kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jesus bleibet meine Freude

Jesus bleibet meine Freude er en særdeles kendt og populær koral fra den sakrale kantate Herz und Mund und Tat und Leben (»hjerte og mund og gerning og liv«, BWV 147) af Johann Sebastian Bach, som blev skrevet i Leipzig til Mariæ bebudelsesdag og uropført 2. juli 1723. Koralen afslutter kantaten, som i alt består af ti satser. På engelsk er koralen kendt som som Jesu, Joy of Man's Desiring og på fransk som Jésus que ma joie demeure. Værket er meget brugt i populærkultur, og i forbindelse med forskellige højtider som jul og bryllup. Den forekommer i et stort antal film og har været genbrugt i popmusik, som f.eks. Apollo 100s hit »Joy« fra 1972.

Tekst

Original tekst på tysk 
 
Wohl mir, daß ich Jesum habe,
o wie feste halt' ich ihn,
daß er mir mein Herze labe,
wenn ich krank und traurig bin.
 

Jesum hab' ich, der mich liebet
und sich mir zu eigen giebet,
ach drum laß' ich Jesum nicht,
wenn mir gleich mein Herze bricht.
—fra BWV 147, koral 6. sats
 

Jesus bleibet meine Freude,
meines Herzens Trost und Saft,
Jesus wehret allem Leide,
er ist meines Lebens Kraft,
 

meiner Augen Lust und Sonne,
meiner Seele Schatz und Wonne;
darum laß' ich Jesum nicht
aus dem Herzen und Gesicht.
—fra BWV 147, koral 10. sats
 

Den originale tyske tekst svarer ikke til den mest udbredte engelske udgave.

Nedenfor er de indledende stanzaer af Jahns Jesu, meiner Seelen Wonne.

 
Jesu, meiner Seelen Wonne,
Jesu, meine beste Lust,
Jesu, meine Freudensonne,
Jesu, dir ist ja bewußt,
wie ich dich so herzlich liebe
und mich ohne dich betrübe.
Drum o Jesu komm zu mir
und bleib bei mir für und für!
 

Jesu, mein Hort und Erretter,
Jesu, meine Zuversicht,
Jesu, starker Schlangentreter,
Jesu, meines Lebens Licht!
Wie verlanget meinem Herzen,
Jesulein, nach dir mit Schmerzen!
Komm, ach komm, ich warte dein,
komm, o liebstes Jesulein!
— 

Som dansk tekst kan bruges DDS 462  Jesus, livets sol og glæde,  se, her er jeg nu til stede!  Jesus, du al nådens kilde,  hør, hvad jeg så gerne ville;  se, jeg falder dig til fode,  giv, at mig til gavn og gode  og dit frelsernavn til ære  jeg i dag din gæst må være!  Johann Franck 1649.  Hans Adolph Brorson 1739.  Bearbejdet 1885.

Kilder 

Værker af Johann Sebastian Bach
Korværk
Musik i 1723
Aftensang

Aftensang er en betegnelse for en sang med aftenen som tema.

På dansk er B.S. Ingemann og C.E.F. Weyse kendt for deres syv aftensange fra 1838, der sammen med deres morgensange indgår i den danske Kulturkanon og samlet betegnet som hørende til "det ypperste i dansk musik og rummer uden tvivl de mest koncentrerede satser i dansk musikhistorie".
Blandt disse syv sange er "Dagen går med raske fjed" og "Der står et slot i Vesterled".
Af andre danske aftensange kan nævnes Thomas Laub og Jeppe Aakjærs "Stille, hjerte, sol går ned", C.E.F. Weyse og J.L. Heibergs "Natten er så stille" og "I skovens dybe stille ro", hvor Fritz Andersen satte tekst til en folkemelodi.
En nyere aftensang er "Du, som har tændt millioner af stjerner" fra 1981.

