kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Christian Cederfeld de Simonsen (1895-1985)

Hans Christian Carl Frederik Cederfeld de Simonsen (født 16. februar 1895 i København, død 23. november 1985) var en dansk godsejer og hofjægermester, far til Hans Cederfeld de Simonsen. 

Han var søn af kammerherre, hofjægermester, stamhusbesidder H.C.F.W. Cederfeld de Simonsen og hustru Benny født Treschow, blev student 1914 og sekondløjtnant 1917, bedrev landbrugsstudier hjemme og i USA, blev 1922 leder af avlsbrugene på Erholm og Søndergårde hovedgårde, var ejer af Erholm gods (det afløste stamhus Erholm) 1936-69, derefter ejer af Erholm skovdistrikt. 1936 blev han hofjægermester. Han var formand for Tolvmandsforeningen af 4. December 1928 og for bestyrelsen for Aarup Ungdomshjem, medlem af bestyrelsen for Dansk Slægtsgårdsforening, for Dansk Skatteborgerforening og for Aarup Elektricitetsværk samt repræsentant i Det gensidige fyenske Brandassuranceselskab.

Han blev gift 12. februar 1924 i Fredericia med Ingeborg Margrethe Korch (14. juli 1900 i Fredericia - 24. februar 1981), datter af fabrikant, vicekonsul Johan Korch og hustru Ingeborg født Andresen.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974 (PDF)

Christian 2
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Personer fra Fyn
Danskere i 1900-tallet
Officerer fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Christian Cederfeld de Simonsen

Christian Cederfeld de Simonsen er navnet på flere personer:

 Christian Cederfeld de Simonsen (politiker) (1817-1906) – dansk godsejer, amtmand, kammerherre og politiker (Hans Christian Joachim Cederfeld de Simonsen)
 Christian Cederfeld de Simonsen (1895-1985) – dansk godsejer og hofjægermester (Hans Christian Carl Frederik Cederfeld de Simonsen)
Zacharias Ursinus

Zacharias Ursinus, (født 18. juli 1534, død 6. maj 1583) født Zacharias Baer i Wrocław i nuværende Polen, var en tysk teolog. 

Han blev en af de ledende teologer af den reformerte og protestantiske bevægelse i Pfalz, og gjorde tjeneste både ved Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg og Collegium Sapientiae. Han er bedst kendt som at være Heidelberg-katekismens hovedforfatter.

Eksterne henvisninger 

Reformerte teologer
Calvinistiske præster
Personer fra Breslau
Tyskere i 1500-tallet
Teologer fra Tyskland
Libertas (gudinde)

Libertas var navnet på frihedens gudinde i romersk mytologi. Ruiner efter templer til hendes ære er fundet på to af Roms syv høje, Palatinerhøjen og Aventinerhøjen. Ordet libertas betyder frihed på latin.

Frihedsgudinden ved indsejlingen til Manhattan i New York i USA repræsenterer en moderne version af frihedens beskytterinde og personifikation Libertas. Skikkelsen fremstilles også som Marianne og Columbia, den kvindelige personifikation af henholdsvis Den franske republik og USA, ofte iført frygisk hue ("frihedshuen" fra den franske revolution).

Romerske gudinder
Personifikationer
Åna-Sira

Åna-Sira er en lille by i Sokndal og i Flekkefjord kommune. To tredjedele af bygden ligger i Sokndal, og resten ligger i Flekkefjord kommune; kKommunegrænsen danner også grænsen mellem fylkerne Rogaland og Agder i Norge; Samtidig er det også skellet mellem Vestlandet og Sørlandet. 

Det er elven Sira som deler bygden; Den har et trangt udløb, som kaldes Å-Gapet. Stedet har ca. 200 indbyggere, og der er en kirke fra 1888. Rejefabrikken Finny Sirevaag ligger på østsiden af elven. Åna-Sira kraftstation, der er en del af Sira-Kvina Kraftselskap ligger også ved byen. Åna-Sira ligger ved kysten og i elven er der et godt fiskeri af ørred, og et godt laksefiskeri om efteråret.

Det er igangsat overvågning af laksefisket i Åna for at dokumentere hvorvidt det er en selvstændig laksestamme i elven.

