kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vejen EH

Vejen Elite Håndbold eller Vejen EH var en håndboldklub i Damehåndboldligaen. Klubben erklærede sig selv konkurs den 28. april 2014.

Vejen EH begyndte som KIF Vejen i 2005, hvor man i Kolding IF Håndbold mente, at dameholdet i for høj grad stod i skyggen af det succesrige herrehold. Ved fysisk at flytte holdet til Vejen håbede man på at tiltrække tilstrækkeligt med tilskuere og sponsorer til at fastholde dameholdets position i ligaen.

I 2011 blev det besluttet helt at bryde med Kolding IF. Fra begyndelsen af sæsonen 2013/14 skiftede klubben så til det nuværende navn. Imidlertid kneb det med at skaffe tilstrækkeligt med indtægter, og 27. februar 2014 var klubben meget tæt på lukning. Det lykkedes at fremskaffe kapital så sæsonen kunne spilles færdig, men to måneder efter erklærede bestyrelsen klubben for konkurs.

Trup 2013/14

Resultater 
 2010: Cup Winners Cup – Finale
 2010: Damehåndboldligaen – Bronzemedalje

Noter

Eksterne henvisninger 
Klubbens hjemmeside 

Håndboldklubber i Danmark
Etableret i 2005
Ophørt i 2014
EH
Vandstær

 
Vandstær (Cinclus cinclus) er en 18 centimeter stor spurvefugl, der yngler ved stærkt strømmende floder og vandløb i store dele af Europa og Centralasien. I Danmark er arten en meget sjælden ynglefugl og træffes oftest som gæst fra Sverige og Norge. Oftest ses fuglen sidde på sten i vandløb.

Udseende 
Vandstæren er en kompakt, mørkebrun fugl på størrelse med en stær og med karakteristisk hvidt bryst. Han og hun har ens fjerdragt. Juvenile fugle er mere grå med lyst skællede fjer. I deres første vinter har de hvide spidser på armsvingfjerene.

Udbredelse 
Udover Europa og Centralasien yngler vandstæren også i dele af Sydasien og i det nordligste Afrika. I Danmark findes hvert år nogle få ynglepar i vandløb med strømmende, klart vand og stenet bund. Den er regnet som kritisk truet på den danske rødliste 2019.

Vintergæst i Danmark 
Vandstæren ses i Danmark oftest om vinteren ved vandløb, hvor den er en fåtallig gæst fra Sverige og Norge i perioden oktober/november til marts/april.

Føde 

Arten lever især af vandinsekter og andre smådyr, som den fanger, mens den bevæger sig under vandet. Den er i stand til at være neddykket i længere tid.

Stemme 
Sangen er en lys kvidren, der også kan høres uden for yngletiden. Kaldet er et skarpt zink.

Kilder og henvisninger 

 M. Beaman, S. Madge & Klaus Malling Olsen, Fuglene i Europa, Nordafrika og Mellemøsten, Gads Forlag 1998. .
 Beskrivelse af vandstær på Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside
 BirdLife Species Factsheet 
 

 

Europas fugle
Fugle fra Skandinavien
Spurvefugle
Gangsta Bitch

"Gangsta Bitch" var debutsinglen fra Apaches eneste albummet, Apache Ain't Shit. Sangen blev produceret af A Tribe Called Quest. Sangen er Apaches eneste hitlistesingle.

Gangsta Bitch var med i computerspillet Saints Row 2 fra 2008.

Trackliste 
 "Gangsta Bitch" (Original Version)- 4:47
 "Gangsta Bitch" (Clean Version)- 4:44
 "Apache Ain't Shit" (LP Version)- 3:33
 "Gangsta Bitch" (Clean Version Edit)- 4:21
 "Gangsta Bitch" (Instrumental)- 4:47
 "Candy Student" (Robbie Axelsen)- 4:24

Hitlister

Kilder 

Singler fra 1993
Retten i Glostrup

Retten i Glostrup er en byret i Glostrup.
Retskredsen omfatter Albertslund, Ballerup, Brøndby, Gladsaxe, Glostrup, Herlev, Hvidovre, Høje-Taastrup, Ishøj, Rødovre og Vallensbæk Kommuner. Retten er derfor - målt på indbyggertal - en af Danmarks største retskredse.

