kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Funktionel Elektrisk Stimulation

Ved funktionel elektrisk stimulation (FES) aktivere muskler kunstigt, ved hjælp af elektricitet, således at der opnås en funktionel bevægelse. Det kan bruges til rehabilitering af personer med helt eller delvist lammede muskler som følge af en skade på centralnervesystemet. Sådanne tilfælde omfatter typisk hjerneskader (ictus), rygmarvsskader, multipel sklerose m.m.

Normale muskler fungerer ved at elektriske impulser (aktionspotentialer) sendes gennem de motoriske nerver til musklerne. Ved FES skabes disse impulser kunstigt ved at sende en serie strømimpulser gennem motor nerven for at starte aktionspotentialer og derved styre muskelsammentrækningen kunstigt. To eller flere elektroder bruges til at forbinde en elektrisk stimulator med nerven. FES elektroder kan deles i to kategorier: implanterede og transkutane (overflade) elektroder.

Den første succesfulde anvendelse af FES er vel pacemakeren men senere er også inkontinens problemer blevet rutinemæssigt anvendt til behandling af patienter med rygmarvsskade. Nyere anvendelser som f.eks. forbedring af gangfunktionen hos folk med skadet centralnervesystem blevet en tilgængelig behandlingsform hvorimod forbedring af håndfunktionen er stadig på forsøgsstadiet.

Referencer 

Lægefaglige procedurer
Halling Kirke

Halling Kirke har flere betydninger:

 Halling Kirke (Odder Kommune)
 Halling Kirke (Syddjurs Kommune)

Se også
 Halling Sogn
Finlands præsidenter

Finland blev uafhængig af Rusland i 1917. Finlands præsidenter, der bliver valgt for seks år, har været:

Se også 
 Finlands præsident

Eksterne henvisninger 
Official site
The Constitution of Finland

 
Lister over præsidenter
Martti Ahtisaari

Martti Ahtisaari (født 23. juni 1937 i Vyborg, Finland, død 16. oktober 2023) var en finsk socialdemokratisk politiker, der var landets præsident 1994-2000. Ahtisaari var desuden i mange år FN-diplomat, og var blandt andet FN's særlige udsending til Kosovo. I 2008 tildeltes han Nobels fredspris for sit diplomatiske arbejde i en række konflikter. En uge forinden modtog Ahtisaari desuden Unescos fredspris, Félix-Houphouët-Boigny-prisen.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Martti Ahtisaaris hjemmeside
 Martti Ahtisaari på nobelprize.org

Finlands præsidenter
Nobelprismodtagere fra Finland
Modtagere af Nobels fredspris
Riddere af Dannebrog
Storkors af Frelserens Orden
Storkors af Sankt Olavs Orden
Riddere af Serafimerordenen
Personer fra Vyborg
Mauno Koivisto

Mauno Koivisto (født 25. november 1923, død 12. maj 2017) var en finsk socialdemokratisk politiker, der var Finlands niende præsident fra 1982 til 1994.

Han var også statsminister 1968-1970 og 1979-1982. Han var medlem af Finlands Socialdemokratiske Parti, men udtrådte af partiet, da han blev præsident.

Koivisto var finansminister 1966-67 og igen i 1972.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Riddere af Serafimerordenen
Storkors af Dannebrog
Storkors med kæde af Sankt Olavs Orden
Finlands præsidenter
Statsministre fra Finland
Finansministre fra Finland
Rugårdsvej (Odense)

Rugårdsvej er en landevej, der begynder i Odense, og ender i Skovs Højrup på Vestfyn. Vejen strækker sig over ca. 32 km og har sit navn efter kongsgården Rugård, der ligger ca. 5 km vest for Morud.

Oprindeligt hed vejen Rugaard Landevej, men ændrede navn til det nuværende 1933. Knap 10 km af vejen er beliggende i Odense Kommune, hvor vejen går gennem kvartererne Åløkke, Tarup, Paarup og Korup. Det tidligere kvægtorv, der i dag er  hovedkvarter for TV 2/DANMARK, har adresse i nr. 25.

