kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ólavsøka

Ólavsøka (på dansk: Olaifesten, Olai eller Olaj) er festdage på Færøerne og falder den 28. og 29. juli. Til ólavsøka (som bør staves med et lille "ó" på færøsk) fejres den norske konge Olav den hellige († 29. juli 1030 i Stiklestad) i Færøernes hovedstad, Tórshavn.

Olaifesten er som en forening af politik og kristendom et udtryk for en kristen politisk kultur i  øriget i Nordatlanten. Olav den Helliges kongerige var betydeligt større end nutidens Norge og omfattede bl.a. Færøerne. Som tilnavnet antyder, blev Kong Olav kåret til helgen og har siden været Færøernes skytshelgen. På dagen for hans død i slaget på Stiklestad den 29. juli 1030 giver færingerne udtryk for det inderste af deres nationalitet. Helgenkongen Olav har altid indtaget en central plads i færøsk religiøs og politisk tradition og kultur.

Færingerne kalder deres nationalhøjtid for ólavsøka. På latin vigilia sancti Olavi (vigilia = vøka på færøsk og betyder vagt). På dansk hedder den Olai-festen. 
På denne dag bliver Færøernes over tusind år gamle parlament, Lagtinget, åbnet i hovedstaden Tórshavn. Lagtingets medlemmer, medlemmer af Færøernes Landsstyre, biskop og alle landets præster og de højeste embedsmænd går i procession fra Lagtingshuset til Tórshavn Domkirke og efter en særlig Olaigudstjeneste tilbage til Lagtingshuset, hvor lagmanden holder sin åbningstale.

Der har altid været ceremonier omkring Lagtingets begyndelse på Olaidag. Man ved fra middelalderlige kilder, at der kom mange mennesker til Tórshavn for at overvære begivenheden. Det var begyndelsen til ólavsøka som nationalhøjtid. Der står i fårebrevet fra 1298, hvornår årets tre terminer falder. Den ene er ólavsøka. 

I dag er lagtingsprocessionen (ólavsøkuskrúðgongan) en fast del af Olaifestlighederne. Den afspejler den gamle forbindelse mellem ting og kirke. Og de mange mennesker, som hvert år ser processionen fra Lagtingshuset til domkirken og tilbage, ser den som en naturlig del af den nationale højtid.

På Olaiaften (ólavsøkuaftan, den 28. juli) er der også kappróður (kaproning med færøbåde) i Tórshavn. Det er årets sidste regatta i Færø-mesterskabet og højdepunkt. Olaiudstillingen i Nordens Hus på Færøerne og Olaikoncerten er yderlige attraktioner for alverdens færinger og turister.

Hilsen til Olai er på færøsk: Góða ólavsøku! (God Olaifest!)

Eksterne henvisninger 

 Ólavsøka-webcam 2005  (aktuel fra Vaglið)
 Portal.fo – Ólavsøkuskrúðgongan 2005  (Billeder fra ólavsøkaprocessionen med lagmanden foran)
 Stamps.fo – Postverk Føroya (Public Domain)
 Lisbeth Nebelong: Færøsk fest med undertoner 
 Drekin.fo – Havnar Roðrarfelag  (på færøsk, alt om kaproning med færøbåde)

Færøsk kultur
Roning på Færøerne
Festivaler i Danmark
Nationaldage
Ummelandsfarere

Ummelandsfarere var hansaens betegnelsen for købmænd, der sejlede nord om Skagen på vej til eller fra de indre danske farvande. Det var først og fremmest nederlandske og engelske købmænd, som siden midt i 1200-tallet sejlede ummeland (nord om Jylland og ned gennem Øresund) for at deltage i Østersøhandelen. Alternativet var at losse godset ved Hamborg og føre det over land til Kiel eller Lübeck for genindskibning. Ummelandsfarere nævnes første gang i det 13. århundrede i forbindelse med kong Abels tildeling af privilegier til Skånemarkedet i 1251. I begyndelsen foregik trafikken primært med henblik på at deltage i Skånemarkedet, men fra slutningen af 1300-tallet blev direkte handel med områder langt inde i Østersøen mere dominerende.

