kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Metroid

Metroidserien er en computerspilserie udviklet af Nintendo.

Serien omhandler dusørjægeren Samus Aran og hendes eventyr, hvor hun bl.a. bekæmper Ridley, de onde Space Pirates samt deres leder Mother Brain og de parasitiske aliens, Metroids, der har lagt navn til serien.

I 2012 havde Metroid-serien solgt over 17,44 millioner eksemplarer. Seriens hovedperson, Samus Aran, var en af de første prominente kvindelige figurer i computerspil.

Spil 
Sorteret efter udgivelsesdato
 Metroid (1986 – NES)
 Metroid II: Return of Samus ( 1991 – Gameboy)
 Super Metroid (1994 – SNES)
 Metroid Prime (2002 – GameCube)
 Metroid Fusion (2002 – Game Boy Advance)(Metroid Prime og Metroid Fusion blev udgivet samme dag)
 Metroid: Zero Mission (2004 – Game Boy Advance)
 Metroid Prime 2: Echoes (2004 – GameCube)
 Metroid Prime Pinball (2005 - Nintendo DS)
 Metroid Prime: Hunters (2006 – Nintendo DS)
 Metroid Prime 3: Corruption (2007 – Nintendo Wii)
 Metroid Prime Trilogy (2009 - Nintendo Wii)
 Metroid Other M (2010 - Nintendo Wii )
 Metroid Prime: Federation Force (2016 - Nintendo 3DS)
 Metroid: Samus Returns (2017 - Nintendo 3DS)
 Metroid Dread (2021 - Nintendo Switch)

Eftermæle 
De tidlige Metroid Spil dannede sammen med spillet Castlevania: Symphony of the Night, af Konami fra 1997, en ny genre af spil kendt som Metroidvania. Tom Happ, udvikleren af Metroidvania spillet Axiom Verge, definerer Metroidvania spil som sideskrollende eventyr med sammenhængende verdener i stedet for opdelte levels, der kræver, at spilleren finder forskellige opgraderinger og kræver, at spilleren rejser tilbage gennem steder, spilleren allerede har været. Eksempler på bemærkelsesværdige Metroidvania spil inkluderer Cave Story (2004), Shadow Complex (2009), Ori and the Blind Forest (2014), Hollow Knight (2017) og Chasm (2018).

Noter
Tørke

Tørke er en længere periode, hvor tilførslen af vand falder til under det, der er behov for i en specifik region. Tørke er ikke et rent fysisk fænomen, men et samspil mellem tilførsel af vand og behov for vand.

En præcis definition af begrebet "tørke" er politisk ladet, men der er tre typer tilstande, som almindeligvis bliver betragtet som tørke:

 Meteorologisk tørke opstår i forbindelse med en længere periode, hvor mængden af nedbør er under gennemsnittet.
 Agrikulturel tørke opstår, når der er for lidt fugtighed til, at de almindelige afgrøder i området kan udvikle sig normalt. Denne tilstand kan opstå selv i perioder med almindelig, gennemsnitlig nedbør, pga jordforhold eller anvendelsen af særlige agrikulturelle teknikker.
 Hydrologisk tørke opstår, når vandreserverne, som er tilgængelige i kilder som søer og grundvand, falder under det statistiske gennemsnit. Denne situation kan opstå selv i perioder med gennemsnitlig (eller over gennemsnitlig) nedbør, når et øget forbrug mindsker reserverne.

Når ordet "tørke" bliver brugt, er det almindeligvis i forbindelse med den meteorologiske tørke. Men når ordet bruges af byplanlæggere, er det ofte hydrologisk tørke, der refereres til.

Se også 
Tørkeindeks

Eksterne henvisninger
Troels Fink

Troels Marstrand Trier Fink (18. april 1912 i Aabenraa – 26. oktober 1999 smst) var en dansk historiker, søn af arkitekt Jep Fink og broder til Dan Fink.