Rugårdsvej er den ældste hovedvej over Fyn. Den er med sikkerhed fundet på et kort fra 1500-tallet og er gennem tiderne blevet kaldt både "Vejen til Rugård" og "Rugårds Landevej".

Noter 

Gader i Odense
Kochsgade

Kochsgade er en større gade i Odense, der strækker sig over 2,2 km. fra Thomas B. Thriges Gade i vest til Ejbygade i nordøst, hvorefter gaden fortsætter som Kertemindevej. 

Gaden har sit navn efter Johan G.C.F. Koch (1827–1914), der fra 1877 til 1897 var Odenses borgmester.

Kochsgade udgør grænsen mellem Skibhuskvarteret og Risingkvarteret og er eftertragtet grundet sin nærhed til centrum, og i de senere år er flere boligbyggerier opført i området.

Kilder
 Odense Kommune – Vejnavnenes historiske baggrund 

Gader i Odense
Jens Thamdrup

Jens Christian Mogensen Thamdrup (11. januar 1875 i Åker–18. september 1946) var en fremtrædende sløjdmand i København.

Thamdrup voksede op i nærheden af Åkirkeby på Bornholm som søn af murermester Sejer Michael Mogensen og hustru Caroline Kirstine, f. Jacobsen. Efter for længst at være flyttet til København blev han i 1904 gift med Oline Marie Frederikke (født 1878) fra Olsker på hjemøen Bornholm. To uger før brylluppet fik han kongelig bevilling til at tilføje Thamdrup som efternavn (13.9.1904).

Jens Thamdrup blev først uddannet som tømrer og snedker i 1891-1895, inden han i 1900 tog lærereksamen fra Blågård Seminarium. Han fortsatte på Dansk Sløjdlærerskole med Aksel Mikkelsen som lærer og bestod sløjdlærereksamen i 1901. Fra 1902 virkede han som timelærer ved sløjdlærerskolen, og 1912-1922 var han leder af 3. kursus (dvs. det afsluttende eksamenskursus). Han deltog på Statens Tegnelærerkursus 1903-04.

J. Thamdrup underviste i sløjd på Larslejstrædes Skole, det senere Nørrevold Skole, i over 42 år, indtil han blev pensioneret 1. februar 1945. Han startede som timelærer 1. oktober 1902 og blev fastansat 1. januar 1907.

Han var bestyrelsesmedlem i Dansk Sløjdlærerforening 1914-1924, deraf de sidste seks år formand for foreningen samt redaktør af foreningens blad »Dansk Skolesløjd« 1919-1924. Hans adresse var dengang Aaboulevard 14 ² Kbh. N.

I 1919 var Thamdrup initiativtager til stiftelsen af Københavns Kommuneskolers Sløjdlærerforening, og han var formand 1920-1923. I flere år var han tillige konsulent i sløjdsager for Københavns skoledirektion.
Han sad i Modeludvalget fra oprettelsen i 1938 til sin død i 1946, hvorefter Herman Ellekvist fra Bispebjerg Skole tog over i Modeludvalget.

Da 2. udgave af Aksel Mikkelsen: Sløjdlære (1923) skulle udarbejdes, anmodede Aksel Mikkelsen Thamdrup om at være medarbejder, og sammen foretog de en række ændringer i lærebogen.

Han var aktiv i dyrebeskyttelsesarbejde, bl.a. som kasserer og bladredaktør for »Foreningen til Dyrenes Beskyttelse i Danmark« og sekretær i »Nordisk Dyrebeskyttelsesunion«. Fra 1915 inspektør for dyrehospitalet. Han var medarbejder ved Festskrift for Foreningen til Dyrenes Beskyttelse i Danmark 1925.

Han har skrevet adskillige tidsskriftsartikler om sløjd og dyrebeskyttelsesspørgsmål.

Litteratur 
 Dansk Skole-Stat, bind 1, side 436-37, København 1933. 
 Jens Thamdrup: Sløjdundervisningen i Københavns Kommuneskoler 1895-1945. Kbh. 1946.
 Nekrolog i bladet »Dansk Skolesløjd« 5, 1946, p.65ff.
 Foto: Jens Thamdrup i samlingen Sløjdhistoriske personer.

