kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Eliteserien i ishockey 1986-87

Eliteserien i ishockey 1986-87 var den 27. sæson af den bedste danske række i ishockey og den anden sæson under navnet Eliteserien. Det var samtidig turneringen om det 30. DM i ishockey arrangeret af Dansk Ishockey Union. Turneringen havde deltagelse af syv hold, som først spillede et grundspil i form af en firdobbelt-turnering alle-mod-alle, hvilket gav 24 kampe til hvert hold. Derefter gik de fire bedste hold videre til slutspillet om DM-medaljer, som blev spillet som en dobbeltturnering alle-mod-alle. Holdet, der endte på 7.-pladsen, rykkede direkte ned i 1. division, mens de sidste to hold spillede kvalifikation mod nr. 2 og 3 i 1. division om de sidste to pladser i den efterfølgende sæson i Eliteserien. 

Denne sæson blev grundspillet historisk tæt, idet kun fire point adskilte de fem bedste hold efter 24 kampe. I det spil blev Esbjerg IK sorteper, idet 26 point lige nøjagtig ikke var nok til en plads i slutspillet. En sejr i sidste spillerunde mod Rødovre SIK ville have rakt for vestjyderne, som imidlertid tabte kampen med 4-5, og som derfor måtte ud i kvalifikationsspillet for at sikre sig endnu en sæson i Eliteserien.

Mesterskabet blev vundet af Herning Ishockey Klub, som dermed vandt DM-titlen for tredje gang. De to første titler blev hjemført i sæsonerne 1972-73 og 1976-77. Sølvmedaljerne gik til AaB, og afgørelsen faldt reelt i tredjesidste spillerunde, hvor midtjyderne vandt de to holds indbyrdes opgør i Herning med 5-4 foran 3.081 tilskurere. Dermed opnåede Herning IK et forspring på tre point, som holdet ikke satte til i de sidste to kampe. De de forsvarende mestre fra Rødovre SIK måtte nøjes med bronzemedaljerne.

Ligaen oplevede et boom i tilskuerinteressen. I grundspillet steg tilskuertallet med 43 % i forhold til den foregående sæson.

Resultater og stillinger

Grundspil 

De syv hold spillede en firdobbelt-turnering alle-mod-alle, hvilket gav 24 kampe til hvert hold. 

De fire bedste hold gik videre til slutspillet, mens holdet, der sluttede på 7.-pladsen, Vojens IK, rykkede direkte ned i 1. division efter 22 sæsoner træk i den bedste række. Holdet blev erstattet af vinderen af 1. division, Gladsaxe SF.

Holdene, der sluttede på 5.- eller 6.-pladsen i grundspillet, Esbjerg IK og Herlev IK spillede sammen med nr. 2 og 3 fra 1. division, Rungsted IK og HIK, i kvalifikationsspillet om de sidste to ledige pladser i Eliteserien i den efterfølgende sæson. Begge hold opnåede endnu en sæson i Eliteserien.

Slutspil 

Slutspillet om medaljerne havde deltagelse af de fire bedst placerede hold i grundspillet: Herning IK, AaB, de forsvarende mestre fra Rødovre SIK og Frederikshavn IK. De fire hold spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle om mesterskabet, og holdene startede slutspillet med henholdsvis 3, 2, 1 og 0 point.

Kilder / eksterne henvisninger 
 Michael Søvsø: Fra pionerånd til verdensklasse – Danmarks Ishockey Union i 60 år (2009)
 Michael Søvsø, Per Jessen: Vojens på isen – en krønike om et ishockeyhold (2008)
 EliteProspects - DENMARK TEAM STANDINGS 1986-1987  
 EliteProspects - 1986-1987 Denmark PLAYER STATS

Noter 

1986-87
Sæsoner i Superisligaen
Ishockey i 1986
Ishockey i 1987
Rishiri

Rishiri (Japansk: 利尻島, Rishiritō) er en japansk ø i Det Japanske Hav ca. 20. km vest fra den nordlige japanske ø Hokkaido. Øen er en del af Hokkaido prefektur. Øen domineres af Rishirifuji, en 1.731 meter høj udslukt vulkan. 

