kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skærvad

Skærvad er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1386 da Dronning Margrethe 1. skødede den til Jens Andersen Brock. Skærvad Hovedgård ligger i Ginnerup Sogn i Norddjurs Kommune. Den tidligere hovedbygning er opført i 1750.

Skærvad Gods er på 142 hektar hvoraf hovedparten udgør 97 ha fredskov.

Hovedbygningen i bindingsværk blev renoveret i 2007-2009. Renoveringen var omstridt idet regionplanen havde udlagt hovedgården som bevaringsværdigt kulturmiljø, hvilket ifølge Djurslands Museum betød, at bygningerne ikke måtte ændres. Men kommunen mente, at ombygning var tilladt.

Der er udover hovedbygningen en ny driftsbygning fra 2009 og blandt andet en ældre lade.

Skærvad Voldsted 
I godsets have findes det fredede Skærvad Voldsted som er et firkantet voldsted med omgivende voldgrave der er delvist vandfyldte. I 2007 blev voldstedet oprenset.

Ejere af Skærvad 

 (1380-1385) Ture Knudsen Dyre / Vilhelm Svave
 (1385-1386) Dronning Margrethe 1.
 (1386-1408) Jens Andersen Brock
 (1408-1435) Lave Jensen Brock
 (1435-1447) Axel Lavesen Brock
 (1447-1460) Axel Lavesen Brock / Niels Munk
 (1460-1498) Axel Lavesen Brock / Svend Udsen
 (1498) Mette Engelbrechtsdatter Bydelsbak gift Gjøe
 (1498-1544) Mogens Gjøe
 (1544) Ida Mogensdatter Gjøe gift Rosenkrantz
 (1544-1557) Otto Ottesen Rosenkrantz
 (1557-1563) Ida Mogensdatter Gjøe gift Rosenkrantz
 (1563) Sophie Ottosdatter Rosenkrantz gift Seefeld
 (1563-1599) Jacob Enevoldsen Seefeld
 (1599-1608) Enevold Jacobsen Seefeld
 (1608-1613) Hans Jacobsen Seefeld
 (1613-1631) Jørgen Christensen Skeel
 (1631-1640) Jytte Eskesdatter Brock gift Skeel
 (1640-1688) Christen Jørgensen Skeel
 (1688-1695) Jørgen Christensen Skeel
 (1695-1731) Christen Jørgensen Skeel
 (1731-1786) Jørgen Christensen Scheel
 (1786-1823) Christen Jørgensen Scheel
 (1823-1829) Den Danske Stat
 (1829-1840) Jacob von Benzon
 (1840-1845) Christian Frederik Otto von Benzon
 (1845-1846) C. F. J. Risom
 (1846-1856) Johan Andreas de Neergaard
 (1856-1891) Christian Frederik Carøe / Johan Frederik Carøe
 (1891-1893) Johan Frederik Carøe
 (1893-1912) Nicolaj Christian Carøe / Carl Johan Carøe / Martin Christian Carøe / Augusta Christiane Johansdatter Carøe gift Trock-Jensen
 (1912-1918) J. Skriver
 (1918-1920) N. Hougaard
 (1920-1921) Alfred Chr. Hansen
 (1921) Randers Amts Udstykningsforening
 (1921-1950) Søren Sørensen
 (1950-1957) Enke Fru Sørensen
 (1957-1976) Gudrun Marie Sørensen/ gift med Tage Bøystrup
 (1976-2007) Søren Kristian Bøystrup/gift med Anna Understrup Sønderby
 (2007-2015) Lone Moldrup
 (2015-2021) Morten Kristoffer Larsen
 (2021-) Peter Brøgger Andersen

Kilder 
 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug.
 Skærvad på danskeherregaarde.dk udgivet af Dansk center for Herregårdsforskning