Fink blev kandidat i historie i 1936 og dr.phil. med disputatsen Udskiftningen i Sønderjylland indtil 1770 fra 1941, der blev indledningen til et langt forfatterskab om Sønderjyllands historie og dansk politisk historie.

Efter at have været ansat som sekretær i Det sønderjyske Politiadjudantur fra 1936 – 1938 og sekretær i Sønderjyske Danske Samfund blev Fink fra 1946 og et par år frem fuldtidsansat i Udenrigsministeriet, hvorefter han som konsulent spillede en stor rolle i udarbejdelse af København-Bonn Erklæringerne i 1955. Samtidig var han 1942-1959 knyttet til Aarhus Universitet som underviser, først som lektor, fra 1946 som docent og fra 1950 som professor. Her var han involveret i etableringen af Erhvervsarkivet, omdannelsen af Jysk Selskab, etableringen af en journalistuddannelse (der i 1962 blev til Danmarks Journalisthøjskole) og statskundskabsstudiet og endelig var stærkt medvirkende til, at Aarhus Universitet fik foræret Sandbjerg Gods i 1954.

1959-1975 var han dansk generalkonsul i Flensborg, hvor han bl.a. medvirkede til oprettelsen af studieafdelingen ved Dansk Centralbibliotek for Sydslesvig. I 1976 fik han oprettet Institut for Grænseregionsforskning i Åbenrå, som han blev leder af frem til 1979. 28. februar 1952 blev han optaget som medlem af Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie. Han var Ridder af Dannebrog.

I april 1945 blev Finks hus i Århus sprængt i luften som led i den tyske Schalburgtage pga. hans engagement i Sønderjyske Danske Samfund.

Fink er begravet på Mariebjerg Kirkegård i Gentofte.

Udvalgt bibliografi 
 Udskiftningen i Sønderjylland indtil 1770, 1941
 Rids af Sønderjyllands historie, 1943
 Sønderjylland siden genforeningen, 1955
 Spillet om dansk neutralitet, 1959
 Ustabil balance, 1961
 Da Sønderjylland blev delt (3 bind), 1978-1979 
 Estruptidens politiske historie (2 bind), Odense Universitetsforlag:Odense 1986 
 Båndene bandt: forbindelsen over Kongeåen 1864-1914, Institut for grænseregionsforskning:Åbenrå 1999 
 Forhandlingerne mellem Danmark og Tyskland i 1955 om de slesvigske mindretal, Selskabet for Udgivelse af Kilder til Dansk Historie:København 2001  (oprindelig udgivet i 1959 til fortrolig brug i Udenrigsministeriet)

Litteratur 
 Helge Larsen og Roar Skovmand (red.): Festskrift til Troels Fink, Odense Universitetsforlag:Odense 1982 
 Johan Peter Noack: "Troels Fink" (nekrolog) i Historisk Tidsskrift 100:2 (2000), s. 500-504

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1900-tallet
Historikere fra Danmark
Konsuler fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Personer fra Aabenraa
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Rosenkjærprisen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Vagn Dybdahl

Vagn Viktor Høgenhof Dybdahl (1. februar 1922 i Struer – 27. februar 2001 i København) var en dansk historiker, forfatter og Danmarks rigsarkivar 1979-1991.

Dybdahl var født i Struer og tog i 1940 studentereksamen fra Marselisborg Gymnasium i Århus, hvorefter han begyndte at studere historie på Aarhus Universitet. I studietiden kom professor C.O. Bøggild-Andersen og den unge Troels Fink til at påvirke Dybdahls udvikling. I 1945 endte studiet med en magisterkonferens.

Allerede i 1942 var Dybdahl blevet knyttet til Komiteen for oprettelse af et erhvervsarkiv i Århus, og her forsatte han frem til oprettelsen af Erhvervsarkivet i 1948, hvor han blev ansat som leder. Fra 1950 blev han desuden knyttet til universitetet som undervisningsassistent og i 1960 som ekstern lektor. Dybdahl var desuden redaktør for tidsskriftet Jyske Samlinger 1947-1979 , der i 1966 skiftede navn til Historie. I 1956 var han involveret i etableringen af Århus Byhistoriske Udvalg.