Ummelandsfarten var af afgørende betydning for søhandlen, da hamp fra Rusland, egetræ fra Polen og fyrretræ fra Sverige var uundværlige ved bygning af skibe. En afbrydelse ville betyde, at skibene ikke kunne sejle, fordi de manglede nye sejl (af hamp), nye master (af fyr) eller nye planker (af eg). Derfor var det vigtigt for søfartsnationerne at sikre, at intet land kunne stoppe ummelandsfarten, og derfor måtte Danmark berøves Skåne, Halland og Blekinge. Omvendt kom hollænderne Danmark til undsætning, da svenskerne var ved at erobre hele landet.

Ordet staves af og til fejlagtigt "ummerlandsfarer".

Økonomi i middelalderen
Hanse
Lübecks historie
Maritim historie
Viking (flertydig)

Viking kan hentyde til flere artikler:
 Vikinger – nordiske krigere og handelsmænd.
 Viking (sagnhelt) – en sagnhelt i nordisk mytologi.
 Viking (cigaretmærke) – et dansk cigaretmærke.
 Lockheed S-3 Viking – et amerikansk hangarskibsbaseret antiubådsfly (1972).
 Viking (rugbrød) – et dansk mærke af rugbrød.
 Viking (blyant) – et dansk mærke af blyanter.
 Viking Fotballklubb – norsk fodboldklub fra Stavanger med hjemmebane på Viking Stadion.
 Idrætsklubben Viking Rønne – Bornholmsk idrætsforening
 Viking (firma) – dansk producent af redningsudstyr.
 Viking (skib) – en rekonstruktion af vikingeskibet Gokstadskibet
 Væring – en lejesoldat under vikingetiden.

Rumsonder (NASA-missioner til Mars):
 Viking 1
 Viking 2

Film og Tv-serier 
 Vikingerne (film fra 1958) - amerikansk film fra 1958
 Den hvide viking – norsk-islandsk film fra 1991
 Den sidste viking – dansk film fra 1997
 A Viking Saga – Son of Thor – dansk-amerikansk film fra 2008
 Vikings (tv-serie) - irsk-canadisk tv-serie fra 2013
 Viking (film) – russisk spillefilm fra 2016 af Andrej Kravtjuk

Se også 
 Vikingernes kalender
 Næstved Vikings – en amerikansk fodbold-klub i Næstved
 Papa Bues Viking Jazzband – dansk jazzorkester
 Viking-Con – en årligt tilbagevendende spilbegivenhed i København for bl.a. rollespil, brætspil, figurspil og samlekortspil
 Viking metal – undergenre af Heavy metal
 Vikingeskib – et skib fra vikingetiden
 Vikingetid – historisk periode fra ca. 800-1066
 Viking Genetics – svensk/dansk kvægavslsforening
Ove Krak

Ove Holger Krak (18. december 1862 i København – 17. april 1923 smst) var en dansk læge. Han overtog udgivelsen af Kraks Vejviser i 1898 efter sin far og påbegyndte i 1910 udgivelsen af Kraks Blå Bog med Hjalmar Gammelgaard som medarbejder.

Han var søn af grundlæggeren Thorvald Krak, og med ham uddøde slægten. Kraks Fond (dengang Kraks Legat) blev oprettet efter Ove Kraks testamente.

Kraks beskedenhed gjorde, at han ikke lod sig selv optræde i Kraks Blå Bog i de første årgange, men senere blev det for påfaldende, at redaktøren ikke selv optrådte i bogen, hvorfor han alligevel lod en lille selvbiografi optage i bogen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Legatstiftere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Læger fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Forlæggere fra Danmark
Kraks Blå Bog
Nationale kendingsbogstaver (biler)

Det land, hvor et motorkøretøj er indregistreret, angives med nationale kendingsbogstaver, der står med fede blokbogstaver på et lille hvidt ovalt mærke i nærheden af nummerpladen på bagsiden af køretøjet.