Referencer 

Herregårde i Norddjurs Kommune
Herregårde i Randers Amt
Boogie

Boogie kan betyde flere ting, blandt andet:
Boogie (Genre) – en musikgenre
Boogie-woogie – en musiktype
Boogie (videospil) – et spil til Wii-konsollet
Boogie (tv-program) – et ungdomsprogram på Danmarks Radio DR1
Boogie (hjulophæng) – en type hjulophæng med fælles affjedring for flere aksler, se også bogie herunder
Boogie Nights – en film fra 1997

Alternative stavemåder:
Bogie – jernbaneudtryk for undervogn til tog eller togvogn monteret på vognen med drejeled
Blæs Bukki – et af kunstnernavnene for multikunstneren Lasse Bavngaard

Se også
 Boggie (flertydig)
Vicki Berlin

Vicki Berlin Tarp (født Vicki Jensen 16. november 1977 i Helsingør) er en dansk skuespiller. Hun har medvirket i en række tv-serier og revyer.

Karriere 

Hun gennemgik den 3 årige skuespilleruddannelse på Holbergs Film + Teaterskole 1999-2001. I 2002 begyndte hun på standup. Dette år fik hun tredjepladsen ved DM i stand-up-comedy.

I 2004 kom hun med på P3's satirehold Tjenesten. I efteråret 2004 medvirkede hun som skuespiller og satireforfatter på 40 programmer af Gintbergs store aften på TV 2 Zulu. Og i 2007 debuterede hun med Tjenesten på DR2 med programmet Tjenesten – nu på TV, hvor hun og kollegaen Michael "MC" Christiansen skrev og spillede sig igennem ti afsnit. Anden sæson af Tjenesten – nu på TV blev sendt fra november 2007.

Hun har ligeledes medvirket i musicalen Atlantis og Omar skal giftes, og hun skrev manuskriptet til DR's juleshow i Operaen 2006, lige som hun medvirkede i tv-programmet Vild med Dans i 2007, hvor hun blev nummer to.

Vicki Berlin var fra 23. februar 2009 og til julen 2009 en af de tre værter på Nova Morgen radioholdet på Nova FM, som desuden bestod af Søren Malling og Dennis Ravn.

Berlin har spillet med i flere revyer, blandt andet i Bornholmerrevyen i 2008-2010 samt Nykøbing F. Revyen i 2011 sammen med Tom Jensen, Thomas Mørk, Ann Hjort og Flemming Krøll. I 2011 modtog hun "Årets Dirch", i Cirkusrevyens telt på Bakken.
I 2014 medvirkede hun i Cirkusrevyen hvor hun bemærket med en tekst hun selv havde skrevet og blev karakteriseret som "i det hele taget et frisk pust i revyen" af Berlingskes anmelder.

Privat 
Det var planen, at hun skulle giftes med sin kæreste Christian Munk i sommeren 2008, men det blev aflyst, da de to valgte at holde en pause i forholdet.

Filmografi 
 Anja og Viktor - i medgang og modgang (2008) – Producer
 Hemmeligheder (2009, kortiflm)
 Triangle of Sadness (2022) - Paula

Tv-serier 
 Forbrydelsen, afsnit 16, (2007) – TV-speaker (stemme)
 Sommer, afsnit 16 (2008) – Receptionist
 Lærkevej, afsnit 7 (2009) – Lene
 Carmen og Colombo (2011) – Gitte
 Sleep In (2000)

 Revy 
 Bornholmerrevyen: 2008, 2009, 2010
 Nykøbing F. Revyen 2011, 2012
 Aalborg Vinterrevy: 2012, 2013, 2014, 2015, 2016
 Rottefælden: 2013
 Cirkusrevyen: 2014
 Nykøbing F. Revyen: 2015
 Odense Sommerrevy: 2016, 2017, 2018, 2019, 2021

 Show 
 City Singler: Sko, håb & kærlighed'' (2010)
 Når Katten er ude... Comedieteatret (2011)
 Grease, Tivolis Koncertsal (2012)
 Tjener for to, Betty Nansen Teatret (2013)
 Grease, Tivolis Koncertsal (2014)

