kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
L.A. Schou

Ludvig Abelin Schou (11. januar 1838 i Slagelse – 30. september 1867 i Firenze) var en dansk maler, bror til P.A. Schou.

Schou var søn af købmand Frederik Ludvig Schou og Arise født Werliin, men kom allerede syv år gammel til København. Efter sin konfirmation blev han sat i malerlære og aflagde i en alder af kun 18 år svendeprøven, skønt han i det sidste år havde brugt ikke så lidt af sin tid til kunstneriske studier og bl.a. tegnet på Kunstakademiet, hvis undervisning han vedblev at søge efter at være blevet svend. Så vel her som under arbejdet i Niels Simonsens og Wilhelm Marstrands atelierer gjorde han gode fremskridt; sølvmedaljerne tilkendtes ham i 1860 og 1861, og fra 1861-64 udstillede han nogle portrætter og mindre figurkompositioner. Da disse arbejder imidlertid kun i ringe grad tilfredsstillede ham selv, og da hans gentagne forsøg på at vinde den mindre guldmedalje mislykkedes, var han så nær ved helt at tabe modet, at han endog tænkte på at opgive kunsten for at blive handelskontorist og tegnelærer. håbet om en fremtid som maler vågnede dog igen, da en slægtning gav ham en pengesum, for hvilken han kunde rejse til Italien. Til Rom kom han i efteråret 1864 og boede dels der, dels i de nærliggende bjergbyer til foråret 1866. Under sit ophold i syden led han stadig af leversyge, men fik dog fuldendt flere arbejder, af hvilke to, Italienske Bønder i Rom og Portræt af en Kludesamler, udstilledes 1866. I oktober samme år rejste han, efter at have fuldført sit store, i Italien påbegyndte billede, Chione, dræbt på Jagten af den krænkede Diana, udstillet 1867, for anden gang til Rom og tog der straks fat på udarbejdelsen af sit store hovedværk, det i 1868, året efter kunstnerens død, udstillede Romerske Arbejdsfolk transportere en antik Kejserstatue fra Colossæum igennem Titusbuen. Dette arbejde blev det sidste af kunstnerens overhovedet kun lidet talrige malerier og optog så godt som al hans tid indtil et par uger før hans død; færdigt gjorde han det i Florents, Schou var en meget selvstændig og rigt begavet kunstner, en ypperlig kompositør og tegner – nogen fremragende kolorist var han vist til trods for sine energiske anstrengelser næppe nogen sinde blevet—og udstyret med en frodig og sikkert skabende fantasi. Denne hans sidstnævnte hovedevne lægger sig frem for alt for dagen i hans efterladte tegninger, af hvilke en række, udførte over motiver fra ragnaroksmyten, udstilledes i 1868 for senere at sælges på auktion. I de bedste af dem er der en energi i følelsen og en storhed i formen, der sikrer Schou rang som en af de ypperste, der i Danmark have behandlet mytologiske emner.

Schou er begravet i Firenze. Han er gengivet i fotografier af Julius Jacobsen og P.C. Koch.

Kilder 

  Biografi af Sigurd Müller

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Slagelse
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Vasco da Gama (flertydig)

Vasco da Gama har flere betydninger:

Personer 
 Vasco da Gama, portugisisk opdagelsesrejsende

Steder 
 Vasco da Gama (by), by i Indien
 Vasco da Gama (månekrater) - et månekrater

Sportsklubber 
 CR Vasco da Gama, brasiliansk fodboldklub
 Associação Desportiva Vasco da Gama, brasiliansk fodboldklub
 Vasco SC, indisk fodboldklub
 Vasco da Gama, Sydafrika, sydafrikansk fodboldklub
 NITEL Vasco Da Gama F.C., nigeriansk fodboldklub
Vasco da Gama (Sydafrika)

Vasco da Gama er en sydafrikansk fodboldklub i Kapstaden. Klubben spiller i den bedste sydafrikanske række, Premier Soccer League.

Klubben er opkaldt efter den brasilianske fodboldklub, CR Vasco da Gama.

