kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kausalitet

Kausalitet (af latin: "causa") er det at angå eller rumme årsagen til noget, eller sagt på en anden måde: forholdet mellem årsag og virkning. 

Naturvidenskaben har siden oldtiden søgt at fastslå kausalforklaringer eller lovmæssigheder, der kan anvendes til at forklare det observerede og komme med forudsigelser med en tilfredsstillende sikkerhed. En årsag er det samme som en grund eller et grundlag. Filosofisk diskuterer man om årsager er fastlagt af skæbnen eller om mennesker har fri vilje.

Det er en vigtig evne hos intelligente væsener at være i stand til at fatte sammenhængen mellem årsag og virkning. Det er nødvendigt for at kunne tillære sig hensigtsmæssige reaktioner og til planlægning af fremtidige handlinger, men også omvendt hvis man står i en uønsket situation, at man gør sig bevidst hvilken årsag der har skabt situation så man fremover kan ændre sin adfærd og dermed ikke komme i samme situation igen. 

Kausalitet bruges i samfundsvidenskabelige evalueringer som sammenhængen mellem en intervention/program og den opnåede effekt.

Juridisk betydning 
Kausalitet er især brugt i erstatningsretten, hvor det er en betingelse, at der er årsagsforbindelse mellem skadevolderens handling og den indtrådte skade, for at skadevolderen kan blive erstatningsansvarlig. 

Er der fastslået, at der foreligger culpa, er det næste spørgsmål, om den skade, der er sket, er følge af den culpøse handling. Dette kaldes kausalitet. Altså spørgsmålet, om handlingen har forårsaget skaden.

Det kan også vendes om, så man spørger: var skaden sket, hvis jeg ikke havde foretaget min handling? Hvis det var sket alligevel, er der ikke kausalitet; skaden er ikke en følge af min handling.

For at der er erstatningsansvar skal skaden endvidere være en påregnelig følge af den skadevoldende handling (adækvans).

 
Tid
Natur
KLID

Professionelle Linux-interessenter i Danmark kaldet KLID er en Linux-brugergruppe for professionelle Linux-brugere og erhvervsvirksomheder.

KLID blev stiftet 9. marts 1999 på initiativ af Claus Sørensen som et kommercielt alternativ til de andre danske GNU/Linux-brugergrupper. Niels Svennekjær overtog formandsposten i sommeren 2001 efter at Claus Sørensen trak sig. Keld Simonsen overtog formandsposten i 2008.

KLID står gennem Gruppen for Lokalisering af Frit Programmel til Dansk populært kaldet Dansk Gruppen  for oversættelse af en lang række fri software til dansk herunder GNU, GNOME og KDE.

KLID er også dansk filspejl for en række Linux-distributioner eksempelvis Ubuntu, Mandriva Linux, SuSE og Fedora.

Eksterne henvisning 
 KLID's hjemmeside

Linux
Foreninger fra Danmark
Bele

Bele var en jætte, der var søn af Gymer og Ørboda og bror til Gerd. Han blev dræbt af Frej med et hjortehorn, da Frej havde givet sit sværd ud til sin tjener Skirner.

 

Jætter
Rensdyret Rudolf

Rensdyret Rudolf er Julemandens mest kendte rensdyr og blev skabt af Robert L. May i 1939 som det niende rensdyr. Historien om Rudolf blev første gang udgivet af stormagasinkæden Montgomery Ward, der delte et lille hæfte med en historie ud til sine kunder. Bogen om Rudolf blev oversat til dansk omkring 1950.

Fremkomsten af de øvrige otte rensdyr går længere tilbage og tilskrives den amerikanske digter Clement Clarke Moore, der i digtet "A Visit from St. Nicholas" fra digtsamlingen Poems (1840) fremstillede Julemanden med en lille kane, der blev trukket af otte små rensdyr. Kanen flyver afsted og lander på husenes tage, så Julemanden kan aflevere sine gaver gennem skorstenen. Det er dog blevet diskuteret i videnskabelige kredse, om den egentlige ophavsmand til digtet er Henry Livingston Jr. 

I 1949 skrev Johnny Marks sangen om "Rudolph, the red-nosed reindeer", og den originale sangtekst er oversat og bearbejdet af tekstforfatteren Poul M. Jørgensen.

