kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bohnenberger (månekrater)

Bohnenberger er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den østlige kant af Mare Nectaris, og det er opkaldt efter den tyske matematiker og astronom Johann von Bohnenberger (1765 – 1831).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1834 af Johann Heinrich von Mädler.

Omgivelser 
Bohnenbergerkrateret ligger ved foden af Montes Pyrenaeus-bjergkæden, som danner omkredsen af månemaret. Øst for – på den anden side af bjergene – ligger det større Colombokrater.

Karakteristika 
Krateret har en lav rand langs den nordlige side, og kraterbunden er noget irregulær med en højderyg, som krydser den. Der ligger et lille krater langs den vestlige indre væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bohnenbergerkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bohr (månekrater)

Bohr er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den vestlige rand i det område, hvis synlighed er påvirket af libration. Det er opkaldt efter den danske fysiker Niels Bohr (1885 – 1962).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1963 af Arthur og Ewen Whitaker i værket Rectified Lunar Atlas.

Omgivelser 
Bohrkrateret er forbundet med den sydvestlige rand af det større Vasco da Gamakrater og mod syd med Einsteinkrateret, som er navngivet efter fysikerkollegaen.

Karakteristika 
Kraterets rand er nedslidt og eroderet, og der ligger et par små, skålformede kratere over den vestlige rand. Randen mod nordøst støttes af Vasco da Gama-krateret, men resten danner en irregulær ring af ujævn overflade. Sydvest for Bohr løber dalen Vallis Bohr i nord-sydlig retning. Denne lange kløft er sandsynligvis opstået i forbindelse med dannelsen af Mare Orientale længere mod syd.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger 

}

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bok (månekrater)

Bok er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter de hollandsk-amerikanske astronomer Priscilla F. Bok (1896 – (1975) og Bart Bok (1906 – 1983).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1979. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Sydøst for Bokkrateret ligger Sniadeckikrateret, mod nord McKellarkrateret og længere mod vest De Vrieskrateret.

Karakteristika 
Boks rand er tydeligt aftegnet og ikke særlig eroderet. De indre vægge skråner blødt ned med den næste jævne indre kraterbund, som har en central top når midten. Der findes en let indadgående udbuling langs den nordvestlige væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bokkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Boltzmann (månekrater)

Boltzmann er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside langs den sydlige rand. I denne position ses det fra siden, når det betragtes fra Jorden, så der kan ikke ses mange detaljer. Det er opkaldt efter den østrigske fysiker Ludwig Boltzmann (1844 – 1906).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1964. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1963 af Arthur og Ewen Whitaker i værket Rectified Lunar Atlas.

Omgivelser 
Boltzmannkrateret ligger nær Månens sydpol, nord for den bjergomgivne slette Drygalski og vest for Le Gentilkrateret.

Karakteristika 
Krateret er blevet eroderet af mange små nedslag, som har efterladt dets former afrundede og slidte. Kun lidt af den oprindelige rand hæver sig over det omgivende terræn, så krateret er fortrinsvis en sænkning i overfladen. Kraterbunden er forholdsvis flad med en noget ujævn overflade i den østlige halvdel. Der er adskillige småkratere i det indre, herunder et par nær den sydvestlige væg og et lille, skålformet krater tæt på den østlige rand. Forskudt lidt mod nordøst for kratermidten findes en lav, central top, som nu ikke er meget mere end en afrundet bakke.

Sydøst for kraterranden ligger en buet kraterkæde ("catena") af småkratere, som forbinder Boltzmanns rand med den nordlige rand af Drygalski.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bombelli (månekrater)

Bombelli er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i højlandet nord for Sinus Successus på Månens forside og er opkaldt efter den italienske matematiker Raphael Bombelli (1526 – 1572).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Apollonius T".

Omgivelser 
Apolloniuskrateret ligger øst-sydøst for Bombelli.