Sløjd
Skolefolk fra Danmark
Personer fra Bornholm
Søren Ulrik Vestergaard

Søren Ulrik Vestergaard (født 4. maj 1987) er en dansk tidligere professionel fodboldspiller der spillede for Silkeborg IF, Randers FC og Viborg FF.

I sine ungdomsår spillede han i Sorring IF og Silkeborg IF.

Søren Ulrik Vestergaard har spillet 45 kampe og scoret 8 mål for forskellige ungdoms-landshold.

I sommeren 2010 stoppede han karrieren som fodboldspiller.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Viborg FF
Fodboldspillere fra Randers FC
Fodboldspillere fra Silkeborg IF
Personer fra Jylland
Bjarne Dalsgaard Svendsen

Bjarne Dalsgaard Svendsen (født 1959), er uddannet journalist, men lever af at skrive og oversætte bøger. Han debuterede i 1993 med fremtidsromanen Rejsen til det ukendte og modtog i 1999 Gyldendals børnebogslegat.

Bibliografi 
Romaner
 Rejsen til det ukendte (1993) 
 Øksens Magt (1994) 
 Thomas og sofatyvene (1995) 
 Slottet: en spøgelseshistorie (1996) 
 Delfinen (1998) 
 Hugo og falskmøntneren (1999)
 Khi-ritualet (2002)
 Porcelænsdukken (2010)
 Pavens Skrig (2010)
 En kat kan ikke danse tango (2010)
 Fire "Gogo-bøger (2009-2010)
 Prinsessen fra mørket (2009)

Noveller
 Tænk hvis hvalen synger i antologien Sjove historier om at gå i 1. kl. (1996) 
 Do the right thing i antologien Spejlbilleder og andre noveller om konflikter (1998) 
 Line, Lissie, Litten, Litty i antologien På den grønne bænk og andre noveller om misundelse og jalousi (2003)
 Utopia – en horrorhistorie i tretten billeder i antologien Horror.dk (2008)
 Den ledeste burner. (2006)
 Ane (2005)

Eksterne henvisninger 
 Forfatterpræsentation 

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Slaget ved Valverde

Slaget ved Valverde (20. februar–21. februar 1862), som blev udkæmpet i og omkring byen Valverde i New Mexico territoriet, var en stor sejr for Konføderationen i New Mexico kampagnen, selv om konføderationen senere måtte trække sig tilbage efter slaget ved Glorieta Pass. De kæmpende bestod af konfødereret kavaleri fra Texas og adskillige kompagnier af konfødererede frivillige fra området som stod overfor enheder fra den regulære hær og frivillige fra det nordlige New Mexico.

General Henry Hopkins Sibley førte sin brigade på omkring 2.500 mand over Rio Grande og op langs den østlige side af floden til vadestedet nær Valverde, nord for Fort Craig, i håb om at kunne afskære Unionens forsyningslinje mellem fortet og deres hovedkvarter i Santa Fe. Unionens oberstløjtnant E.R.S. Canby forlod Fort Craig med 3.200 mænd for at forhindre at de konfødererede krydsede floden. Lige da han var over for dem, åbnede Canby ild i utide og sendte Unionskavaleri og en mindre styrke infanteri og artilleri over floden, og tvang de konfødererede tilbage.

De konføderere stoppede deres retræte et sted langs den gamle flodseng, som fungerede som en udmærket forsvarsposition. Efter at have ladet alle sine mænd krydse floden besluttede Canby, at et frontalangreb ikke ville nytte og placerede sine tropper til at angribe de konfødererede i deres venstre flanke. Inden han kunne gå til angreb, angreb de konfødererede. Unionenshæren svarede igen med et kavaleriangreb, men den konfødererede hovedstyrke pressede på med et frontalangreb og erobrede et artilleribatteri med seks kanoner og gennembrød Unionens slaglinje, hvilket snart førte til at de blev slået på flugt. Canby fik hurtigt samling på sine mænd og beordrede en tilbagetrækning til fortet. Konfødererede forstærkninger ankom, og Sibley skulle til at beordre et nyt angreb, da Canby sendte en parlamentær frem for at bede om våbenhvile til at fjerne de døde og sårede. Det tilstod Sibley ham, som en gentleman.

