kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Harri Kirvesniemi

Harri Kirvesniemi (født 10. maj 1958 i Mikkeli, Finland) er en pensioneret finsk langrendsløber, der gennem sin karriere vandt 6 OL og 8 VM-medaljer. På tærsklen til sit karrierestop blev Kirvesniemi i forbindelse med VM i 2001 på hjemmebane i Lahti taget for doping, diskvalificeret og idømt karantæne. Da Kirvesniemi på dette tidspunkt allerede var fyldt 42 år var et karrierestop alligevel planlagt, men skandalen ødelagde meget af den ellers populære finnes eftermæle.

Resultater 
Kirvesniemis største triumf kom ved VM i 1989 i Lahti (samme by som han 12 år senere skulle slutte karrieren i dopingskandalen), hvor han vandt guld på mændenes 15 kilometer. Han er desuden husket for den sjældne bedrift, at have vundet medaljer ved hele fem olympiske vinterlege. Dette skete i 1980 i Lake Placid, 1984 i Sarajevo, 1992 i Albertville, 1994 i Lillehammer og endeligt i en alder af 39 år ved legene i 1998 i Nagano.

Eksterne henvisninger 
 Info 

Langrendsløbere fra Finland
Langrendsløbere ved vinter-OL 1980
Langrendsløbere ved vinter-OL 1984
Langrendsløbere ved vinter-OL 1988
Langrendsløbere ved vinter-OL 1992
Langrendsløbere ved vinter-OL 1994
Langrendsløbere ved vinter-OL 1998
Medaljevindere ved vinter-OL 1980
Medaljevindere ved vinter-OL 1984
Medaljevindere ved vinter-OL 1992
Medaljevindere ved vinter-OL 1994
Medaljevindere ved vinter-OL 1998
Deltagere for Finland ved vinter-OL 1980
Deltagere for Finland ved vinter-OL 1984
Deltagere for Finland ved vinter-OL 1988
Deltagere for Finland ved vinter-OL 1992
Deltagere for Finland ved vinter-OL 1994
Deltagere for Finland ved vinter-OL 1998
Olympiske bronzemedaljevindere fra Finland
Kalle Palander

Kalle Palander (født 2. maj 1977 i Tornio, Finland) er en finsk alpin skiløber, der har vundet adskillige World Cup-sejre, en VM-guldmedalje samt en samlet World Cup sejr. Resultaterne har gjort Palander til sit lands mest succesfulde alpine skiløber nogensinde.

Resultater 
Højdepunktet i Palanders karriere kom ved VM i 1999, hvor han sikrede sig guldmedaljen i favoritdisciplinen slalom. Han vandt i 2003 den samlede World Cup-sejr i slalom og står noteret for 14 individuelle World Cup sejre gennem karrieren.

Eksterne henvisninger 

 Kalle Palanders hjemmeside 

Skiløbere fra Finland
Johann Mühlegg

Johan Mühlegg (født 8. november 1970 i Marktoberdorf, Vesttyskland) er en tysk tidligere langrendsløber, der efter uenighed med forbundet i sit hjemland siden 1999 stillede op for Spanien. Efter han fik spansk statsborgerskab vandt Mühlegg to VM-medaljer, guld på 50 kilometer og sølv på jagtstart ved VM i Lahti i 2001. Han er dog bedst kendt for skandalen omkring ham ved OL i Salt Lake City 2002-

Dopingskandalen 2002 
Mühlegg, der havde deltaget i en række olympiske vinterlege for Tyskland, stillede ved vinter-OL 2002 i Salt Lake City op for Spanien og tog legene med storm, idet han sikrede sig tre guldmedaljer, hvilket gav stor mediebevågenhed både på stedet samt især i tysk og spansk presse. Dagen efter sin sejr i 50 kilometer-løbet blev Mühlegg dog testet positiv for det forbudte stof darbepoetin, hvorved han blev diskvalificeret og frataget guldmedaljen i denne konkurrence, men han fik i første omgang lov til at beholde de to øvrige medaljer. Han blev samtidig sendt hjem fra OL og idømt karantæne. Året efter fratog CAS (Den internationale Sportsdomstol) ham dog også de to øvrige medaljer, han havde vundet ved OL.