Liste

Ingemann og Wejses Syv Aftensange 
 "Der står et slot i Vesterled"
 "Dagen går med raske fjed"
 "Til vor lille gerning ud"
 "I fjerne kirketårne hist"
 "Bliv hos os, når dagen hælder"
 "Den skønne jordens sol gik ned"
 "Den store stille nat går frem"

Andre 
 "Fred hviler over land og by"
 "Stille, hjerte, sol går ned"
 "Natten er så stille"
 "I skovens dybe stille ro"
 "Nu gik solen ned"
 "Nu lider dagen'"
 "Flyv, fugl! Flyv over Furesøens vove!"
 "Sænk kun dit hoved, du blomst"

Henvisninger
M60

M60 eller M-60 kan henvise til:

Astronomi:
 Messier 60, en galakse i stjernebilledet Jomfruen

Computere:
 M60, en computer baseret Olivettis Zilog Z8001 (1984)

Skydevåben og militærudstyr:
 Halcon M60, et argentinsk halvautomatisk ACP gevær 9mm/.45
 M60 105mm Cartridge, en amerikansk artillerigranat
 M60 riffel, en jugoslavisk riffel baseret på AK-47
 M60 Patton, en amerikansk serie af kampvogne 
 M60 maskingevær, et amerikansk maskingevær, 7.62 mm
 M60 anti-tank våben, et 82-mm antitank våben udviklet i Jugoslavien.

Transport:
 M60 (New York City bus), en buslinje i New York City Bus i Manhattan og Queens
 BMW M60, en bilmotor fra 1992
 M.60 Marathon, et fly
 M-60 (Michigan highway), en state highway i det sydlige Michigan
 M60 motorwej, en motorvej i området omkring Manchester i England
 M60 (Rusland), en motorvej i det østlige Rusland
Kaizen

Kaizen (改善?), japansk for "forbedring" eller "ændring til det bedre" refererer til en filosofi eller praksis som fokuserer på kontinuerlig forbedring af processer i produktion, ingeniørvidenskab, business management eller andre processer. Den er blevet brugt i sundhedsvæsen, psykoterapi, coaching, regeringer, bankvæsen og andre industrier. Når den bliver anvendt i forretningsøjemed refererer kaizen til aktiviteter der kontinuerligt forbedrer alle funktioner og involverer alle medarbejdere fra direktøren til samlebåndspersonalet. Det bruges også til processer som køb og logistik, som krydser organisatoriske grænser i forsyningskæden. Ved at forbedre standardaktiviteter og processer sigter kaizen på at eliminere tab (se lean).

Kaizen blev først implementeret i flere japanske virksomheder efter 2. verdenskrig til dels påvirket af lærere fra den amerikanske industri og kvalitetssikring som besøgte landet. Konceptet har siden spredt sig til resten af verden og bliver i dag implementeret i miljøer uden for virksomheder og produktion.

Referencer 

Erhvervsliv
Japans økonomi
Rørosmuseet

Rørosmuseet er en stiftelse som varetager og udvikler de kulturhistoriske værdier i Røros-distriktet. Museet har et specielt ansvar for verdensarven Røros, sydsamisk kulturhistorie, minehistorie og bygningsværn.

Rørosmuseet har en betydelig samling af genstande, foto, kort, tegninger og arkivmateriale fra minebyen Røros og bygderne i det omkringliggende område. Arbejdet med at opbygge de kulturhistoriske samlinger tpg til i 1930, da Røros Museumsforening blev stiftet. En stor udstilling blev holdt på Aasen-gården i sommeren 1930. 25 år senere fik museet permanente lokaler til samlingen i stenhuset ved Doktortjønna. I 1988 blev samlingen flyttet til den nye museumsbygning i Smelthytta. Den oprinnelige Smeltehytta brændte i 1975 og Sverre Fehn tegnede en nyt bygning som skulle stå på samme sted - i stedet for Fehns byggeri blev det rejst en kopi af den gamle Smeltehytta.

En del af Rørosmuseets samlinger har tilhørt Røros Kobberverk. Det drejer sig om kobberværkets historiske genstandssamling, en del af værksarkivet og genstande, som museet overtog da virksomheden blev nedlagt i 1977.

I tillæg til omkring 30 bygninger som er i museets eje, forvalter museet 57 bygninger og ca. 50 tekniske anlæg, eller rester af anlæg, i statens eje efter Røros Kobberverk.

Rørosmuseet har tre besøgssteder som er åbne for publikum: Smelthytta, Olavsgruva og Sleggveien.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel side
 Kulturnett: Rørosmuseet

Museer i Norge
Museer etableret i 1930
Easy A

Easy A (ofte skrevet easy A) er en amerikansk teenager komediefilm fra 2010 skrevet af Bert V. Royal, instrueret af Will Gluck og med Emma Stone på rollelisten. Manuskriptet er delvist inspireret romanen Det flammende bogstav af Nathaniel Hawthorne. Filmen blev optaget i Screen Gems studier og i Ojai, Californien. Filmen havde premiere d. 17. september 2010. Den blev udgivet på DVD og Blu-ray d. 21. december 2010. Filmen modtog positive anmeldelser og var en stor finansiel succes, idet den indspillede for over 74 mio. dollars mod et budget på 8 mio. dollars.

