kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fortrængning

Fortrængning betyder skubbe væk. Ordet er blevet brugt i forskellig sammenhæng, f.eks.:

 Inden for fysikken. Arkimedes er tillagt sætningen: Nedsænkes et legeme i vand vil det fortrænge vand svarende til dets volumen

 Inden for psykologien og psykoanalysen. Her bruger man i overensstemmelse med Sigmund Freuds lære ordet til at betegne en ubevidst undertrykkelse af  negative oplevelser, følelser og tanker. Fortrængte tanker kan imidlertid vende tilbage i form af psykiske lidelser, der kan være behandlingskrævende. Se fortrængning (psykologi)

 Inden for økonomi bruges udtrykket fortrængning især om de afledte virkninger af finanspolitik, der kan reducere den umiddelbare betydning af finanspolitikken for den samlede efterspørgsel i økonomien. Afhængigt af situationen kan finanspolitikken således påvirke renten og/eller valutakursen og dermed påvirke investeringer og/eller nettoeksport i modsat retning af den oprindelige finanspolitiske ændring. Fortrængningseffekter bruges også i bredere samfundsøkonomisk betydning om det fænomen, at et tiltag skaber nogle side-effekter, som trækker i modsat retning af det oprindelige tiltag. F.eks. kan flere offentlige stillinger i et erhverv fortrænge private arbejdspladser. Se fortrængning (økonomi)

Fysik
Psykologi
Makroøkonomi
Traneslægten

Traneslægten (Grus) er den største slægt i Tranefamilien.

Arter 
 Trane, Grus grus
 Prærietrane, Grus canadensis
 Trompetértrane, Grus americana
 Sarustrane, Grus antigone
 Brolgatrane, Grus rubicunda
 Snetrane, Grus leucogeranus
 Hvidhalset trane, Grus vipio
 Hættetrane, Grus monacha
 Sorthalset trane, Grus nigricollis
 Japansk trane, Grus japonensis
 Jomfrutrane, Grus virgo
 Paradistrane, Grus paradisea
 Vortetrane, Grus carunculata

Traner
Kanun

Kanun (med tryk på 2. stavelse) er albansk og betegner en sædvaneretlig tradition fra Nordalbanien. Ordet er beslægtet med kanon (med tryk på 1. stavelse), der indgår i betegnelsen kulturkanon.

Den albanske sædvaneret har dybe historiske rødder. Der er elementer, der er meget gamle – og som muligvis peger tilbage til en illyrisk eller endog endnu ældre indoeuropæisk tradition, der er elementer, der er stærkt påvirket af oldtidig italisk tradition, og der er elementer, der er påvirket af den katolske kirke. Om der er specifikke bidrag fra en osmannisk retstradition er ikke sikkert, men kan overvejes. Der er visse paralleller til dansk middelalderret.

Når kanun er så kompleks, skyldes det, at den albanske historie – eller områdets historie – er tilsvarende kompleks. I den fjerne oldtid indvandrede illyriske stammer, og der skete græske bosættelser. Så fulgte en periode på omkring 500 år, hvor Albanien var en del af Romerriget. Derefter kom folkevandringstiden, hvor slaviske stammer indvandrede og i stigende grad dominerede området; engang i 1400-tallet blev Albanien en del af det osmanniske rige. Det nuværende Albanien blev selvstændigt så sent som i 1912, men samlede ikke alle de områder, der var domineret eller præget af etniske albanere, f.eks. områder i Montenegro, Kosovo, Makedonien og Grækenland.

Kanun blev samlet engang i 1400-tallet af fyrst Lekë Dukagjin, dvs. samtidig med at den albanske fyrste, Gjergj Kastrioti Skanderbeg, i en kort periode kunne løsrive Albanien fra osmannerne.

Omkring år 1900 blev kanun nedskrevet af en katolsk munk, Shtjefën Gjeçov – og senere udgivet og oversat til italiensk. Langt senere er der også udgivet en albansk-engelsk udgave.

Når man i dag taler om albansk kanun, tænker man mest på slægtsfejder og blodhævn, fordi begge dele stadig forekommer i det nordlige Albanien. Man har fra dansk side været involveret i forskellige forsøg på at forlige sådanne fejder.