Agders geografi
Rogalands geografi
Flekkefjord
Sokndal
Bülows Kaserne

Bülows Kaserne var en af Hærens to kaserner i Fredericia. Det blev i forbindelse med Forsvarsforliget 2013-2017 besluttet at lukke kasernen og flytte alle aktiviteter til byens anden kaserne Ryes Kaserne. Kasernen blev efterfølgende købt af Fredericia Kommune for 32 millioner kroner. Kasernen skal efter planen omdannes til et flygtningecenter.

Kasernen blev bygget af Hærens Bygningstjeneste ved kaptajn Valdemar J.F. Wulff i perioden 1934-36 og 1938-40 og erstattede den tidligere kaserne på stedet, Østervold Kaserne, der blev bygget i 1860 og er den sidste kaserne inden for Fredericias volde. Eksercerhuset fra 1863 indgår i kasernen.

Under besættelsen blev kasernen i 1943 beordret rømmet af værnemagten, som frygtede en engelsk invasion af Jylland. Derfor blev de danske soldater flyttet ud af kasernen og værnemagten flyttede ind.

Kasernen er navngivet efter general Frederik Bülow, der var en af hovedarkitekterne bag udfaldet fra Fredericia.

Enheder på Bülows Kaserne 
 1940-1942 - 7. Regiment
 1943-1945 - Værnemagten (Besættelsesmagt)
 1945-1961 - 7. Regiment (Jyske fodregiment)
 1961-1966 - Kongens Fodregiment
 1961-2000 - 1. Jyske Brigade
 1966-1990 - Kongens Jyske Fodregiment
 1975-1985 - Jyske Divisionskommando
 1985-1995 - Jyske Division
 1995-2000 - Danske Division
 1990-       - Telegrafregimentet

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Forsvaret.dk: Farvel til Bülows Kaserne

Nedlagte kaserner i Danmark
Etableret i 1940

Ophørt i 2013
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Fredericia
Åna

Åna er navnet på en fjord der danner den sydlige grænse mellem  kommunerne Flekkefjord i Agder og Sokndal i Rogaland fylke i Norge. Fjorden strækker sig omtrent 4 km mod nordøst fra Nordsøen og ender ved den lille by  Åna-Sira hvor elven Sira munder ud i fjorden. Fjorden har indløb ved Egdeholmen, og lige indenfor indløbet ligger bygderne Roligheta og Ystebø på sydsiden. Nordsiden af fjorden er forholdsvis brat og stiger op til 317 meter over havet ved Sedeknuden. 

Fjorde i Agder
Fjorde i Rogaland
Sokndal
Obskurantisme

Obskurantisme (, fra Latin: obscurans, “formørkelse”) betegner det at bevidst modarbejde udbredelsen af fakta eller detaljer i en given sammenhæng.

Der er historisk to opfattelser af begrebet obskurantisme: (1) en bevidst undertrykkelse af viden eller modstand mod at sprede viden og (2) en bevidst uklarhed i kommunikationen eller udtryk med det formål at skabe tvivl eller tvetydighed. 

Begrebet obskurantisme stammer fra titlen på det satiriske værk Epistolæ  Obscurorum Virorum (1515–19, Obskure mænds breve), der var baseret på den intellektuelle disput mellem den tyske humanist Johann Reuchlin og den konverterede jøde, Johannes Pfefferkorn om hvorvidt alle jødiske bøger skulle brændes. Pfefferkorn havde i 1509 af Maximilian 1. fået tilladelse til at brænde alle kopier af den jødiske Talmud i Det tysk-romerske rige; Epistolæ Obscurorum Virorum gjorde grin af Pfefferkorns argumenter for at brænde de u-kristne værker.

I 1700-tallet under oplysningstiden anvendte filosoffer begrebet obskurantist om fjenderne af intellektuel oplysning og spredning af viden. I 1800-tallet opstod en sondring mellem obskurantisme i metafysikken og  teologien.

Obskurantismen er symboliseret med sort i Østtimors flag for at understrege, at obskurantismen skal bekæmpes.

Referencer 

Begreber
Vidensdeling
Galerie Moderne

Galerie Moderne Silkeborg er et kunstgalleri i Silkeborg midtby, grundlagt i 1962 af Willy Omme, og drives fortsat af hans søn Henrik Omme.

Galleriet udstiller moderne kunst og er et af Danmarks ældste og største af sin art. Galleriet har siden sin grundlæggelse udstillet kunstnere tilknyttet COBRA.

