kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Konstantin Ivanov

Konstantin Konstantinovitj Ivanov (, ; født 8. maj 1907 i Jefremov, Tula guvernement (nu Tula oblast), Det Russiske Kejserrige, død 15. april 1984 i Moskva, Sovjetunionen) var en russisk dirigent og komponist.

Ivanov studerede direktion og komposition på Moskva musikkonservatorium, hvor han fik afgangseksamen i 1937.

Han har dirigeret mange russiske symfoniorkestre som feks. Bolsjojteatrets Orkester, USSR's Radiosymfoniorkester, Moskvas Radiosymfoniorkester og USSR's Statssymfoniorkester. Han har indspillet en stor mængde orkesterværker med både kendte og ukendte komponister, specielt komponister fra Rusland.

Ivanov var også en fremragende komponist, som dog ikke skrev så meget andet end et par orkesterværker. Hans Space Symphony (tilegnet den russiske astronaut Jurij Gagarin) er et bemærkelsesværdigt værk, som han selv indspillede på det russiske pladeselskab Melodija (1978). Han er dog mest kendt som dirigent.

Diskografi som komponist 

 Rum Symfoni - I fis-mol "Til minde om "Jurij Gagarin" (1975) - for orkester
 Symfonisk Kantate "Ungdommens herlighed" (19?)  - for kor og orkester
 Kontrabaskoncert (1977) - for kontrabas og orkester

Eksterne kilder/henvisninger 

 Om Konstantin Ivanov på www.musicweb-international.com 
 Om Konstantin Ivanov på Den store sovjetiske encyklopædi (1979)

Dirigenter fra Rusland
Komponister fra Rusland
Personer fra Tula oblast
Georg Styrbro

Georg Styrbro (født 27. oktober 1942 i Aalborg) er en dansk civilingeniør og forhenværende administrerende direktør.

Han er student fra Aalborghus Statsgymnasium 1961 og uddannede sig herefter til civilingeniør (stærkstrøm) fra Danmarks Tekniske Højskole i 1967. Samme år blev han ansat ved Elsam, hvor han arbejdede med transmissionsopgaver.

I 1977 blev Styrbro direktionssekretær og efterfulgte i 1984 Erik Leif Jakobsen som administrerende direktør for Elsam. Ved en opdeling af Elsam i Elsam A/S (produktion) og Eltra (elsystem og transmission) i 1998 blev Georg Styrbro administrerende direktør i Eltra.

Han har repræsenteret dansk elforsyning i Nordel og i europæiske elforsyningsorganisationer.

Kilder 
 Fødelsdage, Politiken.dk, 26. oktober 2012.

Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Aalborg
Ingeniører fra Danmark
Elektricitetsselskabsdirektører fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Bolstadfjorden

Bolstadfjorden er en 12 km lang fjordarm af Veafjorden, og en fortsættelse af Vikafjorden i Vaksdal kommune i Vestland fylke i Norge. Vikafjorden har indløb ved Stamnes og efter 4,5 km møder den Bolstadstraumen ved Straume, hvor Bolstadfjorden begynder. 

Bolstadfjorden går først mod sydøst og ved Dalseid drejer den mod nordøst. Herfra og ind til Bolstadøyri i bunden af fjorden går Europavej E16 mellem Bergen og Voss langs sydsiden af fjorden. Ved Trollkona gør fjorden et stort sving nordover og derefter sydover, før den fortsætter nordøstover igen og ind til Bolstadøyri. Her munder Bolstadelven  som kommer fra Evangervatnet, ud i fjorden. 

Bunden af Bolstafjorden er så langt ind i landet som fjordsystemet i Hordaland strækker sig, hvis man ser bort fra Hardangerfjorden. Herfra og korteste vej ud til kysten via Veafjorden, Osterfjorden, Radfjorden og Hjeltefjorden til Fedje er der 93 kilometer.