Hvordan man skal fortolke albansk sædvaneret er der delte meninger om. Nogle mener, at kanun lægger op til fejder og blodhævn, andre at den snarere søger at forhindre dem – og samtidig at vise hvordan man bør bære sig ad, når en konflikt er gået i gang, og hvordan man kan afslutte sådanne konflikter.

Se også 

 Hævn
 Kasuistisk ret
 :en:Kanuni i Lekë Dukagjinit

Kilder 

 The Code of Lekë Dukagjini, Albanian Text Collected and Arranged by Shtjefën Gjeçov, translated by Leonard Fox, Gjonlekaj Publishing Company, New York, 1989.

 Margaret Hasluck: The Unwritten Law in Albania (Cambridge 1954), se også: Omtale af en Hasluck-samling

 Diana Gellçi: Gjakmarrja. Albanian Highlander's Blood Feud as Social Obligation (Tirana, 2005). Kommenteret i: Bjørn Andersen: To skridt fremad? Albanien i en brydningstid (2005).

 Aslaug Ruotsalainen: [Kanun] hegemonisk lyrik. Lyrics written in danish and also translated in various languages (published 2007)

Albanien
Retsvidenskab
Sejlads

Sejlads er beskæftigelsen at sejle et skib. Sejlads kan være både erhvervsmæssigt og rekreativt betinget. Fælles for al sejlads er at der fordres kendskab til emner som:
 Søvejsregler
 Meteorologi
 Navigation
 Søsikkerhed
 Førstehjælp
 Praktisk sømandskab.

Sejlads med sejlbåde 
En sejlbåd benytter vinden som fremdrift ved hjælp af sejl og sådanne både benyttes nu kun til sports- og fritidssejlads. Der findes sejlbåde i alle størrelser fra optimistjollen til store havkrydsere, og sporten kan dyrkes af alle som såvel konkurrence sport som på motions eller familieplan.

Hvad enten man sejler jolle, kølbåd eller windsurfer, gælder de samme principper: Sejlet skal tilpasses efter hvorhen man vil i forhold til vinden. 

Hvis vinden er svag, er det, især ved jollesejlads, vigtigt at holde ro i båden, så vinden udnyttes så godt som muligt. Er vinden meget kraftig, kan det være en fordel at mindske sejlarealet ved at rebe et eller flere sejl, bruge mindre sejl, tviste sejlet i toppen og flade sejlet.

Rumskødssejlads 
Man sejler rumskødssejlads, når vinden fylder sejlet agten fra. Hvis vinden kommer lige bagfra, kaldes det læns. Hvis den kommer vinkelret på båden, kaldes det halvvind. Derimellem findes agten for tværs.

På en læns, dog ikke plat læns, skal mange både krænges, for eksempel optimistjollen og finnjollen. Dette giver et større sejlareal i luften og dermed øget fart. Joller som europajollen skal derimod sejles så fladt som muligt, da den øgede vind i sejlet ikke kan opveje det tab af fart, den øgede friktion i vandet giver, da vandlinjen er meget lille, når europaen sejles fladt.

Når man vender, så sejlet går fra at stå på styrbord til bagbord side eller vice versa, foregår det på læns som oftest ved at bomme, dvs. at vende over platlæns.

Bidevind 
Når der ikke sejles læns, sejles der bidevind. Det vil sige, at man sejler i modvind. Det er ikke muligt at sejle med vinden ind ret forfra – så vil sejlet stå og blafre. Derfor bliver man nødt til at krydse, dvs. sejle så tæt på vindøjet som muligt uden sejlet blafrer og skifte halse undervejs ved stagvendinger.

Trim 
Hvad enten sejladsen foregår i kølbåde eller joller, bruges trim til at justere sejlets facon og tyngdepunktets placering. Dette gøres ved hjælp af:
 Sværd eller Sænkekøl
 Skøder
 Udhal 
 Cunningham
 Bomnedhal
 Indhal
 Lidseline
 Løjgang
 Fald
 Ophal
 Nedhal
 Stager
 Barberhal

Alle disse trimmuligheder findes ikke i alle bådtyper. Især i mindre sejljoller findes kun få trimmuligheder.

Generelt bør man i hård vind og bidevind trække i diverse skøder og hal, så sejlet bliver så fladt som muligt. Omvendt slækkes de i let luft og på rumskøds kurser.