Retten i Glostrup er beliggende Stationsparken 27 i Glostrup, der tidligere husede Amtsgården i det gamle Københavns Amt. Efter kommunalreformen 2007 blev bygningerne ledige, og ved den samtidige domstolsreform, hvor bl.a. retterne i Ballerup, Gladsaxe og Rødovre blev slået sammen med Retten i Glostrup, flyttede retten til de nye lokaler.

Blandt sager, der har kørt ved retten, har været Se og Hør-sagen.

Eksterne henvisninger 
 Retten i Glostrup, domstol.dk

Referencer 

Glostrup
Glostrup
Apache Ain't Shit

Apache Ain't Shit er det eneste album udgivet af rapperen Apache. Det blev udgivet i 1992 på Tommy Boy Records og er produceret af DJ Mark the 45 King, Large Professor og Diamond D. Albummet toppede som nr. 66 på Billboard 200 og som nr. 15 på Top R&B/Hip-Hop Albums.

To af albummets singler blev udgivet. Den ene var "Gangsta Bitch" produceret af A Tribe Called Quest som toppede som nr. 67 på Billboard Hot 100, nr. 49 på Hot R&B/Hip-Hop Singles & Tracks og som nr. 11 på Hot Rap Singles. Den anden single "Do Fa Self" kom derimod ikke på nogle hitlister.

På trods af at Apache gjorde opmærksom på at musikken var for sjov og ikke skulle tages alvorligt så kritiserede Allmusic stadigvæk albummets racistiske anti-hvide temaer såsom sangen "Kill D'White People."

Trackliste 
 "The Beginning" – 1:20 
 "Tonto" – 4:16 (Featuring Nikki D)
 "Do Fa Self" – 3:19 
 "Gangsta Bitch" – 4:45 
 "A Fight" – 3:31 
 "Kill D'White People" – 0:17 
 "Hey Girl" – 3:38 (featuring Milo & Collie Weed) 
 "Apache Ain't Shit" – 3:40 
 "Blunted Snap Session" – 2:43 (featuring Jigaboos & My Dick Posse)
 "Who Freaked Who" – 3:42 (Featuring Nikki D)
 "Get Ya Weight Up" – 3:55 
 "Woodchuck" – 4:23 (featuirng Latee, Cee, Double J, and Vinnie & Treach of Naughty by Nature) )
 "Make Money" – 3:01 
 "Wayz of a Murderahh" – 3:16

Kilder 

Album fra 1992
Georg Reichwein den yngre

Georg Reichwein (død 1715) var en dansk-norsk officer, far til Lorentz Reichwein.

Han var søn af generalmajor Georg Reichwein. Reichwein blev udnævnt til kaptajn i 1658 og chef for Sør-Gudbrandsdalske kompani, major i 1675 og oberstløjtnant i 1682. Efter udbygningen af Kongsvinger Fæstning blev han dennes første kommandant i 1683. Her forblev han til 1689, da han blev forfremmet til oberst.

Som højstående militær, og efter at faderen var blevet adlet i 1655, var Reichwein en betydelig person i Lillehammer/Fåberg-distriktet, hvor han boede og besad en række gårde, blandt andre Jørstad på Fåberg, Hammer, Sorgendal og Vingnes ved Lillehammer. Fra 1695 boede han på Vingnes, hvor han er omtalt som levende i sit andet ægteskab, med Catharina Sverdrup. Han er kendt for at have givet generøse gaver til kirkerne i området, blandt andet fattigblokken til Fåberg Kirke og altertavlen til Lillehammer Stavkirke. Begge disse genstande befinder sig nu i Garmo stavkirke på Maihaugen.