Fodboldklubber i Sydafrika
Etableret i 1980
Cape Town
FC Vaslui

FC Vaslui er en fodboldklub hjemmehørende i den rumænske by Vaslui. Klubben blev stiftet så sent som i 2002, og blot 3 sæsoner senere nåede den op i den bedste liga. I sæsonen 2009-10 nåede klubben pokalfinalen for første gang men tabte.

I 2014 blev klubben tvangsnedrykket grundet økonomiske problemer.

Titler 
 Rumænske mesterskaber (0): 
 Rumænske pokalturnering (0): 

Fodboldklubber i Rumænien
Etableret i 2002
Vaslui
Vasco da Gama (by)

Vasco da Gama (ofte forkortet Vasco; konkani वास्कू) er en by i delstaten Goa i Indien. Byen er opkaldt efter den portugisiske opdagelsesrejsende Vasco da Gama. Vasco er Goas største by og har omtrent 100.000 indbyggere (2005). Byen er en betydelig havneby.

Byen er beliggende på vestlige side af Mormugao, omtrent 30 kilometer fra delstatshovedstaden Panaji.

Vasco blev grundlagt i 1543.

Byer i Goa
Etableret i 1543
Forårs- og efterårsperioden

Forårs- og efterårsperioden (春秋時代) i Kinas historie er perioden fra 722 til 481 f.Kr. og faldt under den første del af det Østlige Zhou-dynasti. Denne periode var relativt rolig sammenlignet med den senere som kaldes De stridende staters tid .

To store tænkere levede i perioden i Kina: Konfucius og Lao Zi. Konfucius siges at have redigeret forårs- og efterårsannalerne  der var historiske beretninger fra Lu staten 722 – 479 f.Kr, og som kom til at lægge navn til perioden.

Referencer 

Kinas historie
Kødhakkemaskine

En kødhakkemaskine er et apparat af mekanisk karakter, der anvendes til deformering af større kødstykker således at dette bliver til for eksempel hakkekød. Kan forefindes i hånddrevet eller elektrisk art. En roterende snegl presser kødstykkerne frem mod nogle roterende knive.

Kødhakkemaskinen begyndte at dukke op i danske køkkener i anden halvdel af 1800-tallet. De tidligste modeller var ikke særligt vellykkede, hvorfor hele ideen om kødhakkemaskiner blev mødt med skepsis. Efterhånden fik man dog konstrueret gode maskiner, og kødhakkemaskinen blev almindelig. Maskinerne blev fabrikeret på de mange jernstøberier, der kom i drift i perioden. De første var galvaniserede eller emaljerede, senere blev fortinning anvendt. Mange kødhakkemaskiner kan forsynes med faconplader og ekstrudere dej til f.eks. vaniljekranse. Evt. kan de forsynes med et horn til udfyldning af pølsetarm.

Kilder og henvisninger

Køkkenmaskiner
S, P eller K-bøgerne

S,P eller K er en bogserie, som handler om 5 teenagere. Emnerne er familie, kærester, venner og forelskelser. Teenagerne det handler om, leger tit S, P eller K. De 3 piger hedder: Cat, Becca og Lia – og drengene hedder Mac og Squidge. 

Bøgerne er forfattede af Cathy Hopkins De er udgivet på forlaget Gyldendal. Cathy Hopkins har i alt udgivet 23 bøger på dansk (bl.a. Fyre og Flamme-serien)

Hovedrollerne 

Cat hedder rigtig Catherine Kennedy, og bor sammen med: 3 mindre søskende: Luke (10), Joe (8), Emma (6) og sin far. Hendes mor døde da hun var 9. Hendes far har en kæreste der hedder Jen, som han senere vil gifte sig med. Squidge er en af hendes bedste venner, hun er kæreste med ham i lang tid, men de slår op. Hun havde kendt ham så længe hun kan huske, og hun holder meget af ham. Hendes allerbedste veninde er Becca, som hun fortæller alting til.