Danske kapsejladser 
 Sjælland Rundt
 Palby Fyn Cup
 BBC - Big Boat Challange
 Seguin Cup
 De tre broer

Weblinks 
 Solosailor  - Tekniske vilkår for sejlere på 9 sprog
Hover Kirke (Ringkøbing-Skjern Kommune)

Hover Kirke ca. to kilometer vest for landsbyen Hover er en af de ældste stenkirker i Danmark og menes at være opført i 1100-tallet. Siden er kirkens form og udseende med få undtagelser uændret, og den står som et eksempel på gammel dansk arkitektur.

Bygningen 
Hover kirke er et godt eksempel på en landsbykirke fra 1100-tallet. Den er bygget af tilhuggede granitkvadre i romansk stil. Skibet er rektangulært og koret næsten kvadratisk, og vinduerne er små og højtsiddende. I modsætning til de fleste andre danske kirker, har Hover kirke ikke et klokketårn, men en beskeden klokke, der hænger under et halvtag på østgavlen.

Ændringer og tilføjelser 
I 1771 blev kirkens vestgavl beskadiget af et uvejr. Den blev  ommuret, og en svær stræbepille støtter muren. Våbenhuset blev bygget i 1500-tallet i sengotisk stil på sydsiden af kirken, hvor mændenes indgang var. (Kvindernes indgang var på nordsiden).

Kalkmalerier 
Under restaureringer i 1910 blev mørke og utydelige kalkmalerier fremdraget på den nordlige del af triumfmuren, der danner indgangen til koret fra skibet. Kalkmalerierne er dateret til 1500-tallet og forestiller Isaks ofring. De er muligvis efter et træsnit i Christian 3.s bibel.

Interiør 
Kirkens interiør er meget lig det, der findes i andre danske kirker. Den har en prædikestol, alter, døbefont, orgel og bænke, der i øjeblikket er olivengrønne.

Prædikestolen 
Prædikestolen viser de fire evangelister, Matthæus, Markus, Lukas og Johannes.

Døbefont 
Døbefonten er lige så gammel som kirken. Den har været fuldstændig dækket af maling, og efter den blev afsyret kan der stadig ses små stykker maling.

Orglet 
Orglet, der er købt af Tårs Kirke, er bygget af firmaet Th. Frobenius og Sønner i 1968 og har otte stemmer fordelt på ét manual og pedal.

Præster i sognet 
I sognet er der to kirker (Hover Kirke og Torsted Kirke). Sognepræsten har ansvaret for dem begge.

Siden 1903 har syv præster haft deres tjeneste i Hover sogn.

Kulturkanon 
Den 24. januar 2006 offentliggjorde kulturminister Brian Mikkelsen den danske kulturkanon. Den indeholder hovedværker i den danske kulturarv og er udarbejdet af udvalg, der stod for hver deres kategori og bestod af hver fem medlemmer.
I kategorien for arkitektur blev Hover kirke valgt sammen med Vor Frue Kirke (København), Sydney Opera House og Østbroen, Storebælt. Om Hover kirke står skrevet:

"Kirken er som bygningstype hjemmehørende i det danske kulturlandskab. Som et vartegn ligger kirken hævet over mark og eng og giver til stadighed landskabet perspektiv og karakter."

Noter

Eksterne kilder og henvisninger 

 DIS-Danmark .
 Hover Kirke  hos nordenskirker.dk
 Hover Kirke hos denstoredanske.dk
 Hover Kirke hos KortTilKirken.dk
 

Kirker i Ringkøbing-Skjern Kommune
Kirker i Ribe Stift
Kirker i Ringkøbing Amt
Kulturkanonen
Lekë Dukagjin

Lekë Dukagjin var én af stormændene i middelalderens Nordalbanien. Han levede samtidig med Skanderbeg. Han spillede en afgørende rolle for kodificeringen af sædvaneretten i sit område. Muligvis er dette sket ved at samle de ældste fra landsbyerne. På et langt senere tidspunkt er sædvaneretten nedskrevet og udgivet. Han er stadig et kendt navn i Albanien.

Se også 

 Hævn
 Kasuistisk ret

Personer fra Albanien
Markup language

Markup language eller opmærkningssprog kombinerer tekst og ekstra information om teksten. Den ekstra information, f.eks. om tekstens struktur eller præsentation, udtrykkes ved hjælp af opmærkning, som indflettes i den primære tekst. Det bedst kendte opmærkningssprog er formentlig i dag HTML (Hypertext Markup Language), som er en af hjørnestenene i World Wide Web. Historisk set har opmærkning været anvendt – og anvendes stadig – i forlagsbranchen til udveksling af tekster mellem forfattere, udgivere og trykkerier.