De ni rensdyrs navne kan oversættes til: Springer, Danser, Smukke, Konge, Komet, Amor, Torden, Lyn og Rudolf.

Referencer 

Jul
Fiktive dyr
Den Alternative Velfærdskommission

Den Alternative Velfærdskommission blev dannet som et modtræk til den regeringsudnævnte Velfærdskommission.

Formålet var bl.a. at undersøge: 
om velfærdssamfundets ydelser og institutioner kan udvikles, så de bedre dækker befolkningens behov 
hvordan de ubrugte kræfter, som findes hos flygtninge og indvandrere, arbejdsløse,   kontanthjælpsmodtagere kan frigøres 
om det er muligt at overleve på starthjælp 
hvordan kontrol, tvang og umyndiggørelse kan erstattes af en strategi, der fremmer de udsattes mulighed for at generhverve samfundsmæssig myndighed og betydning 
hvordan lokalsamfundet kan styrkes, så de menneskelige ressourcer kan komme til udfoldelse.

Medlemmer 
Per Schultz Jørgensen, dr. phil. og formand for Socialpolitisk Forening
Asger Baunsbak-Jensen, præst og forfatter
Lise Bisballe, konsulent
Halima El Abassi, interkulturel/international socialrådgiver
Frank Ebsen, centerleder, cand.merc.
Morten Ejrnæs, lektor
Preben Etwil, ekstern lektor
Bente Friis, journalist, redaktionssekretær
Jesper Jespersen, professor i økonomi
Benny Lihme, redaktør 
Henrik Herløv Lund, sekretariatsleder, cand.scient.adm.
Jens Jørgen Nielsen, informationsmedarbejder
Thor Möger Pedersen, formand for DGS
Bente Rich, læge, børne-ungdomspsykiater, MPA
Bente Schwartz, cand.mag., forfatter, foredragsholder
Curt Sørensen, cand phil. Udviklingskonsulent, selvstændig rådgivnings- og konsulentvirksomhed. 
Vera Eckhardt, centerleder, cand.jur.
Per H. Jensen, sociolog, professor (mso), ph.d., Aalborg Universitet 
Majbrit Berlau, socialrådgiver
Eva Arnvig, journalist, og cand. Psych
Søren Juul, lektor, RUC
Vibeke B. Lassen, projektleder
John Andersen, professor, RUC
Birthe Gamst, socialrådgiver, cand.scient.soc.

Eksterne henvisninger 
Den Alternative Velfærdskommission 

Danmarks politik
Bruttofaktorindkomst

Bruttofaktorindkomst (forkortet BFI) er et produktions- og indkomstbegreb, der indgår i nationalregnskabet. Det udtrykker den samlede værditilvækst i et erhverv eller et geografisk område (f.eks. et land), målt i faktorpriser, dvs. eksklusive indirekte skatter og subsidier.

Beregninger 

Bruttofaktorindkomsten kan bl.a. ses ud fra nationalregnskabsligningen. I nationalregnskabet anvendes tre udtryk for værditilvæksten, nemlig bruttofaktorindkomst (værditilvæksten målt i faktorpriser), bruttoværditilvækst (BVT, værditilvæksten målt i basispriser) og bruttonationalprodukt (BNP, værditilvæksten målt i markedspriser). I nationalregnskabsligningen repræsenteres værditilvæksten typisk af bogstavet Y, der kan stå for ethvert af disse tre begreber, afhængigt af hvilke priser der anvendes. 

Forskellen på de tre prisbegreber ligger i, hvilke indirekte skatter (produktionsskatter) og subsidier, der indgår. Produktionsskatter og -subsidier kan opdeles i produktskatter og -subsidier (f.eks. moms og punktafgifter) og andre produktionsskatter og -subsidier, f.eks. ejendomsskatter og vægtafgift. I bruttonationalproduktet (og markedspriser generelt) indgår alle netto-produktionsskatter (hvor "netto" angiver, at de er fratrukket alle subsidier). I bruttoværditilvæksten og basispriser generelt indgår ikke produktskatter (netto), men andre produktionsskatter (netto) indgår. I bruttofaktorindkomsten og faktorpriser generelt indgår overhovedet ingen netto-produktionsskatter.