En af de andre piger er Becca. Hun bor sammen med sin mor og far. Hun bliver kæreste med Mac senere. Hendes bedste veninde er Cat. 

Lia hedder rigtig Ophelia Axford. Hun har 2 søskende, en bror og en søster. Hendes søster hedder Star, er 20 år gammel, og er en model i London. Og hendes bror hedder Orlando, som er 17 år gammel, men bliver kaldt Ollie, alle piger falder for ham, han ser godt, han er mørkt hår, solbrunt hud, og en nuttet kløft i hans hage. Både Cat og Becca bliver forelsket i ham. Men Ollie er en player, som kysser og snaver med alle piger, men han bliver exstra forelsket i Cat. Lia's far er en rockstjerne, og hendes mor ser altid godt ud, og har altid fedt tøj på. Lia bor i et enormt hus, med privat strand, golfbane, svømmehal, græsplæne der strækker sig så langt som øjet rækker, stald og meget mere. Hun har 2 hunde.

Squidge hedder rigtig Jack Squidge. Hans forfædre var fiskere, og han bor selv i et lille fiskerhus. Men hans far er bilmekaniker, han er faktisk den eneste mekaniker i miles omkreds, og hans mor er frisør, og er den eneste i hele byen. Han var kærester med Cat, i et godt stykke tid, men bliver kærester med Lia senere.

Mac bor sammen med sin mor og søster. Hans forældre er skilt. Før boede han i London. 
Men hans far, var hans mor utro, og hun flyttede væk fra ham, sammen med Mac og hans søster. Han flyttede for 1 år siden, og han savner altid London, hans gamle skole, og venner. Hans søster hedder Jade, og hun er lidt af en snob, hun var med i Cats og Beccas band, som hed Diamont Hearts, men hun vil altid bestemme alting.
Hun er 1 år ældre end Cat, Becca og Lia, og var selv vild med Ollie.

Bøgernes Titeler 
 Hvide løgne 
 Popprinsesse
 Fyre, Fester og Falske Rygter
 Stjernestøv 
 Hjerte Rimer på Smerte 
 Kærlighed på krykker
 Kærligheds lotteri
 Venner alle sammen

Kilder 
 oversigt over bøger på dansk

Ungdomsbøger
Fars

Fars er en sammenrøring af flere ingredienser. Oprindelig er fars en blanding af hakkekød, æg, mel og mælk. Fars blev oprindelig brugt til at farsere (fylde) med. Fars var ikke almindeligt uden for de større køkkener før kødhakkemaskinens indtog sidst i 1800-tallet.

En fars kan være vegansk eller vegetarisk med kikærter, soja eller substitut for kød, og med sojadrik, risdrik, havredrik osv. som substitut for mælk.

Ordet kommer over fransk farce fra latinsk farsum, der betyder fyld, og fra udsagnsordet farcire, der betyder at stoppe eller at fylde, da fars traditionelt har været brugt som fyld i fjerkræ og postejer.

Referencer 

Fødevarer
Madlavning
Konyaspor

Konyaspor (tyrkisk: Konyaspor Futbol Kulübü) er en tyrkisk fodboldklub fra byen Konya i Anatolien, som blev grundlagt i 1922. Klubben spiller på nuværende tidspunkt i Süper Lig, den bedste række i Tyrkiet.

Klubbens bedste resultater er bronzemedaljer i Süper Lig i 2015-16 samt sejr i pokalturneringen 2016-17. Begge disse resultater har givet adgang til gruppespillet i Europa League.

Nuværende trup 

 
|other=Anfører}}

Kilder

Eksterne henvisninger 
Konyaspor Sports Club Official Website
Turkish Football Federation Official Website – Konyaspor
Konyaspor Fan Website 

Fodboldklubber i Tyrkiet
Etableret i 1922
Konya
Fanejede fodboldklubber
Kettrupgård

Kettrupgård eller Kjettrupgaard er en herregård i Ingstrup Sogn. I dag beboet af Ingstrup Efterskole. Efterskolen er både en musik- og idrætsefterskole. Stedets adresse er Kettrupvej 121, Ingstrup, 9480 Løkken.