Typer af opmærkningssprog 
Opmærkningssprog opdeles gerne i tre slags: præsentationsopmærkning, procedureopmærkning og deskriptiv opmærkning.

Præsentationsopmærkning 
Præsentationsopmærkning udtrykker dokumentstruktur gennem en teksts visuelle fremtoning. I et tekstbehandlingsdokument kan titlen f.eks. være foregået af linjeskift og centrering for at få den til at stå på det ønskede sted. Interpunktion kan også anses for en slags præsentationsopmærkning. Således understøttes præsentationsopmærkning af programmer til tekstbehandling og desktop publishing, og ofte er dette den eneste form for opmærkning man lærer. Problemet er at denne form for opmærkning er upraktisk for computerprocessering, såsom at søge efter bestemte bestanddele.

Procedureopmærkning 
Procedureopmærkning fokuserer almindeligvis på præsentationen af tekst, men den er typisk synlig for den bruger der redigerer tekstfilen. Den forventes fortolket af software i den rækkefølge den er sat. Ved formatering af en titel vil en række formatteringsregler blive indsat umiddelbart før titlens tekst, hvorved softwaren får besked om måske først at centrere teksten, dernæst forstørre og gøre typerne kraftigere. For at sikre at det alene er titlen der påvirkes af disse regler, vil titlens tekst være efterfulgt af andre regler som ophæver disse normer. I mere avancerede systemer gøre makroer og en stack model dette mindre besværligt. Oftest omfatter mulighederne for procedureopmærkning et Turing-komplet programmeringssprog. Eksempler på systemer til procedureopmærkning er nroff, troff, TeX og PostScript. Procedureopmærkning er i vid udstrækning anvendt i professionelle forlagsapplikationer hvor professionelle typografer kan forventes at lære de påkrævede sprog.

Deskriptiv opmærkning 
Deskriptiv opmærkning angår det logiske eller indholdsmæssige (begrebsmæssige, semantiske) aspekt af et dokument, og altså ikke den visuelle fremtoning. Tidlige eksempler er markering af afsnit i en tekst og metadata vedrørende teksten (forfatter, version, bibliografiske data). Forskning i kunstig intelligens, herunder vidensrepræsentation og konceptuelle grafer, datamodeller, men også Objektorienteret programmering ses som forudsætning for specifikation af Resource Description Framework (RDF) og Web Ontology Language (OWL).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Den Store Danske: Vidensrepræsentation, af Gert Schmeltz Pedersen. 2. februar 2009
 Projektbeskrivelse: Eksistentielle og konceptuelle grafer, af Henrik Schärfe og Peter Øhrstrøm, Institut for Kommunikation og Psykologi, Aalborg Universitet. 19/05/2010 →

Filformater|Datalogi|
Absalon (flertydig)

Absalon henviser til flere artikler:

 Absalon – dansk biskop i 1100-tallet.
 Absalon-klassen – Skibstype i den danske flåde.
 Absalon (virksomhed) – tidligere dansk forsikringsselskab.
 Absalon - Københavns historie på nettet (absalon.nu) – tidligere websted.
 Absalon Pedersson Beyer – norsk historiker og luteransk præst.
 Julien Absalon – fransk mountainbike-rytter.
 L16 Absalon – Et af de to nye krigsskibe fra Absalon-klassen i den danske flåde.
 Panserskonnerten Absalon – ældre dansk krigsskib, som gjorde tjeneste i den danske flåde.
 Absalons Borg – en fæstning på Slotsholmen i København.
 Absalons Kirke – en dansk kirke i Absalons Sogn, København.
 Absalons Sogn – sogn i Vesterbro Provsti.

Se også 
 Absalom
 Absalons Hemmelighed – tv-julekalender fra DR
 Absalonsgade (Silkeborg) – en gade i Silkeborg.
Esbern Snare (flertydig)

Esbern Snare henviser til flere artikler:
 Esbern Snare – gammel dansk kriger.
 Esbern Snare (fregat) – ældre krigsskib som gjorde tjeneste i den danske flåde.
 L17 Esbern Snare – Nyere krigsskib i den danske flåde af Absalon-klassen.
 Esbern Snare Gruppe, DDS – Spejdergruppe under Det Danske Spejderkorps, DDS i Kalundborg.
Niamey

Niamey er hovedstad og den største by i Niger, beliggede ved floden Niger. Den havde et indbyggertal på 1.302.910 ved folketællingen 2011.