I 15. december 1969 blev der tid til at forsvare et større akademisk arbejde i form af disputatsen Partier og erhverv: Studier i partiorganisation og byerhvervenes politiske aktivitet 1880-1913 i to bind. I årene herefter blev han involveret i forskningspolitik og var fra 1972 medlem af Statens Humanistiske Forskningsråd og fra 1977 næstformand for Planlægningsrådet for Forskningen. 1. januar 1979 afløste han Johan Hvidtfeldt som rigsarkivar i København, en stilling han beholdt til pensioneringen i 1992. Han blev afløst af Johan Peter Noack. Fra 1990 til 1993 var han formand for Dansk Historisk Fællesforening og Dansk Arkivselskab.

Han var ikke dekoreret og må have afslået at modtage Dannebrogordenen.

Udvalgt bibliografi 
 De nye klasser 1870-1913, 1965 (bind 12 i Politikens Danmarkshistorie)
 Partier og erhverv: Studier i partiorganisation og byerhvervenes politiske aktivitet 1880-1913, 1-2, Universitetsforlaget i Aarhus:Århus 1969
 Historisk kommentar til nationaløkonomi, Universitetsforlaget i Aarhus:Århus 1971 
 Det nye samfund på vej 1871-1913, 1982  (bind 5 i Dansk Socialhistorie)
 Arkiverne i samfundet. Artikler og foredrag, Rigsarkivet:København 1987

Litteratur 
 Henrik Fode: "Vagn Dybdahl" (nekrolog) i Historisk Tidsskrift 101:2 (2001), s. 556-562

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Struer
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Historikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Ansatte ved Aarhus Universitet
Redaktører fra Danmark
Rigsarkivarer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Arp

Arp er en grålig eller gullig, skællet masse, som ofte opstår på hovedhuden, omkring øjnene, øjenlågene, ørerne eller halsen hos småbørn. Arp kan dog også forekomme andre steder på kroppen Det menes at arp opstår på grund af overproduktion fra talgkirtlerne.

Man bør ikke behandle arp med f.eks. olivenolie, idet der ofte optræder en svamp (Malassezia) i forbindelse med arp, og denne svamp kan nedbryde olien, hvilket vil forværre problemet.

Behandling  
Ved meget svære tilfælde af arp behandles typisk med hormon creme i kombination med en skælshampoo. Apoteket har et klinisk dokumenteret håndkøbs produkt (Dermicin) til behandling af arp. Produktet indeholder en serum spray, en kirurgisk engangsbørste samt en tættekam.

Noter 

Børnesygdomme
Hudsygdomme

nl:Seborrhoïsch eczeem
Magnum

Magnum kan være flere ting:

 Magnum (is) – en is fra Unilever
 Magnum (flaske) – en størrelse champagneflaske
 Magnum Photos – international fotosammenslutning
 Magnum (kaliber) – en slags pistol- og geværammunition
 Magnum, P.I. – en tv-serie med Tom Selleck
 Magnum er desuden modelbetegnelse for en lastbilserie fra Renault Trucks
Bellevue

Bellevue (fransk "smuk udsigt") er navnet på flere lokaliteter:

 Bellevue Strand – en strand nord for København
 Bellevue Teatret – et teater ved denne strand
 Bellevue (dokumentarfilm) – dansk dokumentarisk optagelse fra 1935
 Bellevue Strand (Århus) – en strand ved Århusforstaden Risskov
 Bellevue-Hallen – en idrætshal nær denne strand
 Bellevue Stadion – et stadion nær denne strand
 Bellevue (Varde) – en bebyggelse i Varde
 Schloss Bellevue – den tyske præsidents embedsbolig
 Bellevue, Washington – Larry Sangers fødeby
Min kone fra Paris