Kilder og henvisninger

Fjorde i Vestland
Vaksdal
Jørgen Bardenfleth

Jørgen Vilhelm Løvenørn Bardenfleth (født 7. november 1955 i Hellerup) er en dansk erhvervsleder, som fra 2004 til 2012 har været administrerende direktør for Microsoft Danmark. I dag varetager han primært en række bestyrelsesposter.

Karriere 
Han er søn af kaptajn og kontorchef i Det Berlingske Officin Henrik Vilhelm Løvenørn Bardenfleth (1924-1987) og Inge Birgitte Møller (født 1926).

Bardenfleth er uddannet civilingeniør med speciale i elektronik fra Danmarks Tekniske Højskole (DTU) 1980 og fik i 1989 en MBA fra University of California, Los Angeles med speciale i marketing og finansiering.

Han var 1980-81 udviklingsingeniør hos Dansk Radio AS, Taastrup, 1981-84 udviklingsingeniør hos Radar Devices, Californien, 1984-87 teamleder og projektchef hos Varian Associates, Californien, havde 1988-89 et sommerjob hos McKinsey & Co. i København og var i årene 1989 til 2001 ansat i Hewlett-Packard i Danmark; først som sælger og salgschef og fra 1995 som administrerende direktør. Fra 2001 til 2004 var han General Manager (global) hos Intel i Optical Networking Components Division. Fra 2004 til 2012 var han Country Manager for Microsoft A/S Danmark og Island. I 2012/13 var Bardenfleth Strategy Director for Microsoft International inden han forlod Microsoft i sommeren 2013 for at hellige sig en bestyrelseskarriere fuldtids.

Tillidshverv 
Bardenfleth var i forretningsudvalget for IT-Branchen fra 1995 til 2014 herunder dets formand fra 2010-14. Han er i dag bestyrelsesformand i DHI Group, der rådgiver om vand i hele verden, Arkitema Architects, skandinavisk førende arkitektfirma, Lyngsoe Systems, der laver logistiksystemer globalt, forskerparken Symbion med acceleratoren Accelerace og IT sikkerhedsrådgivningsfirmaet Dubex, samt IT Cloud selskabet Adactit. Han sidder i bestyrelsen for IT selskaberne EG, Athena IT, Minerva og Vallø Stift samt swipx. Bardenfleth er også med i bestyrelserne for Danmark Amerika Fondet (formand),  Børnefonden (næstformand) og Cystisk Fibrose Foreningen.  Han er styregruppeformand i Copenhagen Healthtech Cluster, ServicePlatform og Iværksætterpilotordningen under Danmarks Innovationsfond. Bardenfleth var med i Globaliseringsrådet ('05-'06), og i bestyrelserne for GN Store Nord ('03 - '13),og COWI ('08-'14). Han blev i 2012 optaget i Kraks Blå Bog. Han underviser på bestyrelsesuddannelserne på CBS Executive og Board Assure.

Han er gift med Deanna fra Seattle (født i 1956) og har fire børn Karinna, Sophia, Thomas og Helena.

Kilder 
 "Kan Microsoft-direktør samle hele it-branchen?", 17. september 2010.
 "Fire garvede IT- og telefolk laver datadating"
 "Bestyrelsen i swipx" 

Personer i Kraks Blå Bog
Jørgen
Ingeniører fra Danmark
Erhvervsfolk fra Danmark
Microsoft
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer fra Hellerup

Ekstern henvisning 
 swipx
Svend Aage Andersen

Svend Aage Andersen er navnet på flere personer:

 Svend Aage Andersen (officer) (1897-1957) – dansk officer og fodboldspiller
 Svend Aage Andersen (ingeniør) (1897-1980) – dansk ingeniør og professor
 S.A. Andersen (1901-1969) – dansk geolog, dr.phil.
 Svend Åge Andersen (1913-1986) – dansk borgmester
Terndrup Sygehus

Terndrup Sygehus var et sygehus i Terndrup. I 1991 overgik sygehuset til rehabiliteringssygehus under Hobro Sygehus og i 2008 blev også dette sygehus helt lukket ned, hvorefter sygehuset stod tomt. Bygningerne blev i 2009 sat til salg for 3,8 millioner kroner.