Geografi 
Niamey dækker et område på omkring 240 km². Storbyområdet ligger på to plateauer som er delt af Nigerfloden.

Klimaet er varmt steppeklima med forventet nedbør på mellem 500 mm og 750 mm om året. Højeste middeltemperatur er på mere end 38 grader i fire af årets måneder og i ingen måneder falder højeste middeltemperatur under 32 grader.

Eksterne kilder og henvisninger 

 
Byer i Niger
Vidnet

Vidnet (originaltitel Witness) er en amerikansk film fra 1985, instrueret af Peter Weir, hvor Harrison Ford spiller en politibetjent der må skjule sig for nogle korrupte politifolk hos en Amish-familie under opklaringen af et mord. Filmens indledende scener blev indspillet i 30th Street Station i Philadelphia.

Medvirkende 
 Harrison Ford som Det. John Book
 Kelly McGillis som Rachel Lapp
 Josef Sommer som Chief Paul Schaeffer
 Lukas Haas som Samuel Lapp
 Jan Rubes som Eli Lapp
 Alexander Godunov som Daniel Hochleitner
 Danny Glover som Lt. James McFee
 Brent Jennings som Sgt. Elton Carter
 Patti LuPone som Elaine
 Angus MacInnes som Fergie
 Frederick Rolf som Stoltzfus
 Viggo Mortensen som Moses Hochleitner

Eksterne henvisninger

Referencer 

Amerikanske film fra 1985
Dramafilm fra USA
Engelsksprogede film
Tysksprogede film
Film instrueret af Peter Weir
Thrillerfilm fra USA
Kriminalfilm fra USA
Andst Kirke

Andst Kirke er en sognekirke beliggende ca. seks kilometer øst for Vejen.
 
Kirken ligger højt på en bakke midt i landsbyen Store Andst. Den er en stor granitkvaderstensbygning, formodentlig fra de sidste årtier af 1100-tallet. I senmiddelalderen er der tilføjet våbenhus, og i 1592 opførtes tårnet med det ejendommelige løgspir. Det var dengang et styltetårn, som havde åbninger i underetagen. Disse blev muret til engang i 16- eller 1700-tallet, men på tårnets nordside ses endnu spor efter tilmuringen. Mange træk ved den tidlige bygning peger hen mod Ribe Domkirke som et forbillede.

Kirkens apsis er speciel ved sin usædvanligt stærke runding, der udgør mere end halvdelen af en cirkel.

Skibet har i nordsiden bevaret sine oprindelige små, romanske vinduer. Skibets meget smukke sydportal er opbygget af fire søjler, der bærer en tympanon med relief af Kristus mellem Peter og Paulus.

Andst var gennem århundreder en fast station for de rejsende mellem Kolding og Ribe. I 1588 foretog Frederik 2. rejsen og rastede i præstegården. Han gav ordre til sin lensmand på Koldinghus, Caspar Markdanner, om at udstyre Andst Kirke med et tårn. Det blev bygget i 1592 og er forsynet med et løgformet lanternespir.

Loftet i kor og skib er et fladt kassetteloft dekoreret med nedhængende vindrueklaser. Det er opsat i 1605 og senere fornyet i sin oprindelige skikkelse.

Der er fundet romanske kalkmalerier fra kirkens opførelsestid, men desværre har deres tilstand været så ringe, at de igen er blevet overkalket.

I det murede alterbord fandtes i 1844 en relikvieæske af bly indeholdende bl.a. et stykke ben.

Den trefløjede altertavle er et meget spændende værk. Den er fremstillet omkring 1510 og består af et midtskab med en yderst levende og figurrig fremstilling af korsfæstelsen samt to hængslede fløje med de tolv apostle. Umiddelbart under tavlen er anbragt figurer af seks personer, som har været en del af en såkaldt nødhjælpergruppe.

Den romanske døbefont er en såkaldt arkadefont med 10 felter som hver rummer en figur. Én af figurerne forestiller en struds, vist nok den tidligste danske fremstilling af denne fugl.