Min kone fra Paris er en dansk film fra 1961.
Manuskript Børge Müller.
Instruktion Lisbeth Movin og Lau Lauritzen jun.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ebbe Langberg
Ghita Nørby
Malene Schwartz
Gunnar Lauring
Lisbeth Movin
Christian Arhoff
Else Jarlbak
Olaf Ussing
Gunnar Lemvigh
Henrik Wiehe

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1961
Selvmordsskolen

Selvmordsskolen er en dansk film fra 1964, skrevet og instrueret af Knud Leif Thomsen.

Medvirkende
Jørgen Ryg
Axel Strøbye
Hans W. Petersen
Bodil Udsen
Judy Gringer
Helle Hertz
Lone Hertz
Minna Jørgensen
Palle Huld
Kirsten Walther
Preben Kaas
Morten Grunwald
Paul Hagen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1964
Film instrueret af Knud Leif Thomsen
Flådens friske fyre

Flådens friske fyre er en dansk film fra 1965, instrueret af Finn Henriksen og skrevet af Carl Ottosen. Den handler om tre fiskerkammerater fra Lynæs, der bliver indkaldt Flåden.

Medvirkende 
 Dirch Passer
 Ghita Nørby
 Ove Sprogøe
 Paul Hagen
 Hans W. Petersen
 Carl Ottosen
 Kai Emil Holm
 Karl Stegger
 Preben Mahrt
 Sigrid Horne-Rasmussen
 Bent Vejlby
 Axel Strøbye
 Gyda Hansen
 Hugo Herrestrup
 Jesper Langberg
 Svend Bille
 Bjørn Spiro
 Holger Vistisen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1965
Film instrueret af Finn Henriksen
Toyota MR2

Toyota MR2 er en bilmodel produceret af Toyota Motor Company mellem 1984 og 2005.
MR2 står for Mid-engined Rearwheel Drive 2 Seater, dvs. en 2-sædet centermotorbil.

MR2'eren er en ægte centermotorbil, på både godt og ondt. Godt, fordi det er, og bliver, den mest optimale vægtfordeling i en sportsvogn. Ondt, fordi den i hænderne på en uerfaren og overmodig kører (en farlig cocktail i enhver bil!) kan medføre kraftig overstyring (dvs. bilen spinder rundt).

MKI'eren er i skrivende stund mellem 16 og 20 år gammel, og selv om kvaliteten på MR2'erne er typisk Toyota og dermed ligger godt over gennemsnittet, begynder alderen at melde sig. Det kan derfor være svært at finde velholdte biler i dag. De biler som er (hysterisk) velholdte skifter sjældent ejere.

Det er derfor også i disse år det vil vise sig om MR2'eren bliver den klassiker som mange mener den fortjener.

Historie 
Toyota MR2 blev præsenteret første gang på Tokyo Motorshow i 1984 og blev solgt første gang i Danmark i 1985.

 1985: Introduktion i Danmark
 1987: Targaversion introduceres, både modeller med og uden Targa-tag faceliftes
 1989: Produktionen af første model (MKI) stoppes
 1989: Produktionen af anden model (MKII) starter
 1990: MKII introduceres i Danmark
 1995: MKII importeres ikke længere til Danmark
 1999: Produktionen af MKII stopper i Japan
 1999: MR-S (eller MR-J som den også kaldes) præsenteres på Tokyo Motorshow.
 2000: MR2 (MKIII) introduceres i Danmark
 2005: Toyota beslutter at stoppe produktionen af MR2-modellen fra 2006
 
De første årgange – MKI-modellen – er de mest solgte i Danmark. Det skyldes dels deres oprindelige popularitet, dels prissætningen på MKII modellen som mange mente blev alt for dyr. (Samme historie som med Supra'en). MKI-modellen blev populær i GTI-80'erne, hvor MR2'en konkurrerede med Golf GTI MKI, Honda CRX og Escort RS2000.