Altertavlen har følgende indskrifter: På gesimsen over nadverscenen står følgende: "Foræret af wellbaarne Her: Obriste GEORG REICHWEIN till Wingenes oc Hands vellbr Frue CATHARINA Sverdrup: 1695". På gesimsen over står: "GIORDT OC STAFFERET AF SIGVARD GUTTORMsön".

Den mest værdifulde gave, som Reichwein og Sverdrup gav til en kirke, var dåbsfadet af sølv i Vang Kirke ved Hamar. Catharina Sverdrup var datter af en tidligere sognepræst i Vang, og efter ham var hendes bror sognepræst der. Catharina Sverdrup og hendes mand ville gravlægges i denne kirke, og dette forklarer den generøse gave.

Kilder 
 "Reichwein" i Store norske leksikon

Officerer fra Danmark-Norge
Nordmænd i 1600-tallet
Nordmænd i 1700-tallet
Georg 2
Landmænd fra Norge
Filantroper fra Norge
Nicolai Frederik Reichwein

Nicolai Frederik Reichwein (1692 på Næs, Tønsberg – 14. oktober 1761 i Itzehoe) var en dansk-norsk officer.

Han var søn af kaptajn Frederik Christian Reichwein til Næs (ca. 1660-1730) og Else Cathrine Bildt (efter 1663-før 1709). Reichwein var vist 1712 sergent ved Cicignons Infanteriregiment, 1716 fænrik, samme år sekondløjtnant, 1723 ved Grenaderkorpset, 1728 premierløjtnant, 1734 karakteriseret kaptajn ved Drabantgarden, samme år virkelig kaptajn ved Grenaderkorpset, 1738 karakteriseret major, 1744 premiermajor, samme år karakteriseret oberst, 1748 chef for 1. akershusiske nationale Infanteriregiment, 1754 for et gevorbent regiment og blev 1755 generalmajor. 1758 fik hans regiment navnet Nordenfjeldske gevorbne Regiment.

Reichwein blev gift 1. gang 29. juni 1735 i Vor Frue Kirke i København med Søster Christiansdatter Scavenius (7. juli 1699 - november 1738), datter af Christian Scavenius og Ingeborg Christine Hiort. 2. gang ægtede han 1746 Anne Marie Lillienskiold (14. september 1708 i Handeland, Fjelbergs Præstegæld, Norge - 11. oktober 1792 i København), datter af Peder Montagne Lillienskiold og Abel Cathrine Hiort.

Kilder 
Danmarks Adels Aarbog 1910

Generalmajorer fra Danmark
Nordmænd i 1700-tallet
Nicolai Frederik
Cykling under sommer-OL 2012 – holdsprint mænd

Mændenes holdsprint ved Sommer-OL 2012 blev kørt den 2. august 2012 på London Velopark.

Finaler

Bronze - finalen

Guld finalen 

Holdsprint mænd
Christian Scavenius

Christian Scavenius (22. oktober 1670 – 30. november 1732) var en dansk højesteretsjustitiarius.

Han var søn af generalprokurør Peder Lauridsen Scavenius. 1692 kom han på Det ridderlige Akademi i København. 1701 fik han titel af kancelliråd, blev senere assessor i Hofretten, udnævntes 1705 til justitsråd, 1716 til kommitteret i Politi- og Kommercekollegiet og blev 1717 etatsråd. 1720 fik han befaling til i Frederik Rostgaards sted at fungere som justitiarius i Højesteret og blev året efter indsat i dette embede. Den tid, han forestod landets højeste domstol, betegner et lidet opbyggeligt afsnit af Højesterets historie. Assessorerne udeblev hyppig fra møderne, tallet af de resterende sager voksede i betænkelig grad, skænk og gave gik i svang på den ublueste måde. 1725 nedsattes til at undersøge disse misbrug en gehejme-inkvisitionskommission, der i sin betænkning erklærede, at Højesteret "daglig violeredes ved hans utilladelige Direktorium", og Scavenius erklæredes for skyldig i at have modtaget bestikkelser. 1726 blev han afskediget i nåde. Ved Christian VI's tronbestigelse udnævntes Scavenius til konferensråd "med Rang foran dem, som efter hans Dimission vare forfremmede", kom atter til at votere og blev medlem af en kommission til at indgive forslag om lavenes artikler og privilegier. Scavenius døde allerede 30. november 1732. Andreas Hojer kalder ham en forstandig og vakker, men pengebegærlig herre. Han ejede kortvarigt Giesegård.