Amanda Bynes offentliggjorde sin tilbagetrækken som skuespiller efter denne film.

Eksterne Henvisninger 

Amerikanske film fra 2010
Komediefilm fra USA
Hastighedsbestemmende trin

I kemisk kinetik er reaktionshastigheden i en reaktionsmekanisme med flere trip ofte bestemt af det langsomste trin, der kendes som det hastighedsbestemmende trin eller hastighedsbegrænsende trin. Det eksperimentelle hastighedsudtryk kan hjælpe med at finde det hastighedsbestemmende trin.

I et reaktionskoordinat er overgangstilstanden med den højeste energi det hastighedsbestemmende trin for en given reaktion.

Konceptet med det hastighedsbestemmende trin er meget vigtigt til optimering og forståelse af mange kemiske processer som katalyse og forbrænding.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 The Rate-Limiting Enzyme regulation database (RLEdb) 

Kemiske reaktioner
Kemisk kinetik
Van 't Hoffs ligning

Van 't Hoffs ligning eller Van 't Hoff ligningen i kemisk termodynamik beskriver ændringen i ligevægtskonstanten, Keq, ved en kemisk ligevægt ved ændring i temperatur, T, givet dannelsesenthalpien, ΔHo, for processen. Den blev fremsat af den hollandske kemiker Jacobus Henricus van 't Hoff i 1884.

Van 't Hoff ligningen er blevet meget brugt til at undersøge ændringer i tilstandsfunktioner i termodynamiske systemer. Van 't Hoff plot, som udledes af ligningen, er særligt effektiv til at estimere ændringen i enthalpi, eller total energi, og entropi, eller mængden af uorden, i en kemisk reaktion.

Ved standardbetingelser er differentialligningen:

hvor R er gaskonstanten.

Se også 
Clausius–Clapeyron relationen

Referencer 

Ligninger
Termodynamik
Modulus 11

Modulus 11 (eller modulo 11) er en metode til at danne et kontrolciffer, der kan tilføjes et tal, således at en maskine (f.eks. en computer) kan kontrollere tallet for skrivefejl. Modulus 11 er brugt i det danske personnummer, men i 2007 indførte man personnumre, der ikke overholder modulus 11-testen på grund af mangel på ledige personnumre på visse fødselsdatoer. Testen kan altså ikke bruges i dag.

Modulus 11 kan også bruges på andet end personnumre. F.eks. bliver CVR-numre og Girokort valideret på denne måde.

Beregning af modulo 11 
Princippet i modulo 11-tjekket er at hvert ciffer i tallet ganges med en vægt. Derefter lægges alle produkterne sammen til en vægtsum. Denne vægtsum skal have rest 0 ved division med 11.

Vægtsummen skal med andre ord være 0 modulo 11, hvilket på jævnt dansk betyder at 11 skal gå op i tallet.

For danske cpr-numre er vægtene 4, 3, 2, 7, 6, 5, 4, 3, 2 og 1.

Hvis du har et dansk cpr-nummer, kan du undersøge om det overholder modulo 11 ved at at gange hvert ciffer i cpr-nummeret med dets vægt, lægge det hele sammen og tjekke at 11 går op.

Se også 

 CPR-nummer

Referencer 

Kodninger
Slavko Labović

Slavko Labović (født 17. november 1962 i Kolašin, Montenegro, Jugoslavien), er en dansk-serbisk skuespiller som er kendt fra Pusher-filmene, hvor han spiller den skaldede håndlanger Radovan. Han er også formand for Den Serbiske Forening i Danmark.

Biografi

Baggrund 
Labovic blev født i Montenegro i bjergbyen Kolašin. Da han var fem år, flyttede hele familien, der er etniske serbere, og som bestod af mor, far og seks børn, til Danmark, hvor de fik lejlighed i et boligkompleks i Ballerup. Til BT har han i et interview udtalt at: "Vores far ville højne vores levestandard, og i Danmark var der på det tidspunkt brug for fremmed arbejdskraft."