I 1890 begyndte borgere i Terndrup at bygge sygehuset. Det blev på hele 5.500 kvadratmeter og taget i brug i 1892. Byggeriet kostede 36.000 DDK. Det var efter datidens byggeskik et godt og solidt byggeri i gule teglsten, hvoraf den ene af længerne fortsat består.

Nedrivning 

kom det frem at Region Nordjylland ikke længere troede på, at grunden kunne sælges med bygningerne på. Den 23. oktober 2013 blev det vedtaget at sygehuset skulle nedrives. 

Først i august 2014 begyndte nedrivningen af det 120 år gamle sygehus i Terndrup. I januar 2015 blev nedrivningen afsluttet.

Sygehusgrunden skal erstattes af ældreboliger og en ny rutebilstation i byen. Grunden er nabo til Mølleskoven og ligger centralt i Terndrup by.

Kilder 

Nedlagte hospitaler i Danmark
Etableret i 1892
Ophørt i 2008
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Rebild Kommune
Terndrup
Veafjorden

Veafjorden er en af tre fjorde omkring Osterøy i Vestland fylke i Norge. 

Den går fra Sørfjorden i syd til Osterfjorden i nord og er omkring 15 kilometer lang. Langs Veafjorden ligger byerne Stanghelle og Stamnes. Veafjorden og dens landskab blev brugt i filmen The Golden Compass med blandt andre  Nicole Kidman, Eva Green og Daniel Craig.

Kilder og henvisninger

Fjorde i Vestland
Vaksdal
Osterøy
Osterøy (ø)

Osterøy er en ø som ligger nordøst for Bergen i Vestland fylke i Norge, omringet af Osterfjorden, Indre Osterfjorden, Sørfjorden og Veafjorden. Øen Osterøy er den største af øyene i Norge som ikke vender direkte ud til havet, og har et totalt areal på 328 km². Osterøy er delt mellem kommunerne Osterøy, og Vaksdal, hvor Vaksdal kommunes andel kun er en lille del mod nordøst på den skovklædte ø. 

Det bor omtrent 7.400 mennesker (pr. 2009) på Osterøy. Højeste bjerg er Høgafjellet som er 869 meter over havet.

Fredag 3. oktober 1997 blev Osterøybroen åbnet af trafikminister Sissel Rønbeck. Osterøy blev første gang landfast i 1985 da Kallestadsundet bro i Vaksdal kommune stod færdig.

Kilder og henvisninger

Eksterne henvisninger
Viktige beskjeder fra fortida (14. februar 2021)

Øer i Vestland
Ø
Vaksdal
All I Wanna Do

"All I Wanna Do" er en dance pop-sang af den australske sangerinde Dannii Minogue fra hendes tredje studiealbum Girl (1997). Sangen blev skrevet af Brian Higgins, Stuart McLennan, Tim Powell og Matt Gray, og blev produceret af Higgins og Gray.

"All I Wanna Do" var en betydelig ændring i Minogues karriere og personlighed, samt hendes album Girl fra hvilken sangen blev taget. Sangen var også Minogues første udgivelse med pladeselskabet Warner Bros. Records.

Listeplaceringer 
Sangen blev udgivet som albummets første single den 11. august 1997 og nåede fjerdepladsen på UK Singles Chart. I Australien nåede sangen ellevtepladsen på ARIA Charts, brugte femten uger på Top 50 og blev certificeret guld.

Musikvideo 
Musikvideoen til "All I Wanna Do" markerede en betydelig stilændring for Minogue og dyrkede et mere seksuelt billede af sangerinden. Videoen indeholder Minogue, der danser foran et kamera. I andre scener kører Minogue på motorcykel og spiller guitar.