Scavenius ægtede 21. september 1698 i København Ingeborg Christine Hiort (døbt 23. marts 1680 i
København, gravsat 27. august 1748 sammesteds), datter af etatsråd Peder Sørensen Hiort og Anna Winding.

Kilder 
  Biografi af Louis Bobé
 Sophus Vedel, Den dansk-norske Høiesterets Historie, s. 183 ff.
 Christian Bruun, Frederik Rostgaard.
 Danske Samlinger IV.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Højesteretspræsidenter fra Danmark
Konferensråder fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Christian
Danskere i 1600-tallet
Danskere i 1700-tallet
Bestikkelsesmodtagere
Dommere i Hofretten (Danmark)
Ceciliefeltet

Ceciliefeltet er et producerende oliefelt, der ligger i den danske del af Nordsøen.

Historie 
Efterforskningstilladelsen er givet i 1998 i forbindelse med 5. udbudsrunde som omfattede alle ikke-koncessionsbelagte områder vest for 6° 15' østlig længde, feltet blev fundet i 2000 og sat i drift i 2003.

Placering 
Cecilie feltet ligger ca. 250km NV for Esbjerg.

Opbygning 
Feltet består af 3 produktionsbrønde og 1 vandinjektionsbrønd.

Reservoiret 
Reservoiret som olien hentes op fra, ligger på en dybde af 2200 m i sandsten af Paleocæn-alder.

Data 
Indtil nu (2012) er der produceret 1,070 mio. m3 olie og 0,076 mia. Nm3 gas samt 4,087 mio. m3 vand. Der er injiceret 0,854 mio. m3 vand.

Operatør 
Operatør på feltet er DONG E&P A/S. Akkumulerede investeringer 1,46 mia. kr.

Kilder 
 Beskrivelse af Cecilie feltet på  Energistyrelsens hjemmeside
 Produktionsoversigt 
 DONGs efterforskning og produktionsside

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Dagmarfeltet

Dagmarfeltet var et producerende oliefelt, i den danske del af Nordsøen.

Historie 
Efterforskningstilladelsen er givet i eneretsbevillingen, feltet blev fundet i 1983 og sat i drift i 1991.

Placering 
Dagmar feltet ligger ca. 245 km V for Esbjerg.

Opbygning 
Der er 2 produktionsbrønde.

Reservoiret 
Reservoiret ligger på en dybde af 1400 m i kalksten og dolomit af Danien-, Sen Kridt- og Zechstein-aldre.

Data 
Indtil nu (2012) er der produceret 1,005 mio. m3 olie og 0,0158 mia. Nm3 gas samt 3,927 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.

Operatør 
Operatør på feltet er Mærsk Olie og Gas A/S. Akkumulerede investeringer 0,52 mia. kr.

Kilder
Dagmar feltet 
Olie- og gasfelter i Nordsøen
Danfeltet

Danfeltet er et producerende olie- og gasfelt i den danske del af Nordsøen.

Historie 
Efterforskningstilladelsen er givet i eneretsbevillingen, feltet blev fundet i 1971 og sat i drift i 1972.

Placering 
Dan feltet ligger ca. 210km V for Esbjerg.

Opbygning 
Der er 62 produktionsbrønde og 50 vandinjektionsbrønde.

Reservoiret 
Reservoiret ligger på en dybde af 1850 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder.

Data 
Indtil nu (2012) er der produceret 106,503 mio. m3 olie og 23,380 mia. Nm3 gas samt 141,814 mio. m3 vand. Der er injiceret 285,436 mio. m3 vand.

Operatør 
Operatør på feltet er Mærsk Olie og Gas A/S. Akkumulerede investeringer 31,15 mia. kr.

