kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bigum Kirke

Bigum Kirke ligger i Bigum Sogn, før Nørlyng Herred (Viborg Amt, nu Viborg Kommune, Region Midtjylland. Kirken ligger smukt men ret isoleret ned til Tjele Langsø. Umiddelbart kan det virke underligt, at områdets få gårde har haft behov for en kirke på stedet, når man blot tre kilometer væk har kunnet søge Lindum Kirke. Men tidligere havde gårdene mange piger og karle, så blot få gårde kunne fylde en kirke af Bigums størrelse. Kirken består af romansk kor og skib opført i af fint tilhugne kvadre over skråkantsokkel, formodentlig bygget omkring 1150. To romanske vinduer er bevaret i koret, sydvinduet er tilmuret men nordvinduet benyttes stadig. Tårnet er opført i sengotisk tid, våbenhuset er opført i nyere tid. Kvaderstensmuren blev en del omlagt ved en restaurering i 1874.

Begge de oprindelige portaler eksisterer stadig. Sydportalen er tilmuret, men den udvendige indfatning er bevaret med rundstave. Norddøren er stadig i brug og omfattes af en ret ejendommelig portal. Trekvartsøjlerne ender foroven i stiliserede mandshoveder, der danner en slags kapitæler. Disse ret forenklede hoveder har en særpræget styrke som sjældent ses i datidens kirkekunst, en tilsvarende portal findes i Lindum Kirke, de stiliserede hjørnehoveder ses desuden på flere fontefødder. En granitskulptur af Robert Jacobsen på museet Kunsten i Aalborg bærer stærke minder om netop disse hoveder. Som overligger til norddøren er brugt to egeplanker, der formodentlig stammer fra en tidligere stavkirke.

Kor og skib har flade bjælkelofter. Altertavlen er et maleri af Stefan Viggo Pedersen fra 1945, trærammen er tegnet af H. G. Skovgaard. Prædikestolen er fra 1700-tallet og svarer til prædikestolen i Lindum Kirke.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Bigum Kirke  hos nordenskirker.dk
 Bigum Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Viborg Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kirker i Viborg Amt
Khövsgöl

Khövsgöl (, ) er den næststørste sø i Mongoliet med et overfladeareal på 2.760 km². Den ligger i den nordvestlige del af landet nær grænsen til Rusland. Den ligger i en højde af 1.645 m og er op imod 262 m dyb. Søen er Asiens næststørste ferskvandssø og indeholder næsten 70% af Mongoliets totale mængde af ferskvand.

Eksterne henvisninger 

Mongoliets geografi
Søer i Asien
Burl Ives

Burl Icle Ivanhoe Ives (født 14. juni 1909 i Hunt, Illinois, USA, død 14. april 1995 i Anacortes, Washington) var en amerikansk visesanger og skuespiller.

Han vandt en Oscar, i klassen bedste mandlige birolle, for sin rolle som "Rufus Hannassey" i filmen Det store land.

Ives vil også blive husket for rollen som "Big Daddy" i filmen Kat på et varmt bliktag (1958).

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Illinois
Oscar for bedste mandlige birolle
Frimurere fra USA
Hjulkrone

Hjulkrone (Borago) er en slægt med 2 arter, som er udbredt i Nordafrika, Mellemøsten og Sydeuropa. Arterne er énårige eller flerårige urter med hårede, ru stængler og blade. Blomsterne er samlet i endestillede svikler, og de er regelmæssige og 5-tallige. Kronen er udbredt eller klokkeformet med blå kronblade. Frugterne er spaltefrugter med delfrugter, som er omvendt ægformede og rynkede.

 Almindelig hjulkrone (Borago officinalis)

 Borago pygmaea

Rublad-familien
Microsoft Bing

Microsoft Bing (tidligere Live Search, Windows Live Search og MSN Search) er den nuværende (2016) søgemaskine til internettet fra Microsoft.