Anvendelse 

Bruttofaktorindkomsten bruges oftest i forbindelse med undersøgelser af den funktionelle indkomstfordeling. Bruttofaktorindkomsten, altså BNP fratrukket alle indirekte skatter, er nemlig lig med den del af værditilvæksten, som tilfalder produktionsfaktorerne, samt en eventuel ekstraordinær profit.

BFI kan opgøres for et land som helhed, men også for de enkelte erhverv som f.eks. landbruget. Ved sammenligning af enkelte erhvervs samfundsøkonomiske betydning i forhold til hinanden er det dog mere normalt at anvende erhvervenes bruttoværditilvækst.

Danmarks bruttofaktorindkomst 

I Danmark var bruttofaktorindkomsten i 2017 1.843 mia. kr., mens bruttoværditilvæksten var 1.863 mia. kr., og BNP var 2.143 mia. kr. Forskellen på BFI og BNP på i alt 300 mia. kr. udgjordes altså af de samlede produktionsskatter fratrukket alle subsidier.

Se også 

 Bruttonationalindkomst
 Verdens landes BNP
 Verdens landes BNP pr. indbygger

Kilder 

Nationalregnskab
Niels I. Meyer

Niels Ivan Meyer (født 3. august 1930, på Sankt Lukas Stiftelsen, død 16. august 2023) var en dansk ingeniør, forsker, samfundsdebattør, prorektor ved Danmarks Tekniske Universitet og politiker (Junibevægelsen, Solidarisk Alternativ og Minoritetspartiet).

Baggrund og private forhold 
Meyer var søn af civilingeniør og direktør Knud Meyer og arkitekt Sonja Meyer, der boede på Finsensvej 9, Frederikberg. Forældrene blev skilt i 1947.

Niels I. Meyer blev gift 6. februar 1954 med Benedicte Fenger (født 22. marts 1931 i Hjørring, død 8. april 2023), datter af overkirurg, dr. med. Mogens Fenger og hustru Anne Mathea f. Schmiegelow.

Karriere

Videnskabelig karriere 
Meyer blev cand.polyt. i 1954 og dr.techn. i 1960 og var 1961-2000 professor i halvlederfysik på Danmarks Tekniske Højskole, nu Danmarks Tekniske Universitet. I 1964 blev han medlem af Akademiet for de Tekniske Videnskaber, hvor han var præsident 1971-77.Samarbejde med bl.a. Jørgen Stig Nørgård. Ved sin død var han professor emeritus ved Institut for Byggeri og Anlæg på Danmarks Tekniske Universitet.

Samfundsdebattør 
Han var en central stemme i debatten om alternativ energi efter energikrisen i 1973 og Midteroprøret i 1980’erne. Han var talsperson for Danmark 92 i 1991-1992.

Politisk karriere 
Han var medlem af ledelsen i Junibevægelsen 1992-2005, hvor han de første år som talsperson. Han var ledende medlem af Solidarisk Alternativ i 1990’erne. Dette parti blev aldrig opstillingsberettiget til Folketinget.

Meyer blev senere medlem af hovedbestyrelsen for Minoritetspartiet.

Udgivelser 
Blandt Niels I. Meyers mange udgivelser kan nævnes:
 Med K. Helveg Petersen og Villy Sørensen: Oprør fra midten, 1978.
 Røret om oprøret, 1982.
 Udviklingens ulidelige skævhed, 2001. Gyldendal.
 Fra højre mod venstre: Samtidshistoriske erindringer, 2004 (erindringsbog). Tiderne Skifter.
 Samtaler på en anden måde, 2008. Tiderne Skifter.
 ''Nok er nok, 2012. Tiderne Skifter.