 Mærket skal bestå af et til tre bogstaver fra det latinske alfabet. Bogstaverne skal være mindst 8 cm høje, og stregerne, de består af, skal være mindst 1 cm brede. Bogstaverne skal være sorte med en hvid baggrund, som er ellipseformet med horisontal hovedakse.
 Hvis mærket blot indeholder et bogstav, kan ellipsen være vertikal.
 Frem til 2006 måtte mærket ikke indgå i registreringsnummeret, eller sættes så det kan forveksles med registreringsnummeret eller bliver ulæseligt. Siden 2006 er Wienerkonventionen blevet ændret sådan at kendingsbogstaverne må indgå på nummerpladen. Kendingsbogstaverne skal da vises på begge nummerplader (foran og bag), og bogstaver skal placeres helt til venstre eller højre på pladen. Nationalt symbol, eller et symbol tilhørende en økonomisk organisation hvor landet er medlem må også vises. Kendingsbogstaver skal være nemme at skille fra registreringsnummeret, enten ved at de er placeret på en anden baggrundsfarve, eller separat med en linje. 
 På motorcykler og deres anhængere skal ellipsens akser være mindst 17,5 cm og 11,5 cm. På andre køretøjer og deres påhængsvogne skal dimensionerne være mindst:
24 cm og 14,5 cm hvis mærket består af tre bogstaver.
17,5 cm og 11,5 cm hvis mærket består af færre end tre bogstaver.
 Regler for mærkets anbringelse er de samme som for nummerplader.

Tildelingen af koder vedligeholdes af FN som kendetegn af køretøjer i international trafik, der er godkendt af FN's Genève-konventionen om vejtrafik af 1949 og Wien-konventionen om vejtrafik fra 1968. Mange køretøjskoder oprettet siden vedtagelsen af ISO 3166 falder sammen med ISO to- eller tre-bogstavkoder.

Indenfor EU behøver et køretøj fra et medlemsland, der kører i et andet medlemsland, ikke have det ovale mærke, hvis kendingsbogstaverne står på nummerpladen (EU-nummerplader). Siden 2006 tilfredsstiller også en nummerplade med kendingsbogstaver Wienerkonventionen i deltagende lande.

Liste 
Her følger en liste over de officielle kendingsbogstaver for de enkelte lande.

Uofficielle kendingsbogstaver 
Denne liste er arbitrær og på ingen måde repræsentativ.

 BOR Bornholm
 LL Lapland 
 NJ New Jersey Flere andre stater har også deres egne uofficielle kendingsbogstaver
 J Jylland

Eksterne henvisninger 

 Distinguishing Signs of Vehicles in International Traffic, fra FN

Noter

Referencer 

Landekoder
Jacek Kaczmarski

Jacek Marcin Kaczmarski (22. marts 1957 i Warszawa – 10. april 2004 i Gdańsk) var en polsk barde, digter og forfatter.

Kaczmarski var meget produktiv, både når det drejer sig om antallet af sange og deres længde. Han er mest kendt for sine sange med historiske, politiske og samfundsmæssige emner.

Kaczmarskis biografi er fast knyttet til Polens nyeste historie. Hans navn sættes i forbindelse med begyndelsen af Solidarność-bevægelsen. Under kommunismen blev hans sange distribueret gennem uofficielle, private kanaler. Han var den kunstneriske stemme for den anti-kommunistiske opposition.

Se også 
 Detaljeret bibliografi og diskografi af Kaczmarski på den polske Wikipedia

Eksterne henvisninger 

Digtere fra Polen
Sangskrivere
Joanna Chmielewska

Joanna Chmielewska, (rigtigt navn: Irena Kühn), (født 2. april 1932 i Warszawa, død 7. oktober 2013) var en populær polsk forfatterinde af satiriske kriminalromaner.

Chmielewska var uddannet ingeniør-arkitekt ved Politechnika Warszawska, og har tegnet nogle kendte bygninger i Warszawa. Med prosa debuterede hun i 1958 i bladet "Kultura i Życie" (da. Kultur og livet); hendes første bog udkom i 1964.

Chmielewskas romaners handling foregår ofte i Danmark, hvor hun havde en veninde, og hvor hun arbejdede nogle måneder som arkitekt.

Ekstern henvisning 
 Joanna Chmielewska 

Romanforfattere fra Polen
Krimiforfattere
Satirikere
Personer fra Warszawa

Pseudonymer
Logo

Logo er symbol eller kendemærke for en virksomhed, en organisation eller en offentlig virksomhed.