Bing blev præsenteret af af Steve Ballmer fra Microsoft den 28. maj 2009 og var online den 3. juni 2009.

Bing har opnået en vis succes i USA, hvor 21% af alle internetsøgninger i 2015 blev foretaget via Bing. Uden for USA har Bing imidlertid en beskeden markedsandel, og selvom Bing i juni 2017 var den næstmest udbredte søgemaskine efter Googles søgemaskine, så var Bings globale markedsandel beskedne 2,89%.

Noter

Ekstern henvisning 
 Bing

Søgemaskiner
Bing
Bing

Bing har flere betydninger:

Genstande, virksomheder og lokaliteter 
 Microsoft Bing – søgemaskine fra Microsoft
 Bing (program) – Unix-program
 Bing (sodavand) – engelsk sodavand
 Bing (virksomhed) – et tysk legetøjsfirma
 Bing & Grøndahl – dansk porcelænsfabrik

Slægter og personer 
 Bing (slægter) – en dansk adelsslægt, en dansk jødisk slægt og en norsk borgerslægt
 Andre med efternavnet Bing:
 Carmella Bing (født 1981) – amerikansk pornomodel
 Dave Bing (født 1943) – amerikansk basketballspiller
 Gertrud Bing (1892-1964) – tysk kunsthistoriker
 Jørgen Bing (født 1956) – dansk skuespiller
 Herman Bing (komiker) (1889–1947) – tysk komiker
 Ilse Bing (1899–1998) – tysk-amerikansk fotograf
 Max Bing (1885–1945) – tysk skuespiller
 R.H. Bing (1914-1986) – amerikansk matematiker
 Robert Bing (1878-1956) – tysk-schweizisk neurolog
 Rudolf Bing (1902–1997) – britisk operadirektør
 Siegfried Bing (også Samuel Bing; 1838–1905) – tysk-fransk kunstsamler og -handler
 Simon Bing (1517–1581) – landgrevelig hessisk politiker
 Som fornavn:
 Bing Crosby (1903-1977) – amerikansk sanger og skuespiller
 Fiktive personer:
 Chandler Bing – fiktiv person i TV-serien Venner
DR Historie

DR Historie omfatter en række radioprogrammer på P1 og mellem 40 og 50 dokumentarprogrammer årligt til DR1 og især DR2. Oftest er det serier om emner indenfor politik og kultur – eksempelvis om efterretningstjenesterne, rockens historie, mellemkrigstiden mm. Også internationale co-produktioner om bl.a. Murens fald er en del af området.

Radioprogrammer fra Danmark
Mannabarn

{{Album
  |Titel= Mannabarn
  |Kunstner= Eivør Pálsdóttir
  |Type= Studiealbum
  |Spor= 10
  |Genre= Folkemusik
  |Længde= 
  |Udgivet= 2007
  |Producer= 
  |Udgiver= Copenhagen Records
  |Før= Trøllabundin  (2005)
  |Nu= Mannabarn  (2007)
  |Efter= Eivör Live  (2009)
  |Anmeldelser = *GAFFA <ref name="gaffa">[http://gaffa.dk/anmeldelse/27041 Eivør Palsdóttir -Human Child]. GAFFA. Hentet 17/2-2016</ref>
}}Mannabarn (englsk: Human Child; dansk: Menneskebarn'') er det femte studiealbum af den færøske musiker Eivør Pálsdóttir. Albummet er udkommet på både færøsk og engelsk, som hhv. "Mannabarn" og "Human Child". Albummet udkom den 18. juli 2007. Det er produceret af den irske producer , der tidligere har produceret for blandt andre Elvis Costello, Paul Brady og Rod Stewart.

Det blev nomineret til "Årets danske album" ved Danish Music Awards Folk i 2008.

