kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bethesda

Navnet Bethesda eller Betesda (hebræisk, בית-חסדא, "nådens hus") stammer fra Bethesda Dam i Jerusalem ved Fåreporten, Nævnt i Johannesevangeliet kapitel 5. Navnet kan også henvise til andre artikler:

Geografiske steder

Canada 
 Bethesda, Simcoe County, Ontario
 Bethesda, City of Prince Edward County, Ontario

Storbritannien 
 Bethesda, Wales

USA 
 Bethesda, Maryland
 Bethesda, North Carolina
 Bethesda, Ohio
 Bethesda, Delaware

Andet 
 Missionshuset Bethesda i København
 Bethesda Athletic F.C. – fra Bethesda, Wales
 Bethesda Naval Hospital (National Naval Medical Center) – i Bethesda, Maryland
 Bethesda Orphanage – i Savannah, Georgia
 Bethesda (Washington Metro) – en station i Washington Metro
 Bethesda Softworks – producent af computerspil
 Slaget ved Bethesda Kirke (Slaget ved Totopotomoy Creek) under Den amerikanske borgerkrig
 Bethesda-fontænen – i Central Park, New York
 The Angel of Bethesda – en bog skrevet af Cotton Mather
 Bethesda-systemet – et klassifikationssystem til cervical neoplasi
 Bethesda Prayer Centre – del af Karunya University, Coimbatore, Tamil Nadu, Indien
 Bethesda Dam, Finland (senere: Piekkola-kilden) – en hellig kilde i Voipala, Sysmä, Finland
 Bethesda Hospital, Yogyakarta – et privathospital i Yogyakarta, Indonesien

Se også 
 Bethsaida
 Bethzatha
Bethania

Bethania eller Betania er navnet på to lokaliteter i Bibelen; på østsiden af Oliebjerget: Bethania (Bibelen) - den nuværende landsby al-Eizariya på Vestbredden, og byen på den anden side af Jordanfloden, men kan også henvise til:

 Bethania (North Carolina) – et moravisk fællesskab fra 1759
 Bethania (Queensland) – en forstad til Brisbane, Australien
 Betania Kloster – i Georgien
 Bethania Rehabilitation Centre – i Kerala, Indien
 Bethania (Ceredigion) – en klynge gårde i Wales, hjemsted for Tŷ Nant-kildevand

Personer 
 Bethania Almánzar (født 1987) – dominikansk volleyballspiller
 Bethania de la Cruz (født 1989) – dominikansk volleyballspiller
 Maria Bethânia (født 1946) – brasiliansk sangerinde

Se også 
 Béthanie
 Bethany
Missionshuset Bethesda

Missionshuset Bethesda, Rømersgade 17 ud til Israels Plads, er et missionshus og boghandel i København opkaldt efter Bethesda Dam i Jerusalem. Bygningen er opført 1881-82 og indviet 26. september 1882 af Københavns Indre Mission for 266.620 kr. (1906-kroner) med grund og inventar efter tegning af Ludvig Knudsen. Husets dekoration er udført af Johan N. Schrøder.

Det er bygget i nyromansk stil på granitsokkel af røde mursten og består af et stort midterparti med gavl og to smalle sidebygninger. Det indeholder i kælderen bl.a. en vestibule og en mindre sal kaldet Dammen, i stuen en stor vestibule, en lille sal kaldet Konventsalen og en 160 m2 stor sal kaldet Billedsalen. 1. sal indeholder festsalen som udgør hele bygningen plan udgår en eneste sal på 31 x 13 m og 8,5 m høj, med gallerier på de 3 sider. Indtil renoveringen i 1999 var der et hævet parti med talerstol ved bagvæggen. Over talerstolen hang det store maleri (292 x 355 cm) af Carl Bloch med motivet: Jesus helbreder den syge ved Bethesda. Dette blev solgt i 2002 til Brigham Young University Museum of Art, Provo, USA for 3,5 millioner kroner, pengene skulle bruges til renovering af Bethesda. Oprindeligt hang dette maleri i Billedsalen. I venstre sidebygning lå Bethesdas Boghandel, og i den højre er der indrettet cafe.

Bygningen blev renoveret i 1999.