Beskyttelse af logoer 
Erhvervsdrivendes logoer (registrerede varemærker) er beskyttet af ophavsret og kan ikke uden videre gengives frit. For disse gælder beskyttelsen i 10 år fra seneste registrering, hvorefter der er en frist på 6 måneder til fornyelse. Først hvis der ikke er sket en fornyelse, eller registreringen af andre årsager er ophævet, er varemærket/logoet frit og kan gengives på fx Wikipedia.

Se også 
 Bomærke
 Branding
 Byvåben
 Segl
 Neutrale cigaretpakker

Eksterne henvisninger 

Symboler
Grafisk design
Leopold Tyrmand

Leopold Tyrmand (pseudonim Jan Andrzej Stanisław Kowalski; født 16. maj 1920, død 19. marts 1985) var en polsk forfatter og publicist.

Før 2. verdenskrig læste Tyrmand arkitektur i Paris. Under krigen tog han til Vilnius, hvor han var klummeskriver. Efter krigen boede han i Danmark, Norge, Frankrig og Polen (hvor han skrev for bladene Przekrój og Tygodnik Powszechny). I 1966 flyttede han til USA, hvor han arbejdede på The New Yorker og var ansat på State University of New York og Columbia University.

Bibliografi 
 Hotel Ansgar (1948)
 Gorzki smak czekolady «Lucullus» (1957)
 Zły (1955) (i Danmark: Zly – den onde mand, Gyldendal 1959, forkortet oversættelse af Edith Frey)
 Filip (1961)
 Życie towarzyskie i uczuciowe (1967)
 Cywilizacja komunizmu (1972)
 Siedem dalekich rejsów (1975)

Eksterne henvisninger 

Romanforfattere fra Polen
Journalister fra Polen
Essayister fra Polen
Publicister
Selvbiografer
Base64

Base64 er et begreb fra Datalogi, som anvendes til at formidle binær 8-bit (= 1 byte) formede data gennem en e-mail. Alle postprogrammer inkl. internettets første kan formidle kodningsformen. Kodningsformen er designet så kodningen uden problemer kan formidles af 7-bit systemer smtp oprindeligt kun kunne håndtere.

Base64 bliver anvendt i internetstandarden MIME (Multipurpose Internet Mail Extensions) og anvendes til at indlejre et eller flere bilag (eng. attachment) i selve mailen.

Til kodningen anvendes tegnene A-Z, a-z, 0-9, + og / og evt. et eller to = som fyld i slutningen af kodningen. Da disse tegn også repræsenteres i EBCDIC (dog med andre kodepositioner), kan bilag også formidles via EBCDIC.

Som det ses skal der anvendes 4 6 bit blokke for hver 3 byte. Hver 6 bit blok omsættes til et Base64-tegn via følgende tabel:

 beskriver kodningen.

Eksempel 
Hätten Hüte ein ß im Namen, wären sie möglicherweise keine Hüte mehr,
sondern Hüße.

Her ses ovenstående 2 linjer kodet som Base64 i vist i ASCII:

SMOkdHRlbiBIw7x0ZSBlaW4gw58gaW0gTmFtZW4sIHfDpHJlbiBzaWUgbcO2Z2xpY2hlcndlaXNl
IGtlaW5lIEjDvHRlIG1laHIsDQpzb25kZXJuIEjDvMOfZS4NCg==

Som det ses er Base64 kodet tekst ikke læsbart, hvilket quoted-printable-kodningen delvis er.

Se også 
 quoted-printable, UUencode, Base16, Base32, Base85

Eksterne henvisninger 
 http://www.faqs.org/rfcs/rfc1421.html
 http://www.faqs.org/rfcs/rfc1521.html
 http://www.faqs.org/rfcs/rfc3548.html

Binær-til-tekst kodningsformater
Konstanty Ildefons Gałczyński

Konstanty Ildefons Gałczyński (født 23. januar 1905 i Warszawa, død 6. december 1953) var en polsk digter.

Han boede nogle år i Moskva. Tilbage i Polen læste han engelsk og klassisk filologi. Han debuterede i 1923. Han opholdt sig i Szczecin i 1948, derefter i Warszawa. Gałczyński var med i digtergruppen Kwadryga.

