del af Spaniens U/17-hold som vandt U/17-EM i 2017 og var del af Spaniens U/19-hold som vandt U/19-EM i 2019.

Seniorlandsholdet 
Torres gjorde sin debut for det spanske seniorlandshold den 3. september 2020.

Torres var del af Spaniens trup til EM 2020.

Kilder

Eksterne henvisnigner 

Fodboldspillere fra Spanien
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2020
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2022
Aleksej Aleksejev

Alexej Alexandrovitj Aleksejev (født 5. marts 1965 i Moskva) er en tidligere russisk håndboldspiller der spillede stregspiller. Han er nuværende cheftræner for den russiske topklub HK Lada i Superligaen. Han har tidligere været tilknyttet det russiske A-kvindelandshold, som både assistent- og landstræner.

Trænerkarriere 
Han begyndte sin trænerkarriere i 2001, for kvindeholdet KSK Luch Moskva, der også optrådte i landets bedste kvindelige håndboldrække. I efteråret 2016 overtog han også stillingen som assistenttræner for det russiske kvindelandshold, under ledelse af Jevgenij Trefilov. Efter 15 år i Moskva, blev han i 2019 ansat som ny cheftræner for storklubben HK Lada i Toljatti.

Efter at den russiske landstræner, spanske Ambros Martín, blev fyret under EM 2020 i Danmark, overtog Aleksejev rollen som midlertidig landstræner til kampen om femtepladsen. I februar 2021 blev han officielt præsenteret ny landstræner, der skulle føre det kvindelandsholdet til succes ved Sommer-OL 2021 i Tokyo. Ved turneringen, lykkedes det ham og resten af holdet at vinde OL-sølvmedaljer.
 Han blev i august samme år afskediget, hvorefter Ljudmila Bodnijeva overtog landstrænerposten. Han er fortsat cheftræner i Lada.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Alexej Aleksejev hos handball.ru

Håndboldtrænere fra Rusland
Glenveagh

Glenveagh (glen-Vay ; Irsk: Gleann Bheatha, 'birkedalen' ) er den næststørste nationalpark i Irland. Den ligger i County Donegal, og omfatter det arealer under Glenveagh Castle, Lough Veagh og meget af Derryveagh-bjergene. Nationalparkerne i Irland er i overensstemmelse med IUCN-standarder.

Geografi 
Parken dækker et areal på 170 kvadratkilometer og omfatter meget af Derryveagh-bjergene, Lough Veagh og Glenveagh Castle på søens kyst. Slotshaven har et væld af eksotiske planter.

Historie 
Kaptajn John George Adair (1823-1885), en anglo-irsk forretningsmand, byggede Glenveagh Castle. Adair kom i strid med sine irske katolske lejere om jagt- og fiskerettigheder og indtrængen af får. Under hungersnøden i 1861 fordrev Adair 44 familier (i alt 224 mennesker) fra deres blackhouses på hans jord, hvilket gav ham tilnavnet "Black Jack Adair".

Godset overgik til hans kone Cornelia Adair . Det blev derefter købt af Arthur Kingsley Porter i 1929, før det blev købt af Henry Plumer McIlhenny i 1937. McIlhenny testamenterede Glenveagh til den irske stat i 1970'erne, men fortsatte med at bruge slottet som deltidsbolig indtil 1982. 

Parken er hjemsted for den største flok kronhjort i Irland, og den tidligere lokalt udryddede kongeørn blev genindført i parken i 2000.  I vinteren 2018 og foråret 2019 blev mange indfødte men ikke-hjemmehørende træer og planter ryddet fra parken.

Kilder og henvisninger 

 Nationalparkers hjemmeside
 Glenveagh National Parks hjemmeside
 Glenveagh Gardens guide (arkiveret)
 Glenveaghs dybdegående historie
 Ugens gåtur: Glenveagh National Park Donegal

IUCN Kategori II
Nationalparker i Irland
Statens Bogsamlingskomité

Statens Bogsamlingskomité var en central instans for statens støtte til statsunderstøttede folkebogsamlinger / folkebiblioteker. 

På Finansloven blev i 1881 for første gang afsat et beløb som tilskud til de folkelige biblioteker. Bevillingen blev 1881-1898 administreret af den private Komiteen for Uddeling af Boggaver. Det statslige engagement styrkedes, da opgaven med tildeling af tilskud i 1899 overgik til Komiteen til Understøttelse af Folkebogsamlinger, hvor Undervisningsministeriet medvirkede. I 1910 udvidedes komiteens opgaver. Den skiftede navn til Statens Bogsamlingskomité og blev etableret med kontorlokaler og ansatte medarbejdere. Leder blev biblioteksagitatoren Andreas Schack Steenberg. I komiteen sad Steenberg som formand sammen med senere departementschef A.P. Weis og kontorchef (og senere amtmand ) H. Lehmann, begge fra Undervisningsministeriet.