På toppen af Rishirifuji findes en lille helligdom. Rishirifuji har også en onsen (en varm kilde).

Øen Rishiri har ca. 6.000 indbyggere, der primært ernærer sig ved turisme og fiskeri. Hovedbyen er Oshidomari. Rishiri har færgeforbindelse til øen Rebun, der ligger ca. 5-10 km. nordvest for Rishiri, og til byen Wakkanai på Hokkaido. Der er flyforbindelse til Sapporo.

Eksterne links 
japan-guide.com om Rishiri island

Øer i Japan
Vulkaner i Japan
Giza Nekropolis

Giza Nekropolis (arabisk أهرامات الجيزة) er det arkæologiske område ved Gizaplateauet i udkanten af Kairo, Egypten. Komplekset af fortidsminder inkluderer de tre pyramider kendt som de Store Pyramider den enorme skulptur kaldet Sfinksen, adskillige begravelsespladser, en landsby for arbejdere og et industrielt kompleks. Det ligger omkring 9 km inde i ørkenen fra den gamle by Giza, ved Nilens bred ca. 25 km sydvest for Keiro centrum. Pyramiderne som historisk set har været en vigtig del af Vestens billede Oldtidens Egypten blev populariseret under Hellenismen, hvor Den store pyramide i Giza kom på Antipater fra Sidons liste over Verdens syv underværker. Det er det ældste af oldtidens underværker og det eneste som stadig eksisterer.

Se også 
 Pyramidekomplekset med sfinksen ved Giza

Referencer 

Højkulturer
Egypten
Arkæologiske områder
Gizaplateauet

Gizaplateauet (arabisk جيزة بلاتي) er et plateau i Giza, Egypten. Det er berømt for Giza Nekropolis, der ligger på stedet, og det er karakteriseret af sandet ørkenklima og terræn med sparsom vegetation.

Plateauet og dets fortidsminder er blevet registreret i Giza Plateau Mapping Project, som bliver udført af Det Gamle Egyptens Forskningsmedarbejdere (Ancient Egypt Research Associates), med Mark Lehner i spidsen. AERAs 2009 feltarbejde blev publiceret i en blog.

Det moderne Gizas udforming har to hovedveje. Den første fra nord går til Khufus pyramider, og den anden leder til nær Sfinksen i Giza fra øst. De krydser Nilen fra østbredden og følger dæmningen vestpå. De tre store pyramider dominerer landskabet. De blev bygget til faraoerne  Khufu, Khafra og Menkaura, hvoraf Khufus er den største og står længst mod nord. Khafras pyramide er bygget nøjagtigt sydvest for hans fars pyramide og er opført på et lidt højere sted for at give indtryk af, at den er større. Menkauras pyramide er langt mindre og ikke bygget på samme diagonal som de to andre.

Siden den Egyptiske revolution i 2011 er der sket plyndringer på området.

Referencer 

Egypten
Berge (Niedersachsen)

Berge er en kommune med godt 3.500 indbyggere (2013) der er en del af Samtgemeinde Fürstenau, i den nordvestlige del af Landkreis Osnabrück, i den tyske delstat Niedersachsen.

Geografi 
Berge ligger i de nordlige udløbere af gestlandskabet ved Ankumer Höhe og hører til Naturpark Nördlicher Teutoburger Wald-Wiehengebirge. Mod nord og øst støder den til landskabet Artland og er et fladt gestlandskab præget af moser og småskove.

Nabokommuner 
Berge grænser mod nord til Menslage, mod øst til Kettenkamp og Eggermühlen, mod syd til Bippen og mod vest til Landkreis Emsland kommunerne Wettrup, Dohren og Herzlake.