Referencer 

Debattører fra Danmark
Politikere fra JuniBevægelsen
Professorer fra Danmarks Tekniske Universitet
Faglitterære forfattere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Ingeniører fra Danmark
Fysikere fra Danmark
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Alumni fra Danmarks Tekniske Universitet
Doom metal

Doom metal (frit dansk: undergangsmetal eller dommedagsmetal) er en undergenre af heavy metal, der dukkede op i midten af 1980'erne..
Doom metal er tungere og langsommere end nogen anden metalgenre. Teksterne spiller en vigtig rolle og udbredt omhandler pessimisme, en mørk atmosfære, fortvivlelse og håbløshed. Det er en af de få undergenre der ligger mere vægt på følelser og humør end prangende teknik, som det ofte ses indenfor heavy metal. Doom metal tog oprindelig udgangspunkt i Black Sabbaths stil med den langsomme, murrende heavy metal, tunge riffs og tekster om sorg og depression. Doom metal har aldrig rigtig haft nogen scene i Danmark. Der findes kun ganske få danske bands inden for genren, herunder Saturnus (København), Nortt (Odense) og Grívf (Århus). Det skal dog nævnes, at der i 1980'erne eksisterede Nigro Mantia (Vejle), som gjorde sig ret toneangivende indenfor genren.

Fusionerede stilarter

Death/Doom metal 
Death/Doom metal beskrives som en blanding af døds og doom metal, hvor det mest bemærkelsesværdige er de dødsmetals growlende vokaler blandet sammen med den tunge og langsomme lyd fra doom metal. Genren dukkede op i begyndelsen af 1990'erne, og bands som Winter, Asphyx, My Dying Bride, Paradise Lost og Anathema nævnes som pionere indenfor Death/Doom metal. Det skal dog bemærkes, at det kun er de gamle udgivelser fra Paradise Lost, som hører under genren doom metal.

Funeral doom 
Funeral doom er en stil der inddrager elementer fra både death/doom og dark ambient genrerne. Det er spillet i et meget langsomt tempo, og lægger meget vægt på følelsen af tomhed og fortvivlelse. Typisk er guitarerne utrolig forvrængede og keyboards eller synthesizers er brugt til at skabe en "drømmelignende" atmosfære. Vokalerne består ofte af sorgfuld messen eller growls og er hyppigt placeret i baggrunden. Pionerer indenfor funeral doom er blandt andet Thergothon (Finland), Skepticism (Finland), Funeral (Norge) og Mordor (Schweiz).

Fodnoter
Manchesterterrier

Manchester Terrier er en hunderace af typen terrier. Den er ikke almindelig i Danmark.

Udseende 

 Størrelse: skulderhøjde 40-41 cm for hanner og tæver 38 cm. 
 Ørerne er små, V-formet og ligger ned.
 Hår: kort, tæt og glat.
 Farver: Sort og rødbrun.

Oprindelse 
Opstået i middelalderen i England. Den siges at være den nærmeste efterkommer af den nu uddøde engelsk terrier med navnet Black and Tan Terrier, som blev krydset med Whippet for at forbedre racens elegance og hastighed. Manchesterterrieren siges at være en af forfædrene til Dobermann og er delvist ansvarlig for deres sorte farve.

Historie 
Den blev udelukkende avlet til at dræbe rotter. Det er den tidligst kendte hundrace med det mål. Den blev brugt i konkurrencer, hvor der spilledes om, hvor hurtigt den kunne dræbe 100 rotter. Hunden der brugte kortest tid var vinder. Sporten er nu forbudt. 
I 1800 tallet fik racen dens nuværende farve og form. Den skulle matche herrens sorte jakkesæt og have kort hår så den kunne være i de victorianske hjem. Den er på ingen måde aggressiv overfor mennesker, da man skal kunne tage den op, mens den er ved at dræbe de 100 rotter, uden selv at komme til skade.

Adfærd 
Manchesterterrier er en sød og charmerende terrier. Den har som alle terriere sin egen mening, men samtidig er den nem at træne og elsker at blive trænet med eller bare hygge med familien. Den vil ofte knytte sig til en bestemt, men fungerer udmærket som familiehund og elsker at være sammen med mennesker. Den kræver tilvænning, hvis den skal bo sammen med andre dyr. Den er en meget aktiv lille hund, som gerne vil med på løbeture. Den er nem at have med overalt og hvis den bliver vænnet til det fra hvalp af, kan den klare alle former for situationer.