Karakteristika 
Bembelli er et næsten cirkulært krater med et lille, udadgående fremspring mod syd-sydvest. Det har en lille kraterbund i midten af de skrånende vægge, og den udgør omkring en fjerdedel af kraterets diameter.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bondarenko (månekrater)

Bondarenko er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den sovjettiske kosmonaut Valentin Bondarenko (1937 – 1961).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1991. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Patsaev G". 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Bondarenkokrateret ligger nordøst for det store Tsiolkovskiykrater og syd for Chauvenetkrateret. Lige nordøst for Bondarenko ligger "Patsaev G", som er et satellitkrater af Patsaevkrateret, der ligger mod vest og er af nogenlunde samme størrelse .

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Jan Fog

Jan Abildhøj Fog (født 28. januar 1949 i Hellerup, død 23. april 2015) var en dansk ejendomsmægler med speciale i liebhaveri i Nordsjælland.

Jan Fog blev student fra Gammel Hellerup Gymnasium i 1968 og cand.jur. fra Københavns Universitet i 1976. Han arbejdede i sin gymnasietid som lotteriseddelsælger for Det Sønderjyske Lotteri, hvor han var et kendt ansigt på Strøget i København med sin lille MG, som han solgte lotterisedler fra. Som nyuddannet var han ganske kort ansat i et advokatfirma. Efterfølgende arbejdede han i salgsafdelingen i InWear, og 1977-1978 var han direktør for Dahotex. Fra 1978 og til han døde var han ejendomsmægler.

Fog var blandt andet kendt fra TV 2-programmet Liebhaverne, produceret af Koncern TV, hvor han medvirker sammen med Pernille Sams og Bettina Schriver.

Jan Fog boede på Strandvejen i Taarbæk.

Død 
Jan Fog blev indlagt på Rigshospitalet i forbindelse med en stamcelletransfusion, men under indlæggelsen blev Fog lagt i koma grundet en virusinfektion, der senere kunne tilskrives årsagen til Fogs dødsfald på hospitalet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Gentofte
Ejendomsmæglere fra Danmark
Studenter fra Gammel Hellerup Gymnasium
Alumni fra Københavns Universitet
Bonpland (månekrater)

Bonpland er et resterne af et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den østlige udkant af Mare Cognitum og er opkaldt efter den franske opdagelsesrejsende og botaniker Aimé Bonpland (1773 – 1858).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1837 af Johann Heinrich von Mädler.

Omgivelser 
Bonpland er forbundet med den bjergomgivne slette Fra Mauro mod nord og Parrykrateret mod øst. Krydsningen af deres rande danner en trekantet bjergkæde. Mod sydøst ligger det lille Tolanskykrater.

Karakteristika 
Randen af Bonpland er stærkt nedslidt og eroderet, og Parrykraterets indtrængen i det mod øst har skabt udbulinger mod sydøst. Kraterbunden er blevet "oversvømmet" med lava i fortiden, hvilket har givet en forholdsvis flad overflade, som er brudt af en række snævre kløfter. De benævnes kollektivt som Rimae Parry. Kløfterne krydser randen mod både syd og nord og fortsætter ind i Fra Mauro.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bonplandkrateret har følgende satellitkratere:

Det følgende krater er blevet omdøbt af IAU:
 Bonpland E — Se Kuiperkrateret.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Boole (månekrater)

Boole er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig langs den nordvestlige rand af Månens forside og er opkaldt efter den engelske matematiker og filosof George Boole (1815 – 1864).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1964. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1963 af Ewen Whitaker.

Omgivelser 
Boole ligger nordvest for Gerardkrateret. Nord for Boole ligger Cremonakrateret, og mod sydvest Paneth- og Smoluchowskikraterne. Det eroderede og noget forvredne satellitkrater "Boole E" er forbundet med den sydlige rand, hvorved der er dannet en saddelformet dal mellem de to.

Overfladen langs den vestlige side af Boolekrateret er arret af en mængde småkratere, som ligger i nordlig retning mod Brianchonkrateret. En del af disse nedslag danner en kort kraterkæde (catena) nær Booles vestlige rand.

