kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Generalkonsul

En generalkonsul er en nations repræsentant i et fremmed land og leder af et generalkonsulat. Blandt typiske konsulære opgaver er at assistere og beskytte pågældende nations borgere i det pågældende fremmede land, hvorimod opgaverne kun i begrænset omfang omfatter udsenderstatens interesser i forhold til opholdslandet. Disse varetages af ambassader. Visumudstedelse er en af de opgaver, der især tidligere henhørte under et generalkonsulat eller konsulat.

Titlen generalkonsul rangerer højere end konsul og vicekonsul.

Konsulatsvæsenet består af udsendte (dvs. embedsmænd udsendt af et lands udenrigsministerium) og valgte (honorære) generalkonsuler, konsuler og vicekonsuler. De honorære konsuler er ofte privatpersoner, som udfører konsulopgaverne gratis eller mod et beskedent vederlag. De kan være af såvel udsenderstatens, opholdslandets eller et tredjelands nationalitet.

Diplomati
Titler
Konsul (udenrigstjenesten)

En konsul er en person som er udnævnt af regeringen i en stat til at udføre bestemte opgaver for landet i et andet land. En konsul tager sig af såkaldte konsulære opgaver. Det kan være kommercielle opgaver som for eksempel eksportfremme-initiativer og kulturelle opgaver for landet som har udnævnt konsulen, samt at bistå landets borgere, f.eks. med pas og visa eller i nødsituationer som fængsling eller ulykkestilfælde.

En ansat konsul kan have stillingsbetegnelserne generalkonsul, konsul eller vicekonsul. Deres arbejdssted vil kaldes henholdsvis et generalkonsulat, konsulat eller vicekonsulat. Der er også ulønnede konsuler kaldet honorære konsuler som har honorære konsulater.

For at et land kan udnævne en konsul i et andet land, kræves det at landene har indgået en konsularaftale. Lande med diplomatiske forbindelser vil normalt også have konsulære forbindelser. De internationale retsregler for konsuler er fastsat i Wienerkonventionen om konsulære relationer af 1963 som de fleste lande har tiltrådt.

Forskel på konsuler og diplomater 
Diplomater med ambassadøren i spidsen er et lands officielle diplomatiske kontakt i et andet land, og der kan kun være én ambassadør fra ét land i et andet land. Diplomater kan have kontakt med regeringsmyndighederne i landet de er udsendt til, og dækker sager i hele landet.

I modsætning hertil kan et land godt have flere konsuler i et andet land. Konsulerne dækker kun sager i et afgrænset geografisk område, kaldet et konsulatsdistrikt, og har kun kontakt med de lokale myndigheder inden for konsulatsdistriktet. De har primært kontakt med og yder bistand de enkelte borgere, både borgere fra landet som de repræsenterer, og borgere i landet som de virker i.

Rettigheder 
En konsul må, ligesom diplomater, benytte flag og våbenskjold for det land som de repræsenterer, og skal kunne kommunikere uhindret med landet. Opholdslandet skal respektere konsulatets ukrænkelighed og yde beskyttelse om nødvendigt.

Danske konsuler 
Danmark havde pr. 12. marts 2019 16 generalkonsulater og et antal konsulater. Der er derudover omkring danske 350 ulønnede honorære konsuler. Disse er ofte lokale erhvervsdrivende eller advokater med tilknytning til Danmark. Deres konsulater er normalt placeret i for eksempel havnebyer eller turistområder.

Referencer 

Diplomati
Wienerkonventionen

Wienerkonventionen kan betegne flere konventioner underskrevet i Wien:
Wienerkonventionen om diplomatiske relationer af 18. april 1961. 
Wienerkonventionen om færdselstavler og -signaler af 8. november 1968
Wienerkonventionen om konsulære relationer af 24. april 1963.
Wienerkonventionen om traktatretten af 22. maj 1969.
Wienerkonventionen om vejtrafik af 8. november 1968

Se også
 Freden i Wien
Immunitet (diplomati)

Immunitet (immuniteter og privilegier) betegner inden for diplomatiet den særlige beskyttelse og de særlige fordele, som tilkommer fremmede diplomater og repræsentationer (ambassader mv.) for at lette deres arbejde. Immuniteter og privilegier er beskrevet i Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser.

