kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bankpakke 1

Lov om finansiel stabilitet eller mere populært bankpakke 1 blev vedtaget den 10. oktober 2008 i forbindelse med finanskrisen. Bankpakken løb over 2 år og havde til formål at sikre tilliden til danske pengeinstitutter.

Med bankpakke 1 udstedte den danske stat en 2-årig garanti for alle indlån og simple fordringer i de danske pengeinstitutter, som er medlemmer af Det Private Beredskab. Med loven stiftedes det statslige aktieselskab Finansiel Stabilitet, der har til opgave at overtage forpligtelserne i nødlidende pengeinstitutter.

For at deltage i garantiordningen betaler pengeinstitutterne en provision på 15 mia. kr. til staten. Pengeinstitutterne garanterer også med 20 mia. kr. for tab ved afvikling af nødlidende pengeinstitutter. Den samlede betaling udgør mellem 15 og 35 mia. kr. og afhænger af hvor store tab, der opstår ved afvikling af nødlidende pengeinstitutter i Det Private Beredskab.

Den ulimiterede statsgaranti i henhold til lov om finansiel stabilitet udløb den 30. september 2010. Herefter er indlån dækket af Indskydergarantifonden.

Indskydergarantifonden dækker kunders navnenoterede, kontante indlån i pengeinstitutter med op til 100.000 € per indskyder. Det svarer til ca. 750.000 kr. Heri fradrages indskyderens eventuelle lån og andre forpligtelser over for instituttet. En række særlige indlån dækkes fuldt ud og uden fradrag. Det gælder blandt andet pensionsopsparing.

Fordeling af pengene 
De op til 35 milliarder kroner, som bankerne skal indskyde i forbindelse med bankpakke 1, fordeler sig således:

 7,5 mia. kr. årligt i to år i "forsikringspræmie". Disse penge går direkte i statskassen, hvis der ikke siden bliver brug for dem.
 Op til 10 mia. kroner til dækning af forpligtelser i nødlidende banker. Ved udgangen af 2009 var disse forpligtelser opgjort til 5,8 mia. kr.
 Op til yderligere 10 mia. kr. til dækning af forpligtelser i nødlidende banker, såfremt disse måtte overstige de 25 mia. kr., der udgøres af de to ovenstående beløb.

Staten dækker forpligtelser i nødlidende banker udover de 35 mia. kr. Derudover har staten under finanskrisen haft et tab på Roskilde Bank, der ved udgangen af 2009 var opgjort til 6,6 mia. kr.

Ekstern henvisning 
 Lov om finansiel stabilitet

Kilder 

Danmarks økonomiske historie
Danmarks love
Bankpakke

Bankpakke refererer normalt til et af de tiltag, regeringen og Folketinget i Danmark har foretaget i perioden 2008-13 for at beskytte og styrke den finansielle sektor og især pengeinstitutterne herhjemme under og efter den finansielle krise i Danmark fra 2008 og frem. I alt blev der vedtaget seks forskellige bankpakker. I april 2016 blev statens samlede provenu af bankpakkerne, i en opgørelse som blev bestilt af Erhvervs- og Vækstministeriet, opgjort til 18 mia.

Bankpakke 1 

Bankpakke 1 blev vedtaget oktober 2008, hvor den internationale finanskrise kulminerede. Den indførte en to-årig, ubegrænset indskyder- og kreditorgaranti og sikrede afvikling af nødlidende banker, så indskyderne ikke led tab. Det skete bl.a. gennem oprettelsen af det statslige aktieselskab Finansiel Stabilitet A/S.

Bankpakke 2 

Bankpakke 2 blev vedtaget februar 2009. Den kaldes også Kreditpakken og muliggjorde tilførsel af lånekapital på op til 100 mia. kr. til pengeinstitutterne. Formålet var at genoprette tilliden i det finansielle system.

Bankpakke 3 

Bankpakke 3 blev vedtaget juni 2010. Den videreførte Finansiel Stabilitets mulighed for at overtage og afvikle et nødlidende pengeinstitut efter den oprindelige skæringsdato 30. september 2010.

Bankpakke 4 

Bankpakke 4 blev vedtaget august 2011 og indeholdt forbedrede muligheder for, at større banker kan fusionere med mindre banker, der er kommet i vanskeligheder.

Bankpakke 5 

Bankpakke 5 fra marts 2012 har skabt øgede lånemuligheder for landbruget og for en række små og mellemstore virksomheder.