Galerie Moderne har mellem seks og otte årlige udstillinger og har en række vandreudstillinger på andre gallerier og museer i Danmark og i udlandet.

Referencer 

Kunstmuseer i Danmark
Museer i Region Midtjylland
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Silkeborg
Kultur i Silkeborg
Etableret i 1962
Njalla

En njalla er det samiske ord for en mindre, som regel tømret træbygning, der er anbragt på en stolpe nogle meter over jorden. Som stige anvendes iblandt en grov bjælke med udhugne trappetrin.

Stolpen som hytten står på er høvlet helt glat for at rovdyr, frem for alt jærv, ikke skal kunne komme op. De nomadiserede fjeldsamer havde i almindelighed en njalla ved forårs- og efterårslejrpladser. Der opbevaredes rensdyrkød fra efterårets slagtede dyr indtil man vendte tilbage sent på vinteren. Selv skovsamer havde njallar på sine faste lejrpladser. Der blev de ofte anvendt til opbevaring af tørret fisk.

En anden type samisk forrådshytte var lavere og stod på fyre stolper, et i hvert hjørne. Den kaldes for ájtte (aihte). Den kaldes også for buvrie.

Kildehenvisninger 

Samer
Bygninger, konstruktioner og anlæg
Marco Villa

Marco Villa (født 18. juli 1978 i Düsseldorf) er en tysk fodboldspiller.

Karriere 
Villa spillede fem sæsoner i Bundesligaen for Borussia Mönchengladbach og Nürnberg. Han blev den yngste spiller til at score for Borussia Mönchengladbach i ligaen, da han den 6. september 1996 scorede mod Hamburger SV i en alder af 18 år og 50 dage.

Privatliv 
Villa var bedste ven med den tyske landsholdsmålmand Robert Enke, der begik selvmord den 10. november 2009.

Eksterne henvisninger 
 Marco Villa Transfermark.co.uk

Referencer 

Fodboldspillere fra Tyskland
Fodboldspillere fra Borussia Mönchengladbach
Fodboldspillere fra Panathinaikos
Fodboldspillere fra 1. FC Nürnberg
Feren

Feren er en sø der ligger i kommunerne Meråker, Stjørdal, Levanger og Verdal i Trøndelag fylke i Norge. Den største del af søen ligger i Meråker. Søen ligger omkring 14 kilometer nord for Midtbygda, omkring 2,5 kilometernord for Funnsjøen,og cirka 8 kilometer nord for søen Fjergen.

Udløbet til elven Forra er fredet som Øvre Forra naturreservat der er udpeget til ramsarområde, på grund af områdets betydning for trækfugle.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Om Feren  på Store norske leksikon

Søer i Trøndelag
Øvre Forra naturreservat

Øvre Forra naturreservat er et naturreservat i Meråker, Verdal, Levanger og Stjørdal kommune, Trøndelag. Naturreservatet ligger ved udløbet af søen Feren til elven Forra, og er udpeget til ramsarområde, på grund af sin betydning for trækfugle.

Reservatet blev oprettet i 1990 for at beskytte et stort moselandskab med rig flora og fauna, næsten uberørt af tekniske indgreb. Området har et areal på cirka 108 kvadratkilometer.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Forskrift om fredning av Øvre Forra naturreservat, Levanger, Verdal, Stjørdal og Meråker kommuner, Nord-Trøndelag
 Naturbase
 NTNU Vitenskapsmuseet «Ornitologisk statusrapport for Ramsarområdet Øvre Forra. Situasjonen per 2010»
 NTNU Vitenskapsmuseet «Ornitologisk statusrapport fra Øvre Forra etter feltsesongen 2011»

Ramsarområder i Norge
Trøndelags geografi
Naturreservater i Norge
Specialvare

En specialvare eller speciality good er en kategori indenfor forbrugsvarer. Kategoriseringen er foretaget med baggrund i forbrugerens præferencer og ud fra at forbrugeren har et i forvejen bestemt indkøbsmønster. Ved specialvarer foretrækkes et bestemt mærke eller en vare med en unik karakter. 
Pris er sjældent det væsentligste parameter for specialvarer, i stedet sælges de primært på kvalitet, pålidelighed og image.
Specialvarer kan købes i både dagligvarebutikker, udvalgsvarebutikker og specialbutikker.