Eksterne henvisninger 

 Dansk MR2 klub

MR2
Baghjulstrukne biler
Biler fra 1980'erne
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Biler introduceret i 1984
Biler med centermotor
Cabrioleter
Centermotor

En centermotor er betegnelsen for en motor på et køretøj (som regel i en bil), som er placeret bag forakslen og foran bagakslen. Den placering giver teoretisk den optimale vægtfordeling, da køretøjet ved sving skal ændre retning på mindst mulig masse per hjul/aksel. 

Typisk vil vægtfordelingen på for- og bagaksel være tæt på 50% på hver.

På visse el-cykler samt de fleste knallerter og motorcykler er motoren monteret som centermotor.

Motorteknologi
Kreds

En kreds kan være:

Kreds (graf) – en kurve, der går i ring og således ikke har nogen ende
Cirkel
Valgkreds – et geografisk område, som vælger en eller flere repræsentanter ved et valg
Kreds (Tyskland) – et tysk administrativt distrikt

"Kreds" bruges også om en gruppe mennesker, der samles om et eller andet, således forældrekreds og studiekreds.
New York University

New York University (forkortet NYU) er et anset privat universitet i New York City, USA. Universitetet blev grundlagt i 1831 af Albert Gallatin, der var USA's finansminister under den amerikanske president Thomas Jefferson. I 2010 startede en afdeling af universitetet i Abu Dhabi (NYU Abu Dhabi) og i 2013 en tredje afdeling i Shanghai (NYU Shanghai). I 2018 havde universitetet mere end 50.000 studerende og 3.000 fuldtidsansatte videnskabsfolk på de tre campusser tilsammen.

NYU havde i 2022 en optagelsesrate på blot 12,2 %. Samme år lå medianscoren på SAT-adgangstesten blandt de optagede studerende inde for det 99. percentil (svarende til top 1 % af alle testscorer blandt alle SAT-testtagere i hele USA).

Samtlige studerende og fakultet ved NYU har ydet store bidrag til humaniora, samfundsvidenskab, og naturvidenskab. F.eks. har NYU avlet 39 nobelprismodtagere. Heriblandt er bl.a. fysikeren Frederick Reines, der opdagede neutrinoen, og den nuværende professor Paul Romer, der modtog Nobelprisen i økonomi i 2018 for sin banebrydende forskning i økonomisk vækst.

Adskillige kendisser har tilknytning til NYU. F.eks. er skuespillerene Angelina Jolie og Alec Baldwin, filminstruktøren Martin Scorsese, sangerinden Lady Gaga, Twitters medstifter Jack Dorsey, og mange andre kendte amerikanere uddannet ved universitetet.

Referencer

Ekstern henvisning 

 New York Universitys websted

Universiteter i New York
Bygninger, konstruktioner og anlæg på Manhattan
Retskreds

En retskreds er det geografiske område, der falder under en domstol.

Danmarks retskredse 

Danmark blev inddelt i egentlige retskredse i forbindelse med den store retsreform som trådte i kraft i 1919, hvor politi- og retsvæsen blev adskilt. De hidtidige jurisdiktioners funktioner blev da overtaget af rets- og politikredse. I 1972 blev retskredsene betydeligt reduceret i antal, ligesom grænserne blev tilpasset kommuneinddelingen efter kommunalreformen i 1970. Den 1. januar 2007 trådte en ny omfattende reform af retskredsinddelingen i kraft.

Danmark var indtil 1. januar 2007 inddelt i 82 byretskredse. Fra 1. januar 2007 inddeles landet i 24 retskredse. Enkelte af retskredsene vil have et permanent bemandet afdelingskontor.