Kilder

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 Bethesdas hjemmeside

Indre By (København)
Indre Mission
Etableret i 1882
Missionshuse i Danmark
Trap Danmark
Andelsboligforeningen Sortedam Dossering 59 A-K

Andelsboligforeningen Sortedam Dossering 59 A-K er en andelsboligforening beliggende Sortedam Dossering 59 A-K i København ved Sortedamssøen. Andelsboligforeningen blev stiftet i 1984. For at komme i betragtning til en lejlighed skal man være skrevet op af en af andelshaverne.

Bygningen blev oprindelig opført på foranledning af frimurere som stiftelsen Kronprins Frederik og Kronprinsesse Louises Stiftelse. Stiftelsen blev indviet i 1900. Den tjente som fribolig for værdigt trængende mænd og kvinder med tilknytning til frimurerloger. Stiftelsen skulle således hjælpe frimurere, der tidligere havde kendt bedre kår, og som var kommet i en trangssituation.

Bygningen er opført af røde mursten og ølandssten af arkitekt Ludvig Knudsen efter en indbudt konkurrence. Den består af en midterfløj med frontispice og to fremspringende sidefløje indesluttende et mod Sortedam Dossering åbent haveanlæg og ud til Sortedam Dossering en stenportal. Endvidere er der buster af Frederik 8. og Louise af Sverige-Norge med deres latinske valgsprog. I en af opgangene er der endnu en buste, af Frederik Zahle, samt marmorplader med navnene på nogle af de personer, som har modtaget legater, og med angivelse af, hvor meget de har modtaget.

Kilder 
 J.P. Trap: Kongeriget Danmark, bind 1, Indledende Beskrivelse af Danmark, Kjøbenhavn og Frederiksberg, 1906.

Eksterne henvisninger 
 Andelsboligforeningen Sortedam Dossering 59 A-K 

Etableret i 1984
Østerbro
Sct. Andreas Ordenen

Sct. Andreas Ordenen er en dansk frimurerloge, stiftet 10. marts 1896. Ordenen er uafhængig af Den Danske Frimurerorden og andre ind- og udenlandske ordenssamfund. Dens loge ligger på Hvidovrevej 215 i Hvidovre.

Ordenens gradsystem er opbygget i 6 grader, der igen er opdelt i 2 afdelinger.

Efter at have benyttet midlertidige lokaliteter blev der 10. marts 1902 stiftet et byggeselskab. En grund blev erhvervet på Frederiksberg, og 17. november 1903 blev logebygningen indviet. Arkitekt var Nicolai Hansen.

I 2012 flyttede Sct. Andreas Ordenen til en nyindrettet logebygning i Hvidovre.

Eksterne henvisninger 
 Sct. Andreas Ordenens hjemmeside 
 Artikel i Frederiksberg Bladet 
 Artikel i Hvidovre Avis

Etableret i 1896
Foreninger fra Danmark
Frimureri
Hvidovre
Schioldanns Stiftelse

Schioldanns Stiftelse, beliggende Hørsholmsgade 22/Kronborggade 15 på Nørrebro i København,
blev oprettet af murermester Albert Nicolai Schioldann til friboliger for trængende familier eller personer, der har en mindre kapital eller nogle rentepenge til livets ophold, og som har kendt bedre dage.

Den 1901-02 opførte bygning i palæstil blev tegnet af arkitekt Emil Jørgensen og taget i brug april 1902. Samme år blev den præmieret af Københavns Kommune. Den består af en ca. 300 fod lang hovedbygning med fronton ud til Hørsholmsgade i kælder og 5 stokværk samt mansardetage. Den er opført med granitfacade indtil andet stokværk og i øvrigt pudset. Dertil kommer og en til Kronborggade vendende anneksbygning. Stiftelsen har 100 lejligheder à 3 og 2 værelser, hvoraf 14 er friboliger. Den bestyres af en administrationskomite på 3 medlemmer.

Litteratur 
 Architekten, 6. marts 1903.