Bankpakke 6 

Den sjette bankpakke, der også kaldes SIFI-aftalen, blev vedtaget efteråret 2013. Den implementerer et nyt kapitalkravsdirektiv fra EU. Lovgivningen skærper likviditets- og kapitalkravene til især de større danske pengeinstitutter (SIFI'er, dvs. systemisk vigtige finansielle institutter) for at gøre dem mere robuste overfor fremtidige negative stød.

Kilder 

Danmarks økonomiske historie
Økonomisk historie i det 21. århundrede
Bankvirksomhed
Stivhåret spidshale

 
Stivhåret spidshale (Parapholis strigosa) eller blot Spidshale er et 5-15 cm høj græs, der vokser på strandenge.

Beskrivelse 
Spidshale er en enårig græsart med en forgrenet, buskagtig vækst. Stænglerne vokser opstigende til opret, har 2-5 knæ og er forgrenede fra de nederste knæ. Bladene er udspærrede og flade med åbne bladskeder. Nydannede blade er friskgrønne og sammenfoldede, mens ældre blade bliver mere grågrønne og flade.

Blomstringen sker i juni-juli, og blomsterne er samlet i endestillede aks, der består af småaks fra hvert led. Akset er cylindrisk og falder i med stænglen, da småaksene er indfældede i den. Avnerne er spidse, men uden stak.

Rodnettet er overfladisk, men tæt forgrenet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,10 x 0,20 m (10 x 20 cm/år).

Voksested 
Arten er udbredt langs kysterne af Nordafrika, Mellemøsten og Europa. I Danmark findes den især i den sydøstlige del af landet. Den er knyttet til lysåbne enge ved lave kyster, hvor der af og til sker oversvømmelser med saltpåvirkning. Den findes ikke inde i kontinenterne.

På standengene ved halvøen Helnæs på Vestfyn findes arten sammen med bl.a. leverurt, alm. søpryd, vibefedt, engtroldurt og vandportulak

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Spidshale
Tørketålende planter
Danskøya

Danskøya er en ø på Svalbard. Den ligger lige nordvest for Spitsbergen, den største ø i øgruppen og lige ved Magdalenefjorden. Lige nord ligger Amsterdamøya. Som mange andre øer på Svalbard er Danskøya ikke beboet. Øen er 40,6 kvadratkilometer stor og ligger på .

Fra denne ø startede S. A. Andrées arktiske ballonekspedition i 1897. Andrées hydrogenballon styrtede ned på pakisen tre dage efter afrejse fra Danskøya, og efter vandring i næsten tre måneder omkom de opdagelsesrejsende til slut på Kvitøya.

Se også 
 Øer i Arktis

Citater

Referencer 
 Lundström, Sven (1997). "Vår position är ej synnerligen god…" Andréexpeditionen i svart och vitt. Borås: Carlssons förlag. (Svensk)

Øer på Svalbard
Roger Buch

Roger Buch (født 21. oktober 1967 i Randers) er en dansk ph.d. i statskundskab og forskningslektor i samfundsfag ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole samt centerleder for Media Maker Space sammesteds.

Buch blev uddannet cand.scient.pol. fra Aarhus Universitet i 1993 og ph.d. i statskundskab fra Syddansk Universitet i 1996. Fra 1996 til 2004 var han ansat ved Institut for Statskundskab samme sted, først som forskningsassistent, fra 1996 som adjunkt, for i 2001 at blive lektor. Han har som forsker helliget sig kommunalpolitik, kommunalreformer, medier og politik samt vælgernes forhold til EU. Derudover er han blandt de mest citerede samfundsforskere og har ofte optrådt i både elektroniske og skrevne medier.

Bibliografi i udvalg

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Roger Buchs hjemmeside

Politologer fra Danmark
Ansatte ved Syddansk Universitet
Personer fra Randers
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer i Kraks Blå Bog
Alumni fra Aarhus Universitet
Miljøbeskyttelsesloven

Miljøbeskyttelsesloven defineres i Lovbekendtgørelse nr. 1317 af  19. november 2015 om miljøbeskyttelse.

Den har til formål at medvirke til at værne natur og miljø, så samfundsudviklingen kan ske på et bæredygtigt grundlag i respekt for menneskets livsvilkår og for bevarelsen af dyre- og plantelivet.