Kilder
Dan feltet 

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Haraldfeltet

Haraldfeltet er et producerende olie- og gasfelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1980 øst og 1983 vest og sat i drift i 1997. 

Der er 2 gasproduktionsbrønde i øst og 2 gasproduktionsbrønde i vest. Østreservoiret ligger på en dybde af 2700 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder. Vestreservoiret ligger på en dybde af 3650 m i sandsten af Mellem Jura-alder. Indtil nu er der produceret 8,055 mio. m3 olie og 22,405 mia. Nm3 gas samt 0,669 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.

Operatør er Mærsk Olie og Gas A/S. Akkumulerede investeringer 4,27 mia. kr.

Kilde 
 Beskrivelse af Harald feltet på  Energistyrelsens hjemmeside

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Krakafeltet

Krakafeltet er et producerende olie- og gasfelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1966 og sat i drift i 1991.
Der er 8 produktionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 1800 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder.
Indtil nu er der produceret 5,294 mio. m3 olie og 1,485 mia. Nm3 gas samt 5,948 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.
Operatør: Mærsk Olie og Gas A/S.
Akkumulerede investeringer 1,98 mia. kr.

Kilder
http://www.ens.dk/undergrund-forsyning/olie-gas/felter-produktion-danmark/felter-anlaeg/dan-centret/kraka-feltet 
Olie- og gasfelter i Nordsøen
Lulitafeltet

Lulitafeltet er et producerende olie- og gasfelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1992 og sat i drift i 1998.

Reservoiret ligger på en dybde af 3525 m i sandsten af Mellem Jura-alder.
Indtil nu er der produceret 1,008 mio. m3 olie og 0,638 mia. Nm3 gas samt 0,674 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.

Feltet har to produktionsbrønde og opereres af Mærsk Oil.

Akkumulerede investeringer 0,10 mia. kr.

Referencer 
Lulita Feltet 

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Ninifeltet

Ninifeltet er et producerende oliefelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 2000 og sat i drift i 2003.
Der er 8 produktionsbrønde og 6 vandinjektionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 1700 m i sandsten af Eocæn/Paleocæn alder.
Indtil nu er der produceret 5,294 mio. m3 olie og 0,447 mia. Nm3 gas samt 4,253 mio. m3 vand. Der er injiceret 8,281 mio. m3 vand.
Operatør: DONG E&P A/S.
Akkumulerede investeringer 5,47 mia. kr.

Kilder
http://www.ens.dk/undergrund-forsyning/olie-gas/felter-produktion-danmark/felter-anlaeg/siri-centret/nini-feltet 
Olie- og gasfelter i Nordsøen
Regnarfeltet

Regnarfeltet var et producerende oliefelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1979 og sat i drift i 1993.
Der var 1 produktionsbrønd.
Reservoiret ligger på en dybde af 1700 m i kalksten af Sen Kridt-alder.
Indtil nu er der produceret 0,930 mio. m3 olie og 0,063 mia. Nm3 gas samt 4,064 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.
Operatør: TotalEnergies.
Akkumulerede investeringer 0,28 mia. kr.

Kilder
http://www.ens.dk/undergrund-forsyning/olie-gas/felter-produktion-danmark/felter-anlaeg/dan-centret/regnar-feltet 
Olie- og gasfelter i Nordsøen
Roarfeltet

Roarfeltet er et producerende gasfelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1968 og sat i drift i 1996.
Der var 4 produktionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 2.025 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder.
Indtil nu er der produceret 2.610 mio. m3 olie og 14.913 mia. Nm3 gas samt 6.027 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.
Operatør: Mærsk Olie og Gas A/S.
Akkumulerede investeringer 0,72 mia. kr.