Med slagmarken i dere besiddelse, hævdede de konfødererede at have vundet sejr, men de havde lidt store tab. Selv om de ville fortsætte og okkupere Albuquerque og Santa Fe, ville de blive tvunget til at forlade New Mexico efter blot en måned på grund af mangel på forsyninger. De konfødererede trak sig tilbage til El Paso i Texas, der havde været udgangspunktet for kampagnen, mens Canbys Unionstropper langsomt fulgte efter, uden at gøre forsøg på at genoptage kampen.

Arven 
Slaget var lavpunktet i E.R.S. Canbys militære karriere og var samtidig toppen på Henry Hopkins Sibleys. Der er spekulationer om at disse to kommandører, som havde været allierede og trænet sammen, rent faktisk kunne have været svogre.

Referencer 
 National Park Service beskrivelse af slaget
 Fort Craig National Historic Site

New Mexico
Slag i den amerikanske borgerkrig
Vintre Møller

Vintre Møller (eller Vintremøller, Vintremølle) er en bebyggelse på Midtsjælland, vest for landsbyen Kirke Sonnerup i Lejre Kommune (i det sydvestlige hjørne af den tidligere Bramsnæs Kommune), omkring 8 km sydøst for Holbæk og 15 km vest for Roskilde.

Bynavnet hentyder til de historiske aktiviteter, der har været knyttet til området. Bebyggelsen ligger langs vandløbet Møllebækken, som løber ned ad en skråning, hvorfra der udspringer flere kilder med rimelig stor vandføring. Bækken løber ned mod en en ådal, der udmunder i Tempelkrogen, som sammen med Bramsnæs Bugt udgør den inderste del af Isefjorden.

Møllebækken er et ideelt sted til anlæggelse af vandmøller, og omkring 1900 fandtes fem vandmøller her. To brændte i 1936, og de resterende møller indstillede driften i 1950'erne. Enkelte møllebygninger eksisterer stadig. Området udgjorde tidligere et lille håndværks- og industricentrum, baseret på vandenergi, og opdelt i tre ejerlaug. Her blev forarbejdet korn for omegnens bønder og herregårde. Derudover var der mølleanlæg til forarbejdning af skind og huder samt til fremstilling af bl.a. papir, øl og mineralvand. En af de senest anvendte kilder, der har været anvendt af den tidligere Vintre Møller Mineralvandsfabrik giver en daglig vandvolumen på ca. 59.000 liter vand i døgnet.

Betegnelsen Vintre Møller hentyder formentlig til at en eller flere af de oprindeligt anlagte møller var vintermøller (også betegnet græsmølle), en betegnelse for møller, som kun blev anvendt uden for landbrugssæsonen, hvor vandet blev anvendt til landbrug eller græsningsarealer (deraf navnet vintermølle el. græsmølle).

Litteratur 
 Steen B. Böcher, "Vintremøller – Et gammelt Industricentrum paa Landet", s. 39-54 i: Fra Københavns Amt, 1943.

Lokaliteter i Lejre Kommune
Vandmøller i Danmark
Michael Madsen (fodboldspiller, født 07.05.1972)

Michael Madsen (født 7. maj 1972) er en dansk forhenværende professionel fodboldspiller, hvis primære position på banen var i forsvaret. Defensivspilleren er i en årrække (1990'erne og 2000'erne) blevet noteret for en lang række turnerings- samt pokalkampe som amatør og under kontrakt på Svendborg fBs førstehold, når den svendborgensiske klubs bedste mandskab har befundet sig i divisionerne (1. division og 2. division) og de lokale serier. Efter afslutningen på 2001/02-sæsonen, hvor en dårlig økonomi tvang klubben til at opgive kontraktfodbold, besluttede Madsen at holde en pause væk fra fodbolden.

Referencer 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Svendborg fB
Munkholmbroen

Munkholmbroen er en 114 meter lang vejbro ca. 6 km over det inderste af Isefjorden, sydøst for Holbæk, som forbinder området omkring Holbæk (Holbæk Kommune) med Hornsherred (Lejre Kommune). Broen er 12,5 meter høj (fra midterste bue og til vandoverflade).