Formater og sporliste 

CD single 1
 "All I Wanna Do" (Radio version) – 4:29
 "All I Wanna Do" (12" Extended Mix) – 6:58
 "All I Wanna Do" (Trouser Enthusiasts' Toys of Desperation Mix) – 11:05
 "All I Wanna Do" (Xenomania Dream House Mix) – 5:57
 "All I Wanna Do" (D-Bop's Innocent Girl Mix) – 7:32
 "All I Wanna Do" (Music video)

CD single 2
 "All I Wanna Do" (Radio version) – 4:29
 "All I Wanna Do" (Qattara's Mix) – 10:05
 "All I Wanna Do" (Trouser Enthusiasts' Ultra Sensitive Dub) – 10:16
 "All I Wanna Do" (Dizzy's Mix) – 7:39
 "All I Wanna Do" (Sharp "System" Dub) – 7:26

Europæisk CD single
 "All I Wanna Do" (Radio version) – 4:29
 "All I Wanna Do" (Xenomania Dream House Mix) – 5:57

Britiske kassette
 "All I Wanna Do" (Radio version) – 4:29
 "All I Wanna Do" (Tiny Tim & The Mekon Dream Dub) – 7:31

Andre remixer
 "All I Wanna Do" (Sharp "System" Instrumental) – 7:28
 "All I Wanna Do" (Trouser Enthusiasts' Radio Edit) – 4:11 (senere udgivet på Deluxe Edition)
 "All I Wanna Do" (Innocent Girl Mix) – 4:43 (senere udgivet på opsamlingsalbummet Unleashed)

Hitlister

Referencer

Eksterne henvisninger 
Officielle tekst

Dannii Minogue-sange
Singler fra 1997
Theodora Mau

Theodora Mau (28. september 1847 i Haarlev ved Fuglebjerg - 21. september 1922) var en dansk forfatter og lærer. 

Theodora Mau var datter af Edvard Mau. Der foreligger ikke noget oplyst om formel uddannelse, men det tyder på, at hun har fået en seminarieuddannelse, og at hun muligvis underviste på Borgerdydskolen på Christianshavn omkring 1886.<ref name=Udsigt>[http://books.google.dk/books?id=zCOLC_XnAKUC&pg=PA312&lpg=PA312&dq=theodora+mau&source=bl&ots=Je0HgavVvY&sig=UI4i3K7f81G50jfoN3VKRcDGptU&hl=da&sa=X&ei=VKtpUqCjKOHF0QWNk4GQBg&ved=0CDUQ6AEwAQ#v=onepage&q=theodora%20mau&f=false Flemming Conrad: For læg og lærd: studier i litteraturhistorieskrivning, 1862-ca. 1920, s. 213-13.]</ref> 27. juli 1888 blev hendes litteraturhistorie til skolebrug, Kort Udsigt over Den danske Literatur til Brug for Pige- og Borgerskoler, anmeldt positivt i Politiken, muligvis af Edvard Brandes.

Hun debuterede i 1871 med Deodata, en roman, der blev udgivet anonymt.

Værker
 Deodata (1871)
 Solstraalen, C.A. Reitzels Forlag (1872)
 En Formynder (1874)
 Kort Udsigt over Den danske Literatur til Brug for Pige- og Borgerskoler (1886)
 Den jydske Cousine (1903, roman)
 Det, der skiller (1906, roman)
 I Andalusiens Bjærge'' (1909)

Eksterne henvisninger
 Theodora Mau på Dansk Forfatterleksikon
 Theodora Mau på Litteraturpriser

Noter

Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Romanforfattere fra Danmark
Lærere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 19. århundrede
Litteraturhistorikere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Reiersen

Reiersen er en dansk slægt, der omfatter blandt andre:

 Andreas Reiersen (1716–1785) - dansk præst
 Christian Reiersen  (1792–1876) - dansk politiretsassessor 
 Christian Frederik Reiersen (1826–1874) - dansk overlærer og forfatter
 Frederik Reiersen (1715–1784) - dansk søofficer
 Holger Christian Reiersen (1746–1811) - dansk kancellideputeret
 Niels Lunde Reiersen (1742–1795) - dansk fabrikembedsmand, handelsmand og fondsstifter

Uklart tilhørsforhold:
 Johan Reinert Reiersen (1810–1864), norsk litterat og journalist, søn af degn Ole Reiersen (1779-1852). Begge emigrerede til Texas.