Referencer

Eksterne links 

Langrendsløbere fra Tyskland
Langrendsløbere fra Spanien
Personer fra Bayern
Deltagere for Tyskland ved vinter-OL 1992
Deltagere for Tyskland ved vinter-OL 1994
Deltagere for Tyskland ved vinter-OL 1998
Deltagere for Spanien ved vinter-OL 2002
Langrendsløbere ved vinter-OL 1992
Langrendsløbere ved vinter-OL 1994
Langrendsløbere ved vinter-OL 1998
Langrendsløbere ved vinter-OL 2002
Bruno Kernen

Bruno Kernen (født 1. juli 1972 i Thun, Schweiz) er en schweizisk alpin skiløber, der har vundet både OL- og VM-medaljer, samt flere World Cup sejre.

Resultater 
Højdepunktet i Kernens karriere er hans verdensmesterskab i styrtløb, som han vandt i 1997 i Sestrières. Han vandt bronze i samme disciplin ved OL i Torino 2006, og står også noteret for tre World Cup sejre.

Eksterne henvisninger 

 Bruno Kernens hjemmeside 

Alpine skiløbere fra Schweiz
Personer fra Thun
Alpine skiløbere ved vinter-OL 1998
Alpine skiløbere ved vinter-OL 2002
Alpine skiløbere ved vinter-OL 2006
Deltagere for Schweiz ved vinter-OL 1998
Deltagere for Schweiz ved vinter-OL 2002
Deltagere for Schweiz ved vinter-OL 2006
Medaljevindere ved vinter-OL 2006
Olympiske bronzemedaljevindere fra Schweiz
Michael von Grünigen

Michael von Grünigen (født 11. april 1969 i Schönried, Schweiz) er en pensioneret schweizisk alpin skiløber, der har vundet både OL- og VM-medaljer, samt flere World Cup sejre. Stort set alle hans triumfer kom i storslalom, der var hans ubetingede favoritdisciplin.

Resultater 
Von Grünigen nåede gennem sin karriere at sikre sig to verdensmesterskaber i storslalom, henholdsvis i 1997 i Sestrières og 2001 i St. Anton. Han vandt desuden bronze i disciplinen ved OL i Nagano 1998.

Eksterne henvisninger 
 Michael von Grüningens hjemmeside

Alpine skiløbere fra Schweiz
Alpine skiløbere ved vinter-OL 1992
Alpine skiløbere ved vinter-OL 1994
Alpine skiløbere ved vinter-OL 1998
Alpine skiløbere ved vinter-OL 2002
Medaljevindere ved vinter-OL 1998
Olympiske bronzemedaljevindere fra Schweiz

Schweizere i 1900-tallet
Schweizere i 2000-tallet
Superettan

Superettan eller SuperEttan er den næstbedste svenske fodboldliga. Den ligger umiddelbart under Allsvenskan. Superettan har 16 hold, der møder hver modstander to gange: Én gang hjemme og én gang ude. Dette giver 30 kampe på en sæson. Når sæsonen, der starter i foråret og slutter i efteråret, er slut, rykker de to højest placerede hold op i Allsvenskan, mens nummer 3 skal møde nummmer tredjesist i Allsvenskan (dvs., nr. 12) om retten til at rykke op. De to lavest placerede hold (nr. 15 og 16) rykker ned i Division 1, mens nr. tredje- og fjerdesidst (altså nr. 13 og 14) skal spille mod hold fra Division 1, om at undgå nedrykning.