Eksterne henvisninger 

Digtere fra Polen
Szczecin
Tommy

Tommy er et drengenavn, der er opstået som en kortform af Thomas. Det stammer fra det engelske sprogområde, hvorfra det har bredt sig til andre sprogområder, heriblandt dansk. Navnet findes også i varianter som Thommy, Tommi og Tommie. Lidt over 10.000 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik, men det har i de senere år været for nedadgående, idet blot fire drenge fik navnet Tommy i 2006.

Kendte personer med navnet 
Thommy Berggren, svensk skuespiller.
Tommy Dinesen, dansk politiker og borgmester.
Tommy Docherty, skotsk fodboldspiller og -træner.
Tommy Dorsey, amerikansk jazzmusiker.
Tommy Lee Jones, amerikansk skuespiller.
Tommy Kenter, dansk skuespiller.
Tommy Knudsen, dansk speedwaykører.
Tommy Körberg, svensk sanger og skuespiller.
Tommy P, dansk musiker.
Tommy Seebach, dansk musiker og komponist.
Tommy Steele, engelsk sanger.
Tommy Troelsen, dansk fodboldspiller og -kommentator.

Navnet anvendt i fiktion 
Tommy Settergren er en af de to søskende, som er Pippi Langstrømpes bedste venner.
Tommy er en kat, der ind imellem optræder i Anders And.
Tommy er en person i Rugrats og All Grown Up

Noter 

Drengenavne
Jens

Jens er et drengenavn, der stammer fra Johannes. Det er et meget almindeligt brugt navn i Danmark, enten alene eller i sammensætninger med og uden bindestreg. Af fornavnet Jens er afledt efternavnet Jensen; søn af Jens. Ifølge Danmarks Statistik bærer 54.464 mænd navnet Jens i år 2007.

Kendte personer med navnet 
 Jens Schou, dansk klarinettist.
 Jens Albinus, dansk skuespiller.
 Jens Andersen, dansk skuespiller.
 Jens Arentzen, dansk skuespiller, instruktør og foredragsholder.
 Jens Baggesen, dansk forfatter.
 Jens Jørn Bertelsen, dansk fodboldspiller.
 Jens Bilgrav-Nielsen, dansk politiker og minister.
 Jens-Peter Bonde, dansk journalist og EU-politiker.
 Jens Christian Christensen (I.C. Christensen), dansk politiker og statsminister.
 Jens Enevoldsen, dansk skakspiller.
 Jens Fink-Jensen, dansk forfatter, fotograf og komponist.
 Jens Christian Grøndahl, dansk forfatter.
 Jens Jensen, dansk politiker.
 Jens Jeremies tysk fodboldspiller
 Jens Juel, dansk maler.
 Jens Kampmann, dansk politiker og minister.
 Jens Kistrup, dansk journalist og anmelder.
 Jens Martin Knudsen, dansk fysiker
 Jens Risgaard Knudsen, dansk politiker og minister.
 Jens Otto Krag, dansk politiker og statsminister.
 Jens Langkniv (Jens Olesen), dansk fredløs og oprører.
 Jens Lehmann, tysk fodboldspiller.
 Jens Lillelund, dansk modstandsmand og direktør.
 Jens Munk, dansk søofficer.
 Jens Nowotny, tysk fodboldspiller.
 Jens Okking, dansk skuespiller og EU-politiker.
 Jens Olsen, dansk urmager.
 Jens Rohde, dansk politiker.
 Jens Carl Sanderhoff, dansk forfatter.
 Jens August Schade, dansk forfatter.
 Jens Christian Skou, dansk fysiolog og modtager af Nobelprisen i kemi.
 Jens Stoltenberg, norsk politiker og statsminister.
 Jens Svalgaard Kohrt, dansk datalog.
 Jens Sætter-Lassen, dansk skuespiller.
 Jens Søndergaard, dansk maler.
 Jens Jørgen Thorsen, dansk kunstner og filminstruktør.
 Jens Jacob Tychsen, dansk skuespiller.
 Jens Unmack, dansk musiker.
 Jens Veggerby, dansk cykelrytter.
 Jens Voigt, tysk cykelrytter.