Broen er en lav bro forsynet med en overbygning af tre sæt jernbetonbuer med forskellig spændvidde. Broen er projekteret af Anker Engelund.

Broen er anlagt i tilknytning til en dæmning, der er anlagt over holmen og øen Munkholm til det gamle færgested Langtved med Bramsnæs Bugt mod nord og Tempelkrog, der er den inderste del af Isefjorden, mod syd.

Broen blev færdigbygget i 1951 og indviet i juni 1952 under overværelse af bl.a. daværende Minister for Offentlige Arbejder Jørgen Jørgensen og socialminister Poul Sørensen. Der var tidligere en lille passagerfærge på stedet, og Langtved Færgekro ligger ved det gamle færgested, hvor broen er forbundet med Hornsherred. Kroen nedbrændte 28. oktober 2009.

Munkholmbroen anvendes i filmene om Mig og min lillebror som broen til den fiktive ø Bomø, hvor brødrene bor, og filmene i det hele taget forgår.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Ugerevy fra åbningen af broen i 1952, Politikens filmjournal nr. 146
 Munkholmbroens afsnit i TV2 Østs serie På Broen
 Dronevideo 17. marts  2018

Vejbroer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Holbæk Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Lejre Kommune
Etableret i 1952
Grevskabet Brahesminde

Grevskabet Brahesminde var et dansk grevskab oprettet 9. maj 1798 for gehejmekonferensråd, kammerherre Preben Bille-Brahe af hovedgårdene Hvedholm, Damsbo, Stensgård og Østrupgård. Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1928.

Litteratur

Kilder 

Brahesminde
Etableret i 1798
Slægten Bille-Brahe
Ophørt i 1928
Grevskabet Bregentved

Grevskabet Bregentved var et dansk grevskab oprettet 31. marts 1750 for Adam Gottlob Moltke af hovedgårdene Bregentved, Turebyholm, Juellinge, Alslevgård, Tryggevælde og Sophiendal. Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1922.

Lenets besiddere 
 1750-1792: Adam Gottlob lensgreve Moltke (10. november 1710 – 25. september 1792), gehejmeråd
 1792-1818: Joachim Godske lensgreve Moltke (27. juli 1746 − 5. oktober 1818), gehejmestatsminister
 1818-1864: Adam Wilhelm lensgreve Moltke (25. august 1785 – 15. februar 1864), premierminister
 1864-1875: Frederik Georg Julius lensgreve Moltke (27. februar 1825 – 1. oktober 1875), udenrigsminister
 1875-1922: Frederik Christian lensgreve Moltke (20. august 1854 – 23. oktober 1936), medlem af Landstinget

Kilder 

Bregentved
Etableret i 1750
Ophørt i 1922
Slægten Moltke
Outfitters Nation

Outfitters Nation er et dansk tøjmærke, der sælger tøj af samme navn. Mærket henvender sig hovedsageligt til teenagere af begge køn. Outfitters Nation produceres af den jyske tøjkoncern Bestseller.

Mærket Outfitters Nation blev intoduceret af Bestseller i 2007.

Eksterne henvisninger 
Outfitters Nations officielle hjemmeside

Tøjmærker
Tøjbutikskæder i Danmark
Bestseller A/S
Mama-licious

mama-licious er et dansk tøjmærke, der laver ventetøj under samme navn. mama-licious produceres af den jyske tøjkoncern Bestseller.

Mærket mama-licious blev introduceret af Bestseller i 2005.

Eksterne henvisninger 
mama-licious' officielle hjemmeside

Bestsellers officielle hjemmeside

Tøjmærker
Bestseller A/S
Grevskabet Christiansholm

Grevskabet Christiansholm var et dansk grevskab oprettet 16. april 1734 for Christian Raben af hovedgårdene Ålholm, Bramsløkke, Egholm og Stenvængegården. Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1921.

Kilder 

Christiansholm
Etableret i 1734
Ophørt i 1921
Grevskabet Christianssæde

Grevskabet Christianssæde var et dansk grevskab oprettet 25. juli 1729 for Christian Ditlev Reventlow af hovedgårdene Christianssæde, Ålstrup, Skelstofte og Pederstrup samt parcelgården Frihedsminde. Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1924.