Superettan 2016 

 AFC United
 Assyriska FF
 Dalkurd FF
 Degerfors IF
 GAIS
 Halmstads BK
 IFK Värnamo
 IK Frej
 IK Sirius
 Ljungskile SK
 Syrianska FC
 Trelleborgs FF
 Varbergs BoIS
 Åtvidabergs FF
 Ängelholms FF
 Örgryte IS

Kilder 
 TV2 Sporten

Eksterne henvisninger

Fodboldligaer
Fodbold i Sverige
Etableret i 2000
Rætebøl

Rætebøl er navnet på en landsby beliggende mellem Brabrand, True og Årslev. Ifølge skriftlige kilder skulle der i middelalderen have ligget en landsby med det navn, men den forsvandt – måske som følge af pesten – midt i 1300-tallet. I mange år lå området hen som almindelig landbrugsjord, men i 1843 oprettedes True Vandmølle i området, og i 1860'erne begyndte man at grave efter ler til tegl, og fra 1872 var storkøbmanden Hans Broge medejer af teglværket. Omkring 1909 blev dele af området udstykket til de husmandssteder, der nu i det væsentlige udgør de nuværende ejendomme. 

I 1948 blev navnet Rætebøl genoplivet på initiativ af August F. Schmidt. Navnet består af de to dele ræte og bøl. Hvor bøl er en almindelig endelse på navne for mindre bebyggelser, er der uklarhed om betydningen af ræte. Ordet optræder på enkelte runestene, f.eks. Glavendrup-stenen på Fyn, hvor der bl.a. står Til en ræte vorde den, som skader denne sten eller drager den efter en anden. 

Så det er helt sikkert ikke noget positivt at være en ræte, og formodentlig har beboerne i det oprindelige Rætebøl været udskud – ræter – fra de omgivende landsbyer. Rætebøl hører ikke hjemme noget sted; det er således karakteristisk at mange skel går gennem byen; f.eks. gik en del af landsbyens skolebørn i gamle dage i skole i True, mens andre skulle til Årslev.

Lokaliteter i Aarhus Kommune
Vormsi

Ormsø (estisk: Vormsi, svensk Ormsö) er Estlands fjerdestørste ø. Før 2. verdenskrig var øen et centrum for estlandssvenskere. Ormsø ligger mellem Dagø (Hiiumaa) og halvøen Nuckö (Noarootsi) og er cirka ti kilometer bred og fem kilometer lang.

Galleri

Eksterne kilder/henvisninger 

 Hjemmeside 
 Den Andra Stranden  

Øer i Estland
Øer i Østersøen
Osmussaar

Osmussaar (svensk Odensholm) er en ø ligger 7,5 km uden for fastlandet i den Finske Bugt i det nordvestlige Estland. Øen er cirka 5 lang og 1,5 km bred og har et areal på 4,69 km². Den tilhører Nuckö kommune. Oprindeligt var øen opdelt i tre, men voksede sammen som følge af landhævning.

Etymologi 

Osmussaar har navnet efter den nordiske gud Odin, som ifølge sagnet skal være begravet på øen.

Historie 

Øen nævnes første gang i skriftlige kilder omtrent 1250. Øen er ikke nævnt i Estlandslisten i Kong Valdemars Jordebog. Øen havde tidligere en svensk befolkning, der første gang omtales omkring 1250, men sandsynligvis har været bosat langt tidligere, da mange omkringliggende svenske bosættelsesområder stammer fra tidlig jernalder eller tidligere. Indbyggertallet lå længe omkring 70 personer, men voksede i midten af 1930-erne til 125 personer, hvoraf 119 var estlandssvenskere. De svenske familier hed Brus, Greis, Nibondas, Marks, Erkas, Nigårds og Stavas. Man ernærede sig ved fiskeri og sæljagt, en del landbrug fandt sted, og i ældre tider levede man som på mange andre steder af vragplyndring. Skat blev betalt til godset Nyhovet ved Haapsalu. De svenske øboere blev evakuerede den 12. juni 1940, da Sovjetunionen påbegyndte en befæstning af øen. Siden 2001 er der igen en fastboende familie på øen . I dag findes der kun een bofast familie af blandet svensk-estisk herkomst på øen.

historiske bygninger 

På Osmussaar fandtes et kapel i kalksten, samt en fyr siden 1765 og en skole. "Jesu kapell" blev opførdt i 1765 og er nu kun en ruin. Dets mål var 12 meter x 7 meter, med et 5 meter højt tårn. Efter Estlands selvstændighed har en vis istandsættelse af kirkegården fundet sted, og en mindre klokkestapel er blevet rejst. Et bevaringsprojekt for kapelruinen påbegyndtes i 2007 i form af talkoarbejde (estisk udtryk for frivilligt arbejde) hvilket samordnes af Osmussaares bylav.