 Mord på Skackholm Slot, Comedieteatret (2015)
 Den Eneste Ene, Musical Silkeborg (2015)
 Cirkus Psyshow, Amfiteatret (2016)
 Rundt på gulvet (2016)

Eksterne henvisninger 
 Personlig hjemmeside

Kilder 

Skuespillere fra Danmark
Standupkomikere fra Danmark
Personer fra Helsingør
Sølvgades Skole

Sølvgades Skole er en folkeskole i København, placeret mellem Kongens Have og Nyboder-kvarteret. Hovedbygningen er fra 1847, tegnet af P.C. Hagemann og fredet. I 2011 blev den suppleret af en udbygning mod Kronprinsessegade. Skolen har ca. 475 elever og ca. 40 medarbejdere.

På et tidspunkt omkring 1860'erne kom H.C. Andersen på visit på skolen, og han læste her op af flere af sine eventyr. Oplæsningerne var arrangeret af Arbejderforeningen af 1860.

Som nytilflyttet i 1972 kom den senere digter Søren Ulrik Thomsen til at gå i Sølvgades Skoles 3. real. 
Oplevelser derfra er beskrevet i det lange essay Store Kongensgade 23 fra 2021.

Litteratur 
 Jytte Siemsen (red.), Sølvgades Skole 150 år i 1997 : tekster og billeder omkring skolen der aldrig gi'r op – især fra de sidste 50 år, København 1997.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Sølvgades Skoles hjemmeside .
 Sølvgades Skole, København hos Trap.lex.dk med bygningshistorie og beskrivelse
 Fredningssagen for Sølvgade 16, København hos Kulturarv.dk

Folkeskoler i Københavns Kommune
Fredede undervisningsbygninger i Danmark
Etableret i 1847
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Indre By (København)
Kollektion

En kollektion er et sæt af beklædningsgenstande og tilbehør inden for mode, der passer sammen i design, stil, snit og farve. 

For en virksomhed, der fremstiller haute couture, er der ganske særlige regler for, hvad en kollektion skal indeholde. Der er typisk tale om en sommer- og vinterkollektion. Her skal kjoler, jakker, bukser etc. passe sammen inden for hver kollektion, således at kunden kan kombinere disse og få et forskelligt udseeende.

Tilbehør betyder i denne sammenhæng tasker, hatte, handsker, smykker, parfume og lignende.

Mode
Michael Griffin

Dr. Michael Douglas Griffin (født 1. november 1949 i Aberdeen, Maryland) var administrator for NASA fra 13. april 2005 til 20. januar 2009.

Som tidligere chef for det amerikanske rumprogram havde Griffin ansvaret for Constellation-programmet, redningen af rumteleskopet Hubble og NASAs rolle i forståelsen af de globale klimaforandringer. Han har også tidligere arbejdet for NASA som administator for udforskning. Da han blev udpeget som chef for NASA arbejde han som leder for ruminstituttet på Johns Hopkins Universitetets afdeling for anvendt fysik i Laurel, Maryland.

Dr. Griffins udnævnelse til leder af NASA betød et markant skifte i organisationens fokus.

I en FBI-undersøgelse om magtmisbrug af Robert Cobb som NASA Inspector General har Griffens rolle givet anledning til spørgsmål 

 .

Eksterne henvisninger og kilder 
 NASA biografi NASA 

Fysikere fra USA
Ingeniører fra USA
Personer fra Maryland
Rumfart
Regional Internet Registry

Et regional Internet registry (RIR) er en organisation, som overvåger registreringen af internet-nummerressourcer inden for en specifik region i verden. Disse ressourcer involverer bl.a. IP-adresser (IPv4 og IPv6).

Internetteknologi
Olympisk løfte

Det Olympiske løfte tages af en sportsmand og en dommer under åbningsceremonien ved De Olympiske Lege. Løftet blev givet første gang af en sportsmand ved Sommer-OL 1920 i Antwerpen, mens dommerne første gang afgav løftet ved Sommer-OL 1972 i München. 