Numre 
 "Mannabarn"
 "Myrkursins náði"
 "Grát ei"
 "Mother Teresa"
 "Livandi trø"
 "Tú ert alt"
 "Lurta"
 "Dansins harri"
 "Flykrur í vindi"
 "Elisabet og Elinborg"

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Eivør – Mannabarn på Discogs

Album fra 2007
Album fra Færøerne
Folkalbum
Lispund

Lispund (egentlig 'livisk pund') var tidligere en dansk vægtenhed lig med 16 pund (eller 8 kg i metersystemet). Enheden kom i middelalderen til Danmark fra Riga og blev i 1683 sat lig med 16 pund.

Eksterne henvisninger 
 Dan H. Andersen & Erik Helmer Pedersen (2004) A History of Prices and Wages in Denmark, 1660-1800. Vol. II. Prices and Wages in Danish estate Accounts . Copenhagen, Schultz Grafisk. 

Masseenheder
Gamle danske enheder
Almindelig hjulkrone

 
Almindelig hjulkrone (Borago officinalis) er en etårig, urteagtig plante med en forgrenet, opret vækst.

Beskrivelse 
Stænglen er rund eller let furet i tværsnit og tæt besat med børsteagtige hår. Planten danner først en grundstillet roset, og derfra skyder stængelen til vejrs. Den bærer spredte blade, som er lancet- til ægformede, helrandede og tæt besat med børstehår. Oversiden er egentlig mørkegrøn, men den ser grågrøn ud på grund af hårbeklædningen. Undersiden er lyst grågrøn. 

Blomstringen strækker sig fra maj til ind i oktober. Blomsterne er samlet i endestillede svikler, og de enkelte blomster er regelmæssige, 5-tallige og hjulformet udspærrede med blå kronblade. Frugterne er spaltefrugter med rynkede, nøddeagtige delfrugter. 

Rodnettet er kraftig med en dybtgående pælerod. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,70 x 0,40 m (70 x 40 cm/år).

Hjemsted 
Arten hører oprindelig hjemme i Palæstina, Syrien og det sydøstlige Tyrkiet, men er spredt med dyrkning og naturaliseret i mange egne med subtropisk klima. Den er knyttet til lysåbne voksesteder med tør, veldrænet jord.  

På Lesbos i det Ægæiske Øhav vokser arten i naturen sammen med planter som fennikel, almindelig katost, merian, duskhyacint, gul kejserlys, harehale, hvid reseda, kostfuglemælk, kæmpeferula, lundgylden, nældeklokke, pontisk vibeæg, påfugleanemone, rundfinnet radeløv, salviebladet soløjetræ, smalbladet lupin, sommerfuglelavendel, storbladet pæon og vedbendbladet alpeviol

Anvendelse 
Hjulkrone er på drogelisten og bør derfor ikke spises, da den indholder pyrrolizidinalkaloider, der er skadelige for leveren. 

Historisk anvendelse: Bladene kan bruges i suppe, som kogt grøntsag (gemyse) eller i kolde sovse. Blomsterne bruges ofte som pynt i salater. 

Planten en god biplante, da blomsterne rummer både proteinrigt pollen og energirig nektar.

Kronens farve 
Kronbladenes farve er afhængig af pH i omgivelserne: de er røde under syrepåvirkning, men blå under basiske forhold.

Note

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Rublad-familien
Enårige urter
Haveplanter
Nytteplanter
Blå blomster
Biplanter
Hanswurst

Hanswurst eller Hans Wurst (på dansk: Pølse-Hans) er en fiktiv figur, der stammer fra tyske omrejsende teatre, hvor figuren er kendt siden det 16. århundrede. Hanswurst er en lattervækkende figur, der har samme funktion som narren eller Pjerrot, der ved at få folk til at grine ad sig samtidig får dem til at tænke over deres egen situation. 