Morten Mortensen Bloch skal have været en selvejer i Kjettrupgaard 1629-1630 ved Fjerritslev. Han døde i de meget ringe kår under krigen. Da boet blev gjort op var der intet at arve for børnene. De maatte »alldiellis blaatte der fra drage med stuor Armod och Nøgenheitt«. Børnenes moder Maren Sørensdatter døde også i 1630.

Ejere 

 Helvig Brahe til Bratskov 
 1643 Henrik Rantzau til Aagaard 
 Jens Lassen til Dalum 
 1703 Fr. Kjær 
 1703 Jordan Henriksen 
 1711 Anne Lange til Fuglsig 
 1712 Ide Frederiksdatter Wilsbech 
 1716 Poul Nielsen Børglum 
 1740 Anne Cathrine Statlænder f. Godsen 
 1752 Johan Frederik Mathiesen, Skudehandler i Løkken 
 1791 Sophie Cathrine Mathiesen og Mathias Wagaard Yde 
 1792 Mathias Wagaard Yde 
 1794 Mathias Wagaard Yde og Anne Frøstrup 
 1801 Anne Frøstrup 
 1805 Jeppe Bartholin Sommer og Anne Frøstrup 
 1848 Severin Lund Müller 
 1856 Fr. Chr. Keller 
 1899 Aalborg Bys og Omegns Sparekasse 
 1904 Marius Petersen 
 1911 Søren Olesen Myrthue 
 1912 Emma keller 
 1941 Arbejds- og Socialministeriet 
 1943 Gården beslaglagt af tyskerne (Organisation Todt) 
 1946 rekreationshjem for hollandske kvinder 
 1947 Socialministeriet – skolehjem for drenge 
 1958 Optagelseshjem for unge mænd 

 (1948-1982) Ungdomshjemmet Kjettrupgård pr. Ingstrup selvejende institution ved Børneforsorgen.

Eksterne Links 

Ingstrup Efterskole

Referencer 

Herregårde i Jammerbugt Kommune
Efterskoler
Herregårde i Hjørring Amt
Otto Manderup Rantzau

Otto Manderup greve Rantzau (født 22. maj 1719, død 2. oktober 1768) var en dansk adelsmand, stiftamtmand og gehejmeråd, bror til Christian, Frederik og Carl Adolph Rantzau.

Rantzau var søn af grev Christian Rantzau (1684-1771) og blev efter en omhyggelig uddannelse, der afsluttedes med en flerårig udenlandsrejse, bl.a. med et langt ophold i Genf og senere i Göttingen, 1742 assessor (dommer) i Højesteret, i hvilken han et par gange fungerede som justitiarius, og forenede hermed fra 1750 til sin død i 1768, embedet som stiftamtmand over Island og Færøerne. Rantzau fik 1743 kammerherrenøglen, 1752 det hvide bånd, 1759 gehejmeråds titel og 1764 l'union parfaite. Han blev gift 4. december 1754 med Eibe Margrethe von Levetzau (1735-1791), datter af landråd Joachim Diderik von Levetzau til Ehlerstorf.

Rantzau slægtede sin fader på i interesse for videnskab og kunst, og fra hans hånd har man flere taler, holdt i Videnskabernes Selskab, der optog ham som medlem 1747, og en prolog, han forfattede som indledning til danske skuespilleres opførelse af et par holbergske komedier for Frederik V hos grev Christian Ditlev Reventlow på Gammel Holtegaard, hvilket gav den nye trup kongelig beskyttelse. Uagtet han aldrig betrådte sit fjerne stiftamt, har han efterladt sig mindet som en af dets virksomste og mest afholdte styrere. Rantzau ejede lyststederne Petersborg og Ebberødgård ved Birkerød.

Kilder 
 
 
 Thomas Overskou, Den danske Skueplads II, 37 f.
 Nyt historisk Tidsskrift, VI, 361.
 Christian Molbech, Videnskabernes Selskabs Historie, s. 34.
 Christensen, Hørsholm.