Løfter lyder for sportsmanden: "På alle deltageres vegne lover jeg, at vi vil deltage i disse olympiske lege med respekt og lydighed over for de regler, der styrer dem, og i idrættens ånd, så det kan være til ære og hæder for vore hold."

Teksten har dog udviklet sig igennem årene, for eksempel blev afsnit omkring doping tilføjet i 2000.

Referencer

Eder
Løfte
Jane Muus

Mary Jane Crafoord Muus (født 10. juni 1919 i Odder, død 12. juli 2007) var en dansk grafiker, der især er kendt for sine bogillustrationer. Blandt disse kan f.eks. træsnit til Johannes V. Jensens Himmerlandshistorier i en udgave fra 1984 samt til Herman Bangs Ved Vejen i en udgave fra 1990. Hun var uddannet ved Kunstakademiet og debuterede i 1940 som 21-årig på Charlottenborgs Efterårsudstilling. Hun var formand for Danske Grafikere i perioden 1975-85, æresmedlem siden 1989. Hun modtog blandt andet Politikens Tegnerpris, Bogvennernes Tegnepris, Tagea Brandts Rejselegat, Eckersberg-Medaillen og Leo Estvads Legat.

Hun var datter af apoteker Laurits Tage Muus og Mary Jane Crefood, hun var tvilling med professor i fysik Laurits Tage Muus (1919-2002).

Se også 
 ''Jane Muus og billedet - en film fra 1983

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Grafikere fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Modtagere af Thorvaldsen Medaillen
Personer fra Odder
Tvillinger fra Danmark
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Katholm

Katholm er en gammel sædegård, som er oprettet i 1545 af Christen Fasti. Katholm ligger i Ålsø Sogn i Norddjurs Kommune, Djursland, Østjylland. Hovedbygningen er opført i 1588-1591 og tilbygget i 1622.

Katholm Gods er på 1170 hektar.

Turisme
Publikum har adgang uden for voldgraven og til de åbne veje. "Hulvejen" til godset er i sig selv en attraktion. Den består af en vejkløft, der er så smal, at busser og lastbiler gennem årene har sat sig fast mellem de gamle bøgetræer langs vejen. Derved er der opstået nogle store overvoksede barkskader, der er med til at give hulvejen karakter.

Ejere af Katholm
(1545-1557) Christen Fasti
(1557-1600) Thomas Fasti
(1600-1611) Christence Bryske gift Fasti
(1611-1613) Carl Bryske
(1613-1616) Gert Bryske / Truid Bryske
(1616-1630) Albret Skeel
(1630-1644) Otte Albretsen Skeel
(1644-1660) Ida Jørgensdatter Lunge gift Skeel
(1660-1667) Albret Ottesen Skeel
(1667-1684) Anne Henriksdatter Ramel gift Skeel
(1684-1690) Jens Maltesen Sehested
(1690-1724) Palle Krag
(1724-1737) Poul Rosenørn
(1737-1752) Mette von Benzon gift Rosenørn
(1752-1776) Peder Poulsen Rosenørn
(1776-1804) Mathias Peter Otto Rosenørn
(1804-1813) Jens Jørgensen
(1813-1818) Herman Leopold Reininghaus
(1818) Jens Jørgensen
(1818-1823) Niels Jørgensen / Jacob Bergh Secher
(1823-1839) Den Danske Stat
(1839-1876) Adolph Wilhelm Dinesen
(1876-1916) Wentzel Laurentzius Dinesen
(1916) Agnes Dinesen gift Knuth
(1916-1942) Holger Collet
(1942-1971) Carl Frederik Collet
(1971-2007) Peter Collet
(2007-) Marie Therese Collet

Eksterne henvisninger 

Katholm Gods

Kilder 
J.P. Trap:Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Norddjurs Kommune
Herregårde i Randers Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Slægten Dinesen
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Norddjurs Kommune
Etableret i 1545
Aktive forholdsregler

Aktive forholdsregler/aktive foranstaltninger  var et begreb, der blev anvendt af den sovjetiske efterretningsorganisation KGB under den kolde krig. ”Aktive forholdsregler“ (”aktivnyye meropriyatia”) var  hemmelige aktioner i udlandet til støtte for Sovjetunionens politik ved specielle metoder. Aktiviteterne omfattede bl.a. aktiv psykologisk påvirkning (dvs. tilskyndelse af nogen til handlinger til fordel for Sovjet), desinformation, kompromittering, demoralisering og afledning. 