Hanswurst nævnes første gang i Sebastian Brants Narreskibet fra 1519. Figuren er også blevet brugt som nedsættende udtryk om en anden person. På dansk har blandt andre Ludvig Holberg benyttet dette udtryk i sin Jean de France fra 1722:

Noter 

Fiktive personer
Skålpund

Skålpund var før 1700 den almindelige betegnelse for vægtenheden pund. Et skålpund udgjorde 496 g. Det metriske pund på 0,5 kg indførtes i Danmark ved lov i 1839.

Kilder 

Masseenheder
Gamle danske enheder
Centner

Centner var en tidligere vægtenhed bestående af 100 pund (= 50 kg).

Kilder 

Masseenheder
Gamle danske enheder
Skippund

Skippund var tidligere en dansk vægtenhed lig med 20 lispund = 320 pund (eller 160 kg i metersystemet).

Eksterne henvisninger 
 Dan H. Andersen & Erik Helmer Pedersen (2004) A History of Prices and Wages in Denmark, 1660-1800. Vol. II. Prices and Wages in Danish estate Accounts . Copenhagen, Schultz Grafisk. 

Masseenheder
Gamle danske enheder
Johann Albrecht von Korff

Johann Albrecht baron von Korff (født i 1697 i Kurland, død 7. april 1766) var  russisk gesandt i bl.a. Danmark.

Korff blev født på Rengenhof i Kurland. Han var russisk gesandt i Danmark fra 1740 til sin død (undtagen 1746-47, da han var ambassadør i Stockholm).

Hans optræden som diplomat er skildret som pågående, overmodig og undertiden uforskammet; men han handlede vistnok overensstemmende med sin regerings bestemte pålæg.

Før han kom til Danmark, var han præsident i Videnskabsakademiet i Sankt Petersborg og optrådte der som mæcen og udrustede en ekspedition til Kamtjatka i videnskabeligt øjemed. Han samlede efterhånden et bibliotek på 36.000 bind med mange sjældne og kostbare værker. Det var hans kæreste opholdssted, og han stillede i København med stor liberalitet sin bogsamling til benyttelse for videnskabsmænd. Dette bibliotek blev mod slutningen af Korffs liv købt af kejserinde Katharina 2. af Rusland for 50,000 rubler for at hjælpe ham til betaling af sin gæld. Efter hans død blev det sendt til Rusland og delvis skænket til universitetet i Helsinki. 

Efter alt at dømme var han en højt dannet mand med alsidige interesser. Han kendte ifølge Johan Clemens Tode endog medicinsk litteratur.

Han var vært for den københavnske frimurerloge St. Martin, i hvilken han selv blev optaget på stiftelsesdatoen 11. november 1743.

I eftertiden er hans navn knyttet til et rygte omkring skuespillerinden Caroline Thielo (1735-1754). Hun døde meget pludseligt som 19-årig, sandsynligvis af en feber. Korff var angiveligt hendes elsker, og Thomas Overskou fortæller, at et rygte florerede om, at Thielo havde formået at aflokke Korff oplysning om nogle hemmelige frimurertegn, og at Korff derfor havde beordret sin tjener til at årelade Thielo til hun døde. Historien er digt og synes ikke at have været gængs før Overskous værk udkom i 1856.

Korff døde i København, og hans døsfald medførte mange nekrologer og sørgedigte i den danske presse.

Referencer

Kilder 
 K.L. Bugge, Det danske frimureries historie, bind 1, 1910, s. 79-81.

Eksterne henvisninger 
 Stavenow. L. V. A.: 

Diplomater fra Rusland
Frimurere fra Rusland
Frimurere fra Danmark
Bogsamlere fra Rusland
Personer i oplysningstiden
Baroner fra Rusland
Tyskbaltere
Tønde salt

En tønde salt var et gammelt dansk rummål svarende til 176 potter (eller 176,02 liter i metersystemet).