Indtil ca. 1740 hed det Grevskabet Christiansborg, men måtte vige navnet, da Christiansborg Slot blev opført.

Kilder 

Christianssæde
Etableret i 1729
Ophørt i 1924
Tutankhamon

Tutankhamon, Tut Ankh Amon eller Tut-ankh-amon (1345/1341/1340 f.Kr. – 1323 f.Kr.) var fra 1334/1333 f.Kr. frem til sin død i 1323 f.Kr. farao i det 18. dynasti. 18. dynasti tilhører den periode, som kaldes Nye Rige. 

Hans fødenavn Tutankhaton betyder Guden Atons levende billede (underforstået "på jorden"), og afspejlede hans fars, den såkaldte kætterkonge, Akhenatons, religiøse synspunkter, der bl.a. gav sig udslag i, at de traditionelle guder i Egypten blev forkastet. Vigtigste gud under kætterkongen Akhenaton var solguden Aton/Aten. Da Tutankhamon blev konge over Egypten i en alder af 8-9 år, vendte man tilbage til den gamle religion igen, og guden Amon blev igen en af de gamle Egyptens vigtigste guder. Kongen tog navnet Tutankhamon. 

Tutankhamon blev gift som 9 - årig, lige efter han blev konge. Han giftede sig med sin halvsøster Ankhesenamon.

Tutankhamon er bedst kendt for at være den eneste farao hvis grav (KV62) er blevet fundet i næsten intakt stand. Den overvældende mængde af værdifulde genstande fundet i denne unge konges grav fører naturligt til spekulationer om, hvad der må have været i de udplyndrede grave for vigtigere faraoer.

Hans grav blev fundet af arkæologen Howard Carter, hvis ekspedition blev finansieret af Lord Carnarvon.

Tutankhamons skæg knækkede af i 2015 og blev repareret med epoxy lim.

Eksterne henvisninger 

  (med plan over graven, s. 1006)

Faraoer
Grevskabet Gyldensteen

Grevskabet Gyldensteen er et dansk grevskab oprettet 8. april 1720 for Jean Henri Huguetan d'Odyck af hovedgårdene Gyldensteen, Sandagergård, Oregård, Hugget, Harritslevgård, Uggerslevgård og Jerstrup. Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1922.

Besiddere af lenet 
 1720-1749: Jean Henri Huguetan lensgreve Gyldensteen
 1749-1752: Marguerite Marie Francoise Isdor Jeansdatter lensgrevinde Huguetan-Gyldensteen gift Knuth
 1752-1802: Johan Henrik Eggertsen lensgreve Knuth-Gyldensteen
 1802-1827: Constance Henriette Frederik Johansdatte lensgrevinde Knuth-Gyldensteen gift (1) Bernstorff (2) Stolberg (3) Rantzau (4) de Wansonwitz
 1827-1837: Andreas Erich Heinrich Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen
 1837-1898: Johan Hartvig Ernst lensgreve Bernstorff-Gyldensteen
 1898-1922: Hugo Kuno Georg lensgreve Bernstorff-Gyldensteen

Kilder 

Grevskaber i Danmark
Etableret i 1720
Ophørt i 1922
Grevskabet Hardenberg Reventlow

Grevskabet Hardenberg-Reventlow var et dansk grevskab oprettet 13. december 1815 for Christian Henrik August Hardenberg-Reventlow af hovedgårdene Hardenberg (Krenkerup), Christiansdal, Nielstrup, Rosenlund, Nørregård og Sæbyholm. Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1924.

besidder af grevskabet er

 (1793-1840) Christian Heinrich August lensgreve Hardenberg-Reventlow
 (1840-1867) Ida Augusta Christiansdatter komtesse Hardenberg-Reventlow gift (1) Holck (2) Gersdorff (3) D`Almaforte
 (1867-1885) Carl Ludvig August Rudolph lensgreve Holck-Hardenberg-Reventlow
 (1885-1903) prinsesse Lucie Caroline Amalie Adelheid Henriette Georgine Wilhelmine af Schönaich-Carolath gift Haugwitz
 (1903-1921) Heinrich Bernhard Carl Paul Georg Curt lensgreve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow
 (1921-1970) Heinrich Curt Ludwig Erdmann Georg lensgreve Haugwitz-Hardenberg-Reventlow

Kilder 

Hardenberg Reventlow
Etableret i 1815
Ophørt i 1924
Grevskabet Knuthenborg

Grevskabet Knuthenborg var et dansk grevskab oprettet 19. april 1714 for Adam Christopher Knuth af hovedgårdene Knuthenborg, Maribo Ladegaard, Bandholmgård, Havlykke, Vårskov og Knuthenlund. Grevskabet blev opløst i 1926 som følge af lensafløsningen.