Inddeling 
I kommunen ligger landsbyerne og bebyggelserne:
 Anten
 Berge
 Dalvers
 Grafeld
 Hekese
 Börstel - Stift Börstel

Eksterne kilder/henvisninger 

 Byens side  på Samtgemeindens websted

Kommuner i Niedersachsen
Carl-Johan Dalgaard

Carl-Johan Lars Dalgaard (født 12. januar 1971) er professor i økonomi ved Københavns Universitet. Hans forskningsområder omfatter især økonomisk vækst, udviklingsøkonomi og indkomstfordeling. Fra 1. december 2014 har han været medlem af formandskabet for De Økonomiske Råd, dvs. én af de fire økonomiske vismænd. 1. februar 2020 afløste han Michael Svarer som overvismand.

Karriere 

Carl-Johan Dalgaard blev cand.polit. i 1997. Han arbejdede to år i gruppen bag den økonomiske model ADAM i Danmarks Statistik, inden han 1999-2002 blev ph.d.-stipendiat ved Økonomisk Institut på Københavns Universitet. Hans ph.d.-afhandling fra 2002 havde titlen Growth and the Inequality of Nations. Siden har han ved samme institut været adjunkt 2002-03, lektor 2003-08, professor med særlige opgaver 2008-12 og ordinær professor fra 2012.

Forskning 

Dalgaards forskning spreder sig over en række felter med økonomisk vækst og udviklingsøkonomi som omdrejningspunkter. I årene 2001-14 var han forfatter eller medforfatter til i alt 24 artikler i forskellige engelsksprogede økonomiske videnskabelige tidsskrifter, bl.a. Economic Journal og European Economic Review. De omfatter emner som produktivitetsvækst, de økonomiske virkninger af ulandsbistand, optimal aldring og død, teorier om økonomisk konvergens samt økonomisk ulighed. Han har bl.a. samarbejdet om forskningsartikler med kollegaerne Henrik Hansen og Claus Thustrup Kreiner.

Andre aktiviteter 

Carl-Johan Dalgaard var medlem af Produktivitetskommissionen, der arbejdede i 2012-14 med at identificere årsager til den relativt lave danske produktivitetsvækst siden 1990'erne. Han har også tidligere deltaget i den danske offentlige debat om dette emne, bl.a. via flere artikler i Nationaløkonomisk Tidsskrift.

Dalgaard har desuden i en årrække blogget om aktuelle økonomiske emner på bloggen for økonomistuderende ved Københavns Universitet altandetlige.dk. Her har han bl.a. skrevet indlæg om så forskellige emner som udviklingen i den danske middellevetid, økonomiske misforståelser i medierne, sammenhængen mellem betalingsbalance og konkurrenceevne og om nytten af humanistiske uddannelser.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Carl-Johan Dalgaards officielle hjemmeside på Økonomisk Institut
 Carl-Johan Dalgaards blog på de økonomistuderendes hjemmeside altandetlige.dk 

Økonomiske vismænd fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Personer i Kraks Blå Bog
Studenter fra Ordrup Gymnasium
Toni Grøn

Antonie (Toni) Sofie Mathilde Grøn (18. maj 1912 i Hamborg - 19. januar 1995 i København) var en kvindelig dansk fagforeningskvinde i Kvindeligt Arbejderforbund ('KAD), hvor hun var formand i perioden 1971-1978. Hun var socialdemokratisk politiker i Københavns borgerrepræsentation i perioden 1950-1970.

Toni Grøn var oprindeligt af tysk-italiensk afstamning, hun kom dog til Danmark som 10-årig, hvor familien valgte at slå sig ned i Esbjerg. I 1935 flyttede hun til København, hvor hun meldte sig ind i KAD.

Kilder 

Fagforeningsfolk fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Tidligere medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra Socialdemokraterne
Environmental Protection Agency

Environmental Protection Agency (EPA) er en uafhængig udøvende myndighed i USA's føderale statsmagt, der har til opgave at håndte miljøbeskyttelse. Præsident Richard Nixon foreslog den. 9 juli 1970 etableringen af EPA; det startede driften den. 2 december 1970, efter at Nixon havde underskrevet et præsidentielt dekret. Dekretet, der etablerede EPA, blev ratificeret ved udvalgshøringer i Repræsentanternes Hus og Senatet. Agenturet er under dets administrators ledelse, der udpeges af præsidenten og godkendes af senatet. Michael S. Regan er den nuværende administrator. EPA er departement under USA's regering, men administratorer bliver normalt tildelt en rang i regeringen.