Se også 
 Danske enheder

Referencer 

Gamle danske enheder
Rumfangsenheder
Brede Å

Brede Å er en å i Sønderjylland med udmunding i Vadehavet ved Ballum Sluse. Åen kaldes Brede Å fra Løgumkloster, og dens fortsættelse Lobæk udspringer et pænt stykke øst for denne by. Vest for Løgumkloster passerer åen blandt andet Bredebro på sin vej mod havet. Den er ca. 48 km lang, deraf ca. 21 km på den strækning, hvor den hedder Brede Å. 

Som andre af vestkystens åer blev også Brede Å udsat for en udretning af hensyn til landbrugets mulighed for bedre at udnytte de frodige områder nær åen. Dele af åens oprindelige løb er senere blevet retableret (1987-88), særligt området mellem Løgumkloster og Bredebro samt Lobæk.

Åen har et rigt dyreliv og virker blandt andet som gydeplads for laks og havørred, men også ål, snæbel, gedde og stalling lever der. Rekreativt anvendes åen derfor blandt andet til lystfiskeri.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Sportsfiskerforeningen Brede Aa

Vandløb i Danmark
Bådsbøl-Ballum

Bådsbøl-Ballum er en lille bebyggelse i Sønderjylland, beliggende i Ballum Sogn. Bebyggelsen ligger i Tønder Kommune og tilhører Region Syddanmark. Den er nabobebyggelse til Husum-Ballum, som den udgør ét byområde sammen med.
Byen ligger tæt ved kysten mod Vadehavet, og det var fra 1783 udgangspunkt for færgesejlads til Rømø. I 1900 flyttede færgen nordpå, men den vendte tilbage til Bådsbøl-Ballum for en kort bemærkning, indtil den i 1920 rykkede anløbsbro til den nyoprettede Ballum Sluse. Med anlæggelsen af diget i 1948 blev færgeruten til fastlandet endeligt nedlagt.

Bådsbøl-Ballum er første gang nævnt i 1530, hvor landsbyen benævnes Bodszbøl, som betyder "Bats udflyttergård", mens Ballum kommer af ordet "balle" i betydningen bakke. Her i betydningen på og ved forhøjningerne. Selve Bådsbøl-Ballum ligger relativt højt på en bakkeø, hvorfra der er god udsigt over havet. Den kendes tilbage fra 1530, og de ældste bygninger (huse og gårde) er placeret omkring et net af veje, som efterhånden er blevet til den nord-sydgående Kystvej og den øst-vestgående Byvej. 

Den nyere bydannelse fra tiden omkring 1900 dominerer særligt i vejkrydset mellem Kystvejvej, Strandvej og Byvej. Området her kendetegnes af det velbevarede andelsmejeri, der er oprettet i 1901. Mejeriet mangler i dag dets skorsten, men udgør ellers et tidstypisk og velbevaret kompleks med en særlig fin detaljering af murværk.

Kendte personer 
 Hansigne Lorenzen (1870-1952) var født i Bådsbøl Ballum, hvor hun levede hele sit liv. Hun udgav sin første bog "Der kæmper et folk" i 1905 under pseudonymet Sven Tange. Også de to næste bøger udsendtes under pseudonym, men i 1919 udgav hun sit første værk "Arveguld" under eget navn, et stort digt om guldhornene. Derefter fulgte en række bøger gennem 1920’erne, og i 1930 kom hun på finansloven. Det var dog ikke som forfatter, hun blev kendt i den brede offentlighed, men som forkæmper for det vestslesvigske kniplingshåndarbejdes overlevelse og videreførelse. I 1921 oprettede hun Det tønderske Kniplingsdepot.

Eksterne henvisninger 
Beskrivelse i Vadehavsatlas fra Kulturarvsstyrelsen , www.kulturarv.dk] 
www.kvinfo.dk - Hansigne Lorenzen

 
 

Byer i Tønder Kommune
Arthur G. Hassø

Arthur Gerhard Hassø (21. august 1899 i Allerslev – 16. oktober 1962 i Sjælsmark) var en dansk arkivar og historiker.