Loven
Loven tilsigter særligt:

 at forebygge og bekæmpe forurening af luft, vand, jord og undergrund samt vibrations- og støjulemper,
 at tilvejebringe hygiejnisk begrundede regler af betydning for miljøet og for mennesker,
 at begrænse anvendelse og spild af råstoffer og andre ressourcer,
 at fremme anvendelse af renere teknologi og
 at fremme genanvendelse og begrænse problemer i forbindelse med affaldsbortskaffelse.

Det overordnede ansvar ligger hos Miljøstyrelsen , mens kommunerne og Miljøministeriets miljøcentre varetager opgaverne lokalt. Kommunerne fører tilsyn, giver tilladelse og afslag og informerer offentligheden.

Eksterne kilder/henvisninger 

Miljøstyrelsen
Miljø og Fødevareministeriet

Naturbeskyttelse i Danmark
Danmarks love
Miljøpolitik
Miljøbeskyttelse
Elisa (profet)

Elisa (9. århundrede f.Kr.) var en profet fra Samaria, som lå i den nordlige del af Oldtidens Israel. Elisa var søn af Shafat fra Abel Mehola.

Han er beskrevet i kapitlerne Første og Anden Kongebog i Bibelens Gamle Testamente. 

Elisa var elev af profeten Elias, som tilkaldte ham, mens Elisa gik og pløjede. Det fortælles om Elisa, at han arvede af 2/3 af Elias' ånd efter Elias' død ligesom han også arvede Elias' magiske kappe. Mange mener således, at der er tale om den samme person.

Elisa var en af de blodigste profeter i Bibelens fortællinger. Et sted hævner han sig på en større flok drenge, som driller ham, ved at sende nogle bjørne efter dem, hvorved angiveligt 42 drenge ihjelslås af bjørnene. 

Men Elisa er først og fremmest i vor tid kendt som en helbreder og mirakelmager. Han helbreder en mand ved at bede ham om at bade i Jordanfloden. Han sikrer at en fattig kone kan fylde den ene krukke efter den anden med olie. Mange af fortællingerne kunne ligne en skabelon for fortællingerne om Jesus. Gerningerne er dog i mindre format end Jesu præstationer.

Elisa var også involveret i regeringen af landet, som på den tid var under kong Akabs regime. Han blander sig i krigsførelsen mod aramæerne med sine profetier og navnlig i de indre forhold. Det er på hans foranledning, at hærføreren Jehu i Jahves navn gør oprør imod kong Akab.

Noter

Eksterne henvisninger 

Personer i Det Gamle Testamente
Elisa (profet)
Tjek fødsels- og dødsår
Hans Alanus

Hans Jensen Alanus (18. august 1563 i Ala, Halland – 12. februar 1631) var en dansk professor. 

Familien blev husvild som følge af syvårskrigen, hvorfor han sammen med sin mor flyttede til Sjælland. Her gik han på Herlufsholm, hvorfra han blev student i 1582. Efter 6 års universitetsstudier fik han økonomisk støtte til at studere på Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg i Tyskland af adelsmanden Steen Brahe. Han blev derefter hovmester for Jens Pedersen Brahe, hvilket bragte ham til Tyskland, Schweiz og Italien med længere ophold i Helmstedt, Basel, Genève og Padua. I 1595 vendte han tilbage til Danmark og blev i 1597 rektor for Herlufsholm. Her var han frem til 1602 – i samme periode var blandt andre Jesper Rasmussen Brochmand elev på skolen. 

Efter tiden på Herlufsholm blev han professor i pædagogik ved Københavns Universitet efter at have taget sin magistergrad. Han blev i 1607 professor rhetorices, og i 1608 professor i græsk og i 1610 professor i dialektik, dog kun til 1621 hvor han atter blev professor i græsk. Han havde samtidig flere akademiske tillidshverv, bl.a. som notar, bibliotekar og kirkeværge ved Vor Frue Kirke. Fra 1613 til 1623 var han rektor for universitetet. Hans litterære virksomhed bestod udelukkende af akademiske disputatser, blandt andet skrev han om modersmålets udvikling. 

Alanus var gift to gange, første gang med Elline Mortensdatter i 1602. Hun døde 1615, og Alanus giftede sig for anden gang i 1617 meed den blot 14 år gamle Gjørild Christensdatter, med hvem han fik en søn.