Karakteristika 
Kraterbunden i Boole er forholdsvis flad og kun mærket af småkratere. Der ligger et lille af slagsen på bunden nær den sydvestlige rand, og et lille krater ligger langs den vestlige indre væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Boolekrateret har følgende satellitkratere:

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Basel SBB

Basel SBB er en jernbanestation i byen Basel i Schweiz. Stationen ligger ved grænsen til Frankrig, og i samme stationsbygning er Bâle SNCF (også kaldet Basel SNCF), som bruges som endestation for tog til og fra Frankrig. De to stationer er adskilt af toldskranker. Stationen er bygget i 1907 og er ejet af Schweizerische Bundesbahnen (SBB).

Forbindelser 

SBB opererer togene til andre stationer i Schweiz. Der er forbindelse til flere tyske byer med Deutsche Bahn ICE og til Paris med TGV. Det internationale tog Cisalpino, der er ejet af SBB og italienske Trenitalia, kører fra Basel SBB over Alperne til Milano.

Stationen er endestation for et nattog til Moskva. I mange år var der også direkte nattog fra København til Basel, det sidste tog kørte i efteråret 2014. Derudover er der direkte forbindelse med andre nattog til Amsterdam og Berlin.

Stationen ligger ved byens Centralbahnplatz, hvor der er mange forbindelser med sporvogne.

Eksterne henvisninger 

Jernbanestationer i Schweiz
Borda (månekrater)

Borda er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den franske matematiker og fysiker Jean C. Borda (1733 – 1799).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935. 

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1834 af Johann Heinrich von Mädler.

Omgivelser 
Bordakrateret ligger mellem Santbechkrateret mod nord-nordvest og Reichenbachkrater lidt længere væk i retning syd-sydøst.

Karakteristika 
Borda har en lav rand, som er brudt langs den sydøstlige side af et mindre krater. Der er også gjort indhak i randen af et andet lille krater langs den sydvestlige side, og der er en irregulær kløft langs den nordvestlige yderside. I kraterbundens midte findes en central top.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Regionshospitalet Hammel Neurocenter

Regionshospitalet Hammel Neurocenter er et højtspecialiseret neurorehabiliteringshospital, der indgår i Hospitalsenhed Midt.
Hospitalet behandler patienter, der har fået en moderat eller svær hjerneskade som følge af f.eks. blodprop i hjernen, hjerneblødning, ulykke (traume) og andre sygdomme i centralnervesystemet.

Historie 
I 1894 fik Hammel sit første sygehus, fra starten med plads til 19 patienter, men der viste sig hurtigt behov for flere senge, og senere blev sygehuset udbygget i flere omgange.

I 1970 blev Hammel Sygehus lavet om til et "efterbehandlingshospital" med speciale i genoptræning. Ved samme lejlighed blev sygehuset omdøbt til Fysiurgisk Hospital. I 1998 skiftede sygehuset igen navn, denne gang til Hammel Neurocenter.

Landsdelsfunktion 
I 2000 blev Hammel Neurocenter – på baggrund af mange års erfaringer med genoptræning af hjerneskadede og som konsekvens af det politiske fokus på hjerneskadeområdet – udpeget til at varetage landsdelsfunktionen for neurorehabilitering af meget svært hjerneskadede børn, unge og voksne i Vestdanmark. Samtidig blev Hvidovre Hospital udpeget til at varetage den tilsvarende funktion for Østdanmark.

Navnet blev ændret til det nuværende 1. januar 2007 i forbindelse med strukturreformen og dannelsen af de nye regioner.

Nedskæring i 2017 
I juni 2017 besluttede hospitalsledelsen at indføre ansættelsesstop og lukke 4 af neurocentrets 59 højtspecialiserede sengepladser. Tre måneder senere viste det sig nødvendigt at lukke yderligere 4 sengepladser og opsige 40 medarbejdere – uden ansættelsesstoppet havde det været 75. Baggrunden for besparelserne var at Region Nordjylland og Region Syddanmark i det seneste år i knap så høj grad havde benyttet neurocentrets tilbud. Blandt andet visiterer de to regioner ikke så gamle patienter til neurocentret som
Region Midtjylland gør.