Kilder og eksterne henvisninger 
 

Stiftelser i København
Nørrebro
Etableret i 1902
Ole Thorups Stiftelse

Ole Thorups Stiftelse var en stiftelse i Thorupsgade 6-8 på Nørrebro i København, oprettet af kancelliråd Ole Thorup ved fundats af 17. april 1859, konfirmeret 5. september 1870 for aldrende såvel ugifte personer som ægtefolk, enker og enkemænd med fribolig eller bolig for billig leje.

Ejendommen var i 5 etager og havde 40 lejligheder, hvoraf 31 friboliger og 9 boliger til modereret leje. Stiftelsens bestyrelse på 3 medlemmer var selvsupplerende.

Stiftelsen blev lukket i 1975 og overtaget af Københavns Kommune, der i forbindelse med saneringen af den sorte firkant rev bygningerne ned og i 1978 opførte plejehjemmet Thorupgården på grunden.

Kilder og eksterne henvisninger 
 
 Ole Thorups Stiftelses arkiv

Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Stiftelser i København
Nørrebro
Etableret i 1859
Ophørt i 1975
H.P. Lorentzens Stiftelse

H.P. Lorentzens Stiftelse, beliggende Rigensgade 30/Gernersgade 69 i København, er oprettet 10. september 1853 af kaptajn, grosserer H.P. Lorentzen. Den giver enlige kvinder af middelklassen, ugifte eller enker, bolig til modereret leje, der efter omstændighederne kan bortfalde mod et indskud, som stiftelsen forrenter med 4 procent.

Ejendommen i 5 etager er opført 1850 og har 8 friboliger og 34 boliger til modereret leje. En senere tilbygning i Gernersgade er tegnet af Ib Lunding og opført 1929-33, præmieret af Københavns Kommune.

Den af 5 medlemmer bestående bestyrelse supplerer sig selv

Kilder og eksterne henvisninger 
 J.P.Trap: Kongeriget Danmark, bd. I. Indledende beskrivelse af Danmark, Kjøbenhavn, og Frederiksberg, 1906

Stiftelser i København
Etableret i 1853
Indre By (København)
Suhrs Friboliger

Suhrs Friboliger, beliggende Valdemarsgade 5, 7 og 9 i København, er oprettet af etatsråd Ole Bernt Suhr og hustru Ida Marie Suhr født Becher ved testamente af 27. april 1874 og trådte i virksomhed i oktober 1877. Anlægget består af 12 friboliger for trængende grosserere og grossererenker.

Ejendommen består af 3 bygninger tegnet af Ludvig Fenger og opført 1876-77 af gule mursten i nygotik, i kælder og 2 etager, der indeslutter et til gaden åbent haveanlæg, i hvis midte er placeret en Merkurstatue af zink. Bygningerne er fredet. Stiftelsen bestyres af Grosserer-Societetets komité, der udreder omkostningerne ved dens drift.

I 2015 blev anlægget købt af Vallø Stift og skal i fremtiden huse adelige jomfruer.

Litteratur 
 Architekten, 18. marts 1905.

Kilder og eksterne henvisninger 
 

Stiftelser i København
Etableret i 1877
Vesterbro
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Fredede palæer, borgerhuse og lejlighedskomplekser i Danmark
Dronning Louises Asylselskab

Dronning Louises Asylselskab er stiftet 1887 med det formål at drive børnehaver (asyler) i København. Det har 2 børnehaver, i Stefansgade 39 (nu Bjelkes Allé 45) (indviet 7. oktober 1888, opført i 1 etage i pavillonstil, tegnet af Vilhelm Dahlerup) og i Guldbergsgade 10 (købt i 1888, 2 etager). Tilsammen havde de plads til ca. 290 børn.

Allerede i 1864 var der stiftet en børnehave opkaldt efter dronningen i Silkeborg. I 1898 lod selskabet opføre et sanatorium for småbørn i Ordrup (1898 ved Bernhard og Valdemar Ingemann). Senere er der også kommet institutioner til i Nordsjælland.

Selskabet har egen bestyrelse. Oprindeligt var dronning Louise protektrice. I dag har H.M. Dronning Margrethe 2. protektoratet.