Kilder 

 

Skolefolk fra Danmark
Danskere i 1500-tallet
Danskere i 1600-tallet
Rektorer ved Københavns Universitet
Professorer fra Københavns Universitet
Magistre fra Danmark
Herlovianere
Landkreis Weißenburg-Gunzenhausen

Landkreis Weißenburg-Gunzenhausen er den sydligste landkreis i Regierungsbezirk Mittelfranken i den tyske delstat  Bayern.
Nabolandkreise er mod nordvest Landkreis Ansbach, mod nord Landkreis Roth, nod øst  Landkreis Eichstätt og mod syd Landkreis Donau-Ries.

Geografi 
Landkreis Weißenburg-Gunzenhausen består af tre landskaber: I syd ligger Fränkische Alb (Weißenburger Alb) med skovklædte højsletter, disse går i den centrale del over i alpeforlandet, som længere mod nord går over i det  Mittelfrankiske Bækken. Gennem landkreisen løber fra nordvest mod syøst floden Altmühl. Ved den ligger blandt andre byerne Gunzenhausen, Treuchtlingen og Pappenheim.

Byer og kommuner 

Kreisen havde   indbyggere pr.    

Verwaltungsgemeinschafte
 Altmühltal med sæde i  Meinheim og med kommunerne Alesheim, Dittenheim, Markt Berolzheim (Markt) og Meinheim
 Ellingen med kommunerne Ellingen (Stadt), Ettenstatt og Höttingen
 Gunzenhausen med kommunerne Absberg (Markt), Haundorf, Pfofeld og Theilenhofen
 Hahnenkamm med sæde i  Heidenheim og  med kommunerne Gnotzheim (Markt), Heidenheim (Markt) og Westheim
 Nennslingen med kommunerne Bergen, Burgsalach, Nennslingen (Markt) og Raitenbuch

Eksterne henvisninger 

 Officiel Website
Pay-per-view

Pay-per-view (PPV) er et form for betalingstv, hvor tv-seere kan købe sig til at se en begivenhed hjemme hos dem selv via et kodet tv-signal. Begivenheden bliver sendt samtidig til alle tv-seerne, der har bestilt den (i modsætning til video-on-demand-systemet, hvor det er muligt, at tv-seerne kan vælge at se programmet, når de har lyst). Begivenheder kan købes ved at bruge en guide på fjernsynet eller ved at bestille programmet telefonisk. Det er ofte film, sportsbegivenheder, pornofilm og særlige begivenheder, der kan købes via pay-per-view. Fordelen ved pay-per-view er, at forbrugeren betaler lige præcis for, hvad vedkommende kommer til at se. 

I Danmark er det ikke ret almindeligt at gøre brug af pay-per-view, og systemet er mest kendt fra nogle af Brian Nielsens boksekampe, eksempelvis hans kamp mod Mike Tyson i Parken. I USA og Canada er det mere almindeligt med pay-per-view-shows inden for bl.a. wrestling og boksning, og World Wrestling Entertainment har det største salg af pay-per-view-shows, specielt WrestleMania, SummerSlam, Royal Rumble og Survivor Series.

Se også 

 Liste over WWE's pay-per-view-show

Tv
Cercanías

Cercanías er fællesbetegnelsen for forstadstogforbindelserne omkring Spaniens 12 største byer. I Katalonien og Valencia kaldes de dog Rodalies og i Baskerlandet Cercanías – Aldiriak. Cercanías er en division i Renfe, det statsejede jernbaneselskab.

Cercanías-nettet 

Jernbanetransport i Spanien
Jernbaneselskaber i Spanien
Taxiloven

Taxiloven, formelt Bekendtgørelse af lov om taxikørsel m.v., tidligere Hyrevognsloven, er en dansk lov, der regulerer hyrevognsvirksomhed.

Loven opregner bl.a. kravene til hyrevognenes indretning, chaufførernes uddannelse samt hvilke betingelser, der skal være opfyldt for at være taxivognmand og hvilke regler der gælder for tilslutning til et bestillingskontor. I det daglige har kommunalbestyrelsen ansvaret for taxibevillingerne. I Region Hovedstaden (Helsingør Kommune undtaget) er opgaven henlagt til Taxinævnet i Region Hovedstaden. Kommunalbestyrelsen hhv. taxinævnet godkender selskabernes takster, beslutter hvor mange bevilliger, der skal være i kommunen, ligesom den tager stilling til hvorvidt visse geografiske områder i kommunen skal betjenes bedre end andre. 

Taxiloven bygger på, at erhvervet er underlagt en:
 En antalsbegrænsning.
 En kørepligt, 
 En tilslutningspligt samt 
 En maksimaltakst. Denne indebærer, at hyrevognschaufføren gerne må køre billigere end den af kommunalbestyrelsen godkendte takst, men aldrig dyrere. Oftest er taksten sammensat af et startgebyr, en kilometertakst og en ventetakst.