Højesteretsdommere fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Modtagere af l'union parfaite
Danskere i 1700-tallet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Amtmænd over Island
Amtmænd over Færøerne
Grever fra Danmark
Otto Manderup
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Otto Rantzau (1632-1719)

Otto Rantzau (født 1632, død 19. juli 1719) var en dansk adelsmand, lensgreve i 1671,  godsejer og gehejmeråd, bror til Henrik Rantzau.

Rantzau var søn af Frederik Rantzau (1590-1645). I december 1670 udnævntes han til envoyé extraordinaire i Frankrig og forblev på denne post til august 1674. Som en af landets største godsejere – han ejede Rosenvold, Asdal, Hammelmose, Avnsbjerg, Marsvinslund, Bollerup i Skåne og et par andre gårde – var han 1671 ved greveværdighedens indførelse blevet udnævnt til greve, og året efter blev han kammerherre, 1674 Ridder af Dannebrog og 1712 gehejmeråd. Han var gift med Sophie Amalie Krag (1. december 1648 – 31. juli 1710), datter af oversekretær Otte Krag og enke efter Christoffer Ulfeldt til Svenstrup (22. april 1643 – 12. januar 1670).

Otto Rantzau var fader til Friedrich, Ida Anna, Sophie Hedevig Rantzau og   Christian. De første tre børn døde som unge, og han blev efterfulgt som lensgreve af Christian (1684-1771).

Kilder 
 Laurs Laursen, "Rantzau, Otto", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
www.finnholbek.dk

Otto 2
Grever fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Godsejere fra Danmark
Godsejere fra Skåne
Gesandter fra Danmark
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Carl Adolph Rantzau

Carl Adolph lensgreve Rantzau (2. september 1742 – 13. april 1814) var en dansk amtmand, bror til Christian, Frederik Rantzau og Otto Manderup Rantzau.

Han var søn af vicestatholder i Norge, grev Christian Rantzau (1684-1771), studerede ved Sorø Akademi og derefter 2 år i Angers, sendtes med broderen Frederik Siegfried udenlands, indtil han 1761 blev udnævnt til kornet i Livgarden til Hest og fik ordre til at marchere med sit korps til Holsten i anledning af den forventede krig med Rusland. 1759 blev han kammerjunker, 1764 premierløjtnant og 1768 ritmester. 1766 blev han kammerherre, udnævntes 1770 til amtmand over Kalundborg, Sæbygård, Dragsholm og Holbæk Amter, men frasagde sig året efter dette embede for at tiltræde den fædrene arv Brahesborg og det grevelig Rantzauske Præcipuum (Asdal, Hammelmose og Rosenvold). 1776 blev han hvid ridder og afgik ved døden 13. april 1814.

Han ægtede 17. september 1770 Christiane Ernestine Frederikke baronesse Wedel-Jarlsberg (7. april 1751 – 9. april 1810), datter af gehejmeråd, baron Frederik Vilhelm Wedel-Jarlsberg og Charlotte Amalie født Bülow.

Kilder 
 Louis Bobé, "Rantzau, Carl Adolph", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Carl Adolph
Amtmænd fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Kavaleriofficerer fra Danmark
Lensgrever fra Danmark
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Frederik Rantzau (1744-1822)

Frederik Siegfried lensgreve Rantzau (8. juni 1744 – 23. august 1822 på Frederikslund) var en dansk officer, bror til Carl Adolph, Christian og Otto Manderup Rantzau.