”Desinformation” var påvirkning gennem falsknerier (evt. forfalskninger i form af modificerede autentiske dokumenter), rygtesmederier o.l. Aktiviteten defineredes af KGB som følger: ”Strategisk desinformation ... sigter på at vildlede fjenden vedrørende statens grundliggende politiske spørgsmål, den militær-økonomiske situation og de videnskabeligt-teknisk landvindinger i Sovjetunionen; visse imperialistiske landes indbyrdes forhold og forhold til andre lande ...“. Fænomenet  bestemmes af afhopperen fra KGB Ilya Dzhirkvelov således: ”Desinformation går fortrinsvis på de overordnede mål, nemlig at modvirke en regerings politik, at fremprovokere politiske konflikter mellem stater for at ødelægge deres relationer, at diskreditere statsmænd og politikere, at organisere bevægelser og begivenheder, som kan ødelægge et lands politiske stabilitet, at diskreditere uønskede organisationer (særligt efterretningsorganisationer og disses personel), at gennemføre politisk og økonomisk afpresning og så videre. Det er en kompliceret sag, som kræver en masse grundigt forberedelsesarbejde såvel som veje til distribution og offentliggørelse af materiale. Desinformation er ikke blot en vel præsenteret politisk løgn – som jo altså let kan afsløres – men en samling facts og begivenheder, som det kan være svært at modstå, og som kan få alvorlige konsekvenser for den anden part.“

”Propaganda” var temaer, der var formålstjenlige for Sovjet og attraktive for målgruppen, konstruktion af argumenter, som var tilforladelige for målgruppen, og indslusning af begge dele f.eks. gennem pressen. Det drejede sig altså om temaer/opfattelser, de sovjetiske planlæggere gerne ville have offentligheden, opinionsdannerne og lederne i den vestlige verden til at godskrive sig. Propagandaen kunne godt rumme elementer af desinformation.

”Indflydelsesoperationer“ var den bredere betegnelse for forsøgene på at udøve påvirkning – herunder evt. ved hjælp af desinformation og propaganda – i form af indslusning af de sovjetiske synspunkter i ledergrupper i Vesten gennem kontrollerede agenter, fortrolige kontakter eller godtroende personer, som manipuleredes.

Eksterne kilder/henvisninger
Ole Hasselbalch, Den stille krig (2001) s. 117 ff
Jacob Andersen med Oleg Gordijevskij, De røde spioner. KGB's operationer i Danmark (2002)

Den kolde krig
Frontorganisation

En frontorganisation eller facadeorganisation er en organisation, der oprettes (eller udnyttes) til et andet formål, end det fremgår på overfladen. Sådanne organisationer anvendtes i rigt mål af de østlige efterretningstjenester i Vesten under Den kolde Krig til fremme af østmagternes interesser. Der kunne også være tale om, at man satte sig på en eksisterende organisation, og udnyttede den helt eller delvis. 

I Danmark var Samarbejdskomiteen for Fred og Sikkerhed en central frontorganisation, der desuden var paraplyorganisationer for en række andre frontorganisationer som Lærere for Fred, Journalister for Fred, Katolsk Arbejderaktion, Fagbevægelsen for Fred og Socialdemokrater mod Atomvåben og Militarisme.

Den vigtigste internationale kommunistiske frontorganisationer var Verdensfredsrådet, men desuden fandtes der en lang række andre organisationer, bl.a. World Federation of Democratic Youth, International Union of Students, Christian Peace Conference, International Association of Democratic Lawyers, International Federation of Resistance Movements, International Institute for Peace, International Organization of Journalists, Women's International Democratic Federation samt World Federation of Scientific Workers.