Kilder 
Oversigt over danske retskredse

Retsvæsen
117 (tal)

{| class="wikitable" style="float: right; border-collapse: collapse;" border="1"
|colspan="2" align=center|
|-
|Kardinaltalhundredeogsytten
|-
|Ordinaltalhundredeogsyttende
|-
|Faktorer
|-
|Divisorer1,3,9,13,39,117 
|-
|RomertalCXVII
|-
|Binær værdi1110101
|-
|Oktal værdi165
|-
| Hexadecimal værdi75
|-
|Sum
|9
|}
117 (hundredeogsytten) er:

 Det naturlige tal efter 116, derefter følger 118.
 Et heltal.

Specielle anvendelser 
 Året 117.
 På dansk bruges tallet ofte som repræsentant for et eller andet ubestemt, stort tal: Jeg har hundredeogsytten ting at gøre.
 117 bruges som nummeret til alarmcentralen i Schweiz til politiet.

Noter 

Bestemte tal
Frie fællesskabs radionet

Udviklingen af frie fællesskabs radionet eller frie radionet er hovedsageligt hobby-drevne radionet og dannes ved at boliger eller boligforeningers lokalnet forbindes sammen ved hjælp af teknologier anvendt til trådløst LAN som f.eks. selvkonfigurerende radionet og Wi-Fi. Dette er muliggjort bl.a. pga. de billigere standardiserede (802.11a, 802.11g, 802.11b, 802.11n,...) trådløse basisstationer, der sættes op til at dække et eller flere områder (hotspots). Basisstationerne bringes til at kommunikere f.eks. via OLSR (fri åben kode) eller Mobilemesh protokollerne. De største hobby-baserede bynet (MAN faktisk WMAN) har mange noder tilkoblet. Mange af disse net har som regel internetforbindelse og faktisk flere, hvor nettet automatisk sender datanet-værters trafik til den "nærmeste" frie internetforbindelse (ADSL eller kabelmodemmer), som selvvalgt bliver delt med andre de steder, hvor netforbindelse ellers ikke ville være mulig eller dyrt.

Sådanne projekter startede med at blive udviklet i 1998 ved fremkomsten af 802.11 netudstyr og bliver gradvist spredt udover storbyer, byer og landsbyer over hele verdenen. I sommeren-2002 var der kun små grupper af mennesker, som eksperimenterede med disse frie radionet. Ved sommeren-2005 var frie radionet blevet væsentligt mere populære og findes i mange byer.

Disse projekter er i mange henseender en evolution af amatørradio og mere specifikt packet radio, såvel som væksten af fri software fællesskaber og som deler deres eksperimenterende kultur. Finten er at anvende standard netudstyr til kort rækkevidde og sætte radioantenner med høj forstærkning på, med formålet at lave flere kilometers radionetforbindelser. Kommercielt udstyr til dette brug var før 2005 ret dyrt, hvilket har afstedkommet mange menneskers eksperimenteren, som har resulteret i billige hjemmebyggede radioantenner som f.eks. cantenna (konservesdåseantennen – og pringle-antennen) som var betydeligt billigere end kommercielle antenner. Anvendelsen af almindelig aflagte eller billige satellitparaboler med et billigt hjemmebygget 802.11 parabolfødehoved til langdistance netforbindelser (op til 27 dB forstærkning!).

De fleste frie radionet bliver samordnede via by online-brugergrupper som frit deler deres viden, information og hjælper andre med at kunne anvende det frie radionet.

Eksterne henvisninger 
 http://wire.less.dk/wiki/ 
 The National Summit for Community Wireless Networks 
 Airshare.org – Community Wireless Resource for Newbies and Experts 
 Wireless Warrior  – WiFi information resource for WLAN admins and advanced wardrivers
 WiFiMaps.com  – Interactive maps of Wi-Fi installations and coverage
 Free Global Wireless Community Newswire 
 Freemesh Denmark - Wireless Community

Se også 
 WiMAX

Trådløse datanet
Baileys

Baileys Irish Cream (gerne blot kaldt Baileys) er en irsk whiskey- og fløde-baseret likør, fremstillet af R. J. Bailey & Co. i Dublin. Baileys original er baseret på whiskey, fløde, chokolade (kakao og vanilje), karamel og sukker.