Besiddere af lenet 
 1714-1736: Adam Christopher lensgreve Knuth 
 1736-1747: Ide Margrethe Reventlow gift Knuth
 1747-1776: Eggert Christopher lensgreve Knuth 
 1776-1802: Johan Henrik lensgreve Knuth
 1802-1818: Frederik lensgreve Knuth 
 1818-1856: Frederik Marcus lensgreve Knuth 
 1856-1874: Eggert Christopher lensgreve Knuth 
 1874-1888: Adam Wilhelm lensgreve Knuth 
 1888-1925: Eggert Christopher lensgreve Knuth 
 1925-1926: Frederik Marcus lensgreve Knuth

Kilder 

Knuthenborg
Slægten Knuth
Etableret i 1714
Ophørt i 1926
Grevskabet Ledreborg

Grevskabet Ledreborg var et dansk grevskab oprettet 23. marts 1746 for Johan Ludvig Holstein af hovedgårdene Ledreborg og Skullerupholm samt Hulegården, Kornerupgård, Breientvedgården, Bonderup (solgt 1764), Næsbyholm (solgt 1764) og Bavelse (solgt 1764). Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1926.

Besiddere af lenet 
 1746-1763 Johan Ludvig Holstein
 1763-1799 Christian Frederik Holstein
 1799-1853 Christian Edzard Holstein
 1853-1895 Christian Edzard Moritz Holstein
 1895-1909 Ludvig Holstein
 1909-1926 Josef Holstein (død 1951)

Kilder 

Ledreborg
Etableret i 1746
Ophørt i 1926
Slægten Holstein-Ledreborg
Grevskabet Lerchenborg

Grevskabet Lerchenborg var et dansk grevskab oprettet 26. maj 1818 for Christian Cornelius Lerche af hovedgårdene Lerchenborg og Aunsøgård samt Mineslund, Asnæsgård, Lerchenfeld, Birkendegård, Vesterbygård, Astrup og Davrup. Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1923.

Kilder 

Lerchenborg
Etableret i 1818
Ophørt i 1923
Slægten Lerche-Lerchenborg
Grevskabet Lindenborg

Grevskabet Lindenborg var et dansk grevskab oprettet 18. juni 1781 for Heinrich Carl von Schimmelmann af hovedgårdene Lindenborg Gods, Gudumlund, Vildmosegaard, Tiendegården, Henriksdal, Louisendal og Thoruphedegård. Grevskabet, der afløste Baroniet Lindenborg, blev opløst ved lensafløsningen i 1923.

Kilder 

Lindenborg
Etableret i 1781
Ophørt i 1923
Grevskabet Muckadell

Grevskabet Muckadell var et dansk grevskab oprettet 26. november 1784 for Albrecht Christopher Schaffalitzky de Muckadell af hovedgårdene Arreskov, Brobygård, Gelskov og (som en senere udstykket del af Bobygård:) Ølstedgård. Grevskabet blev opløst ved lensafløsningen i 1925.

Besiddere af lenet 
 (1784-1797) Albrecht Christopher lensgreve Schaffalitzky de Muckadell
 (1797-1823) Erik Skeel lensgreve Schaffalitzky de Muckadell
 (1823-1858) Albrecht Christopher lensgreve Schaffalitzky de Muckadell
 (1858-1905) Erik Engelke lensgreve Schaffalitzky de Muckadell
 (1905-1925) Albrecht Christopher Carl Ludvig lensgreve Schaffalitzky de Munkadell (død 1939)

Kilder 

Muckadell
Etableret i 1784
Ophørt i 1925
Slægten Schaffalitzky de Muckadell