Familiehus 
Samtidig er man ved at opføre et "familiehus", som Trygfonden har doneret DKK 25,5 mio. til. Huset får 8 lejligheder og skal fungere som hjemlig base for forældre og søskende til alvorligt syge børn, der i lang tid er indlagt på neurocentret.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Hospitalsenhed Midt: Om Hammel Neurocenter: Historie 

Hospitaler i Region Midtjylland
Hammel
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Favrskov Kommune
Borel (månekrater)

Borel er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside i den sydøstlige del af Mare Serenitatis. Det er opkaldt efter den franske matematiker og politiker F.E.E. Borel (1871 – 1956).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976.

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Le Monnier C".

Omgivelser 
Nordøst for Borel ligger Le Monnierkrateret.

Karakteristika 
Borel er et nogenlunde cirkulært, skålformet krater med indre vægge, som skråner ned mod dets midtpunkt. Det indre har højere albedo end det omgivende mørke mare.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Boris (månekrater)

Boris er et meget lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig i Mare Imbrium på Månens forside og har fået navn efter det almindelige russiske drengenavn Boris.

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1979.

Det er et af de mindste månekratere, som er blevet officielt navngivet af IAU.

Omgivelser 
Boriskrateret ligger nordøst for Delislekrateret. Det ligger i den sydvestlige ende af en slynget rille ved navn Rima Delisle. Denne rille snor sig mod nordøst i retning mod Heiskrateret, før den forsvinder i maret.

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Borman

Borman er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske astronaut Frank Borman (født 1928).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Bormankrateret ligger over den sydøstlige del af den indre ring af bjerge, som omgiver bassinkrateret Apollo.

Karakteristika 
Randen af Bormankrateret er forblevet skarp, selvom der ligger et mindre krater over dets nordvestlige rand. De indre er noget ujævnt, men dog forholdsvis fladt. "Borman L" er et ældre og meget mere nedslidt krater, som er forbundet med Bormans sydlige rand.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bormankrateret har følgende satellitkratere:

De følgende kratere har fået nyt navn af IAU:

 Borman A — Se McNairkrateret.
 Borman X — Se Resnikkrateret.
 Borman Y — Se McAuliffekrateret.
 Borman Z — Se Jarviskrateret.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Born (månekrater)

Born er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig nær den østlige rand på Månens forside og er opkaldt efter den tysk-engelske fysiker og nobelprismodtager Max Born (1882 – 1970).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1979.

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Maclaurin Y".

Omgivelser 
Bornkrateret ligger nordøst for det fremtrædende Langrenuskrater. Maclaurinkrateret ligger nord for det.

Karakteristika 
Krateret er cirkulært og i almindelighed skålformet. Det har mørke områder, som strækker sig fra midtpunktet mod den nordøstlige rand, men er ellers ret ordinært.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Boscovich (månekrater)

Boscovich er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den jesuitiske matematiker, fysiker og astronom Ruggiero Giuseppe Boscovich (1711-1787).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Observation af krateret rapporteredes første gang i 1645 af Michael Florent van Langren.

Omgivelser 
Krateret ligger vest-nordvest for Julius Caesar og syd-sydøst for det fremtrædende Maniliuskrater.

Karakteristika 
Boscovichkrateret er næsten blevet helt eroderet væk af senere nedslag. Kraterbunden har lav albedo, og dets mørke tone gør det forholdsvis let at genkende. Overfladen gennembrydes af et rille-system ved navn Rimae Boscovich, som strækker sig over en diameter på 40 km.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Boscovichkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Bose (månekrater)

Bose er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den bengalske polyhistor Chandra Bose (1858 – 1937).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970. 

Krateret observeredes første gang i 1965 af den sovjetiske rumsonde Zond 3.

Omgivelser 
Bosekrateret ligger lige nordvest for det mindre Bhabhakrater og sydøst for Alderkrateret.

Karakteristika 
Boses ydre rand er blevet nedslidt og dets spidser afrundede af senere nedslag, men væggens form er velbevaret. Det lille satellitkrater "Bose D" ligger over den øst-nordøstlige rand, og et småkrater er dannet på den indre sydøstlige væg. Kraterbunden er jævn med en lav central top, som er let forskudt mod sydøst i forhold til kratermidten. Der findes adskillige småkratere på bunden, herunder tre øst for den centrale top.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Bosekrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen