kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tom Jones

Sir Tom Jones, født Thomas John Woodward (født 7. juni 1940 i Pontypridd, Wales) er en britisk sanger. 

Tom Jones startede karrieren som sanger i  starten af 1960'erne i bandet Tommy Scott & The Senators. Han blev i den forbindelse opdaget af sangeren Gordon Mills der hurtigt så store muligheder i Tom Jones. Han indledte derfor  et samarbejde som manager for Tom. Den første single “Chills and  fever” blev ikke noget stort hit, men i starten af 1965 blev singlen “Its not unusual” udgivet, og så var vejen for Toms store karriere begyndt. Siden fulgte hit på hit. Han har prøvet kræfter med mange stilarter, country, soul, rock, pop, disco, og har altid været meget populær. Tom har på intet tidspunkt været  bange for at kaste sig ud i nye spændende projekter. Efter lanceringen af albummet Reload i 1999 lykkedes det Tom at nå en helt ny generation, idet albummet blev indspillet sammen med tidens mest eftertragtede yngre kunstnere. Han har altid haft en stærk seksuel udstråling, og mange af hans koncerter og TV shows er da også bygget op omkring det image, men med årene har han fjernet sig mere og mere fra netop det image.

Han slog igennem i 1965 med sangen "It's Not Unusual". Siden fulgte hits som "Thunderball", (titelsang til Bondfilmen med samme navn), "What's New, Pussycat" (titelsang til Woody Allen-filmen med samme navn), "Green, Green Grass of Home", "Delilah", "Help Yourself", "She's A Lady", "Kiss" og "Sex Bomb".

Tom Jones er still going strong og kan ofte opleves på The Voice UK. Stemmen har ændret sig, men han har stadig en meget flot, stærk og let genkendelig vokal.

I 2006 blev Tom Jones adlet som Sir Tom Jones af dronning Elisabeth II.

I 2021 udgav Tom Jones albummet Surrounded by time. Albummet strøg til tops som nr. 1, hvilket gør Tom Jones til verdens ældste mandlige sanger med et nr. 1 album på hitlisten.

Diskografi i udvalg 

 Along came Jones (1965)
 A-Tom-ic (1965)
 From the heart (1966)
 Green, Green Grass of Home (1966)
 Live at The Talk of The Town (1967)
 13 smash hits (1967)
 Delilah (1968)
 Help yourself (1968)
 What's New, Pussycat (1965)
 This Is Tom Jones (1969)
 Tom Jones live in Las Vegas (1969)
 I (Who Have Nothing) (1970)
 Sings She's A Lady (1971)
 Live at Caesars Palace (1971)
 Close up (1972)
 The body and soul of (1973)
 Greatest hits ( (1973)
 Somethin bout you baby i like (1974)
 Memories Don't Leave Like People Do (1975)
 Say You'll Stay Until Tomorrow (1977)
 What a night (1979)
 Do You take this man (1979)
 Rescue me (1979)
 Darlin (1981)
 Tom Jones Country (1982)
 Don't Let Our Dreams Die Young (1983)
 Love is on the Radio (1984)
 At This Moment (1989)
 Tender loving care (1985)
 Carrying A Torch (1991)
 The Lead And How To Swing It (1994)
 Reload (1999)
 Mr. Jones (2002)
 Tom Jones & Jools Holland (2004)
 24 Hours (2008)
  Praise & Blame (2010)
  Spirit in the room (2012)
  Long lost suitcase (2015)
  Surrounded By Time  (2021)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Sangere fra Wales
Hollywood Walk of Fame
Croonere
The Yellow Kid

The Yellow Kid var hovedpersonen i Hogan's Alley, en af verdens første tegneserier og den første som blev trykt i farver. The Yellow Kid var en dreng med et fjollet grin og en gul natskjorte som holdt til i en baggyde, som var fyldt med flere andre sære personer. Han udtrykte sig ikke med de almindelige talebobler, men derimod blev hans replikker skrevet på natskjorten. Hans sprog var typisk ghetto-præget.

Tegneserien blev tegnet af Richard Outcault. Den blev først trykt i Joseph Pulitzers New York World i 1895, men blev senere flyttet til William Rudolph Hearsts New York Journal i 1897. Pulitzer ansatte derfor en anden tegner til at tegne serien for World, så i en periode var der to konkurrerende Yellow Kid-serier.

Yellow Kid, The
Kvæde

 

Kvæde (Cydonia oblonga) er et lille, løvfældende træ med en kort stamme og en tætgrenet, bred krone. Frugterne dufter dejligt, mén er sure. Kvæde bruges som dværgstamme for pæresorter.

Beskrivelse 
Barken er først grågrøn af den tætte, hvide hårklædning. Senere bliver den mørkebrun og næsten glat, og gamle grene kan få en grå, furet bark. De brune knopper sidder spredt og er ægformede, spidse og tilliggende. 

Bladene er ægformede og helrandede og er ejendommelige ved, at de bliver større og større ud ad skuddet. Oversiden er græsgrøn og lidt læderagtig, mens undersiden er helt gråhvid på grund af hårbeklædningen. Blomstringen sker i maj, og de enkelte blomster er meget store, lyserøde og skålformede. Frugterne er enten æble- eller pæreformede, gule og dækket af et tykt lag grålige filthår. Frugterne modner godt, og kernerne spirer villigt, når de er befriet for frugtkødet.

Rodnettet er hjerteformet med ret få, kraftige hovedrødder og masser af tynde siderødder. Planten sætter rodskud, hvis toppen bliver ødelagt for meget. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 x 4 m (20 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Kvæde er varmeelskende og følsom over for frost. Den hører hjemme på kalkbund i bjergskove fra Kaukasus over Iran til Centralasien og Yemen. 

I de sydvendte, tørre Talysh-bjerge i Aserbajdsjan vokser den bl.a. sammen med hassel, Carpinus caucasica (dominerende), hvid morbær, kirsebær-kornel, orientalsk bøg (Fagus orientalis), Prunus divaricata, sort morbær og forskellige arter af pære, tjørn og æble.

Anvendelse 
Af frugterne, kaldet kvæde, laves marmelade, "flæsk" og kvædebrød samt te. I Frankrig og Østeuropa laves der eau de vie (brændevin) af kvæde.

Vegetativt formerede planter af sorten 'kvæde A' bruges som dværgstamme for pæresorter.

Sorter 
 Pærekvæder
 Lescovartz
 Marienborg
 Portugisisk Pærekvæde
 Vranja
 Æblekvæder
 Konstantinobel
 Kølster
 Portugisisk Æblekvæde

Nytteplanter fra Europa
Nytteplanter fra Asien
Træer
Hvide blomster
Blomster i maj
Samvirke

Samvirke er Danmarks største og mest læste månedsmagasin med et oplag på 300.000 eksemplarer. Magasinet læses hver måned af over 1,1 million læsere og skriver om stofområderne mad, sundhed og forbrug.

Folkeoplysning har fra etableringen af Danmarks første levedygtige brugsforening i 1866 været en væsentlig del af brugsforeningernes virke. FDB's første formand, Severin Jørgensen, var en flittig skribent og havde allerede som uddeler i Vester Nebel Brugsforening i tiden før stiftelsen af FDB været initiativtager til at udgive Maanedsblad for jydske Brugsforeninger. Med etableringen af FDB i 1896 blev dette blad til Maanedsblad for danske Brugsforeninger. I 1928 valgte FDB's bestyrelse ikke blot at sende et månedligt blad til brugsforeningerne, men begyndte at udgive Brugsforenings-Bladet til uddeling blandt foreningernes medlemmerne. I 1945 ændrede Brugsforenings-Bladet navn til Samvirke.  Samtlige artikler fra 1928 til nu kan findes på Samvirke Classic.

Samvirke hører med sine digitale kanaler (samvirke.dk og Samvirke på Facebook, Instagram mv.) blandt de store digitale medieudbydere med op mod 1 million månedlige besøgende.

Samvirke er udgivet af Coop amba.

Eksterne henvisninger 
 Samvirke.dk
 Samvirke Classic her kan alle numre læses fra 1928 til i dag

Referencer 

Tidsskrifter fra Danmark
Brugsbevægelsen i Danmark
Etableret i 1928
Ligase

En ligase er et enzym, som katalyserer den kovalente sammenføjning af to substratmolekyler (koblingen kaldes også en "ligering"), sådan at der opstår en ny kemisk binding.

Da processen er energikrævende, sker den som regel under hydrolyse af ATP eller tilsvarende energiladet molekyle.

Anvendelse 

Ligaser er meget anvendte værktøjer indenfor biokemi og bioteknologi, da de kan bruges til at sammenføje to (eller flere) stykker DNA. Sammen med restriktionsenzymer, der kløver DNA på specifikke steder, udgør de en vigtig del af en biokemikers værktøjskasse.

Et eksempel på en ligase er T4 DNA ligase, der er oprenset fra en bakteriofag (en virus, der angriber bakterier).

Proteiner
Enzymer
Naboerne

Naboerne er en dansk film fra 1966. Filmen er instrueret af Bent Christensen efter et manuskript af ham selv og Leif Panduro. Det er en grotesk sort farce om to naboer, der bekriger hinanden med alle midler, indtil deres ejendomme er ødelagte, og den lokale købmand har tjent stort på deres krig.

Medvirkende

Ebbe Rode
Hanne Borchsenius
John Price
Grethe Sønck
Peter Steen
Jesper Langberg
Pouel Kern
Karl Stegger

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1966
Primase

Primase er det enzym der sætter en RNA-primer på en DNA streng. Derefter kan DNA-polymerase påbegynde syntesen af DNA. På leading strand sker syntesen uafbrudt fra 5' enden mod 3', hvorimod på lagging strand sættes der flere RNA primere og der dannes Okazaki fragmenter. RNA primerne fjernes herefter af exonuclease enzymet og slutteligt forsegler enzymet ligase sukker-fosfat rygraden.

Enzymer
Genetik
Sørensen og Rasmussen

Sørensen og Rasmussen er en dansk film fra 1940 instrueret af Emanuel Gregers. Filmen er en folkeforvekslingskomedie, der finder sted da Grevinde Danner skal besøge et gods, og husets frue er "syg". Stuepigen må så spille frue, og det kommer der forviklinger ud af. Filmen indeholder en berømt scene, hvor grevinde Danner, spillet af Bodil Ipsen, har fundet en smædevise om sig selv og synger den for forsamlingen med stigende vrede.

Blandt de medvirkende er:

 Valdemar Møller
 Bodil Ipsen
 Erling Schroeder
 Blanche Funch
 Marguerite Viby
 Eigil Reimers
 Pouel Kern
 Agnes Rehni
 Peter Malberg
 Aage Winther-Jørgensen
 Aage Foss
 Kai Holm
 Else Marie Hansen
 Charles Wilken

Eksterne henvisninger 
 

Film instrueret af Emanuel Gregers
Danske film fra 1940
Familiefilm fra Danmark
Komediefilm fra Danmark
Netbank

Netbank er betegnelsen for banktjenester som kan bruges via internet. De fleste banker i Danmark tilbyder netbank-løsninger til kunderne i dag.

Mulighederne i de forskellige pengeinstitutters netbanker er forskellige. Men alle omfatter de mest grundlæggende bankforretninger som at overføre penge mellem konti og betaling med indbetalingskort. Mange netbanker tilbyder også mere avancerede funktioner som værdipapirhandel, budgetlægning, skatte- og realkreditsberegning. Desuden er det ofte muligt at kommunikere sikkert med bankrådgiveren og bestille forskellige former for økonomisk overvågning fx aktiekurser eller konto-saldo via sms.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Linux og lidt Mac OS X: Netbankundersøgelse 
 Udenlandske og nogle danske netbanker testes her: banks 'n' browsers
Angelo Bruun

Kaj Angelo Zeuthen Bruun (15. juli 1898 i Nakskov – 30. marts 1956 i Græsted) var en dansk skuespiller. Blandt de film, han medvirkede i, kan nævnes:

 Odds 777 (1932)
 5 raske piger (1933)
 Plat eller krone (1937)
 Jeg har elsket og levet (1940)
 Mordets melodi (1944)
 Mani (1947)
 Kristinus Bergman (1948)
 Tre år efter (1948)
 For frihed og ret (1949)
 Hendes store aften (1954)
 Kispus (1956)

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle
Personer fra Nakskov
Modtagere af Teaterpokalen
Kroket

Kroket er et græsplænespil, hvor man bruger køller og kugler af træ. "Målene" er metalbuer, og man skal med så få slag som muligt "drive" trækuglerne gennem buerne. Der findes forskellige udgaver af spillet - det kroket der spilles uformelt i danske sommerhushaver er markant anderledes end formerne golf kroket og association kroket som spilles af professionelle i e.g. England. Den version af "have kroket" som beskrives på den engelske Croquet Associations webside er også ulig den version som spilles i danske haver.

Stavemåderne krocket og crocket ses også, men er ikke godkendt af Dansk Sprognævn.

I England, USA, Australien og New Zealand er kroket en populær sport på konkurrenceniveau. Verdensranglisten for verdens 100 bedste kroketspillere indeholder næsten udelukkende spillere fra disse lande samt spillere fra Canada og Sydafrika.

Kroket var med på det olympiske program ved Sommer-OL 1900. Ved de næste Olympiske Lege i St. Louis i 1904 var kroket udskiftet med det lignende spil roque. Kroket har ikke siden været på det olympiske program.

Kilder

Eksterne kilder/henvisninger 

 World Croquet Federation 
 DGI - Guide til spilleregler Regler for kroket som det spilles i danske haver - dvs ikke golf kroket og association kroket.
Malmöhus län

Malmøhus Len (svensk: Malmöhus län) er et tidligere dansk len og senere svensk län, beliggende i den sydvestlige del af Skåne i det nuværende Sverige og daværende Østdanmark.

Lenet blev oprettet i 1526 og bestod da af Oxie, Ingelsted og Jerrested herreder, som før da hørte til Lindholm Len, dvs. lenet knyttet til til Lindholm Slot.

I begyndelsen af 1600-tallet, før den svenske tid, indgik Torne, Bare, Oxie, Herrested, Lynids, Vemmehøj, Skyds, Jerrested og Ingelsted herreder i lenet, der da var et regnskabslen.

Ved freden i Roskilde i 1658 blev lenet svensk.

Malmøhus Len blev 1. januar 1997 lagt sammen med Kristianstads Len og dannede Skåne Len.

Lensmænd 

Skåne
Sveriges historiske län
Len i Danmark
Kristianstads län

Kristianstads län () var et len beliggende i den nordøstlige del af Skåne, som bestod indtil 1997, da det og Malmöhus län blev lagt sammen som Skåne län.

Kristianstad Len opstod ved byen Kristianstads grundlæggelse i 1614 og bestod da af Åhus med Villandsherred og Gøngeherred. Senere, i 1615 kom Gersherred og Hammergård til, og fra 1621 indgik også Alboherred i lenet.

Danske lensmænd i Christiansstad Len 

 1617-1618 Jens Sparre til Sparresholm.
 1618-1627 Otte Marsvin til Dybæk.
 1627-1629 Jørgen Knudsen Urne til Alslev.
 1632-1639 Malte Jul til Gjesinggård.
 1639-1642 Joakim Bek til Gladsaxe Len.
 1642-1644 Ebbe Ulfeld til Ovesholm.
 1644-1649 Malte Jul til Maltesholm og Gjesinggård (død 1648), enken Anne Ramel.
 1649-1658 Henrik Lindenov til Øvidskloster.

Svenske landshøvdinge i Kristianstads län 

 1669-1677 Magnus Durell (1617-1677).
 1677-1679 Göran Sperling (1630-1691), generalguvernør over Skåne, Blekinge og Halland.
 1679-1683 Georg Henrik Lybecker.
 1680-1693 Rutger von Ascheberg (1621-1693), generalguvernør over Skåne, Halland og Bohuslän.
 1693-1698 Otto Vellingk (1649-1708), generalguvernør over Skåne.
 1698-1705 Carl Gustav Rehnskiöld (1651-1722), guvernør over Skåne.
 1705-1711 Magnus Stenbock (1664-1717), guvernør over Skåne.
 1711-1716 Jacob Burensköld (1655-1738), guvernør over Skåne.
 1716-1717 Carl Gustaf Skytte (1647-1717), guvernør over Skåne.
 1717-1719 Carl Gustaf Hård (1674-1744), guvernør over Skåne.
 1719-1738 Samuel von Hylteen.
 1739-1745 Nils Silfverskiöld.
 1745-1761 Christian Barnekow.
 1761-1763 Carl Axel Hugo Hamilton.
 1763-1772 Reinhold Johan von Lingen.
 1773-1776 Axel Löwen.
 1776-1786 Gabriel Erik Sparre.
 1786-1803 Carl Adam Wrangel.
 1803-1811 Eric von Nolcken.
 1811-1838 Axel de la Gardie.
 1838-1851 Georg Ludvig von Rosen.
 1852-1856 Knut Axel Posse.
 1856-1859 Emil von Troil.
 1860-1866 Axel Ludvig Rappe.
 1866-1883 Axel Trolle-Wachtmeister.
 1883-1905 Magnus de la Gardie.
 1905-1923 Louis De Geer.
 1923-1938 Johan Nilsson.
 1938-1947 Alvar Elis Rodhe.
 1947-1963 Per Westling.
 1964-1979 Bengt Petri.
 1979-1984 Lennart Sandgren.
 1985-1989 Einar Larsson.
 1990-1996 Anita Bråkenhielm.
 1996-1997 Hans Blom.

Kilder 

Skåne
Sveriges historiske län
Husum

Ordet Husum har flere betydninger eller specialiseringer:
 Husum (Slesvig) – by i Sydslesvig.
 Husum Amt
 Husum Bugt
 Husum Mølleå
 Husum Slot
 Husum danske kirke
 Husum protestsvin
 Husumer Wintermarathon
 Bahnhof Husum
 Husum (Sverige) – by i Ångermanland, Sverige.
 Husum (København) – bydel i Københavns Kommune.
 Husum Boldklub
 Husum Kirke
 Husum Sogn
 Husum Station
 Husum Torv
 Husumkredsen
 Husumvold Kirke
 Husumvold Sogn
 Husum (Brande Sogn) – bebyggelse i Brande Sogn.
 Husum (Niedersachsen) - en kommune i Landkreis Nienburg/Weser i den tyske delstat Niedersachsen

Se også 
 Husum Gårde – Glenstrup Sogn
 Husum-Ballum – Ballum Sogn
Let 'Em Know

Let 'Em Know er et album fra det amerikanske nu metal-band Papa Roach, som blev udgivet i 1999. Hvert spor var efterfølgende inkluderede på deres album Infest som blev udgivet året efter Let 'Em Know.

Spor 
 "Walking Thru Barbed Wire"
 "Legacy"
 "Binge"
 "Snakes"
 "Tightrope (The Thin Line)"

Album fra 1999
Papa Roach
Lungefisk

Lungefisk (latin: Dipnoi) kan enten have en eller to lunger. I dag  lever seks arter. Lungefisk er fundet som forsteninger fra 400 millioner år siden. Der findes to typer lungefisk:

 Fisk, der er obligate luftåndere, og 
 fisk dem som kun bruger deres lunger i stressede situationer til at supplere iltforsyningen i iltfattigt vand.

Neoceratodus 
Neoceratodus, den australske lungefisk har kun én lunge. Der ses dog i fosterstadiet en struktur, der kunne minde om en rudimentær lunge. Derfor menes det, at der engang har været to lunger, som det ses hos bl.a. Protoperus, den afrikanske lungefisk. Neoceratodus ånder under normale forhold udelukkende ved hjælp af gæller og huden. Falder iltkoncentrationen i vandet, vil den først forøge sin gælleventilation og derefter bruge sin lunge, hvis det bliver nødvendigt. Det er observeret, at lungen også bruges under parringstiden og ved anden stor fysisk aktivitet.

Protopterus 
Protopterus, den Afrikanske lungefisk, er en luftåndende fisk med to lunger, der ikke kan leve uden atmosfærisk luft. Gællerne er stærkt reducerede i forhold til den australske lungefisk. I vandet trækker den vejret i intervaller på 5–7 minutter. Tages fisken derimod op af vandet, er den nødt til at tage en indånding hvert 1–3 minut. Under normale forhold får den afrikanske lungefisk 90% af sin ilt ved hjælp af lungeventilationen. Resten af ilten optages over huden og gællerne.

Andre luftåndingsorganer hos fisk 
Anabanthiderne er en gruppe af fisk, som supplerer deres gælleåndedræt med en såkaldt labyrint, der virker som en lunge, men ved passiv diffusion, og sætter dem i stand til at overleve i en mudret vandpyt.

Kødfinnede fisk
Fritid

Fritid er en tidsperiode i løbet af en dag, hvor en person ikke er på arbejde, på uddannelse, eller lignende.

Det vil sige tid hvor man i princippet kan gøre hvad man har lyst til, og ikke behøver modtage ordre eller påtage sig arbejdsopgaver.

Folk bruger deres fritid vidt forskelligt, som f.eks. på at:

 hvile
 dyrke sport
 passe børn
 dyrke en hobby
 se tv, bruge computer (f.eks. sidde på Wikipedia) eller høre musik
 udføre lektier eller hjemmearbejde (kan opfattes som brug af fritid)
 være sammen med vennerne
 tage til koncerter,i tivoli osv.
 Man hører dog også om mennesker, der har svært ved at hvile/slappe af. Nogle af disse arbejder faktisk i deres fritid.

Ordet fritid er en sammensætning af "fri" og "tid", altså fritid, en tid man har/er fri.

Livskvalitet
Hobby
Senseo

Senseo er et registreret varemærke for en kaffemaskine og kaffebrygningssystem udviklet af hollandske Philips og Douwe Egberts. Senseo fremhæver at deres kaffebrygningssystem er nærmest revolutionerende, samt at det bygger på to grundlæggende innovative ideer, nemlig de plader der anvendes til at holde kaffepuden, og dets unikke design. Senseo fremhæver selv, at der ligger ca. 10 års forskning bag kaffesmagen og bag udvikling af selve kaffemaskinens funktionalitet.

Smagsvarianter 
Netop fordi kaffebrygningssystemet er så specielt (og er begrænset til Senseo) findes der også kun få varianter af kaffe, som systemet kan anvende, nemlig Senseos egne kaffepuder. De almene smagsvarianter systemet omfatter er: Mild, Medium og Sort. Senseo hævder selv, at kaffe-blandingerne i puderne varierer i de lande, hvor systemet er udbredt.

Anvendelse 
Senseoen fungerer først og fremmest ved at man fylder en tank op med vand. Herefter placeres en kaffepude, med den ønskede smag og styrke i en lille beholder, hvorefter man trykker på Start-knappen, og maskinen begynder at varme op. Herefter placeres en eller to kopper, og man trykker på en af to knapper, der fylder hhv. en eller to kopper op. Denne enkelhed gør maskinen mere som en form for kaffeautomat, end en egentlig typisk kaffemaskine. Senseoen er også væsentligt hurtigere til at brygge end en alm. kaffemaskine. En typisk kop kaffe er efter opvarmning lavet på mindre end tyve sekunder.

Eksterne henvisninger 
  

Kaffe
Kaffemaskiner
Kaffemaskine

En kaffemaskine er et apparat til brygning af kaffe. Flertallet af kaffemaskiner er elektriske som filterkaffemaskiner, espressomaskiner, kaffekapselmaskiner og kaffeautomater. Nogle er mekaniske som eksempelvis stempelkander. Herudover findes der fuldautomatiske espressomaskiner, semi-automatiske espressomaskiner og automatiske espressomaskiner.

Filterkaffemaskine 
Filterkaffemaskiner fungerer på den måde, at man hælder vand i en beholder og opmåler kaffepulver i et kaffefilter. Herefter tænder kaffemaskinen, så vandet bliver opvarmet og løber gennem pulveret ned i en kaffekande som færdig kaffe. Resultatet af denne bryggemetode kaldes filterkaffe. Den første kaffemaskine som vi kender den i dag blev opfundet 1936 af en ukendt opfinder.

Kaffekapselmaskine 
Kaffekapselmaskiner er som kaffepadmaskiner beregnet til portionskaffe. Der hældes vand i en beholder og der isættes en kaffekapsel i kaffemaskinen. På platformen under kaffemaskinens studs placeres en kop eller et krus. Herefter trykkes maskinens startknap ind og kaffemaskinen fremstiller et afmålt krus/kop kaffe. Nogle kaffekapselmaskiner kan også bruges til brygning af te og varm kakao efter de samme funktionsprincipper.

Espressomaskine 
Inden for espressomaskiner findes der manuelle espressomaskiner, og kaldt semi-automatiske espressomaskiner. Hertil findes der automatiske- og fuldautomatiske espressomaskiner. Automatiske og fuldautomatiske espressomaskiner klarer hele brygningen. Maskinerne har egne bønnebeholderen, hvorfra maskinen selv dosere, kværner samt stamper kaffen - til den styrke man selv ønsker. De fuldautomatiske espressomaskiner kommer med integreret mælkebeholder, hvor mælken automatisk skummes.

Se også 

 Senseo
 Mokkabrygger