Svensk kunstnerbesøg 

Den svenske forfatter Albert Engström besøgte øen i sommeren 1905 sammen med kunstnerne Anders Zorn og Akseli Gallen-Kallela. De kom via Helsingfors med kutteren Mejt. Rejseberettelsen med billeder offentliggjorde Engström i avisen Strix, nummer 33 og 34 for 1905 og senere i 1925 i "Mitt liv och leverne". I sin bog om Zorn (1928) bruger Engström yderligere megen spalteplads til beskrivelse af sinæ oplevelser, som gjorde et stort indtryk. Også Zorn var lyrisk over rejsen i Estlands svenskbygder og skrev, at Osmussaar var det "intressantaste vi sett och väl värt resan ensamt".

Naturreservat 

I dag er Osmussaar et naturreservat.

Noter

Eksterne henvisninger 

Fonden för Odensholm 
Odensholms byalags hjemmside 

Øer i Estland
Øer i Østersøen
Bjarne Jensen (fodboldspiller, født 1959)

Bjarne Jensen (født 16. april 1959) er en dansk tidligere fodboldspiller, det siden marts 2010 har været assistenttræner i Brøndby IF

Han har spillet 4 landskampe for Danmarks landshold men aldrig scoret.

Han har rekorden for flest spillede kampe for Brøndby IF: 556.

I efteråret 2007 var han kortvarigt træner for Hvidovre IF.

Bjarne Jensen blev den 2. december 2010 valgt til bestyrelsen i Brøndby I.F.

Klubber som træner 
 1995-1998: Virum-Sorgenfri Boldklub
 2000-2001: Brønshøj Boldklub
 2005-2006: Allerød FK
 2007: Hvidovre IF
 2008-2009: Herlev IF
 2009-2010: Elite 3000 Helsingør
 2010- : Assistenttræner i Brøndby IF

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Paul Masson

Paul Masson (30. november 1874 – 30. november 1944) var en fransk cykelrytter. Han deltog i de første Olympiske lege i Athen, Grækenland. Han stillede op i 3 konkurrencer og vandt dem alle.

Den første konkurrence han deltog i var 2 kilometer sprint, hvor han vandt med en tid på 4:58.2. 10 kilometerløbet blev en kamp mod landsmanden Léon Flameng, de indtog begge førstepladsen med en tid på 17:54.2.
I 333 meterløbet kom han ind på tiden 24 sekunder, og vandt løbet.

Eksterne henvisninger 

Mandlige cykelryttere fra Frankrig
Stamatios Nikolopoulos

Stamatios Nikolopoulos (græsk: Σταμάτιος•Νικολόπουλος) var en græsk cykelrytter. Han deltog ved de første moderne olympiske lege i 1896 i Athen. 

Nikolopoulos deltog i banecykling ved OL. Han stillede op i sprint, hvor han blev nummer to efter franskmanden Paul Masson, mens en anden franskmand, Léon Flameng, blev nummer tre. I alt deltog fire cykelryttere i konkurrencen. I tidskørsel over 333⅓ meter kørte han i næsthurtigste tid, 26 sekunder, men tyske Adolf Schmal opnåede samme tid. Derfor måtte de køre én gang til, hvor Nikolopoulos kørte på 25 2/5 sekunder, mens Schmal kørte på 26 3/5 sekund, og Nikolopoulos blev dermed nummer to, mens Schmal blev nummer tre. Vinder blev Paul Masson.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Tjek fødsels- og dødsår
Mandlige cykelryttere fra Grækenland
Personer i 1800-tallet
Deltagere for Grækenland ved sommer-OL 1896
Olympiske sølvmedaljevindere fra Grækenland
Léon Flameng

Léon Flameng (30. april 1877 – 2. januar 1917) var en fransk cykelrytter.