Eksterne henvisninger 
 Dronning Louises Asyls hjemmeside 
 Dronning Louises Børnehus' hjemmeside

Kilder 
 

Stiftelser i København
Nørrebro
Etableret i 1887
Ordrup
Fredensborg
Vilhelm Dahlerup
Kronprinsesse Louises Asyl

Kronprinsesse Louises Asyl ved Lægeforeningens Boliger, Østerbrogade 57 A, er en børnehave (asyl) oprettet 14. september 1871.

Lægeforeningens Boliger, nu kaldet Brumleby, fik først sent en børnehave, fordi bestyrelsen var afskrækket af dårlige erfaringer med en uforudsigelig økonomi for sådanne institutioner. Men i forbindelse med bygningen af Brumlebys sidste to blokke, blok N og O, blev et børneasyl anlagt i Blok N og var fra begyndelsen for lille. Det kunne rumme 250 børn, og Brumleby havde da 400 børn under den skolepligtige alder. Grundstenen blev nedlagt 15. juni 1865 af bestyrelsen for Lægeforeningens Boliger.

I 1886 fik asylet sin egen bygning tegnet af Vilhelm Klein i en stil inspireret af renæssancen. Haven havde en "med Gymnastikapparater forsynet Legeplads", hvor børnene kunne tumle sig, når vejret tillod det. Bygningen indeholdt foruden bolig til bestyrerinden og hendes medhjælpere en smukt udstyret sal, 250 kvadratalen stor, hvori børnene hovedsagelig skulle opholde sig. Her skulle de hver dag i 1½ time sidde på bænke og hvile hovedetpå bordet uden at sige en lyd. Efter dette "hvil" fik hvert barn en stor bunke gamle uldne klude, som de skulle pille fra hinanden – trådvis -så der til sidst lå en stor bunke fine, lette uldtråde foran dem. Derudover var der to mindre stuer, hvori en del af børnene kunne beskæftiges på forskellig måde, dels med sytøj, dels med allehånde lette papirarbejder, leg med klodser osv. Endelig fandtes der en sovestue, hvor en snes børn ad gangen kunne få middagslur. Hygiejnen blev også forbedret i den nye bygning.

Asylbygningen blev indviet den 20. maj 1886 kl. 14.00, ved hvilken lejlighed bestyrelsen for Lægeforeningens Boliger var tilstede. Hds. Kongelige Højhed Kronprinsessen lod børnene traktere med chokolade og kom selv uanmeldt på besøg for at tage den nye asylbygning i øjesyn. Den 26. maj blev huset taget i brug. Kronprinsessen kom også da hun var blevet dronning (1906-1912) hver jul. Så blev den røde løber lagt ud, og hun overrakte børnene julegaver, som altid bestod af knaldrøde halstørklæder, som damerne fra menigheden havde strikket. Dengang var der ingen andre børn, der gik med røde halstørklæder.

Ligesom det øvrige Brumleby gik børnehaven i forfald i løbet af 1900-tallet. I 1996 blev institutionen solgt til Københavns Kommune, som renoverede den. Den 22. maj 1997 blev huset genindviet og ændrede navn til Børnehuset Skt. Jakob .

Eksterne henvisninger 
 Børnehuset Skt. Jakob

Kilder 
 

Stiftelser i København
Etableret i 1871
Østerbro
Vilhelm Klein
Prinsesse Thyras Asyl

Prinsesse Thyras Asyl er en børnehave (asyl), beliggende Rantzausgade (opr. Nordvestvej) 48 på Nørrebro i København.

Grundstenen til den private institution blev nedlagt 13. juli 1877 af hertuginde Thyra af Cumberland, som var protektrice. Bygningen blev indviet 31. januar 1878 og er i 1 etage. Børneantallet var omkring 1900 ca. 175.

Asylet ejes nu af Københavns Kommune.

Kilder og eksterne henvisninger 
 

Stiftelser i København
Etableret i 1878
Nørrebro
Caroline Amalies Asyl

Caroline Amalies Asyl, Rigensgade 36, er et asyl (børnehave) stiftet 7. maj 1829 af prinsesse, senere dronning Caroline Amalie, der ved testamente af 31. marts 1870 og fundats af 20. juli 1882 har skænket et legat til opretholdelsen af asylet og den dertil knyttede under 19. september 1841 stiftede asylskole. Asylet optog ca. 1900 omkring 115-130 børn, skolen ca. 75.