Komiteens vigtigste opgave var fordeling af statstilskud til de folkelige biblioteker. Det samlede tilskud var 64.600 kr. i årene efter 1900. Derefter faldt det til 54.600 kr. i 1910 for atter at stige til  170.000 kr. i 1919-1920. Da tilskud til de enkelte biblioteker ofte var meget små, oprettede komiteen vandrebogsamlinger, som kunne udlånes til mindre biblioteker.

Bibliotekernes professionalisering
I 1912 ansattes Thomas Døssing som ”vandrebibliotekar”. Det fik afgørende betydning for Komiteen og for bibliotekernes udvikling. Det gav mulighed for en arbejdsdeling. Steenberg forsatte sit arbejde som agitator og foredragsholder. Døssing besøgte efter sin ansættelse biblioteker over hele landet og bidrog til en professionel organisering af dem.  I det praktiske biblioteksarbejde indførtes nye metoder og teknikker for kortkataloger og udlånsnotering med bogkort efter amerikansk forbillede. Formålet med reorganiseringen var at hæve kvaliteten og organisere folkebibliotekerne efter ensartede principper. Et vigtigt hjælpemiddel var Decimal-Klassedeling,  som udkom i 1915 og siden er udgivet i talrige udgaver.  Decimalklassesystemet anvendes stadig i alle folkebiblioteker. Komiteens indsats førte til en stærk vækst i bibliotekernes benyttelse. I år 1899/1900 udlåntes  årligt 307.000 bind. Det var steget til 1.959.520 bind i 1919/1920.

Blandt sine mange gøremål havde Steenberg siden 1910 arrangeret kurser for bibliotekarer som led i professionalisering af faget. For at styrke denne udvikling oprettedes i 1918 på Komiteens initiativ  Statens Biblioteksskole med undervisning i biblioteksfag.

Lov om statsunderstøttede Biblioteker af 5. Marts 1920
I 1919 blev nedsat et udvalg, der skulle forberede en bibliotekslov. I udvalget var Statens Bogsamlingskomité repræsenteret ved Steenberg, Lehmann og Døssing.    Lovudvalget afgav en enstemmig indstilling, som førte til Lov om statsunderstøttede Biblioteker af 5. Marts 1920.

I forbindelse med vedtagelsen af loven ændrede Statens Bogsamlingskomité navn til Statens Bibliotekstilsyn.

Referencer

Biblioteker
Etableret i 1910
Ophørt i 1920
Lough Beagh

Lough Beagh (irsk:Loch Ghleann Bheatha), også kendt som Lough Veagh, er en ferskvandssø i den nordvestlige del af Irland. Det er beliggende i den nordlige del af County Donegal og er en del af Glenveagh Nationalpark.

Geografi 
Lough Beagh ligger omkring 24 kilometer nordvest for Letterkenny. Den er omkring 6 kilometer lang og 1 km bred og ligger i den smalle Glenveagh-dal omgivet af Derryveagh- og Glendowan-bjergene . Stejle granitklipper rejser sig på begge sider af søen til højder på omkring 300 moh. Søen har adskillige små øer i sin nordlige ende.

Hydrologi 
Lough Beagh får hovedsageligt vand fra Owenbeagh-floden, der kommer ind i dens sydlige ende. Søen afvandes nordpå til Owencarrow-floden. Owencarrow forbinder søen med dens lignende nordlige nabo, Glen Lough.

Natur 
Fiskearter i Lough Beagh omfatter ørred (inklusiv havørred), fjeldørred, laks, elritse og den kritisk truede europæiske ål. Fuglelivet omfatter den migrerende rødstrubet lom og den genindførte kongeørn.

Historie 
Søen er nævnt i Annals of Four Masters, hvor i omkring 1540 sønner Ó Domnaill "havde en Crannog ved Loch Veagh som skabte store problemer i landet".

Kilder og henvisninger 

Søer i Irland
Sarah Weddington

Sarah Weddington (født 5. februar 1945 i Abilene, Texas, USA, død 26. december 2021 i Austin, Texas, USA) var en amerikansk advokat.

Roe vs. Wade 
Hun vandt i 1973 en retssag ved Højesteret i USA, der gav amerikanske kvinder ret til abort. I retssagen repræsenterede hun en gruppe gravide kvinder i Texas, der ville udfordre den texanske lovginings reelle forbud mod abort. Da sagen nåede Højesteret blev sagen kaldt “Roe vs. Wade”, hvor Roe var et andet navn for Norma McCorvey, mens Wade var Texas’ advokat Henry Wade.

Dommen fra 1973 er pr. 2021 fortsat grundlaget for den føderale ret til abort i USA.

Referencer 

Advokater fra USA
Personer fra Texas
Understrygning

Understrygning er en arbejdsproces hvor revnerne mellem teglsten tætnes på undersiden af taget.
Understrygning foretages for at undgå at regn, fygesne og tøsne kommer igennem taget og ind på loftet hvor det kan forårsage fugtskade.
Fugemassen til understrygningen kan være mørtel, PUR-skum, bitumen eller elastisk fugemateriale.

I Danmark blev PUR-skum anvendt mellem 1970 og 1990.
Dets dårlige egenskaber har ført til at det ikke længere anvendes.

Henvisninger 

Byggeri