Links 
www.manchester-terrier.dk
www.dansk-terrier-klub.dk
www.dansk-kennel-klub.dk

Terriere
Hunderacer fra England
Visions-Partiet

Visions-Partiet er et dansk politisk parti, der blev grundlagt i 2002 af Eskild Tjalve. Partiet arbejder på et humanistisk og holistisk idégrundlag med forståelse for menneskets åndelighed og betragter selv sin politik som tværgående på den klassiske højre-venstre-skala. Partiet arbejder for at få visdom og helhed indført i dansk politik  og partiets mærkesager er bl.a. at få bragt birvirkningsfri og holistisk naturbehandling ind i det traditionelle sundhedssystem, samt at miljøet og menneskets trivsel skal vægtes højere end økonomi og profit. 

Partiet havde kandidater opstillet til kommunalvalgene og regionsrådvalget i november 2005, hvor der opstilledes i hhv. Region Syddanmark og Region Hovedstaden, samt i Køge Kommune.
Partiet stillede også op til kommunal- og regionsvalgene i 2009.

Visions-Partiets formål er ifølge partiets vedtægter følgende: 
 
I 2008 skiftede partiet navn fra VisionsPartiet til Visions-Partiet, bl.a. ud fra en numerologisk begrundelse. 

Partiformand er Flemming Nielsen.

Noter

Ekstern henvisning 
 Visions-Partiets website

Politiske partier i Danmark
Etableret i 2002
Trivselspartiet

Trivselspartiet var et dansk politisk parti, der eksisterede mellem 1990 og 1999. Partiet blev stiftet november 1990 af Mogens Glistrup, Pia Dahl, Jane Oksen og Mogens Houmann Elvensø, efter at Mogens Glistrup på grund af sit fængselsophold 1983-1985 mistede mere og mere magt i Fremskridtspartiet, som han havde stiftet. I 1988 nægtede Glistrup at stemme for finanslovsforliget, som Fremskridtspartiet havde indgået med Schlüter-regeringen, og partiet blokerede efterfølgende hans folketingskanditatur til valget 1990, inden han i 1991 mistede sin plads i Fremskridtspartiets hovedbestyrelse. 

Selvom Mogens Glistrup sammen med tre andre af Fremskridtspartiets folketingsmedlemmer havde stiftet det nye parti, meldte han sig ikke ud af Fremskridtspartiet. Alligevel stillede han op som spidskandidat for Trivselspartiet, der hovedsagelig fungerede som politisk platform for Glistrup og som opsamlingssted for en række af hans støtter, der forlod Fremskridtspartiet. 

Trivselspartiet opnåede aldrig at blive opstillingsberettiget til Folketinget, men indgik ved folketingsvalget 12. december 1990 i et listefællesskab med partiet Fælles Kurs. Til sammen opnåede de to partier dog kun 57.896 stemmer og kom dermed ikke over spærregrænsen. Det blev den eneste gang, Trivselspartiet deltog i et folketingsvalg.

I 1991 fratog Fremskridtspartiet Glistrup hans livsvarige medlemskab, og op gennem 1990'erne blev han fortsat holdt ude af partiet med den begrundelse, at han arbejdede for Trivselspartiet. Der var dog i hele årtiet kræfter i Fremskridtspartiet, der arbejdede på at rehabilitere Glistrup, og i 1999 blev han genoptaget. I den forbindelse ophørte Trivselspartiet med at eksistere.

Noter

Ekstern henvisning og kilde 
Danmarkshistorien.dk

Etableret i 1990
Ophørt i 1999
Tidligere politiske partier i Danmark
Ida Thiele

Ida Holten Thiele, gift Wilde (22. august 1830 – 26. februar 1862) var datter af Just Mathias Thiele og Sophie Holten. Hun er mormor til maleren Harald Giersing. 

Hendes navn er bevaret i H.C. Andersens eventyr Den lille Idas Blomster (1835), se kommentaren hertil

Ekstern henvisning 
 Ida Thiele malet som barn  af Christen Købke
http://www.bramsnaeslokalhistorie.dk/

Danskere i 1800-tallet
OPMEF

Open Project Management Exchange Format forkortet OPMEF er en kommende åben standard for projektstyringsdata.

Claus Agerskov startede arbejdet med standarden op i november 2005 og har bidragydere fra projektstyringsværktøjerne GanttProject, KPlato, Project-ON-Demand, OOPM og TaskJuggler.