Han voksede op på Den københavnske vestegn, hvor han gik i folkeskole og gymnasium og senere uddannede sig til sygehjælper.

I 1996 blev han castet og valgt foran 54 andre til Nicolas Winding Refns debutfilm, Pusher, og Slavko fik sin debut som den brutale serbiske håndlanger for Milo, spillet af dansk-kroaten Zlatko Burić. Slavko Labovic bor i Ballerup ved København.

Labovic er formand for Den Serbiske Forening i Danmark, hvor han har gjort sig bemærket med en række kontroversielle udtalelser om den tidligere præsident for de bosniske serbere, Radovan Karadžić.

Slavko Labovic har i 2022 også udtalt sig kritisk overfor den danske presses dækning af krigen i Ukraine og har tilkendegivet sin støtte til Rusland og Vladimir Putin.

Filmografi 
 Pusher (1996)
 I Kina spiser de hunde (1999)
 Absolute 100 (serbisk film, 2001)
 Jolly Roger (2001)
 Gamle mænd i nye biler (2002)
 Den gode strømer (2004)
 Pusher III (2005)
 Tomme Tønner (norsk film, 2005)
 Tour de Force (2010)
 Little Big Boy (2012)
 Ud af mørket (2012)
 Travelator (2014)
 Gælden (2017)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Serbien
Matrixprinter

En matrixprinter, er en slags printer som anvender en matrice af nåle der trykkes mod et farvebånd for at lave udskrifter, en proces som ligner den hos en mekanisk skrivemaskine. Til forskel fra skrivemaskinen anvender matrixprinterne ingen færdige skrifttyper. Den kan altså udskrive tegn af valgfri form, og endog billeder samt anden grafik, i den opløsning nålematricen tillader. Visse matrixprintere har desuden flere farvebånd og kan dermed skrive i farver. Dog er det normalt ikke muligt at variere styrken eller mætningen af hver grundfarve hvorfor antallet af farver er stærkt begrænset.

Nutildags er matrixprintere ganske sjældne fordi de er dyrere at fremstille og dermed at indkøbe end inkjetprintere og laserprintere og de skriver ikke særlig pænt. Den eneste fordel er egentlig de meget lave driftsomkostninger, hvilket har begrænset anvendelsen til udskrift af f.eks. logs, lønsedler, følgesedler, fakturaer og så videre hvor store mængder data skal udskrives men udskriftskvaliteten har mindre betydning. Som oftest anvender matrixprinterne sammenhængende papir forsynet med huller langs siderne, det såkaldte traktorpapir. Dette er en fordel fordi store mængder data skal udskrives i tidsordning, for eksempel en log over en industriproces. Nogle gange anvendes selvkopierende papir eller karbonpapir sammen med en matrixprinter, så en kopi kan udskrives samtidig med originaludskriften. Det er ofte anvendeligt i forbindelse med udskrift af fakturaer, følgesedler, kvitteringer og lignende.

Printere
Instituttet for Blinde og Svagsynede

Instituttet for Blinde og Svagsynede (IBOS) er en dansk institution, der er Danmarks nationale kompetence- og rehabiliteringscenter for unge og voksne med synsnedsættelse. IBOS har en treårig STU-uddannelse for unge, hvoraf nogle bor på IBOS, mens andre bor udenfor.

Sammen med IBOS ligger en afdeling af Kennedy Centrets Øjenklinik (tidligere Statens Øjenklinik), som blandt andet samarbejder med IBOS om udredning af borgere på arbejdsmarkedet. IBOS har desuden en hjælpemiddeludstilling, der giver råd og vejledning om hjælpemidler.

Organisationen 
IBOS er landsdækkende, og alle kommuner i Danmark kan frit bruge IBOS' ydelser vedr. synskompensation på arbejdsmarked og job. Københavns Kommune er IBOS' driftsherre. Der er ca. 130 ansatte med en lang række faglige specialer. Siden 2007 har IBOS været ledet af institutchef Klaus Høm.

Noter

Eksterne links 
 Om instituttet på dets hjemmeside 

Blindhed
Københavns Kommune
Etableret i 1858
Hellerup
Georg Benedict Winer

Johann Georg Benedict Winer (født 13. april 1789 i Leipzig, død 12. maj 1858 sammesteds) var en protestantisk teolog.