EPA har sit hovedsæde i Washington, D.C., og regionale kontorer i hver af agenturets ti regioner og 27 laboratorier. Agenturet foretager miljøanalyser, forskning og uddannelse. Det har ansvaret for at opretholde og håndhæve nationale standarder i henhold til en række miljølove i samråd med statslige og lokale regeringer og stammestyre. Det delegerer noget af ansvaret for tilladelser, overvågning og håndhævelse til amerikanske stater og de føderalt anerkendte stammer. EPAs håndhævelsesbeføjelser omfatter bøder, sanktioner og andre tiltag og foranstaltninger. Agenturet samarbejder også med brancher og alle regeringsniveauer i en lang række frivillige programmer til energibesparelse og forebyggelse af forurening.

Agenturet havde i 2018 13758 ansatte. Mere end halvdelen af EPAs ansatte er ingeniører, forskere, og specialister inden for miljøbeskyttelse; andre ansatte omfatter juridisk bistand, offentlige anliggender, finans og informationsteknologer.

Mange folkesundheds- og miljøgrupper går ind for agenturet og mener, det skaber en bedre verden. Andre kritikere mener at agenturets overskrider statens beføjelser ved at pålægge virksomheds- og ejendomsejere unødvendige regler.

Valdas Adamkus, Litauens præsident (1998-2003 og 2004-2009) var regional direktør i EPA i 27 år, mens han boede i USA.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Environmental Protection Agency 

USA's myndigheder
Miljøpolitik
Miljøbeskyttelse
Miljøplanlægning
Tryckfrihetsförordningen (Sverige)

Tryckfrihetsförordningen fra 1949 er den næstældste af Sveriges nuværende fire grundlove. Forordningen handler om trykkefriheden, dens definition og begrænsninger.

Etymologi 
Det kan virke lidt misvisende, at en grundlov kaldes for en forordning.

Navnet er historiske begrundet. Den første svenske lov om skift- og trykkefrihed udkom i 1766. Den hed: K. M:ts förordning angående skrif- och tryckfrihet. De senere svenske love om trykkefrihed hedder også forordninger. 

Før 1849 blev danske love, der var rettet til hele folket kaldt for forordninger. Dette i modsætning til reskripter, der kun var rettet til embedsmændene. Fra Danmark kendes forordningen om indfødsretten fra 1776, der i efterskriften betegner sig selv som en "Grund-Lov". Et andet dansk eksempel er Trykkefrihedsforordningen af 1799.

Tidligere svenske forordninger om trykkefrihed 
Den finlandssvenske præst Anders Chydenius tog initiativ til Sverige-Finlands (og verdens) første lov om trykkefrihed og offentlighed i forvaltningen. 

I 1765–1766 fik Anders Chydenius rigsdagen i Stockholm til at vedtage trykkefriheden. Kongen stadfæstede loven i december 1766. 

Efter Gustav 3.s statskup i 1772 blev trykkefriheden indskrænket kraftigt. Trykkefriheden blev genindført, da Sverige fik en ny grundlov i 1809.

Sveriges grundlove
Borgerrettigheder
National Highway Traffic Safety Administration

National Highway Traffic Safety Administration (NHTSA) er en amerikansk myndighed under det amerikanske Transportministerium.

NHTSA blev oprettet i 1970 og står blandt andet bag New Car Assessment Program (NCAP), der er et trafiksikkerhedsprogram oprettet i 1979 for at tilskynde bilproducenterne til at producere mere sikre biler til gavn for forbrugerne og erhvervslivet.