Arbejdet med udvikling af standarder sker under OpenDocument Fellowship.
Åbne standarder
GanttProject

GanttProject er et frit projektstyringsværktøj, der kan lave avanceret Gantt-skema med en høj detajle grad.

Henvisning/kilde
GanttProjects hjemmeside

Eksterne henvisninger 

Erhvervsprogrammer
Linux-software
Mac OS X-software
Windows-software
Microsoft Project

Microsoft Project er Microsofts projektstyringsværktøj og er en ekstra applikation med tilknytning til Microsoft Office.

Microsoft Project er det mest udbredte projektstyringsværktøj.

Project
Erhvervsprogrammer
Arvefølge

En arvefølge er en rækkefølge, hvori de forskellige slægtsgrupper arver efter en afdød. Når det, der skal arves, er en herskertitel eller lignende, taler man om en tronfølge, eksempelvis den danske tronfølge.

Tronfølge i Europa 

Tronfølgereglerne var oprindelig blot en konsekvens af de almindeligt gældende arveregler, sådan at fyrstens gods blev delt mellem arvingerne. Den saliske lov i den tidlige middelalder indførte at den ældste søn skulle arve alt, så deling kunne undgås (førstefødselsret eller primogenitur). Princippet var endnu ikke indført i Frankerriget, da Karl den Stores søn, Ludvig den Fromme, døde i 841, så det mægtige rige blev delt mellem de tre sønner. I nordisk/germansk ret havde kvinderne flere rettigheder, så her tog det længere tid før den saliske lov slog igennem i tronfølgen. Flere lande, herunder Danmark, havde faktisk begrænset kvindelig tronfølge indtil 1800-tallet, hvor de af forskellige grunde indførte den saliske lov, der kun tillod mænd på tronen. I den feudale tid blev reglerne oftest reguleret af fyrstehusene selv i deres huslove, men i nyere tid er tendensen at landenes folkevalgte parlamenter bestemmer over tronfølgen.

Kognatisk primogenitur 
I Spanien og Monaco kan døtre arve tronen, men søn går forud for datter. Det samme gælder de fleste baron- og lordtitler i Storbritannien. Reglen har gjort Victoria og Elizabeth 2. til regerende dronninger af Storbritannien, Wilhelmina, Juliana og Beatrix af Nederlandene.

Fuldt kognatisk primogenitur 
(Også kaldet absolut, lige eller lineært primogenitur). I Sverige (fra 1980), Nederlandene (1983), Norge (1990), Belgien (1991), Danmark (2009) og Storbritannien (UK) (2015), arver den ældste tronen uanset køn. Sverige og Norge havde aldrig haft den tidligere danske regel om, at søn går forud for datter, men overgik direkte fra rent mandlig arvefølge til fuld ligestilling. Det blev ikke praktiseret af noget land før 1980.

Den britiske regering bekendtgjorde allerede i april 2008 at den ville indføre ligestilling i arvefølgen og afskaffe forbuddet mod katolikker på tronen, men forslaget blev den gang trukket tilbage. Hvis samme lovændring havde været indført tidligere, ville Kejser Wilhelm 2. af Tyskland være blevet udråbt til britisk konge i 1901.

Agnatisk-kognatisk primogenitur 
(Også kaldet semi-salisk lov). I Luxembourg kan kvinder arve som sidste udvej, men mandlige linjer går forud for kvindelige. Det er omtrent samme regel som i i Danmark under Kongeloven, i det tidligere russiske kejserrige og i Østrig-Ungarn. Maria Theresia af Østrig og Anna Ivanovna af Rusland m.fl. sad på tronen som følge af denne regel.

Agnatisk primogenitur 
(Også kaldet salisk lov). I Liechtenstein kan kun mænd arve tronen, gennem mandlige linjer. Dette var tidligere den almindelige regel i Tyskland, Frankrig og Centraleuropa og gælder stadig i de tyske fyrstehuse samt for for visse adelige titler i Storbritannien.

Andre arvefølger 
Rent kvindelig arvefølge (matrilinealt primogenitur) forekommer nogle steder i Afrika. Samisk tradition har ikke nogen førstefødselsret; derimod arver yngste barn alt (ultimogenitur).

Noter 

Tronfølgeordninger
Monarki