Asylet havde først plads i den tysk-reformerte præstebolig i Gothersgade og flyttede flere gange, sidst til Store Kongensgade 86 ved Marmorpladsen i en nu nedbrudt bindingsværksbygning. 

I december 1866 flyttede asylet til en bygning, der blev opført 1865-66 i Rigensgade i rundbuestil i 2 etager ved arkitekt H.S. Sibbern. Bygningen blev skænket enkedronningen, der nedlagde grundstenen 15. juli 1865. Indvielsen foregik 31. august 1866 af danske mænd og kvinder.

Asylet er i dag en kommunal børnehave under Københavns Kommune.

Kilder og eksterne henvisninger 
 J.P.Trap: Kongeriget Danmark, bd. I. Indledende beskrivelse af Danmark, Kjøbenhavn, og Frederiksberg, 1906

Indre By (København)
Etableret i 1829
Stiftelser i København
Trap Danmark
Dronning Caroline Amalies kvindelige Plejeforening

Dronning Caroline Amalies kvindelige Plejeforening var en velgørende institution, der blev stiftet 6. oktober 1843 af dronning Caroline Amalie med det formål at hjælpe trængende syge, især med mad og bolig. Den blev nedlagt i 1963 og dens bygning i Gothersgade omdannet til et plejehjem under Trinitatis Sogns Menighedspleje.  Efter nedlæggelse af plejehjemmet er bygningen afhændet og den benyttes i dag af  Bostedet Caroline Marie.

I 1829 oprettede den daværende prinsesse Caroline Amalie et asyl for fattige børn, hvis forældre var på arbejde. Senere blev dette fulgt op af Dronningens Asylskole, som åbnede i 1841. Hertil knyttedes også et Pigehjem. I 1866 blev institutionerne samlet under fælles tag i Rigensgade i Caroline Amalies Asyl. Dronningen var hele livet en støtte af det sociale arbejde, og hun betænkte det i sit testamente, således at der var økonomisk råderum til en videreførelse af aktiviteterne.

I 1843 blev dronning Caroline Amalie medstifter af Den Kvindelige Pleieforening, der i starten mest tog sig af barselskvinder som fik styrkende mad og vejledning. Under den store koleraepidemi i 1853 i hovedstaden blev de frivillige medlemmer af den kvindelige plejeforening i byen og passede de mange syge og døende i stedet for at flygte ud på landet.

Mathilde Meinert var forstanderinde for plejeforeningen.

I 1878-80 blev ejendommen Gothersgade 141 opført efter tegning af Ludvig Fenger og med 10-12 frivillige kvinder udførtes herfra et socialt arbejde hovedsageligt med besøg og hjælp til trængende samt daglige bespisninger – efter 1. verdenskrig dog kun hver anden dag.

I 1965 blev plejeforeningen erstattet af et egentligt plejehjem, kaldet Dronning Caroline Amalies Plejehjem under Trinitatis Sogns Menighedspleje, og huset blev ombygget til formålet. Samtidig blev den oprindelige plejeforening nedlagt 6. oktober 1963.

Plejehjemmet var en selvejende institution, og havde 25 beboerværelser. Til driften blev om fornødent ydet tilskud fra Københavns kommune, hvis tilsyn institutionen var undergivet.

I løbet af plejeforeningen eksistens var danske dronninger protektricer for foreningen. Den sidste dronning, der fungerede som sådan, var dronning Alexandrine (1879-1952). Efter hende overtog arveprinsesse Caroline-Mathilde (1912-1995) hvervet. Efter Caroline-Mathildes blev der ikke udpeget nogen ny protektrice for institutionen, der da var under afvikling.

I 1998 blev huset sat til salg af de daværende ejere, De samvirkende Menighedsplejere. På initiativ af socialoverlæge, speciallæge i psykiatri og socialmedicin Anse Leroy og advokat Poul Roepstorff blev den den sociale fond Dronning Caroline Amalies Hus stiftet, som i 1999 erhvervede ejendommen.