Den rigt udskårne prædikestol fra 1602 er udstyret med motiver fra Kristi barndom og ungdom.
I skibet er ophængt en tavle fra 1602 med latinsk tekst, som hylder kirkens tårnbygger og velgører lensmand Caspar Markdanner. Teksten er forfattet af præsten Jon Jensen Kolding, der i 1594 skrev den første kendte topografi over det danske rige.

I våbenhusets ydermur sidder en romansk gravsten, som er delt i to felter. I det øverste felt står en mand og en kvinde i kærlig omfavnelse og i det nederste felt en ko. Tolkningen er uklar, men det står fast, at stenhuggeren må være den samme som har udført sydportalen.

Galleri

Eksterne kilder og henvisninger 

 Andst Kirke  hos nordenskirker.dk
 Andst Kirke hos denstoredanske.dk
 Andst Kirke hos KortTilKirken.dk
 Andst Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Vejen Kommune
Kirker i Ribe Stift
Kirker i Ribe Amt
Kirke
Blinkmikroskop

Et blinkmikroskop, også kaldet en blinkkomparator, er et optisk instrument som tidligere blev brugt indenfor astronomien til at sammenligne to fotografier, taget af samme område på himlen på forskellige tidspunkter, ved at vise det samme område af skiftevis det ene og det andet billede.

Fiksstjernerne på de to billeder når ikke at flytte sig på de dage eller uger der typisk er forløbet imellem de to optagelser, men hvis en planet, småplanet, måne, komet eller andet er kommet med på billederne, vil den have flyttet sig så meget, at man i blinkmikroskopet kan se den "springe" frem og tilbage mellem de to positioner, mens fiksstjernerne bliver stående. Et af de mest prominente eksempler på et himmellegeme, der blev "afsløret" ved hjælp af blinkmikroskopet, er dværgplaneten Pluto.

Amatørastronomen Ben Mayer byggede sit eget "gør-det-selv-blinkmikroskop" ud af et par diasprojektorer og en roterende skive der skiftevis blokerede for billedet fra den ene og den anden projektor: Med dette instrument har amatørastronomer kunnet yde seriøse bidrag til astronomien.

I dag har CCD-teknologien, som kendes fra digitalkameraer, overtaget det traditionelle fotografis rolle, og blinkmikroskopets rolle er tilsvarende overtaget af computere, hvor man nemt kan sammenstille simple "animationer" af to eller flere digitale billeder taget med et CCD-baseret kamera.

Astronomisk observationsudstyr
Hover Kirke

Hover Kirke er navnet på to kirker i Danmark:

 Hover Kirke (Ringkøbing-Skjern Kommune) – en kirke i Hover Sogn i Ringkøbing-Skjern Kommune – denne kirke indgår i Kulturkanonen.
 Hover Kirke (Vejle Kommune) – en kirke i Hover Sogn i Vejle Kommune
Musikkonservatorium

Musikkonservatorium er betegnelsen for den højeste uddannelsesinstitution inden for praktisk musikudøvelse.

Danmark 
I Danmark findes der fire musikkonservatorier; Syddansk Musikkonservatorium (Odense og Esbjerg), Det Kongelige Danske Musikkonservatorium (København), Det Jyske Musikkonservatorium (Aalborg og Aarhus) og Rytmisk Musikkonservatorium (København). På konservatorierne tilbydes der en bred vifte af uddannelser indenfor musik og musikpædagogik, herunder klassisk musik, rytmisk musik, folkemusik, filmkomposition og elektronisk musik. Det er kun Syddansk Musikkonservatorium der har en folkemusiklinje.

Konservatorierne har en adgangsprøve, hvor ansøgerne testes i deres musikalske kunnen. De testes i deres angivne hovedinstrument, og bl.a. i deres klaver-, sang-, sammenspils- og teoretiske evner, varierende alt efter hvilket konservatorium og hvilken linje de vælger.

Til optagelse på konservatoriet kan man forberede sig på det såkaldte Musikalsk Grundkursus (MGK). Disse skoler har hjemme på udvalgte kommunale musikskoler. Der er som udgangspunkt ét MGK i hvert af de tidligere amter.

Konservatorieuddannelsen var tidligere 4-årig, med mulighed for et femte diplomår, hvor den studerende specialiserede sig i et selvvalgt område, men er nu lagt om til at have et treårigt bachelorforløb, med mulighed for at tage en to-årig kandidatoverbyggelse, hvormed man får titlen cand.musicae.