Hassø var søn af nattevagt H.P. Hassø og hustru Anna f. Hansen. Han blev student i Høng 1919, cand.mag. 1927, udførte arkivordningsarbejde for Videnskabernes Selskabs arkivkommission 1927-31, var vikar ved Metropolitanskolen 1927-34, arkivar II ved Rigsarkivet 1934-49, indehaver af firmaerne Microprint og Colorprint fra 1949. Han var på studieophold og rejser i Sverige, Finland, Estland, Letland, Tyskland, Italien og USA; undervisningsassistent i historie ved Københavns Universitet 1936-38.

Han var medlem af bestyrelsen for Arkivarforeningen 1940-49, formand for arkivsektionen af Organisationen for fagligt uddannede Tjenestemænd ved Statens Arkiver, Biblioteker og Museer 1943-49, medstifter af og medlem af repræsentantskabet for Foreningen til Beskyttelse af videnskabeligt Arbejde 1943-50, medstifter af samt sekretær og kasserer for Dansk historisk Fællesfond 1944-50 og formand for Dansk Exlibris Selskab 1941-46.

Litterære arbejder 
 Ringsted Købstads Historie til 1600 (1921-22)
 Københavns Historie 1523-1870 (i Vor gamle Hovedstad, 1929)
 Københavns Brandvæsens Historie 1294-1930 (1931)
 Køge Bys Historie til 1870 (1932)
 
 Kristoffer Valkendorf (1933)
 Christiansborgs brand 1884|Kristiansborgs Brand 1884 (1934)
 Københavns Skipperlavs og Skipperforenings Historie 1634-1934 (1934)
 Den danske Boghandlerforenings Historie 1837-1937 (1937)
 Historiske Oversigtstabeller 1500-1936 (1937)
 Reitzels Gaard (1938)
 Københavnsk Haandværks Historie (1940)
 Leo Estvads exlibris (1941)
 Danske Exlibris (1942)
 Valkendorfbogen 1582 (1943)
 Gamle Landevejskroer (1946)
 Københavns Frihavn, Tilblivelse og Virksomhed 1894-1944 (1946)
 Historiske og topografiske afhandlinger i tidsskrifter m. m. (bl.a. "Den danske Regering og Koffardifarten Nord om Norge i det 16. Aarhundrede", "Kristian III's og Dronning Dorotheas Kroning 1537" og "Bispernes Fængsling og Herredagen i København 1536")
 Redaktør af Danske Slotte og Herregaarde og Danske Slotte og Palæer.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1957

Faglitterære forfattere fra Danmark
Arkivarer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Historikere fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Biografiforfattere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Bramgås

Bramgåsen (Branta leucopsis) er en fugl, der især yngler i arktiske områder som det østlige Grønland, Svalbard og Novaja Zemlja, men arten har siden 1970'erne også ynglet omkring Østersøen. Det er en trækfugl, som overvintrer i blandt andet Holland og på de Britiske Øer. I Danmark kan man især træffe den i Vadehavsområdet i forbindelse med trækket til og fra Holland.

Beskrivelse 
Fuglen måler 58-70 cm med et vingefang på 120-142 cm. Den kan leve helt op til 20 år. Den har hvidt ansigt og lys underside, der står i kontrast til sort bryst og hals. Dens vinger og øvre bagparti er sølvgrå med sorte og hvide striber.

Stemmen fra trækkende flokke er karakteristisk bjæffende og lyder derfor på afstand som hundegøen.

Ynglebiologi og udbredelse 
Bramgåsen yngler sædvanligvis i små, tætte kolonier i arktiske egne. Den foretrækker klippehylder, stenede skråninger eller øer nær vådområder som søer, vandløb eller indre dele af fjorde. Her udruger den 4-5 æg i en rede, der kan genbruges år efter år. Den kan også yngle på mindre ubeboede øer i den nordligt tempererede zone, fx i Østersøområdet. Efter 28 dage er ungerne udklækkede, og flyvefærdige 7 uger senere. Mens hunnen står for udrugningen, er det hannen der bevogter reden. Yngletiden er fra maj/juni til august/september.