Hyrevognsloven af 1973 afskaffede adskillelsen mellem lillebiler og almindelige hyrevogne. Den nuværende lov er senest revideret i 1999 og ved den lejlighed gled det gamle navn hyrevogn ud af loven og blev erstattet af det mere internationale navn: Taxi. Ligeledes blev bevilling ændret til tilladelse.

Eksterne henvisninger
 Taxiloven på Retsinformation

Danmarks love
Loven
Landkreis Unterallgäu

Landkreis Unterallgäu ligger centralt i Regierungsbezirk Schwaben i den tyske delstat Bayern. Den hører til Region Donau-Iller. Administrationsby er Mindelheim.
Nabolandkreise er mod nordvest Landkreis Neu-Ulm; mod nord Landkreis Günzburg; mod nordøst Landkreis Augsburg; mod øst og sydøst Landkreis Ostallgäu; mod syd Landkreis Oberallgäu; i vest Landkreisene Ravensburg og Biberach i  Baden-Württemberg.
Eksklaven Buxheim er mod vest adskilt fra det øvrige kreisområde af den kreisfri by  Memmingen.

Geografi 
Landkreisen har med Iller i vest og Wertach i øst to naturlige grænser, da de på nær to kommuner i Unterallgäu (Amberg og Wiedergeltingen følger grænsen. Også floderne Günz og  Mindel løber gennem området.

Landkreisen har et areal på 1.230,24 km², og er dermed den nittende største landkreis af Bayerns  71 landkreise.  Den største udstrækning fra nord til syd er 54 km (Haselbach – Legau), den største øst-vest udstrækning 44 km (Heimertingen – Amberg). Det eneste kommunefrie område er Ungerhauser Wald, der har et areal på  3,26 km². 

Naturpark Augsburg-Westliche Wälder, der i syd ved Türkheim når ind i landkreisen med 1/10 af sit areal.

Byer og kommuner 

Kreisen havde   indbyggere pr.    

Verwaltungsgemeinschafte
 Babenhausen(Markt Babenhausen og Gemeinden Egg an der Günz, Kettershausen, Kirchhaslach, Oberschönegg og Winterrieden)
 Bad Grönenbach(Markt Bad Grönenbach og kommunerne Wolfertschwenden und Woringen)
 Boos(Kommunerne Boos, Fellheim, Heimertingen, Niederrieden og Pleß)
 Dirlewang(Markt Dirlewang og kommunerne Apfeltrach, Stetten og Unteregg)
 Erkheim(Markt Erkheim og kommunerne Kammlach, Lauben og Westerheim)
 Illerwinkel mit Sitz in Legau(Markt Legau og kommunerne Kronburg og Lautrach)
 Kirchheim in Schwaben(Markt Kirchheim in Schwaben og kommunen Eppishausen)
 Memmingerberg(Kommunerne Benningen, Holzgünz, Lachen, Memmingerberg, Trunkelsberg og Ungerhausen)
 Ottobeuren(Markt Ottobeuren og kommunerne Böhen og Hawangen)
 Pfaffenhausen(Markt Pfaffenhausen og kommunerne Breitenbrunn, Oberrieden og Salgen)
 Türkheim(Markt Türkheim und Gemeinden Amberg, Rammingen und Wiedergeltingen)

Eksterne henvisninger 

 Officiel websid om Landkreisen
 Tourismeportal Unterallgäu 

Mittelschwaben
Enclosure

Enclosure (engelsk: indhegning) er en betegnelse for udskillelse af landbrugsjord fra dyrkningsfællesskab til fordel for individuelt ejerskab og drift, hvilket som regel medførte indhegning af de nye driftsenheder. Deraf navnet enclosure. På dansk bruges ordet "udskiftningen" for denne proces.

Denne overgang fra dyrkningsfællesskab til enclosure fandt sted i årtierne omkring 1500 hovedsagelig for at skaffe bedre betingelser for fåreavl. Den berørte dog kun 3-4% af det samlede landbrugsareal på det tidspunkt. Som led i de følgende århundreders intensivering af landbrugsproduktionen, benævnt den agrare revolution, tog bevægelsen for alvor fart, og omkring 1800 var stort set al engelsk landbrugsjord omfattet af enclosure. 

På denne måde opstod det landskab, som i dag opfattes som typisk engelsk med spredte gårde med tilhørende marker omgivet af levende hegn.