Eksterne henvisninger 
 NHTSA's officielle hjemmeside

USA's myndigheder
Transport i USA
Trafiksikkerhed
Etableret i 1970
Fremont (Californien)

Fremont er en by i Alameda County i delstaten Californien i USA. Byen havde 214.089 indbyggere i 2010. Den blev grundlagt den 23. januar 1956 ved en sammenlægning af byerne Centerville, Niles, Irvington, Mission San Jose og Warm Springs. Byen er opkaldt efter den republikanske præsidentkandidat fra 1840'erne John Charles Frémont. Fremont ligger i den sødøstlige del af San Francisco Bay Area og er den fjerde mest folkerige by i San Francisco Bay Area. Tesla Motors er største arbejdsgiver med 6.000 ansatte på bilfabrikken.

Eksterne henvisninger 

 Fremonts officielle hjemmeside 
 Community hjemmeside

Noter 

Byer i Californien
Ruth Løjbert

Ruth Løjbert (1927 - 10. maj 1991) var en dansk kvindelige fagforeningsformand i KAD mellem 1971-1978, og medlem af Socialdemokratiets ligestillingsudvalg.

Kilder 

Fagforeningsfolk fra Danmark
Socialdemokrater fra Danmark
Yttrandefrihetsgrundlagen (Sverige)

Yttrandefrihetsgrundlagen (dansk: grundloven om ytringsfrihed) fra 1991 er den nyeste af Sveriges nuværende fire grundlove.

Loven handler om retten til at offentliggøre sine meninger, tanker og følelser på de elektroniske medier.

Loven opfatter blandt andet radio, fjernsyn, video, websteder og databaser. Derimod gælder loven ikke for aviser og bøger. Ytringsfriheden i de trykte medier sikres af  trykkefrihedsforordningen fra 1949.

Sveriges grundlove
Borgerrettigheder
Edith Olsen

Edith Swhartz-Olsen f. Nielsen (4. oktober 1901 på Christianshavn, København - 17. marts 1996 i København) var en dansk kvindelige fagforeningsformand i Kvindeligt Arbejderforbund(KAD) mellem 1948-1971.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Fagforeningsfolk fra Danmark
Kvalifikation til Eliteserien i ishockey 1987-88

Kvalifikationen til Eliteserien i ishockey 1987-88 var en turnering, hvor fire hold spillede om to ledige pladser i Eliteserien i ishockey 1987-88. Turneringen blev spillet i perioden 18. februar - 8. marts 1987, og den havde deltagelse af nr. 5 og 6 fra Eliteserien i 1986-87, Esbjerg IK og Herlev IK, samt nr. 2 og 3 fra 1. division i 1986-87, Rungsted IK og HIK. De fire hold spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle, hvilket gav seks kampe til hvert hold. De to Eliteserie-hold startede turneringen med henholdsvis 3 og 2 point, mens 1. divisionsholdene begyndte med 1 og 0 point.

Resultatet blev, at de to Eliteserie-hold sikrede sig endnu en sæson i Eliteserien.

Kilder / eksterne henvisninger 
 Politiken, 16. februar - 9. marts 1987

Noter 

Ishockey i 1987
Ishockey i Danmark
Dorte Grünbaum

Dorte Grünbaum (7. september 1948 - 24. september 1995) var en dansk maler og journalist på Det Fri Aktuelt.

Kilder 

Journalister fra Danmark
Malere fra Danmark
Bippen

Bippen er en kommune med godt 2.900 indbyggere (2013). Den er en del af Samtgemeinde Fürstenau, beliggende i den nordvestlige del af Landkreis Osnabrück, i den tyske delstat Niedersachsen.

Geografi 

Bippen ligger i den nordlige del af Ankumer Höhe og grænser mod nordøst til landskabet Artland og mod vest til Landkreis Emsland

Nabokommuner 
Bippen grænser mod nord til Berge, mod øst til Eggermühlen, mod syd til Fürstenau og mod vest til Landkreis Emsland med kommunerne Andervenne, Handrup og Wettrup.