Kilder 
 
 
 

Varer
Mazda C-platform

Mazda C-platformen er en platform fra Mazda til mellemklassebiler. Platformen er baseret på G-platformen, på hvilken Mazda 626 er bygget. Biler, som bygger på C-platformen, har en maksimal bredde på 1700 mm.

CA 
CA-platformen blev benyttet til biler med højere udstyr af mærket Eunos (asiatisk marked). Begge modeller adskiller sig kun i udstyrsdetaljer.
 1992−1993 Eunos 500 (sedan)
 1992−1999 Mazda Xedos 6 (sedan)

CB 
Platform til Mazda 323.
 1994−1998 Mazda 323 (combi coupé)

CG 
CG-platformen adskiller sig lidt fra forgængerne.
 1994−1996 Mazda 626 (sedan)
 1994−1996 Ford Telstar (sedan)

CP 
 1999−2002 Ford Ixion (kompakt MPV)
 1999−2002 Mazda Premacy (kompakt MPV)

C-platform
Aruba ved sommer-OL 2012

Aruba deltog ved Sommer-OL 2012 i London som blev arrangeret i perioden 27. juli til 12. august 2012. Fire udøvere, tre mænd og en kvinde deltog i tre sportsgrene, Atletik, svømning og vægtløfting. Det var sjette gang at Aruba deltog i et sommer-OL. Landet vandt ingen medaljer. Svømmeren Jemal Le Grand var landets flagbærer under åbningsceremonien.

Medaljer

Lande ved sommer-OL 2012
Aruba ved sommer-OL
Marskens snaps

Marskens snaps () kaldtes den snaps, som blev drukket i det finske krigshovedkvarter i Mikkeli under krigen. 

Snapsen bestod af en liter Rajamäki-akvavit, 2 cl tør fransk vermouth og 1 cl gin. Baggrunden var, at Carl Gustaf Mannerheim, marskallen af Finland, var misfornøjet med kvaliteten af den brændevin, som blev leveret af det finske alkoholmonopol.

Referencer 

Snapse
Mad fra Finland
Stolsfjorden

Stolsfjorden lokalt kaldt Flekkefjorden er en fjord i Flekkefjord kommune i Agder fylke i Norge. Den er omkring 13 kilometer lang, og går nordvestover fra  Andabeløya på vestsiden af Fedafjorden ind til byen Flekkefjord. Navnet kommer af en fjeldformation, som med lidt god vilje kan ses som en stol i troldestørrelse.

Yderst er den bred, men smalner til sådan at sejlruten, specielt for større fartøjer, går på vestsiden af en del øer. Småbåde går som regel gennem Pollsundet på østsiden, hvor bredden nødvendiggør vigepligt hvis to både mødes. 

Fra Kjeøy og ind til Flekkefjord kaldes fjorden Lafjord. Lafjorden ender i et trangt sund ved Grønnes. Indenfor er «byfjorden» og havneområdet, som var en populær oplagsplads om vinteren i sejlskibstiden. Gennem Flekkefjord by, smalner fjorden ind til et trangt sund, kaldt Elva, som er under 50 meter bredt. Nord for sundet fortsætter Stolsfjorden, nu som Grisefjorden. Austadvika går mod sydøst fra Grisefjorden, mellem Flekkefjord centrum og Drangeid. Grisefjorden fortsætter ind til bygden Loga, 2,5 kilometer længere mod nord, hvorfra en delvis naturlig kanal kalt Løgene eller Logakanalen fører gennem  den lille sø   Loja,  som har været arena for NM i kajak, og videre til søen Loia hvor bebyggelsen Flikka ligger ved østbredden . 

Fjorde i Agder
Flekkefjord
Nikku Olsen

Nikku Olsen (født 2. januar 1974 i Qeqertarsuaq) er en grønlandsk politiker. Han er formand for regeringspartiet Partii Inuit, som han stiftede den 26. januar 2013, efter han brød med Inuit Ataqatigiit. Han gjorde sig især kendt med sin kontroversielle holdning til det danske sprog, som han nægter at tale i politiske sammenhænge. Han fik ved landstingsvalget 2013 1.116 personlige stemmer, hvilket var det fjerde højeste antal ved valget. Partii Inuit fik sammenlagt to mandater.