Eksterne henvisninger 
 Baileys' officielle hjemmeside

Likører
De forenede arkiver

De forenede arkiver er en betegnelse for Gehejmearkivet og Kongerigets arkiv i perioden 1883–1889, hvor de var under fælles ledelse af A.D. Jørgensen, men endnu ikke slået sammen som Rigsarkivet.

Danmarks arkiver og arkivalier
Musikhistorie

Musikhistorie er studiet af musikkens historiske udvikling. Musikken har en lang og kompleks historie og findes i alle kulturer gennem tiden. En kulturs musik er påvirket af alle andre aspekter af kulturen, for eksempel samfundets sociale og økonomiske organisering, den teknologiske udvikling samt andre kunstarter. Musikken – og dermed musikkens historiske udvikling – varierer derfor mellem regioner og epoker.

Europæisk musikhistorie 

Den europæiske musikhistorie kan opdeles i følgende overordnede perioder:

 Musik i Antikken (før år 500)
 Musik fra middelalderen (ca. år 500 – 1400)
 Renæssancemusik (ca. 1400 – 1600)
 Barokmusik (ca. 1600 – 1750)
 Wienerklassikken (ca. 1750 – 1815)
 Romantikkens musik (ca. 1815 – 1915), herunder senromantikkens musik (ca. 1875 – 1915)
 Moderne tid, herunder moderne klassisk musik (20. århundrede og frem) og populærmusikken (fra midten af det 20. århundrede)

Folkemusikken er naturligvis også en stor del af den europæiske musikhistorie og har i skiftende perioder påvirket udviklingen af både den klassiske musik og populærmusikken.

Som konsekvens af den Europæiske imperialisme og kolonisering af store dele af kloden, må beskrivelsen af den europæiske musikhistorie i nyere tid naturligvis inkludere begivenheder, personer og tendenser uden for Europa. I den forbindelse skal nordamerikansk musik ses i forlængelse af den europæiske musiktradition. Fra det 20. århundrede, går påvirkningen på grund af globaliseringen og teknologien i lige så høj grad den modsatte vej, idet mange genrer indenfor især populærmusikken i det 20. århundrede er opstået i USA, men efterfølgende også dyrkes og viderudvikles i Europa. I globaliseringens og teknologiens kontekst, er geografien ikke længere så væsentlig som tidligere for forståelsen og udviklingen af musikkulturerne og de enkelte genrer.

Se også 
 Danmarks Rockmuseum
 Musikhistorie.dk viser musikhistorien set fra Roskilde gennem filmklip, lyd og historiske artikler.

referencer og noter
Ih, du forbarmende

Ih, du forbarmende er en dansk/engelsk spillefilm fra 1966 instrueret af Tom McGowan, der også har skrevet manuskriptet.

Filmen blev distribueret i udlandet under den engelske titel The case of the 44's.

Handling 
En engelsk fotograf findes myrdet i sin atelier-lejlighed i København. For at beskytte britiske interesser, sender Scotland Yard deres bedste mand - den frygtløse inspektør Pond. Fra det øjeblik han sætter foden på dansk jord, er han midtpunktet i nogle utrolige begivenheder, hvor en professionel bande forsøger at berøve ham livet og udviser en forbløffende fantasi.

Medvirkende
Karl Stegger
Gunnar Lauring
Peter Malberg
Annie Birgit Garde
Judy Gringer
Mimi Heinrich
Helle Hertz
Lykke Nielsen
Jessie Rindom
Lotte Tarp
Mogens Brandt
Christoffer Bro
Henry Nielsen
William Rosenberg
Holger Vistisen
 Maud Bertelsen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1966
Film fra Danmark (administrationskategori)
Spillefilm fra Danmark