Han var en søn af gehejmeråd, grev Christian Rantzau (1684-1771) og blev født 8. juni 1744. I sit 14. år blev Rantzau premierløjtnant i holstenske Rytterregiment, fik 2 år senere ritmesters karakter og blev 1766, efter en kortvarig tjeneste i Hestgarden, eskadronschef i sjællandske Dragonregiment, hvor han, der 1768 blev kammerherre og året efter generaladjudant, 1770 blev oberstløjtnant og 1774 oberst og chef, 1776 Dannebrogsridder og 1787 generalmajor. Ved mobiliseringen 1788 var han kommandør for en kavaleribrigade (3 regimenter) på Sjælland. Da hans regiment blev opløst 1789, blev han chef for fynske Dragonregiment, ved hvilket han oprettede en skole for soldaterbørnene. Ved stridighedernes begyndelse med England 1801 blev Rantzau kommanderende general på Fyn, 1802 generalløjtnant. Under troppesamlingerne i Holsten 1803 og 1805 førte Rantzau en kavaleribrigade. I 1808 havde han under de spanske troppers frafald i sit generalkommando kun 9 kompagnier landeværn, der var spredt over hele øen; skønt han havde fattet mistanke til spanierne, kunne han derfor ikke optræde imod dem. 1809 fik han efter ansøgning afsked med pension og som general af kavaleriet.

Ved faderens død 1771 overtog Rantzau Krengerup på Fyn, hvis nuværende stolte hovedbygning han lod opføre, og hvis navn han 1783 fik forandret til Frederikslund (indtil 1917). 1775 købte han Brahesholm og året efter Søholm; sidstnævnte gårds bygninger lod han nedrive. Efter sin ældre broders død blev han 1814 besidder af stamhuset Rosenvold (det grevelige Rantzauske Forlods) og altså samtidig lensgreve. Han havde 1776 ægtet Sophie Magdalene baronesse Krag-Juel-Vind (4. juli 1754 – 9. februar 1833), datter af baron Jens Krag-Juel-Vind (d. 1776). Rantzau døde efter få dages sygeleje 23. august 1822 på Frederikslund (Krengerup).

Kilder 
 
 
 Frederik Thaarup, Fædrenelandsk Nekrolog 1821-26.

Lensgrever fra Danmark
Generaler fra Danmark
Kavaleriofficerer fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Personer fra Fyn
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Personer i Englandskrigene fra Danmark-Norge
Frederik
Pierre-Jacques Cazes

Pierre-Jacques Cazes (født 1676, død 25. juni 1754) var en fransk historiemaler, kendt som Chardins lærer. I 1703 blev han medlem af Académie, udnævnt som direktør i 1743 og rektor i 1746. Han deltog i konkurrencen om Galerie d'Apollon i Louvre i 1727 og udførte et stort antal malerier med religiøse motiver for kirker i Paris og Versailles. Hans historiemalerier er udført i samme akademiske tradition som hos de franske malere Charles Le Brun og Charles de Lafosse. Han skabte også malerier med mytologiske motiver og genremalerier. Et portræt af kunstneren med paryk og portfolio med tegninger var receptionsværket til Académie Royale i 1734 af Chardins ven Joseph Aved.

Eksterne henvisninger 

Malere fra Frankrig
Historiemalere
Franskmænd i 1600-tallet
Franskmænd i 1700-tallet
Medlemmer af Académie royale de peinture et de sculpture
Barokmalere
Rokokomalere
Modtagere af Prix de Rome for maleri
Personer fra Paris
Else Fischer

Else Linde Fischer (10. april 1923 i Hellerup – 15. april 1976) var en dansk forfatter. Hun skrev en række kriminalromaner og blev i sin tid kaldt for Danmarks Agatha Christie. Hun udgav også en række kriminalromaner for børn (Trekløver-serien) og fik posthumt overrakt Poe-Prisen i 1976.

Hun var aktiv i modstandsbevægelsen og skrev i 1946 erindringsbogen Roser i november.