Eksterne henvisninger 
 Bostedet Caroline Maries hjemmeside

Kilder 

 Dronning Caroline Amalies Plejehjems arkiv
 J.P.Trap: Kongeriget Danmark, bd. I. Indledende beskrivelse af Danmark, Kjøbenhavn, og Frederiksberg, 1906

Indre By (København)
Etableret i 1843
Ophørt i 1963
Stiftelser i København
Hosekræmmeren

Hosekræmmeren er en novelle af Steen Steensen Blicher fra 1829. Novellen omhandler pigen Cecil, der er forelsket i nabosønnen Esben, men for sin far hosekræmmeren ikke må gifte sig med ham. Derfor forfalder hun til sindssyge.

Filmen Hosekræmmeren er lavet over novellen.

Eksterne henvisninger 
 Litteratursiden om Hosekræmmeren 
 Arkiv for Dansk Litteratur 
 Den Store Danske om Hosekræmmeren

Værker af Steen Steensen Blicher
Litteratur i 1829
Noveller
Sneboldkamp

Sneboldkamp er en betegnelse for når to eller flere mennesker danner et eller flere hold, som kaster snebolde på hinanden. Dette er regnet som en leg, men kan i nogle tilfælde føre til alvorlige konsekvenser og skader.

I Norge regnes sneboldkampe som brud på regler på de fleste norske skoler, i frygt for at sten i sneboldene kan træffe en person i ansigtet og medføre øjenskader, som i værste fald kan medføre blindhed.

Spil og lege
Boldkamp
Olli-Pekka Kärkkäinen

Olli-Pekka Kärkkäinen født 12.4.1958 er en finsk tidligere dansk landstræner i orientering og atletik.

Olli-Pekka Kärkkäinen var den første fuldtidsansatte landstræner for det Finske Orienterings Forbund 1984-1989 og blev 1. november 1991 den første fuldtidsansatte orienterings landstræner i Danmark, han var ansat frem til 1997 Han blev senere den første fuldtidsansatte landstræner i mellem/lang i Dansk Atletik Forbund fra 1999, hvor han valgte at stoppe i 2003. Han har på klub niveau været orienteringstræner bl.a. i IFK Göteborg i Sverige 1990.

Han har været træner for en række topatleter både i orenteringsløb og atletik (800 m – maraton) med internationale topresultat. Olli-Pekka Kärkkäinen 
mener selv, at de to største sejre under hans landstrænertid orienteringsløb var Allan Mogensens VM-guld i New York i USA i 1993 og det danske VM-stafetguld i 1997 i Grimstad, Norge (Torben Skovlyst, Carsten Jørgensen, Chris Terkelsen og Allan Mogensen). Nogle af de bedst kendte løbere fra atletiklandsholdet frem til 2003 er den tredobbelte verdensmesteren og 800 m verdensrekordholderen (1:41,11) i 1997-2010 Wilson Kipketer, Europamesteren i crossløb i 1997 Carsten Jørgensen, Heidi Jensen, Annemette Jensen, den danske 5000 m rekordholderen Dennis Jensen og Torben Juul Nielsen.

Årene 2003-2008 ejede han et højdetræningscenter "Dullstroom 2097 Altitude Training" i Dullstroom, Sydafrika (2100 m.o.h.). Mange topløbere, cyklister, orienteringsløbere m.v. fra hele Europa besøgte hans center i de årene. Efter at det – på grund af mange problemer – ikke lykkedes at bygge op centeret, valgte han i 2008 at vende tilbage til Finland.

Olli-Pekka Kärkkäinen er siden 2008 ansat som projektkoordinator på Research Center for Sport and Health Sciences]. Han samarbejder stadig med Jyväskylä Universitet, hvor han 1988 fik sin Master of Science i idræt (MSc, Human Exercise Physiology and Coaching). Han bor nu i Jyväskylä i Finland. Hans "nye hobby" er at cykle op de største bakker i cykelløb, som Monte Zoncolan i Italien i maj 2012.

Olli-Pekka Kärkkäinen løb i Danmark for Kolding OK. Hans orienteringsklub i Finland er Vaajakosken Terä.