Efter valget blev partiets spidskandidater indstillet til Landstinget, hvor den ene er Mette Lynge og den anden er Nikku selv. Den 5. april 2013 kom det frem, at Nikku var blevet erklæret uvalgbar, som følge af en voldssag tilbage i 2005. Hans valg blev dermed ugyldigt, og hans medlemskab af landstinget nåede dermed aldrig at træde i kraft. En gruppe borgere fra hans hjemby Qeqertarsuaq arrangerede en støttedemostration. Den 11. april kunne avisen Sermitsiaq afsløre, at der ikke var tale om en enkelt lussing tilbage i 2005, men grov vold. Borgerne i Qeqertarsuaq valgte den 11. april at aflyse demonstrationen. Nikku valgte samme dag at politianmelde avisen.

Referencer 

Politikere fra Grønland
Politikere fra Partii Inuit
Merete Morken Andersen

Merete Morken Andersen (24. juli 1965 i Bergen) er en norsk forfatter, litteraturkritiker og redaktør. 

Andersen er uddannet cand.philol. med hovedfag i litteraturvidenskan fra Universitetet i Bergen, og har gennemført forfatterstudierne ved Høgskolen i Telemark og Skrivekunst-akademiet i Hordaland i Bergen. Hun har arbejdet som forlagsredaktør hos forlaget Aschehoug og faglig leder for Aschehougs forfatterskole. I perioden 1992–97 var hun var redaktør for litteraturtidsskriftet Vinduet. Hun har undervist i fag- og skønlitterær skrivning ved blandt andet ved Skrivekunst-akademiet i Hordaland og Høgskolen i Vestfold.

Andersen blev tildelt Kritikerprisen 2002 for romanen Hav av tid. Romanen er senere blevet oversat til flere sprog, bl.a dansk, engelsk, italiensk, nederlandsk, tyrkisk og tysk.

Hun er gift og har to børn. Familien bor på Nesodden, udenfor Oslo.

Bibliografi 
 1988 – Fra – roman 
 1991 – Broren min løper – roman 
 1995 – Ibsenhåndboken  – om Henrik Ibsens dramatik
 1996 – Dronningen etter badet – roman 
 1997 – Fiendens musikk  – digte 
 1998 – Livsritualer – om Cecilie Løveids dramatik
 2002 – Hav av tid – roman 
 2004 – Store Sauen Signes lille sovebok – børnebog (illustreret af Hilde Kramer)
 2005 – Mandel – roman 
 2005 – Flinke fuglen Fies lille flyttebok – børnebog (illustreret af Hilde Kramer)
 2006 – Raske reven Rogers lille rotebok – børnebog (illustreret af Hilde Kramer)
 2008 – Skriveboka

Priser 
 2002 – Kritikerprisen for Hav av tid 
 2003 – Amalie Skram-prisen

Eksterne henvisninger og kilder 
 Merete Morken Andersen hos NRK Forfatter 
 Digitaliserede bøger af Andersen hos Nasjonalbiblioteket 
 Merete Morken Andersen i Store norske leksikon 

Romanforfattere fra Norge
Børnebogsforfattere fra Norge
Modtagere af Kritikerprisen
Modtagere af Amalie Skram-prisen
Personer fra Bergen
Chefredaktører fra Norge
Litteraturkritikere fra Norge
Alumni fra Universitetet i Bergen
Usøgt vare

En usøgt vare eller unsought good er en forbrugsvare som forbrugeren ikke kender til eller normalt ikke overvejer at købe og hvor købsmotivationen er afhængig af risiko eller frygten for at komme til at mangle varen.

De klassiske eksempler på kendte, men usøgte varer er bedemandsforretning, encyclopædier, brandslukkere og leksikons. I nogle tilfælde kan endda fly og helikoptere betragtes som usøgte varer. Købet af disse kan ikke foretages øjeblikkeligt og kan blive udsat. Derfor kræver usøgte varer markedsføring og sælgere.

Forvandling af usøgte varer til søgte varer 
Nye produkter såsom nye slags frosne fødevarer er usøgte indtil, der reklameres for dem i medierne eller fra mund-til-mund. Når forbrugeren har opnået en god viden om varen, så bliver det til en søgt vare. For eksempel er en ny smartphone med eksklusive specifikationer en usøgt vare indtil forbrugeren hører om den. Når først smartphonen er bredt kendt blandt forbrugerne, bliver den en søgt vare. Et klassisk eksempel herpå er Apples iPhone. Forbrugerne ved ikke at de vil have det, medmindre de hører om produktet.