Flameng deltog på fire af distancerne i cykling under Sommer-OL 1896 i Athen. Han gjorde det bedst på de længere distancer, han vandt 100 kilometer på tiden 3.08.19,2. Konkurrencen foregik på Neon Phaleron og efter 150 runder var han og Kolettis langt foran de andre konkurrenter. Da Kolettis cykkel brød sammen og skulle reparereres stoppede Flameng i god sportsånd og ventede til cyklen var iorden. Flameng vandt overlegent elleve runder foran Kolettis som var den eneste konkurrent, der gennemførte løbet. På 10 kilometer fik han samme tid, 17.54,2 som sin landsmand Paul Masson som blev olympisk mester på distancen. På sprintdistancen 2 kilometer kom Flameng på tredje pladsen og på 333 meter fik han tiden 27,0 sekunder og kom på en delt femteplads.

Eksterne henvisninger 

Mandlige cykelryttere fra Frankrig
Den Permanente

Den Permanente har flere betydninger:

 Den Permanente Badeanstalt – søbadeanstalt i Aarhus
 Den permanente revolution – en marxistisk teori
 Den Permanente Station – en nedlagt jernbanestation i Risskov
 Den Permanente Udstilling for Dansk Kunsthåndværk og Kunstindustri – designudstilling i København
 Den permanente Voldgiftsret – voldgiftsret i København
Karl af Provence

Karl (født 845; død 24. januar 863 i Klosteret St-Pierre-les-Nonnains ved Lyon) var i 855-863 konge af den frankiske rigsdel Burgund. 

Karl var den yngste søn af kejser Lothar 1. Ved rigsdelingen i Prüm fik Karl tilkendt Burgund, der omfattede den sydvestlige del af Frankrig, et hjørne af Italien samt det vestlige Schweiz.

Karl døde barnløs, og Burgund blev delt mellem hans brødre Lothar 2. af Lothringen og Ludvig 2. af Italien.

Frankiske konger
Karolingerne
Adolf Schmal

Felix Adolf Schmal (født 18. august 1872, død 28. august 1919) var en østrigsk fægter og cykelrytter. Han deltog ved de første Olympiske lege i 1896 i Athen.

Schmal deltog i 333 meter, 10 kilometer, 100 kilometer og 12 timersløbet. Hans bedste resultat var i 12 timersløbet, hvor han cyklede en distance på 314,997 kilometer. Da løbet startede stak Schmal fra resten af deltagerene og kom en omgang foran de andre, en føring han holdt indtil slutningen på de 12 timer. Schmal klarede sig også godt i 333 meter og 10 kilometer, hvor han fik en tredjeplads. Schmal var iblandt de syv der ikke gennemførte 100 kilometerløbet.

Schmal deltog også i sabelkonkurrencen under Fægtningturneringen. Her klarede han sig ikke lige så godt. Han vandt kun over Georgis Latridis fra Grækenland. Han tabte til Ioannis Georgiadis, Telemachos Karakalos og danske Holger Nielsen. Schmal endte på en fjerde plads.

Mandlige cykelryttere fra Østrig
Fægtere fra Østrig
Myndighedskode

Myndighedskode er et tre- eller fire-cifret tal, der beskriver en myndighed. Enhver myndighedskode tilhører en bestemt myndighed og refererer til myndigheders data i CPR. Myndighedskoden er unik.

Identifikationssystemer
Ulysses (rumsonde)

Ulysses (: Odysseus) er en rumsonde der blev sendt af sted fra rumfærgen Discovery (STS-41) i oktober 1990. Sonden er et fælles projekt mellem Den Europæiske Rumorganisation og NASA. Formålet med sonden er at undersøge Solen herunder Solens poler, solvinde og magnetfelter. Ulysses er opkaldt efter Homers Odysseus som Dante møder i Inferno hvor han vil finde en verden bag Solen.