Kilder
http://www.ens.dk/undergrund-forsyning/olie-gas/felter-produktion-danmark/felter-anlaeg/tyra-centret/roar-feltet 
Olie- og gasfelter i Nordsøen
Rolf-feltet

Rolf-feltet var et producerende oliefelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1981 og sat i drift i 1986.
Der var 3 produktionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 1800 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder.
Indtil nu er der produceret 4,427 mio. m3 olie og 0,186 mia. Nm3 gas samt 6,861 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.
Operatør: Mærsk Olie og Gas A/S.
Akkumulerede investeringer 1,22 mia. kr.

Kilder
http://www.ens.dk/undergrund-forsyning/olie-gas/felter-produktion-danmark/felter-anlaeg/gorm-centret/rolf-feltet 
Olie- og gasfelter i Nordsøen
Siri-feltet

Sirifeltet er et producerende oliefelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1995 og sat i drift i 1999.
Der er 8 produktionsbrønde og 4 vand/gas injektionsbrønde.

Reservoiret ligger på en dybde af 2060 m i sandsten af Paleocæn-alder.

Indtil nu er der produceret 11,993 mio. m3 olie og 1,330 mia. Nm3 gas samt 31,556 mio. m3 vand. Der er injiceret 39,216 mio. m3 vand og 1,246 mia. Nm3 gas.
Operatør: DONG E&P A/S.

Akkumulerede investeringer 6,94 mia. kr.

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Skjoldfeltet

Skjoldfeltet er et producerende oliefelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1977 og sat i drift i 1982. Der er 19 produktionsbrønde og 9 vandinjektionsbrønde. Reservoiret ligger på en dybde af 1.600 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder. Indtil nu er der produceret 44.771 mio. m3 olie og 3.678 mia. Nm3 gas samt 66.628 mio. m3 vand. Der er injiceret 121.088 mio. m3 vand. Operatør: Mærsk Olie og Gas A/S. Akkumulerede investeringer 6,08 mia. kr

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Svendfeltet

Svendfeltet er et producerende oliefelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1975 og sat i drift i 1982.
Der er 4 produktionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 2500 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder.
Indtil nu er der produceret 7,281 mio. m3 olie og 0,858 mia. Nm3 gas samt 14,116 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.
Operatør: Mærsk Olie og Gas A/S.
Akkumulerede investeringer 1,33 mia. kr.

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Syd Arne-feltet

Syd Arne er et producerende olie- og gasfelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, 240 km vest for Esbjerg. Det blev fundet i år 1969 og sat i drift i 1999.
Der er 13 produktionsbrønde og 7 vandinjektionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 2.800 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder.
Indtil nu er der produceret 22.959 mio. m³ olie og 5.602 mia. m³ gas samt 18.747 mio. m³ vand. Der er injiceret 50.916 mio. m³ vand.
Operatør: HESS Denmark A/S.
Akkumulerede investeringer 13,51 mia. kr.

Kilder og henvisninger

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Tyrafeltet

Tyrafeltet er et producerende gas- og oliefelt, der ligger i den danske del af Nordsøen. Feltet blev fundet i år 1968 og sat i drift i 1984. Det blev bestyret af Mærsk Oil, der havde investeret omkring 33,94 mia. kr. i feltet.

Der er 22 gasproduktionsbrønde og 29 olieproduktionsbrønde og 18 gasinjektionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 2.000 m i kalksten af Danien og Øvre Kridttid.

Indtil nu er der produceret 27,407 mio. m3 olie og 90,994 mia. Nm3 gas samt 46,630 mio. m3 vand. Der er injiceret 36,514 mia. Nm3 gas.

Produktionen har sænket havbunden med 5 meter, så der var fare for at platformen kunne skades i storm.

I 2019-2023 lukkes feltet mens det ombygges. 50.000 ton platforme genbruges i Frederikshavn. 

Lukningen afbrød også gasledningen fra Nordsøen til Danmark, så det meste fossilgas måtte importeres via Tyskland, og øgede dermed Danmarks forbrug af flydende gas (LNG) via Holland, og russisk gas. En dansk modtageterminal for LNG blev afvist som for dyr.