Inddeling 
I kommunen ligger disse landsbyerne og bebyggelser der alle frem til områdereformen i 1972 var selvstændige kommuner:
 Bippen
 Dalum
 Hartlage-Lulle
 Klein Bokern
 Lonnerbecke
 Ohrte
 Ohrtermersch
 Vechtel
 Restrup
 Haneberg-Brockhausen

Eksterne kilder/henvisninger 

 Bippens side  på Samtgemeindens websted

Kommuner i Niedersachsen
Sveriges riksdags talman

Riksdagens talman (dansk: Rigsdagens formand) er Sveriges rigsdags øverste repræsentant og leder af rigsdagens arbejde. 

Talmansembedet er det højeste embede, som en person kan vælges til i Sverige. Talmannen er i rang efter kongen, men før statsministeren.

Opgaver 
Talmannen har tre hovedopgaver:
 at foreslå rigsdagen ny statsminister,
 at lede rigsdagens  arbejde, 
 at repræsentere Sveriges rigsdag.

Talmannens arbejde betragtes som upolitisk, dvs. at han eller hun ikke deltager i den politiske debat og heller ikke stemmer i rigsdagen. Når der valgt en talman, så indtræder der en stedfortræder i rigsdagen. I rigsdagens arbejde er stedfortræderen repræsentant for talmannens vælgere.

Sverige fik en ny grundlov (regeringsform) i 1974. Talmannens stilling blev styrket. Dels ved, at det nu er talmannen og ikke kongen, der skal foreslå rigsdagen ny statsminister, og dels ved at talmannen bliver rigsforstander (fungerende statschef), hvis ingen af kongehusets medlemmer er til stede.

Historie

Standsrigsdagen 
I Standsrigsdagens tid (indtil 1866) havde de tre menige stænder (præstestanden, borgerstanden og bondestanden) hver sin talman.

Lantmarskalken var talman for adelen.

Tokammerrigsdagen 
I Tokammerrigsdagens tid (1867–1970) havde hvert kammer sin egen talman.

 Anton Niklas Sundberg, talman for andet kammer 1867–1872, talman for første kammer 1878–1880, biskop 1864–1870 og 1870–1900. 
 Henning Hamilton, talman for første kammer 1877  
 Arvid Posse, talman for andet kammer 1876–1880, statsminister 1880–1883. 
 Ivar Afzelius, talman for første kammer 1912–1915. 

Politiske embeder
Riksdags talman
Riksdags talman
Parlamentsformænd
Erik Karl Geldam

Karl Erik Geldam (født 1955 – død 2007) var en dansk vinduespudser og dømt som morder. Han dømtes 23. juni 1992 af et nævningeting i Østre Landsret, og dommen blev stadfæstet 21. oktober 1992 af Højesteret. Den lød på livsvarigt fængsel for rovmord på 2 pensionister bosiddende på Amager. Fra begge gerningssteder, der kun lå en halv kilometer fra hverandre, blev der stjålet værdier.

Den 76-årige Hans Jørgen Andersen blev 20. december 1989 fundet myrdet i entreen til sin lejlighed på Tingvej, forslået og med halsen skåret over med en slagterkniv. Han havde ligget død i mindst 3 uger, da han blev fundet af sin ekskone.

Den 20. maj 1990 sent om aftenen blev 68-årige Tove Agnete Sørensen myrdet i sin lejlighed på Hveensvej 20 efter spark overalt på kroppen og med indre blødninger efter at være blevet trampet i hovedet.

Efterforskningen ledte til anholdelse af den 33-årige Erik Karl Geldam, som var vinduespudser på begge ejendomme og karate-udøver.
Han skal have tiltvunget sig adgang til beboernes lejligheder under påskud af at ville låne toilettet.

Geldam idømtes livstid, som afsonedes i Vridsløselille og Herstedvester.

Efter 10 års afsoning sad den da 47-årige Geldam til udslusning på Kriminalforsorgens åbne pension Lysholmgård i Hvidovre, da han blev nægtet udgang i julen 2002, men stak af under en uledsaget udgang 20. december.
Efter at have været på fri fod i 3 måneder meldte han sig selv 24. marts 2003 ved fængselsporten til Statsfængslet i Vridsløselille og blev genindsat.