Slægter fra Danmark
Andreas Reiersen

Andreas Reiersen (født 5. november 1716 i København, død 9. april 1785 i Hillerød) var en dansk præst.

Faderen, justitsråd Jens Reiersen (død 1732), var bogholder ved Søetatens Generalkommissariat; moderen hed Cathrine, 
födt Wienecke (død 1737). Han blev student fra Københavns Skole 1735, lå på Regensen 1738-41 og blev 1742 sognepræst i Mov (ved Aalborg). Året efter ægtede han Christine Lunde (død 1791), datter af borgmester og stiftsskriver Niels Lunde i Roskilde. I 27 år røgtede Reiersen sit embede på dette sted, men længtes meget efter forflyttelse. Han underviste en del og fulgte i sin afsides præstegård godt med i den teologiske videnskab. 

1750-57 udgav han en oversættelse fra grundsproget af Josephus’ jødiske historie (3 bind) med oplysende anmærkninger (gennemset og på ny udgivet af J. Belsheim, Horten 1881). 1758 lod han i Aalborg trykke nogle Gudelige Tanker over søndagsevangelierne; de var rimvis affattede, særlig med den opvoksende ungdom for øje. 1769 leverede han bullen Unigenitus’ historie. Desuden sendte han bogelskeren grev Thott flere tykke manuskripter for om muligt at opnå hans Protektion (Thottske Samling, 4°, nr 6: oversættelse og forklaring af Jobs Bog, sammesteds nr. 95-96: oversættelse af Origenes’ skrift mod Celsus, efter Mosheim). 

Så forflyttedes han endelig 1769 til Ringsted, blev 1774 herredsprovst og 1778 slotspræst ved Frederiksborg og sognepræst i Hillerød og Herlev. Efter at være kommen til Sjælland udgav han en oversættelse af Køhlers fortsættelse af Holbergs kirkehistorie og tilføjede en udsigt over den danske kirkehistorie (1769). Ligeledes forfattede han en grundig Beskrivelse over St. Bendts Kirke i Ringsted (1779). Den anonyme danske oversættelse (1781) af Brødremenighedens lærebegreb, Spangenbergs bekendte Idea fidei fratrum, skal også være besørget af ham og kan opfattes som et udtryk for hans sympati for herrnhutismen.

Kilder 
 

Provster fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer fra København
Andreas
Christian Frederik Reiersen

Christian Frederik Reiersen (16. marts 1826 på Christianshavn - 11. september 1874 i Valby) var en dansk forfatter, sønnesøn af Holger Christian Reiersen.

Reiersen var søn af skibskaptajn Holger Jacobæus Reiersen (31. august 1794 - 6. februar 1855) og Else Cathrine, født Soltwedel (14. juni 1799 - 4. oktober 1832). Som moderløs dreng blev han sat i Herlufsholms Skole, hvorfra han dimitteredes 1843, og i 1849 tog han teologisk embedseksamen. Strax derpå deltog han i krigen og var derefter i 3 år huslærer på Skovsgaard ved Sorø. I 1854 blev han ansat som lærer ved Københavns vestre Betalingsskole og overlærer ved Søetatens skoler, hvilken virksomhed i høj grad fængslede og tiltalte ham. Han var en åndsaristokrat med sjælden begavelse, en lunerig og godmodig satiriker, godgjørende og beskeden, men med et skrøbeligt legeme og et forsømt ydre. Hans hjemløse ungdom havde gjort ham vemodig inderst inde, og bristede forhåbninger i hans senere liv dræbte en del livsglæde i ham, ligesom de vistnok bevirkede, at han, der oprindelig havde bestemt sig til at være præst og havde øvet sig i at prædike, opgav sine planer i denne retning.