Winer, der var professor ved universitetet i sin fødeby indlagde sig stor fortjeneste af bibelforskningens sproglige side. Hans hovedværker er Biblisches Realwörterbuch (1820) og Grammatik des neutestamentlichen Sprachidioms (1822), der begge har oplevet en række oplag og begge er banebrydende ved deres mange nye undersøgelser og synspunkter.

Kilder 

  

Bibelforskere
Teologer fra Tyskland
Professorer fra Tyskland
Ansatte ved Leipzigs Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Leipzig
Ruzzo Reuss

Heinrich Ruzzo Reus von Plauen (født 24. maj 1950 i Luzern, død 29. oktober 1999 i Stockholm) var en tysk prins og landskabsarkitekt.

Han blev i 1992 gift med det tidligere ABBA-medlem Anni-Frid Lyngstad i Hørsholm Kirke.

Ruzzo Reuss døde i 1999 af kræft.

Personer fra Luzern
Personer døde af kræft
J.C. Schlichtkrull

Johan Christopher Schlichtkrull (28. februar 1866 på Frederiksberg – 9. april 1945 i Hammer Bakker) var en dansk maler.

Schlichtkrull blev uddannet på det Tekniske Selskabs Skole under Grønvold, på Akademiet 1885—87, derefter et par vintre på de frie studieskoler under Krøyer. Han udstillede første gang 1889, derefter regelmæssigt hvert år, portrætter og landskaber (mest fra Vendsyssel). Kunstmuseet ejer Barneportræt (1898) og Naar Hvilen falder paa (1901), Aalborg Museum Dameportræt (1902), for hvilket Schlichtkrull fik Akademiets årsmedalje 1. gang, Maribo Museum Gamle Ane i sit Hjem (1906), Ribe Kunstmuseum Portræt af min Hustru (1908), Horsens Kunstmuseum Efter Aftenbadet (1924), og Metropolitanskolen Portræt af Rektor Bloch (1906). I 1906 fik Schlichtkrull for Mellem Bakkerne, Aftensol, Vendsyssel) 2. Gang Akademiets årsmedaille og blev derved medlem af dets plenarforsamling. 1899—1908 var han lærer ved Akademiets kunstskole for kvinder. Til Kunstforeningen har Schlichtkrull solgt seks billeder og til Foreningen for National Kunst 2. Han fik medalje på Verdensudstillingen i Chicago 1893 og mention honorable på Verdensudstillingen i Paris 1908. Han gennemførte rejser til Paris 1891 samt til Italien 1896 og 1899.

Hæder 
 1893: Medalje, World's Columbian Exposition, Chicago
 1896-97: De Bielkeske Legater
 1897: Den Sødringske Opmuntringspræmie
 1898-99, 1902: Akademiets stipendium
 1898: Kaufmanns Legat
 1899: Krafts Legat
 1900: Mention Honorable, Exposition Universelle, Paris
 1902: Aarsmedaillen
 1903: Den Raben-Levetzauske Fond
 1907: Eckersberg Medaillen (igen)
 1923: Mols' Legat
 1927: Ronges Legat
 1928-29: Benny Claudi-Pedersens Legat
 1930: Treschows Legat
 1932: Alfred Benzons Præmie
 1939: Bindesbølls Legat

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra Danmark
Landskabsmalere
Portrætmalere
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Frederiksberg
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Salmonsens
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Grønvold

Grønvold er et dansk efternavn, der henviser til blandt andre:

 Hans Christian Grønvold
 Holger Grønvold

Efternavne
Ostwalds fortyndingslov

Ostwalds fortyndingslov er en lov, der beskriver sammenhængen mellem dissociationskonstanten Kd og graden af opløsning α for en svag elektrolyt. Loven er opkaldt efter den tyske kemiker Wilhelm Ostwald, der fremsatte den i starten af 1900-tallet. Loven tager formen

Hvor kantede parenteser er koncentration, og c0 er den totale koncentration af elektrolytten.

Angående ledeevne resulterer denne følgende relation:

Udledning 
Betragt en binær elektrolyt AB som dissocierer reversibelt til A+ og B- ioner. Ostwald opdagede at massevirkningsloven kan anvendes på sådanne systemer af dissocierende elektrolytter. Ligevægten beskrives af ligningen:

Hvis α er dissociationsgraden, så er αc0 koncentrationen af hver ionisk specie, og (1 - α )c0 må derfor være concentrationen af den udissocierede elektrolyt. Dissociationskonstanten bliver derfor givet ved:

For meget svage elektrolytter α << 1 betyder det at (1 - α ) ≈ 1.