Bibliografi i udvalg 

 Telefonen er afbrudt (1957)
 Hvorfor døde Anette (1959)
 Huset i lyngbakkerne (1963)
 Undulaten, der ikke ville dø (1964)
 Sagen Marie Louise Hebot (1967)
 Portrætternes hus (1968)
 Døden venter i Samarkand (1971)
 Til evig tid (1972)
 Symfoni i As-dur (1976) (posthumt)

Eksterne henvisninger 
 
 Modstandsdatabasen 

 bibliografi.dk 

Modstandsfolk fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Krimiforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Asger Lundbak

Asger Nielsen Lundbak (7. september 1914 i Søborg – 15. december 1994) var en dansk magister, astronom, lærer og forfatter. Efter afsluttet cand. mag. eksamen i 1940, blev han ansat som lærer ved Askov Højskole, Aalborg Katedralskole og Statens Studenterkursus. Kort efter krigen arbejdede han på Grønland og blev i 1947 ansat ved Meteorologisk Institut og i 1969 udnævnt til statsmeteorolog, i hvilken stilling han arbejdede frem til 1981. 

Han blev gennem årene jævnligt brugt som rumekspert i medierne og var flittig bidragyder til de populære Lexicon udsendelser i radioen ligesom han også leverede artikler til flere leksika. Han udsendte bøgerne Atomet og universet (1949) og Bogen om Månen (1969).

Eksterne henvisninger 
 

Astronomer fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Honor Blackman

Honor Blackman (født 22. august 1925, død 5. april 2020) var en engelsk skuespillerinde. Hun medvirkede i engelske film siden midten af 1940'erne og fik sit gennembrud i 1962, da hun blev valgt til rollen som Cathy Gale i Tv-serien The Avengers. I 1964 fik hun rollen som Pussy Galore i James Bond-filmen Goldfinger.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra England
Bond-piger
Frederik Schyberg

Frederik Leth Schyberg (født 4. december 1905 i København, død 10. august 1950 i Ordrup) var en dansk forfatter og litteratur- og teaterkritiker, søn af Robert Schyberg.

Han blev mag. art. i litteraturhistorie i 1928 og blev herefter ansat ved Dagens Nyheder som kritiker. Han blev dr. phil. i 1933 og i 1934 ansat på Berlingske Tidende, men skiftede til dagbladet Politiken i 1937, hvor han blev resten af sit liv.

Han udsendte bogen Moderne amerikansk litteratur i 1930, Dansk Teaterkritik i 1937, Ti års teater i 1939 og Teatret i krig i 1949 og var gennem sit liv medlem af en række bestyrelser. I 1950 skulle han udnævnes til professor i dramaturgi ved Københavns Universitet, men nåede ikke at tiltræde stillingen. Posthumt blev bogen Skuespillerens kunst (1954) og biografisamlingen Danske skuespillerportrætter (1959) udsendt.

Han var en overgang gift med skuespillerinden Nina Kalckar.

Bibliografi 
Bøger om Frederik Schyberg:
 Bifald og Bølgebryder Frederik Schybergs teaterkritik En antologi udgivet og kommenteret af Knud Arne Jürgensen (2012)

Eksterne henvisninger 
 

Faglitterære forfattere fra Danmark
Litteraturkritikere fra Danmark
Teaterhistorikere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1900-tallet
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Teaterkritikere fra Danmark
Journalister ved Berlingske
Journalister ved Politiken
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra København
Studenter fra Metropolitanskolen
Flipper (flertydig)

Navnet eller betegnelsen Flipper kan henvise til forskelligt:

 Flipper – betegner typisk en person, som regel på venstrefløjen, der benytter sig af afslappet og alternativt tøj; lidt sammenfaldende med hippie.
 Flipper (film fra 1963) – om delfinen Flipper.
 Flipper (tv-serie) – fra 1964-1967.
 Flipper (film fra 1996) – remake af filmen fra 1963.
 Flipper (jolle) – en sejlbåd.
Aris Thessaloniki F.C.

Aris Thessaloniki Football Club er en fodboldklub hjemmehørende i den græske by Thessaloniki. Klubben er opkaldt efter den græske krigsgud Ares, som er afbildet i klublogoet.

Titler
 Græske mesterskaber (3): 1928, 1932 og 1946
 Græske pokalturnering (1): 1970

Europæisk deltagelse 

Fodboldklubber i Grækenland
Etableret i 1914
Thessaloniki