1862 udgav han den på mange interessante enkeltheder rige og ved en fængslende intrige karakteriserede roman Fra Drømmenes Land, et Forsøg i den experimenterende Psykologi af Victor Hilarius, en i sin tid meget læst og omtalt bog, der fremkaldte vidtløftige anmeldelser, af hvilke Clemens Petersens i "Fædrelandet" foranledigede forfatteren til at udgive en polemisk piece: Et Brev fra Victor Hilarius til en Ven i Kjøbenhavn (1862). En frugt af hans krigerliv var den kvikke, med lune og ironi skrevne Fra Felten, af en gammel Soldats Erindringer (1867). Endelig beskæftigede han sig en del med den højere matematik, og i Mathematisk Tidsskrift for 1865 har han meddelt løsningen af en opgave hørende til differentialregning. En tiltagende svaghed bevirkede, at han i 1873 måtte tage afsked med sin lærergerning, og efter et par dages sygeleje døde han 1874.

Kilder 

 

Lærere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Romanforfattere fra Danmark
Personer fra København
Matematikere fra Danmark
Christian Frederik
Faglitterære forfattere fra Danmark
Johan Reinert Reiersen

Johan Reinert Reiersen (født 17. april 1810 i Vestre Moland ved Lillesand, død 6. september 1864 i Prairieville i Texas) var en norsk litterat og journalist.

Ved hjælp fra historikeren Jacob Aall opnåede han i 1832 studentereksamen, men måtte umiddelbart efter  nogle ungdomsproblemer flytte fra Norge. Han kom til København, hvor han ernærede sig som sproglærer og oversætter; i løbet af få år fik han et utrolig antal bind romanoversættelser fra hånden (navnlig af E.L. Bulwer, Heinrich Steffens og W.H. Ainsworth), til dels først trykte i et af ham udgivet Familiebibliothek (1835—37); han redigerede også den første årgang (1837) af Magazin for Natur- og Menneskekundskab.

I 1839 bosatte han sig i Kristiansand, hvor han grundlagde bladet Christianssandsposten, der udkom 2 gange ugentlig fra 3. juni 1839 indtil udgangen af 1846. Sommeren 1843 indstillede han imidlertid denne journalistiske virksomhed for at kaste sig over emigrationstrafik. Efter en rejse til Amerika udgav han en Vejviser for Norske Emigranter (1844), der   med lokkende beskrivelser af det nye lands herligheder bidrog til den stærke udvandring. Det følgende år grundlagde han en norsk koloni i Texas, hvor han levede til sin død.

Kilder 

 

Journalister fra Norge
Oversættere fra Norge
Nordmænd i 1800-tallet
Salmonsens
Johan Reinert
Kjærgaard

Kjærgaard er et dansk efternavn. Over 3.400 danskere bærer navnet ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 
 Arne Kjærgaard, dansk atlet
 Claus Kjærgaard (født 1977), dansk fodboldspiller
 Jan Kjærgaard (født 1958), dansk journalist
 Laura Arensbak Kjærgaard (født 1984), dansk sanger
 Richard Kjærgaard (1919–1999), dansk keramiker
 Svend Kjærgaard Jensen (født 1947), dansk politiker
 Thorkild Kjærgaard (født 1945), dansk historiker
 Tonje Kjærgaard (født 1975), dansk håndboldspiller

Referencer

Se også 
 Kjærsgaard

Danske efternavne
Dæmonens bjerg

Dæmonens bjerg er bind 41 i serien Sagaen om Isfolket af den norske forfatter Margit Sandemo. Bogserien blev udgivet fra 1982 til 1989. Bogserien er en familiesaga, der følger slægten Isfolket gennem århundreder.

Handlingen 

Isfolket samler alle både levende og døde fra isfolkets slægt hos Tula. Tula har ikke uventet levet sammen med sine tre dæmoner på dæmonens bjerg, efter at hun sporløst forsvandt. Alle får mulighed for at fortælle deres historie, bl.a. også meget tidlige slægtninge som er fra før Tengel den gode og Siljes tid. Disse fortællinger forklarer nogle af de ting, som er sket gennem tiderne og ruster slægten til den forestående kamp mod den onde Tengel.