Den passerede Jupiter 8. februar 1992 for at kunne undersøge Solens poler. Den observerede Solens sydpol i 1994 og i 1995 Solens nordpol, d. 15. Marts 2008 passerede den Solens nordpol for 3. gang.

Sonden har for længst opfyldt målsætningerne efter 18 år i rummet, og datasignalerne er ved at forsvinde (februar 2008), så man forventer ikke flere oplysninger fra sonden. Da Ulysses skulle være fem gange så langt væk fra Solen som Jorden har den ikke solceller. Den har i stedet for en radioisotopgenerator med radioaktivt plutonium. Efter 17 år er varmeproduktionen for lav til at undgå at styrebrændstoffet hydrazin fryser til is. Styrebrændstoffet anvendes til at rette Ulysses' krop og dermed også 1,65 m parabolantennen rettet mod Jorden.

Forhistorie 
I 1979 blev NASA og ESA enige om ISPM (International Solar Polar Mission). En europæisk og en amerikansk solsonde skulle omkredse Solen i polære baner således at de observerede hver sin halvkugle af Solen. Opsendelsen var planlagt til 1983, men i 1981 meddelte NASA at den amerikanske solsonde var sparet væk. Til gengæld ville NASA bidrage med opsendelsen med rumfærgen og et kryogent Centaur-rakettrin og kommunikere vha. Deep Space Network. Samtidigt forsynede det amerikanske energiministerium Ulysses-sonden med plutonium-238 til 260 W radioisotopgeneratoren. Opsendelsen var planlagt til 1986 men på grund af Challenger-ulykken blev opsendelsen flyttet til 1990 og det halvfarlige Centaur-rakettrin blev udskiftet med to svagere PAM-S og IUS-rakettrin. Dornier GmbH havde færdigbygget ESA-ISPM (Ulysses) i 1983 og den blev opbevaret i støvfrie omgivelser indtil 1990.

Se også
 Liste over rumsonder

Eksterne henvisninger 

 Ulysses ESA 
 Ulysses  JLP NASA 
 Ulysses Observation af Solen  rumfart.dk

Kilder 

 Lewis, R.S.: Space Exploration, 1983, Salamander Books Ltd., 

Rumsonder
Benidorm

Benidorm (af arabisk Beni-Darhim = Darhims sønner) er en valenciansk kystby og kommune beliggende i Alicante-provinsen ved Costa Blanca på Spaniens østkyst med facaden ud til Middelhavet.

Benidorm og bikinien 

I 1950'erne talte spanierne ikke om turismo, men om veraneo (= sommerferie). Borgmester Pedro Zaragoza Orts (1922-2008) i Benidorm anede muligheder. I 1959 underskrev han et vedtag om, at det var tilladt at gå med bikini på Benidorms strand. Solhungrende turister fra Nordeuropa ankom byen; men en rasende ærkebiskop indledte en ekskommunikationsproces mod Orts, der ikke så anden udvej end at tage sin Vespa og køre den lange vej (ni timer) til Madrid for at møde general Franco. Ekskommunikation indebar, at man hverken kunne indehave en offentlig stilling eller studere. Orts fik generalen på sin side. Bikinien blev, mens ærkebiskoppen indstillede processen.

Nyere historie 
Som følge af finanskrisen faldt antallet af turister i 2009 og 2010, men siden er turisterne vendt tilbage, og i 2016 satte Benidorm rekord med over 11 millioner hotelovernatninger, svarende til cirka 2 millioner personer.
 
I Benidorm er opført Gran Hotel Bali, som med sine 186 meter er Europas højeste hotel. Den højeste bygning i byen er det 200 meter høje Intempo, den højeste bygning i Spanien uden for Madrid.

Referencer 

Byer i Valencia-regionen
Etableret i 1335
Vestfranken

Vestfranken var et vesteuropæisk kongerige, der eksisterede fra 843 til 987. Landet er også kendt som Det vestfrankiske Rige eller Det vestfrankiske Kongerige. Riget var en efterfølger til oldtidens Gallien og en forgænger for nutidens Frankrig.