Navnet anvendt i fiktion 
 Her kommer Jens med fanen er en fanemarch fra 1808, som bruges i det danske forsvar, og blandt andet spilles dagligt af Livgarden.
 Jens Langkniv er brugt som figur i roman-, film-, tegneserie- og musiksammenhænge.
 Jens Lyn er det danske navn for tegneseriefiguren Flash Gordon.
 Jens Fup en ag hovedpersonerne i basserne.
 Jens Christensen er brugt som vittigheds navn om Jesus Kristus.
 Jens Vejmand er en dansk sang af Jeppe Aakjær fra 1905, med melodi af Carl Nielsen i 1907.

Andre anvendelser 
 "Jens" er fra det 19. århundrede brugt som betegnelse for en dansk soldat.

Kildehenvisninger 

Drengenavne
Kameler og lamaer

Kameler og lamaer er en familie af parrettåede hovdyr. Den baktriske kamel er uhyre sjælden i naturen, mens dromedaren helt er uddød i naturen. Begge arter er dog mere kendte i deres domesticerede form.

Klassifikation 
Underorden Tylopoda
 Familie Kameler og lamaer Camelidae
 Slægt Lamaer Lama
 Guanako, Lama guanicoe
 Lama, Lama glama
 Slægt Vicugna
 Vikunja, Vicugna vicugna
 Alpaka, Vicugna pacos
 Slægt Kameler Camelus
 Dromedar, Camelus dromedarius
 Kamel, Camelus bactrianus og

Uddøde slægter omfatter Procamelus, Aepycamelus, Megatylopus, Protolabis, Poebrotherium, Stenomylus, Protylopus, Oxydactylus, Megacamelus, Titanotylopus, Paracamelus, Hemiauchenia, Paratylopus, Camelops, Floridatragulus.

Eksterne henvisninger
Ectotherm

Ectotherm er betegnelsen for dyr, der primært får deres varme fra miljøet omkring dem som fx krokodiller. De tilpasser sig i stedet omgivelsernes temperatur og behøver derfor ikke bruge samme mængde energi som vi pattedyr (endothermer) for at opretholde en konstant kropstemperatur. Derfor har ectotherme dyr generelt en lavere metabolisk rate end endothermer.     Mange arter vælger at opsøge eksterne varmekilder eller fly varme; for eksempel regulerer mange krybdyr deres kropstemperatur ved at slappe af i solen eller søge skygge. når det er nødvendigt. Hertil kommer en lang række andre adfærdsmæssige termoreguleringsmekanismer. I modsætning til ectothermer er endotermer stort set afhængige af varme fra indre metaboliske processer.

Se også
Vekselvarm

Zoologi
Jurassic Park

Jurassic Park er en amerikansk film fra 1993, instrueret af Steven Spielberg. Filmen er baseret på bogen Jurassic Park af Michael Crichton. I 1994 vandt filmen tre Oscars for bedste lydredigering, bedste visuelle effekter og bedste lyd. Bogen fremhæver Ian Malcolm og hans kaosmatematiske og fraktal teori mere end filmen.

I 1997 kom efterfølgeren The Lost World: Jurassic Park, denne film er også baseret på Michael Crichtons roman Den Forsvundne Verden – fortsættelsen af hans første roman Jurassic Park.

I 2001 kom Jurassic Park III i biografen og i 2015 Jurassic World og i 2018 kom Jurassic World: Fallen Kingdom.

Handling 

Rigmanden John Hammond (Richard Attenborough) opstarter en forlystelsespark med dinosaurer på øen Isla Nublar. Dinosaurerne er genoplivet ud fra blod vha. avanceret genteknologi efter 65 millioner år. Blodet stammer fra en myg, der mens dinosaurerne levede bed en, men efterfølgende blev fanget i flydende harpiks, som blev til rav. Denne klump rav blev fundet af nogle arkæologer og har siden hen dannet basis for genoplivelsen af fortidens herskere. Da et hold af testere skal afprøve parken, sker en længere række uheld, og sikkerheden rækker ikke længere til at holde dinosaurerne indelukket.