Stor fremgang 
Artens arktiske udbredelsesområde er Grønland, Svalbard og Novaja Zemlja, men den har bredt sig til Østersøområdet og langs Nordsøen til fx Holland og Belgien. Særligt på Gotland findes en større koloni. I Danmark ynglede den første gang i 1992 på Saltholm, hvor der i 2006 fandtes 675 par. Bramgåsen er også fundet ynglende på Bornholm og i Tøndermarsken.

I perioden 1999 til 2011 er bramgåsen den af alle danske ynglefugle, der har haft den største fremgang. Fra nogle få individer til over 2000 ynglepar i 2011. Bestanden er vokset yderligere i 2012 og 2013.

Føde 
Består af planter som græs, urter og vintersæd.

Kilder 

 
 BirdLife International 2012. Branta leucopsis. International rødliste over truede dyrearter.. Version 2013.2
 Tommy Dybbro, Fugle i farver, 15. udgave, Politikens Forlag 2006. .

Arktis' fugle
Grønlands fugle
Gæs
Pøt Mølle

Pøt Mølle er en vandmølle, beliggende i kuperet terræn ved Granslev Ådal og omkranset af Frijsenborgskovene nordøst for Hammel. Den blev først etableret som kornmølle, men har gennem tiderne haft skiftende erhverv og er i dag traktørsted.
 
I 1300-1400-tallet ejedes Pøt Mølle af biskoppen fra den katolske kirke i Aarhus, men efter reformationen i 1536, blev den katolske kirke forbudt og kongen overtog derfor møllen, for derefter at sælge den til herremand Parsberg på gården Jernit. Jernit var en stor gård, der lå dér hvor Frijsenborg Slot er i dag. I 1800-tallet blev møllen drevet som savværksmølle og møllesøen blev brugt til dambrug under Frijsenborg Slots indflydelse.

Man udvandt okker i 1850 og ti år senere blev der sat fisk ud i mølledammen. Da greve Mogens Frijs døde i 1923, gik det hele i stå og inden længe var der ikke mere erhverv på møllen. Nogle år senere benyttedes det som udflugtssted og i 1933 åbnede Pøt Mølle som traktørsted og fungerede indtil 1. maj 1954, hvor det nedbrændte og efterfølgende måtte genopbygges.

Den trelængede møllegård er opført omkring 1890, men selve møllebygningen er en nøjagtig kopi af den gamle bygning, der brændte i 1954. Den er opført med gamle materialer fra en fynsk vandmølle og sokkel af kampesten, der stammer fra det gamle Frijsenborg Slot og på Wedellsborg havde man en masse egetømmer fra en gammel lade liggende, der blev anvendt som byggematerialer. Stedet åbnede igen ved begyndelsen af sommersæsonen. I 1976 blev Pøt Mølles store sal ombygget til fire hotelværelser.

Tunneldalen Granslev Ådal og skovene omkring Pøt Mølle byder på et rigt naturliv. Ådalen er hjemsted for mange insektarter og i skovene er der bl.a. vildsvin og usædvanligt høje Sitkagran på 45 m og 90 år gamle.

Møllen ligger i bunden af 2 store bakker, hvoraf den sydgående bakke stiger 59 m over en længde på 600 m og har en gns. stigning på 9,8%, hvilket er stejlt efter danske vejforhold. Den nordgående bakke stiger 44 m over en længde på 725 med en gns. stigning på 6,1% og bakkerne er derfor en yndet udfordring for cykelryttere.

Kilder og referencer 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Favrskov Kommune
Vandmøller i Danmark
Restauranter i Danmark