Rigets oprettelse 
Vestfranken blev oprettet ved Forliget i Verdun i 843.

Rigets udstrækning 
Det meste af Vestfranken havde tidligere hørt til kongeriget Neustrien eller det store hertugdømme Aquitanien. I nord hørte den flamske nordkyst med til Vestfranken. I syd var Den spanske Mark en del af landet. 
   
Nogle af de områder, der i 843 var blevet tilkendt nabolandet Mellemfranken, kom i perioder under vestfransk kontrol.

Rigets sidste tid 
Under den nye kongeslægt Capetingerne, der kom til magten i 897, vandt Frankrigs nuværende navn indpas, og navnet Vestfranken gik af brug.

Vestfrankiske konger 

De fleste af Vestfrankens konger tilhørte slægten Karolingerne. 
 
 Karl 2. den Skaldede, 843-877
 Ludvig 2. den Stammende, 877-879
 Ludvig 3., 879-882
 Karloman, 882-884
 Karl den Tykke, 884-887 (regent, er ikke optaget i den officielle kongerække)
 Odo af Paris, 888-898 (slægten Capeting) 
 Karl 3. den Enfoldige, 898-922 
 Robert 1. af Frankrig, 922-923 (slægten Capeting) 
 Rudolf af Burgund, 923-936 (slægten Bosoniderne eller Buviniderne)
 Ludvig 4. fra hinsides Havet, 936-954
 Lothar af Frankrig, 954-986
 Ludvig 5. den Dovne, 986-987
 Hugo Capet, greve af Paris, 987-996 (tilhørte slægten Capetingerne)

Forhenværende europæiske lande
Frankrigs historie
Frankrig i middelalderen
9. århundrede
Europa i 900-tallet
Trydemesteren

Trydemesteren var en anonym stenmester, som har været virksom i kirker i Skåne og muligvis på Gotland i perioden 1150-85. Kunstneren har navnet efter Tryde Kirke.

Det vides ikke, om Trydemesteren er identisk med Magister Majestatis, som er kendt for sine gotlandske døbefonte med det gennemgående Majestas Domini motiv.

Kunstnere fra Danmark
Tjek fødsels- og dødsår
Ukendte personer
Personer i 1100-tallet
Maupihaa

Maupihaa (fransk île Maupihaa eller Mopelia) er en ø i Fransk Polynesien i Stillehavet. Der bor ca. 100 personer på øen som hovedsagelig er beskæftiget med østers og perlefiskeri. Øen er administrativt under Maupiti.

Geografi 
Maupihaa ligger i øgruppen Selskabsøerne ca. 360 km nordvest for Tahiti. Øen har et areal på ca. 4 km² og 
er en atol af et næsten cirkulært koralrev med en diameter på ca. 8 km.

Historie 
Atollen blev opdaget i 1767 af Samuel Wallis. I 1917 forliste den tyske kaptajn Felix von Luckner med sit skib Seeadler ved øen. I 1903 blev den sammen med de øvrige øer i Fransk Polynesien indlemmet i det nyetablerede Établissements Français de l'Océanie Fransk Oceanien) og endelig blev der i 1953 bygget en meterologisk målestation på Maupihaa.

Øer i Frankrig
NEAR Shoemaker

NEAR Shoemaker (Near Earth Asteroid Rendezvous) er en sonde som den 17. februar 1996 20:43:27 UTC blev sendt ud for at undersøge 433 Eros som er en asteroide på 13 × 13 × 33 km. Den 14 februar 2000 gik NEAR i kredsløb om Eros og foretog senere flere manøvrer som medførte at dens bane og hastighed blev mindre, hvorefter den til sidst landede på asteroiden. NEAR er den første sonde der har landet på en asteroide, hvilket skete den 12 Februar 2001.

NEAR blev omdøbt til NEAR Shoemaker i 2000 for at hædre astrogeologen Eugene Shoemaker (1928-97) der var fortaler for NEAR-missionen.

Rumsonder