Dette giver følgende resultater;

Således er graden af en svag elektrolyts dissociation proportional med den inverse kvadratrod af koncentrationen eller kvadratroden af fortyndingen. Koncentrationen af en hvilken som helst ionisk specie er givet ved roden af produktet af dissociationskonstanten og koncentrationen af elektrolytten.

Begrænsninger 
Loven er kun gældende for svage elektrolytter og kan dermed ikke bruges i situationer med stærke elektrolytter. Værdien af α bliver afgjort ved målinger af ledeevne ved at anvende formlen Λ/Λ∞. Værdien af α bliver bestemt af forskellige fortyndinger af en elektrolyt,, og når den bliver substitueret i ligning (i) giver den en konstant værdi for K. Dette er dog kun gældende for svage elektrolytter som CH3COOH, NH4OH osv. Ostwalds fortyningslov kan ikke bruges i situationer med stærke elektrolytter på grund af følgende faktorer:

 Loven er baseret på den antagelse at kun en lille del af elektrolytten er dissocieret til ioner ved almindelig fortynding og helt ved uendelig fortynding. Stærke eletrolytter er næsten fuldstændigt ioniserede ved alle fortyndinger og Λ/Λ∞ giver ikke en præcis værdi for 'α'.
 Når koncentrationen af ioner er meget stor, er tilstedeværelsen af ladninger fra ionerne mærkbart påvirker ligevægten. Således kan massevirkningsloven ikke anvendes i sin simple form, i situationer med stærke elektrolytter.

 Kc: dissociationskonstant
 : specifik ladning
 : grænse for ladning
 c: koncentrationen af electrolyt

Fysisk kemi
Sunshine Coast

Sunshine Coast er den fjerde største by i Queensland med 405.000 indbyggere, næst efter Brisbane (2,7 mill.) Gold Coast (2,1 mill.) og Cairns (701.000)
Byområdet har 511.000 indbyggere

Fakta 

Indbyggertal: 405.000
Areal: 290 km2 og 67 km
GDP: 1,3 millioner $

Byområdet 

Indbyggertal: 511.000
Areal: 401km2 og 100 km
GDP: 2 mio.$

Billeder 

Byer i Australien
Oswald Schmiedeberg

Johann Ernst Oswald Schmiedeberg (født 11. oktober 1838 i Laidze, Kurland (nu Letland), død 12. juli 1921 i Baden-Baden) var en tysk farmakolog.

Schmiedeberg virkede først som professor i Dorpat og efter 1872 i Strasbourg, hvor han nød stort ry for lærdom og skarp kritik. Det skyldes frem for nogen anden Schmiedeberg, at farmakologien blev en selvstændig, biologisk videnskab, der anvender fysiologiens og kemiens metoder i undersøgelsen af lægemidlernes virkning. En af de første af de undersøgelser, der henledte opmærksomheden på Schmiedeberg, var arbejdet over fluesvampens giftstof, muskarin, hvis syntese ved iltning af cholin han opdagede, ligesom også, at atropin virker som modgift derimod. Herved kom Schmiedeberg ind på de forhold, hvorunder visse gifte kan modvirke andre. Han var den første, der foretog en så vel farmakologisk som kemisk undersøgelse af digitalisbladene, og hans fremstilling af dette lægemiddels indflydelse på hjertet har været af afgørende betydning for opfattelsen af dets virkning. Blandt arbejder af særlig betydning kan nævnes undersøgelser over koffeinets ejendommelige indvirkning på musklerne og dets såvel som theobrominets urindrivende virkning, fremdeles hans studier over kamferets virkning og forhold i organismen foruden mange andre, delvis udførte sammen med eller af hans talrige elever. Kort efter sin tiltræden af professoratet i Strasbourg blev Schmiedeberg medstifter af Archiv für experimentelle Pathologie und Pharmacologie, der foruden farmakologi omfattede fysiologi, eksperimentel patologi og beslægtede videnskaber. Hans hovedværk, Grundriss der Arzneimittellehre, hvis første udgave udkom i 1883, er senere udkommet i mange oplag, til dels under ændret titel.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Farmakologer fra Tyskland
Ansatte ved Strasbourgs Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tysksprogede forfattere
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Tyskbaltere
Personer fra Kurland
Salmonsens