Medvirkende 
 Sam Neill som Dr. Alan Grant: En professor og forfatter, med speciale i dinosaurer og kloning.
 Laura Dern som Dr. Ellie Sattler
 Jeff Goldblum som Dr. Ian Malcolm
 Richard Attenborough som John Hammond: Leder af firmaet InGen og idémand bag Jurassic Park. Han kendetegnes ved sit hvide skæg, hvide hat og hvide påklædning. Jurassic Park var Attenboroughs første filmrolle siden The Human Factor i 1979.
 Ariana Richards som Alexis "Lex" Murphy: Hammonds barnebarn. Er vegetar og selvlært hacker.
 Joseph Mazzello som Timothy "Tim" Murphy: Lex' dinosaurinteresserede lillebror. Han har læst alle Alan Grants bøger.
 Bob Peck som Robert Muldoon
 Samuel L. Jackson som Ray Arnold
 BD Wong som Dr. Henry Wu

Desuden medvirker følgende dinosaurarter:
 Alamosaurus (kun set som skelet)
 Brachiosaurus
 Dilophosaurus
 Gallimimus
 Parasaurolophus
 Triceratops
 Tyrannosaurus
 Velociraptor

Andre Dinosaurere i parken 

 Herrerasaurus
 Baryonyx (kun på Isla sorna, site B, hvori Hammond klonede alle sine dinosaurere)
 Compsognathus
 Stegosaurus

Litteratur 
 Nicolas Barbano: I dinosaurernes fodspor, i Inferno nr. 3/4, 1993
 Nicolas Barbano: Fortidens kæmper , i Politiken 24.7.1993
 Niels Bonde og Jane Richter: "Jurassic Park" – fra en palæontologisk vinkel, i Levende Billeder nr. 7, 1993
 Wendy Larson: Dinosaurerne fra Jurassic Park (Carlsen, 1993)

Eksterne henvisninger

Se også 
 King Kong
 Godzilla
 Reptilicus

Noter 

 
Amerikanske film fra 1993
Actionfilm fra USA
Film instrueret af Steven Spielberg
Film baseret på bøger
Eventyrfilm fra USA
Engelsksprogede film
Lod

Lod kan være flere ting:
 Lod (genstand) -en metalgenstand som skal virke ved sin masse
 Lod – poetisk om skæbne
 Jordlod – et jordområde
 Lod (hårlag) – hårlag på dyr, især fårs vinteruld
 Lod (måleenhed) – gammel vægtenhed
 Lod, Israel – israelsk by
 Lod (by) – fiktiv by i Det Mørke Tårn serien skrevet af Stephen King
 Kaste lod - afgøre noget ud fra den måde som nogle mærkede lodder lander på
Lod (vægtenhed)

Et lod er en gammel vægtenhed brugt i Danmark og andre europæiske lande fra middelalderen og frem til begyndelsen af 1900-tallet. Værdien varierede fra land til land, siden et lod var afledt af det lokale pund, men værdien i metriske enheder lå oftest mellem 10 og 50 gram. Dette var som regel  eller  af pundet.

Det gamle danske pund, skålpundet, var inddelt i 32 lod, og et dansk lod svarede til 15,5 gram. I den engelsktalende verden defineres loddet også som  pund (hvilket er  unse), men da det internationale pund som bruges i den engelsktalende verden er mindre end skålpundet, er det amerikansk-britiske lod også en anelse mindre, cirka 14,2 gram.

Noter 

Masseenheder
Gamle danske enheder
Thomas Carlyle

Thomas Carlyle (født 4. december 1795, død 5. februar 1881) var en skotsk forfatter, historiker, historiefilosof og kritiker.

Bibliografi 
 Den Franske Revolutions Historie, 1837 (dansk 1917).
 Sartor Resartus, 1834 (dansk 1916)
 Om Heroer, Herodyrkelse og det Heroiske i Historien, 1916
 Samlede skrifter (34 bind), 1870

Litteratur 
 Jens Kure, Thomas Carlyle og hans Hustru, , J.L. Lybeckers Forlag, 1912.
 Jens Kure, Tro og Arbejde – Carlyle's Religion og Ethik, Gyldendal, 1916.
 Christoffer & Margrethe Scharling Dragsdahl (overs.), Ungdoms- og Kærlighedsbreve mellem Thomas Carlyle og Jane Welsh, 2 bind, H. Hagerups Forlag, 1925.

Eksterne henvisninger 

Historikere fra Skotland
Faglitterære forfattere fra Skotland
Kritikere
Essayister fra Skotland