Landbrugshistorie

sc:Editto delle Chiudende
Preußische Geheimpolizei

Preußische Geheimpolizei (dansk: Det preussiske hemmelige politi) var statspolitiet i Preussen i det 19. århundrede og starten af det 20. århundrede. 

I 1851 blev politiforbundet af tyske stater oprettet af politimyndighederne i Østrig, Baden, og de tyske fyrstendømmer Preussen, Sachsen, Hannover, Bayern og Württemberg. Det var specielt organiseret for at imødegå de politiske dissent efter revolutionerne i 1848, der spredte sig i Tyskland.

Det preussiske hemmelige politi har et historisk dårligt ry, da det var model for det senere Gestapo.

Det preussiske hemmelige politi ophørte med at eksistere i 1933, med oprettelsen af Gestapo, og blev aldrig oprettet igen, da Preussen ophørte med at ekssistere som land og stat efter 2. verdenskrig.

References 
 International Policing in 19th-Century Europe: The Police Union of German States, 1851-1866

Defunct law enforcement agencies of Germany
Geheimpolizei
Politi i Tyskland
Ophørt i 1933
Randy Jones

Randy Jones (født 13. september 1952 i Raleigh, North Carolina, USA) er en amerikansk disco- og pop-sanger samt skuespiller.

Han var den oprindelige cowboy fra Village People. Han optrådte som skuespiller i bandets egen film Can't stop the Music i 1980.

Udgav han i 2007 en disco og pop solo album med titlen Ticket to the World.

Han bor nu i New York.

Eksterne henvisninger 
 
 Officiel hjemmeside

Musikere fra USA
Sangere fra USA
Skuespillere fra USA
Personer fra Raleigh
Colombias departementer

Colombias departementer er en betegnelse for de 33 subnationale enheder i enhedsstaten Colombia. De udgøres af landets 32 departementer (departamentos) samt et hovedstadsområde (Distrito Capital), der omfatter Bogotá. Hver provins ledes af en guvernør og en deputerforsamling, der vælges hvert fjerde år. Guvernøren kan ikke genvælges. Provinserne kan sammenlignes med USA's delstater eller Canadas provinser og er garanteret et vist niveau af selvbestemmelse. 

I de enkelte departementer ligger en række kommuner (municipios), der ledes af en borgmester (alcalde) og en kommunalbestyrelse (concejo municipal), der ligeledes vælges for en periode af fire år. 

Hovedstadsområdet udgøres af Bogotá, der omgives af departementet Cundinamarca. 

1,587
San Andrés y Providencia

San Andrés y Providencia (Departamento del Archipiélago de San Andrés, Providencia y Santa Catalina) er en provins i Colombia, der består af øer og skærgårde og er beliggende ca. 775 km. nord for Colombias kyst og ca. 80 km. fra Nicaraguas kyst. Med sit areal på 44 km² er det Colombias absolut mindste målt på areal. Indbyggertallet er 59.573 (pr. 2005), hvilket gør det til den tredjemindste provins befolkingsmæssigt. Hovedstaden er San Andrés. 

Hovedøerne er San Andrés og Providencia. Der findes en del mindre øer i nærheden samt otte atoller, der også hører til provinsen: Banco Alicia, Bajo Nuevo, Serranilla, Quita Sueño, Serrana, Roncador, Cayos del Este Sudeste og Cayos de Albuquerque.

Øgruppen er af Columbia udpeget til biosfærereservat, men den præcise afgrænsning til Nicaragua er uafklaret.

Eksterne henvisninger 

 San Andrés y Providencias officielle hjemmeside

Provinser i Colombia
biosfærereservater under UNESCO
Den unge Fleksnes

Den unge Fleksnes er en norsk tv-julekalender der blev vist på TVNorge i perioden fra 1. december til 24. december 2010. Hovedrollen som den 13-årige Marve Fleksnes bliver spillet af Reidar Fredrik Frydenlund. Rolv Wesenlund, som spillede den oprindelige Fleksnes, medvirkede også i serien, som en aldrende Marve Fleksnes.

Julekalenderen bygger på den populære tv-serie Fleksnes fataliteter, der blev vist på bl.a. NRK og DR1 fra 1970'erne til 2002. Den er instrueret af den norske instruktør Steinar Borge.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Den unge Fleksnes på filmfront.no  

Tv-serier fra Norge
Tv-julekalendere
Tv-serier fra 2010'erne