I 2005 blev Geldam løsladt, men nåede kun et par år i friheden, inden han døde sommeren 2007.

Eksterne links 
 Gerningssteder: Amager - En kriminalvandring gennem Københavns mord , af Peer Kaae (2014). 
 Drabssager 1989  - drabssageridanmark.beboer2650.dk
 Drabssager 1990  - drabssageridanmark.beboer2650.dk
 Pensionist-morder på fri fod  - Ekstra Bladet 29. december 2002
 Dobbeltmorder på flugt  - BT 28. marts 2003

Mordere fra Danmark
Livstidsdømte fra Danmark
Lillian Knudsen

Lillian Krogh Knudsen (født 27. juli 1945 i Aalborg) er en dansk fagforeningskvinde og forbundsformand for Kvindeligt Arbejderforbund (KAD) fra 1985 til fusionen med 3F i 2005. Hun arbejdede mellem 2005 og 2007 for 3F som gruppeformand inden for Privat Service, Hotel & Restauration. Siden 2005 er hun opstillet som kommunalpolitiker i Dragør for Socialdemokratiet. Gift anden gang med Harald Børsting.

Lillan Knudsen er datter af arbejdsmand og socialdemokrat Lauritz Christian Sørensen og Anna Krogh. Hun startede efter folkeskolen som ufaglært fabriksarbejder og blev i 1964 organiseret i Kvindeligt Arbejderforbund. To år senere blev hun tillidsrepræsentant på Bates Sækkefabrik i Nørresundby. Lillan Knudsen flyttede i 1971 til København, hvor hun arbejdede hos ISS i lufthavnen, her havde hun flere fagforeningstillidserhverv. I 1977 blev hun afdelingsformand for KAD i København og i 1978 valgt til hovedbestyrelsen, siden blev hun den 1. april 1985 forbundsformand for KAD.

Kilder 

Fagforeningsfolk fra Danmark
Kommunalpolitikere fra Danmark
Socialdemokrater fra Danmark
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog
Mamsen-mordene i Møgeltønder 2010

Mamsen-mordene i Møgeltønder 2010 var to mord, der skete om aftenen den 17. september 2010 i Møgeltønder. Først den 18. september 2010 først på eftermiddagen blev den 68-årige Elke Ibsen Mamsen og hendes 42-årige søn Hans Mamsen fundet knivdræbt i forstuen til ejendommen Gyden 1 i Møgeltønder. Elkes aldrende ægtemand, som også hed Hans Mamsen, boede også i ejendommen, men opdagede ikke mordene, som politiet konstaterede var foregået allerede aftenen inden. Det var Elkes bekymrede søster, der gjorde fundet.
Indledningsvist mistænktes og fængledes Hans Mamsen senior for dobbeltdrabet, uden politiet dog kunne finde et motiv, mens naboer og andre afhørtes.

Den 22. september 2010 skete et gennembrud i sagen, så den 32-årige genbo og Andreas Linnet og hans 25-årige kammerat Jonas Melchior Hansen fængsledes. De aflagde under grundlovsforhøret samme dag delvis tilståelse. Indbyrdes kunne de to tidligere Kosovo-soldater ikke blive enige om, hvem som havde ført mordvåbenet. En af de tiltalte havde smidt kniven i Brede Å og efter han havde udpeget stedet blev kniven fundet af frømænd 29. september.

Et nævningeting i Retten i Sønderborg idømte 26. august 2011 Andreas Linnet og Jonas Melchior Hansen hver 16 års fængsel, for dobbeltdrabet på  Elke Ibsen Mamsen og hendes søn Hans Mamsen.
Et nævningeting i Vestre Landsret i Sønderborg skærpede 6. januar 2012 dommene over både Andreas Linnet og Jonas Melchior Hansen til livsvarigt fængsel.

Eksterne links 

Mord i Danmark
Begivenheder i 2010