Frontorganisationer blev også brugt fra vestlig side. Et af de kendte eksempler var Kongressen for Kulturel Frihed, der var delvist finansieret af den amerikanske efterretningstjeneste CIA.
Fremtrædende kulturpersonligheder, som for eksempel Klaus Rifbjerg og Leif Panduro, deltog i kongressens arrangementer uden at have viden om CIA-støtten.

Kilder 

 Saunders: Who Paid the Piper (2001), Giles Scott-Smith: THe CUltural COld War in Europe (2003)Organisationer
Løvenholm

Løvenholm er gammelt klostergods fra 1440 og blev kaldt Gjesingholm fra 1440 til 1674. Navnet Løvenholm er fra 1674. Gården ligger øst for Randers i Gjesing Sogn i Norddjurs Kommune tidligere Sønderhald Herred. Hovedbygningen er opført i 1550-1576-1642-1643

Løvenholm Gods er på 3261 hektar med Eldrup og Stadsborg

Hovedgården hed oprindelig Gjesingholm og tilhørte Skt. Hans Kloster i Viborg. 1445 fik Essenbæk Kloster skøde på gården. Efter reformationen kom den til slægten Banner. 1608 gik den ved salg over til Gert Ranzau til Breitenburg. 1637 fik dennes søn grev Christian Rantzau Gjesingholm Gods oprettet til et birk — senere Løvenholm Birk, der bestod til 1800. Dennes søn, grev Ditlev Ranzau, fik 1. maj 1674 sine hovedgårde Gjesingholm, Demstrup, Sødringholm, Eskær og Skovgaard oprettede til grevskabet Løvenholm, som dog 1726, efter at hans yngre søn grev Vilhelm Adolf havde ladet sin ældste broder, grev Ditlev Christian, myrde på jagten, hjemfaldt til Kronen. 12. april 1732 genoprettede Christian VI grevskabet Løvenholm for grev Frederik Christian Danneskiold-Samsøe, der dog allerede 17. august 1742 fik kgl. tilladelse til at nedlægge grevskabet. Samtidig solgte han Løvenholm til sin broder grev Ulrik Adolph Danneskiold-Samsøe. Gården skiftede nu hyppigt ejere, og 1827 måtte statskassen overtage den for resterende skatter. 1831 gik den atter over i privat eje.

Ejere af Løvenholm 
 (1440-1445) Sankt Hans Kloster
 (1445-1536) Essenbæk Kloster
 (1536) Kronen
 (1536-1554) Erik Eriksen Banner
 (1554-1583) Anders Eriksen Banner
 (1583-1597) Erik Andersen Banner
 (1597-1609) Otte Andersen Banner
 (1609-1616) Frands Rantzau
 (1616-1627) Gert Rantzau
 (1627-1663) Christian Rantzau (søn)
 (1663-1697) Ditlev Rantzau (søn)
 (1697-1721) Christian Ditlev Rantzau (søn)
 (1721-1726) Wilhelm Adolph Rantzau (bror)
 (1726-1732) Kronen
 (1732-1742) Frederik Christian lensgreve af Danneskiold-Samsøe
 (1742-1751) Ulrik Adolph greve af Danneskiold-Samsøe
 (1751-1753) Søren Seidelin
 (1753-1756) Niels Basse
 (1756-1783) Hans Fønss
 (1783-1811) Peter Severin Fønss
 (1811-1817) Interessentskab
 (1817-1827) H. J. Hansen
 (1827-1831) Den Danske Stat
 (1831-1833) H. R. Saabye / Krøyer
 (1833-1836) H. Frellsen
 (1836-1855) Christen Pind
 (1855-1874) Laura Faith gift Pind
 (1874-1887) Lauritz Ulrik de la Cour
 (1887-1901) Carl August Johannes de Neergaard
 (1901-1918) Niels Peter Anton Bornholdt
 (1918-1919) Ove Holger Christian Vind
 (1919-1929) Werner Ernst Carl greve Schimmelmann
 (1929-1951) Valdemar Uttental
 (1951-) Løvenholm Fonden