Hovedpersoner

De ramte og de udvalgte 

Tidligere onde ramte, som er blevet vundet over på den rigtige side: *

De nulevende og deres hjælpere

Se også 
 Heksemesteren (bogserie)
 Lysets rige

Sagaen om Isfolket
Bøger af Margit Sandemo
Litteratur i 1988
Celebrity Cruises

Celebrity Cruises er en Cruise-selskab, der er blev grundlagt i 1989 af det græskbaserede Chandris Group. I 1997 blev selskabet slået sammen med Royal Caribbean International, og Royal Caribbean Cruises Ltd. blev dannet. Dette selskab driver Celebrity Cruises, Royal Caribbean International, Azamara Club Cruises, Pullmantur Cruises og CDF Croisieres de France. Selskabet har sit hovedkontor i Miami, Florida.

Historie 
1989 – Celebrity Cruises blev grundlagt i april som et datterselskab af det græskbaserede Chandris Group.

1990 – Celebrity Cruises' første skib er det ombyggede skib Galileo, der får navnet Meridian. Horizon bliver selskabets andet skib.

1992 – Horizons søsterskib, Zenith, bliver sat i drift.

1995 – Selskabets første skib i Century-klassen, Century, sættes i drift.

1996 – Det andet skib i Century-klassen, Galaxy, begynder sine sejladser.

1997 – Chandris-familien sælger sine ejerandele i Celebrity Cruises til Royal Caribbean International. Celebrity og Royal Caribbean slås sammen til Royal Caribbean Cruises Ltd. Mercury, et tredje skib i Century-klassen, sættes i drift, og Meridian sælges til det Singaporebaserede selskab Sun Cruises.

2000 – Millennium, selskabets første skib i Millennium-klassen med gasturbiner, starter sine sejladser.

2001 – Skib nummer to i samme klasse, Infinity, sættes i drift. Et nyt varemærke, Celebrity Expeditions, lanceres med det mindre skib Celebrity Xpedition, der skal sejle omkring Galapagos-øerne.
 
2002 – Dette år kommer der to nye skibe i Millennium-klassen, Summit og Constellation.

2005 – Horizon overføres til det britisk baserede Royal Caribbean-datterselskab Island Cruises. Det første skib i Solstice-klassen bestilles fra Meyer Werft.

2006 – Der bliver lagt planer om at overføre Blue Moon og Blue Dream fra Pullmantur Cruises-flåden til Celebrity Cruises under navnene Celebrity Quest og Celebrity Journey. Disse skibe skal være en del af Celebrity Expeditions-flåden.

2007 – Det foregående års planer ændres, og der lanceres et helt nyt varemærke, Azamara Cruises, hvor skibene Quest og Journey opererer. Zenith overføres til Pullmantur Cruises.

2008 – Celebrity Solstice, det første skib i den nye skibsklasse, begynder sine sejladser. Alle skibe i flåden får tilnavnet Celebrity foran deres oprindelige navn.

2009 – Skib nummer to i Solstice-klassen, Celebrity Equinox, sættes i drift. Celebrity Galaxy overføres til TUI Cruises.

2010 – Celebrity Eclipse sættes i drift.

2011 – Det fjerde skib i Solstice-klassen, Celebrity Silhouette, starter sine sejladser. Celebrity Mercury sælges til TUI Cruises.

2012 – Celebrity Reflection sættes i drift. Selskabets andet skib opgraderes med faciliteter, der findes på skibene i Solstice-klassen.

Celebrity Cruises skib

Solstice-klassen

Millennium-klassen

Century-klassen

Xpedition-klassen

Tidligere skib

Referencer 

Rederier fra USA
Azamara Club Cruises

Azamara Club Cruises (tidligere Azamara Cruises) er et krydstogtrederi, der ejes af det norsk-amerikanske rederi Royal Caribbean Cruises Ltd. Selskabet har i øjeblikket to skibe og snart 3, Azamara Journey, Azamara Quest og Azamara Pursuit.

Skibe 

Rederier fra USA
Engelhardt Axholt

Engelhardt Axholt var en dansk fodboldspiller. Han spillede på KB’s hold som han vandt det danske mesterskab 1922 og 1925.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Kjøbenhavns Boldklub