Et andet nævneværdigt eksempel er livsforsikring. Tiltrods for at det er et klassisk eksempel på en usøgt vare, så er det i stigende grad ved at blive en søgt vare. Med ændringen af livsforsikring fra blot forsikring til en investerings-ide har denne vare skiftet paradigme.

Kilder 

Varer
Cederfeld de Simonsen

Cederfeld de Simonsen er en nulevende dansk adelsslægt, som tilhører lav- og brevadelen.

Våben 
Skjoldet delt af sølv, hvori et grønt cedertræ, og blåt, hvori en guld-bjælke mellem fem sølv-roser, på den kronede hjelm et cedertræ mellem to sølv-vinger.

Historie 
Slægtens ældste kendte mand, Trouls Bertelsen, var herredsfoged i Nørre Rangstrup Herred. Hans søn, Lorentz Bertelsen (1684-1764), der beklædte samme embede, blev fader til Bartholomæus Bertelsen til Frydendal (Torbenfeldt) og Løvegård (1715-1783). Denne, der var en dygtig personlighed, blev amtmand over Kalundborg med flere amter, konferensråd, Hvid Ridder og adledes 25. maj 1759 med navnet de Cederfeld og ovennævnte våben. Hans søn, vicelandsdommer i Fyn, kammerjunker Lorentz Christian Ernst Bertelsen de Cederfeld (1752-1822), blev af konferensråd Hans Simonsen til Erholm (1688-1768), en broder til hans mormoders mormoder Karen Borchenfeldts 3. mand, krigskommissær Andreas Simonsen til Erholm, indsat til arving af det af nævnte Hans Simonsen 25. november 1761 erigerede Stamhus Erholm (med Søndergårde), hvilket han tiltrådte 1777, efter året før at have ægtet erektors brodersøns datter Anna Sofie Simonsen (1755-1802), et ægteskab, der var stillet ham som betingelse for at kunne erhverve stamhuset. Ved kongelig resolution af 9. marts 1798 antog han navnet Cederfeld de Simonsen. Hans søn, stiftamtmand, kammerherre Hans Wilhelm Cederfeld de Simonsen (1777-1836), blev fader til amtmand, landstingsmand, kammerherre Hans Christian Joachim Cederfeld de Simonsen (1817-1906), hvis søn, hofjægermester Hans Christian Frederik Wilhelm Cederfeld de Simonsen (1866-1938), arvede stamhuset, som bestod indtil lensafløsningen 1927. Han var gift med Benny Caroline Andrea Sophie Cederfeld de Simonsen, født Treschow (1865-1952) og fader til hofjægermester Hans Christian Carl Frederik Cederfeld de Simonsen (1895-1985) og til lægen Bror Carl Adolph Cederfeld de Simonsen til Brahesborg (1900-1995), som var fader til Ivar Cederfeld de Simonsen til Brahesborg (født 1933), som er fader til direktør, hofjægermester Peter Cederfeld de Simonsen til Brahesborg (født 1960). Hans Christian Carl Frederik Cederfeld de Simonsen var fader til hofjægermester Hans Cederfeld de Simonsen til Erholm (født 1928).

Ovennævnte vicelandsdommer Lorentz Christian Ernst Bertelsen Cederfeld de Simonsen var desuden fader til kammerjunker og stabskaptajn Mathias Bartholomæus Cederfeld de Simonsen (1778-1833), kommandørkaptajn Andreas Christian Cederfeld de Simonsen (1779-1839) og til justitsråd, borgmester og byfoged Johan Carl Ludvig Cederfeld de Simonsen (1782-1853), som var fader til provst Carl Christian Sophus Cederfeld de Simonsen (1839-1922), har med sagkundskab og dygtighed arbejdet for en tidssvarende reform af altertjeneste og kirkesang.

Kilder 
 Poul Bredo Grandjean, "Cederfeld de Simonsen", i: Christian Blangstrup (red.), Salmonsens Konversationsleksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1915-30.
 Personalhistorisk Tidsskrift, III, 97 ff.  

 
Adelsslægter fra Danmark
Sira (flertydig)

Navnet Sira kan henvise til flere artikler:
 Sira, også Sirat Rasul Allah, en af de traditionelle islamiske Muhammed-biografier.
 Byen Sira i Flekkefjord
 Jernbanestationen Sira Station
 Floden Sira (flod)