Danske politikere ønskede feltet genåbnet tidligere pga. høj gaspris i 2021 og 2022, men operatøren Total E&P afviste at det er teknisk muligt. Grundet tekniske problemer i 2022 er åbningen udskudt til vinteren 2023/2024. Hovedplatformen når ikke at blive færdig inden den sejles fra Batam i Indonesien i September 2022, og færdiggøres når den er monteret i feltet af det store kranskib Sleipner, som er det eneste skib der kan løfte så stor vægt.

Noter 

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Tyra Sydøstfeltet

Tyra Sydøst er et producerende olie- og gasfelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1991 og sat i drift i 2002.
Der er 2 olieproduktionsbrønde og 5 gasproduktionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 2050 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder.
Indtil nu er der produceret 4,193 mio. m3 olie og 9,402 mia. Nm3 gas samt 5,606 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.
Operatør: Mærsk Olie og Gas A/S.
Akkumulerede investeringer 2,51 mia. kr.

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Valdemarfeltet

Valdemar er et producerende olie- og gasfelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1977/85 og sat i drift i 1993/2007.
Der er 21 olieproduktionsbrønde og 2 gasproduktionsbrønde.
Reservoiret ligger på en dybde af 2000 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder, og 2600 m i kalksten af Tidlig Kridt-alder..
Indtil nu er der produceret 9,582 mio. m3 olie og 4,797 mia. Nm3 gas samt 8,795 mio. m3 vand. Der er ikke injiceret vand eller gas.
Operatør: Mærsk Olie og Gas A/S.
Akkumulerede investeringer 8,17 mia. kr.

Olie- og gasfelter i Nordsøen
Halfdanfeltet

Halfdanfeltet er et producerende olie- og gasfelt, der ligger i den danske del af Nordsøen, det er fundet i år 1968(99) og sat i drift i 1999, 2004 & 2007.
Der er 37 produktionsbrønde (Halfdan), 26 vandinjektionsbrønde (Halfdan) og 16 gasproduktionsbrønde (7 stk Sif & 9 stk Igor).
Reservoiret ligger på en dybde af 2030-2100 m i kalksten af Danien og Sen Kridt-alder.
Indtil nu er der produceret 60,826 mio. m3 olie og 25,734 mia. Nm3 gas samt 41,622 mio. m3 vand. Der er injiceret 106,358 mio. m3 vand.
Operatør: TotalEnergies.
Akkumulerede investeringer 21,74 mia. kr.

Kilder
http://www.ens.dk/undergrund-forsyning/olie-gas/felter-produktion-danmark/felter-anlaeg/dan-centret/halfdan-feltet 
Olie- og gasfelter i Nordsøen
Jonstrup (Tikøb Sogn)

Jonstrup er en landsby i Tikøb Sogn, Lynge-Kronborg Herred i det tidligere Frederiksborg Amt. Jonstrup ligger mellem Tikøb og Fredensborg. Mod vest grænsede landsbyens jorder op til Esrum Sø, men selv om bønderne havde fiskeret i søen, blev denne ikke udnyttet. For at få malet deres korn søgte bønderne Esrum mølle.

Jonstrup kendes tilbage i middelalderen, hvor landsbyen hørte under Esrum Kloster.

Jonstrup havde i 1682 5 gårde og 1 hus uden jord. Det samlede dyrkede areal var 176,3 tønder land, skyldsat til 31,74 tdr. hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

I 1774 havde landsbyen 5 gårde og 3 huse. Landsbyen blev udskiftet i 1789, hvorved 2 gårde blev udflyttet.

Noter

Litteratur 
 Frederiksborg Amts Stednavne; 1929
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983); 
 Lars Bjørn Madsen: En beskrivelse af Tikøb Sogn i året 1681; Helsingør Kommunes Museer 1997;  (s. 41-44)
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688 (København 1927, reprotryk for Landbohistorisk Selskab København 1975), s. 10

Eksterne henvisninger 
 Oversigt over Jonstrup gårdes ejere (Lokalhistorie for Tikøb Kommune) 

Landsbyer i Tikøb Sogn
Landsbyer i Helsingør Kommune