Kilder 

Orienteringsløbere fra Finland
Atletiktrænere
Tove Nielsen (forfatter)

Tove Nielsen (1. december 1941 i Vigsnæs ved Sakskøbing – 2009) var en dansk forfatter og kriminalassistent.

Forfatterkarriere 
Tove Nielsen skrev sit første hørespil allerede som tolvårig, og på samme tid fik hun en novelle læst op i et børneprogram i Danmarks Radio. Hun skrev også digte i sin ungdom, men fik ikke bogdebut før 1980, hvor digtsamlingen Kvinde dit navn er offer vakte stor opmærksomhed. I de følgende år fik hun udgivet flere digtsamlinger og i 1984 den første roman, Vildveje. Hun brugte flere udtryksformer til de skønlitterære bøger, hun fik udgivet gennem årene; foruden digte og romaner skrev hun også noveller. Endvidere udgav Nielsen faglitterære bøger, især om vold mod børn og kvinder, og hun oversatte desuden et par bøger om samme emne.

Hendes sidste udgivelse blev erindringsbogen Regnbuedans (2009).

Øvrig virksomhed 
Tove Nielsen kom i sin ungdom i hæren og flyvevåbnet, og senere arbejdede hun i fængselsvæsenet og særforsorgen. I 1966 blev hun den femte danske kvinde, der blev ansat i politiet. Her arbejdede hun meget med områder som incest og vold, herunder voldtægt. Hun var i en årrække ansat i drabsafdelingen ved Københavns Politi. 

I 1977 stiftede Tove Nielsen sammen med en lille gruppe andre kvinder Joan-Søstrene. Hun var også med i en række andre projekter med socialt indhold, heriblandt udvikling af materiale om vold til folkeskoler, kvinders retssikkerhed og hjælp til voldsofre, lige som dyreværnssagen også havde hendes interesse.

Ekstern henvisning 
 Om Tove Nielsen på Litteratursiden.dk

Romanforfattere fra Danmark
Politifolk fra Danmark
Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Tove Nielsen

Tove Nielsen kan henvise til flere personer:
 Tove Nielsen (forfatter) (1941 – 2009) – en dansk forfatter
 Tove Nielsen (politiker) (født 1941) – en dansk politiker
Chuxiong

Chuxiong (Kinesisk skrift: 楚雄; pinyin: Chǔxióng; Wade-Giles: Ch'ǔ-hsiúng) er et autonomt præfektur for yi-folket og ligger i den nordlige del af den kinesiske provins Yunnan. Præfekturet har et areal på 29.258 km² og en befolkning på 2.610.000 mennesker (2007) med en befolkningstæthed på 89 indb./km².

Administrative enheder 
Det autonome præfektur Chuxiong har jurisdiktion over et byamt (市 shì) og 9 amter (县 xiàn).

Etnisk befolkningssammensætning (2000)

Trafik 
Kinas rigsvej 320 går gennem området. Den begynder i Shanghai og løber mod sydvest til grænsen mellem provinsen Yunnan og Burma. Undervejs passerer den blandt andet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

Autonome præfekturer i Yunnan
Walther Queenland

Walther Queenland var en irsk ingeniør som var specialist på store forlystelser og byggede bl.a rutsjebaner i England, Tyskland og Skandinavien.

Walther Queenland byggede den dobbeltsporede rutsjebane til Verdensudstillingen i Dublin 1907, som gav ham inspirationen til den han byggede på Dyrehavsbakken 1932 og den senere kopi i Helsingfors.
Han byggede en rutschebane til Baltiska utställningen i Malmø 1914, og Rutschebanen til Tivoli i København.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Bakken – världens äldsta nöjespark – Skånskan.se 
 Rutschebanen på Bakken – Alt om København 
 Rutschebanen Bakken Denmark – Facebook
 Bakken.dk: 25. marts 2010 – Nye vogne i rutschebanen
 BOSCH IXO skruer Bakkens Rutschebane færdig 
 Dyrehavsbakken världens äldsta nöjespark 
 Rutschebanen – Tivoli 
 Rutschebanen (Tivoli Gardens)
 Rutschebane Tivoli Gardens POV (Video)

Ingeniører fra Irland
Dyrehavsbakken
Personer med tilknytning til Tivoli
Personer i 1900-tallet