Eksterne henvisninger 
 Løvenholm Gods 
 Hans H. Fussing: "Gessingholm 1609 — 1663. En landbrugshistorisk studie. Første Afsnit" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 3; 1934)
 Hans H. Fussing: "Gessingholm 1609 — 1663. En landbrugshistorisk studie. Andet Afsnit" (Historisk Tidsskrift, 10. række, Bind 3; 1934) 
 Hans H. Fussing: "Godsregnskaber fra Gessingholm 1619—1661" (Historie/Jyske Samlinger, 5. række, Bind 1; 1932)
 Billeder på godsets hjemmeside

Litteratur 
 J.P. Trap:Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Norddjurs Kommune
Herregårde i Randers Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Ajanta

Ajantā eller Adschantā er en landsby i den nordligste del af provinsen Haiderabad i delstaten Maharashtra i Indien, ca. 100 km nord for byen Aurangabad.

Ligesom det noget sydligere liggende Ellora Caves er den kendt for de mægtige buddhistiske mindesmærker, Ajanta Caves, som findes i klipperne i nærheden; her findes en hel samling af klostre og ikke mindre end fem templer udhuggede i klippevæggene, i kunstnerisk henseende uovertrufne i Indien, med indskrifter, relieffer og freskomalerier i prægtige lyse farver, indeholdende buddhistiske motiver. Disse kunstværker stammer fra tiden 200-600 e. Kr.; freskoerne opdagedes 1817 i velbevaret stand, men er senere delvis ødelagte.

Noter

Ældre litterartur 
 J. Fergusson & J. Burgess, The cave temples of India, London, 1880
 J. Burgess & Bhagavanlal Indraji, Inscriptions from the cave temples of Western India, Bombay, 1881
 J. Griffith, Paintings in the Buddhist cave temples of Ajanta, I-II, London, 1896-97

Eksterne henvisninger 
 

Byer i Maharashtra
Catherine Zeta-Jones

Catherine Zeta-Jones (født 25. september 1969) er en walisisk skuespiller. 

Hun begyndte sin karriere på scenen i en tidlig alder. Efter at have medvirket i en række tv-film og haft små roller i spillefilm, begyndte hun i de sene 1990'ere at få roller i film som Fantomet, The Mask of Zorro og Entrapment. Hun vandt en oscar for bedste kvindelige birolle for sin indsats som Velma Kelly i filmen Chicago fra 2002. 

Zeta-Jones er gift med skuespilleren Michael Douglas, som hun spillede sammen med i filmen Traffic i 2000.

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Wales
Personer fra Swansea
Ellora Caves

Ellora–hulerne er udhuggede klippetempler ved den lille landsby Ellore ved Verul ca. 30 km fra Aurangabad i delstaten Maharashtra i Indien. Klippetemplerne er fra 1983 på UNESCO's liste over Verdens Kulturarv.

Ellora er et højdepunkt i indiske klippetempler og dertil knyttet kunst og arkitektur. De 34 grotter er hugget i de lodrette Charanandri Hills og omfatter både buddhistiske, hinduistiske og jain klippetempler og -klostre. Grotterne er udhugget i flere etaper under hindu-dynastier mellem det 5. årh. og 10. årh. Eksistensen af grotterne, der er bygget tæt på hinanden med flere religiøse retninger, tolkes som et eksempel på den religiøse tolerance i Indiens historie. De buddhistiske huler er de ældste Ellora-strukturer, og består hovedsageligt af klostre. Nogle har et billede af Buddha.

Eksterne links 
 Ellora Caves – Panoramatur med World Heritage WHTour.org 
 Malerkunst i Indien
 Ajanta Caves

Verdensarven i Indien
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Indien
Maharashtra
Indiens kultur
Indiens historie
Maleri
Mytologi
Religion
Hinduisme
Islam