Immuniteterne og privilegierne omfatter især:

 Repræsentationens område er ukrænkeligt. Modtagerstatens repræsentanter må ikke betræde området uden først at have indhentet repræsentationschefens samtykke dertil.
 Modtagerstaten har en særlig pligt til at beskytte repræsentationens område mod enhver indtrængen eller beskadigelse og til at forhindre enhver forstyrrelse af ro og orden på repræsentationens område eller krænkelse af dens værdighed.
 Repræsentationens arkiver og dokumenter er ukrænkelige.
 Bevægelses- og rejsefrihed
 Kommunikationsfrihed
 Diplomatposten må ikke åbnes eller tilbageholdes.
 En diplomatisk repræsentants person er ukrænkelig. Han skal ikke kunne underkastes nogen form for anholdelse eller tilbageholdelse. Modtagerstaten skal behandle ham med skyldig respekt og skal træffe enhver rimelig forholdsregel for at forhindre ethvert angreb på hans person, frihed og værdighed.
 En diplomatisk repræsentants bolig skal nyde samme ukrænkelighed og beskyttelse som repræsentationens område.
 En diplomatisk repræsentant skal nyde immunitet i sager henhørende under modtagerstatens strafferetspleje.
 En diplomatisk repræsentant er ikke forpligtet til at afgive vidneforklaring.
 Fritagelse for afgifter og skatter, det være sig på personer eller ejendele, stats- eller kommuneskatter.
 Fri indførsel og fritagelse for toldafgifter, skatter og tilsvarende afgifter.
 Fritagelse for borgerligt ombud og militære forpligtelser i forbindelse med beslaglæggelse, militære ydelser, indkvartering.

Videre læsning 
Frederik Harhoff (red.) (2017): Folkeret. Hans Reitzel.

Eksterne henvisninger 
 Wienerkonventionen af 18. april 1961 om diplomatiske forbindelser
 Wienerkonventionen af 24. april 1963 om konsulære forbindelser

Diplomati
Folkeret
Juridiske begreber
Diplomatisk mission

En diplomatisk mission er et lands udsendte repræsentation til en international organisation, f.eks. FN, EU, OECD og OSCE. Efter forskellig praksis ved organisationerne betegnes missionerne mission, delegation eller repræsentation.

Missionen ledes af en udsendt embedsmand med rang og titel af ambassadør.

Missionen har til opgave at varetage udsenderstatens interesser ved organisationen.

Mission
Ambassaderåd

Ambassaderåd er stillingsbetegnelse for en erfaren, typisk flere gange udsendt medarbejder under ambassadørniveau ved en ambassade. En ambassaderåd kan i ambassadørens fravær fungere som chargé d'affaires a.i.

Se også 

 Udenrigsministeriet

Diplomati
Titler
Attaché

Attaché er stillingsbetegnelse for en udsendt medarbejder under ambassadørniveau ved en ambassade, typisk med konsulære og administrative opgaver. En attaché kan i ambassadørens fravær fungere som chargé d'affaires a.i.

Medarbejdere fra andre ministerier end Udenrigsministeriet, der udsendes til tjeneste ved en ambassade, har ofte titel af attaché i kombination med deres fagområde, f.eks. forsvarsattaché eller miljøattaché.

En presseattaché er en udsendt presse-/kommunikationsmedarbejder ved en ambassade.

Se også 
 Diplomat
 Konsulat
 Udenrigsministeriet

Diplomati
Titler
Franske vendinger
Ministerråd

Ministerråd er stillingsbetegnelse for en udsendt medarbejder under Udenrigsministeriet i chefsklassen, men under ambassadørniveau, ved en (oftest større) ambassade. En ministerråd kan i ambassadørens fravær fungere  som chargé d'affaires a.i. 
- "ad interim", midlertidigt.

Diplomati
Titler
Udenrigsministeriet
Udenrigsministerium

Et udenrigsministerium er et ministerium, der tager sig af et lands udenrigspolitik.

Udenrigsministeren er ministeriets leder, men i mange lande har udenrigsministeriet mere end én minister på lønningslisten: i Danmark har Udenrigsministeriet fem ministre: udenrigsministeren, europaministeren, Handels- og investeringsministeren, Ministeren for nordisk samarbejde og Ministeren for udviklingsbistand. Ministeren for udviklingsbistand er også Minister for nordisk samarbejde.

Se også 

 Udenrigsministeriet
Samuel Pufendorf

Samuel von Pufendorf (født 1632 8. januar, 26. oktober 1694) var en tysk jurist og hovedskikkelse indenfor naturretstænkningen. 

Pufendorf tjente i det svenske gesandtskab og sad fanget i Kastellet i København efter det svenske angreb på byen 1658. Her skrev han sit første større værk Elementorum iurisprudentiae universalis (Om den universelle rets grundelementer). 

Efter fangenskabet havde Pufendorf professorater i Heidelberg og Lund, hvorfra han i 1672 udsendte sit hovedværk, De iure naturae et gentium (Om natur- og folkeretten). En populariseret udgave af værket fik vid udbredelse og oversattes bl.a. til dansk. Da Danmark generobrede det meste af Skåne i 1676, måtte Pufendorff flygte fra Lund. Pufendorf kaldtes dererfter til Stockholm som kongelig historiograf, hvor han skrev om Sveriges og Danmarks historie, og i 1688 blev han hofhistoriograf i Berlin. Pufendorf skrev også en historiebog hvori han forsvarede Sveriges erobring af Skåne og dele af Norge ved at sige at de provinser oprindeligt var svenske: "de gammle Swerikes Gränsar igen heladt".

Pufendorfs naturretssystem, som Ludvig Holberg omtrent kopierede i værket Moralske Kierne eller Introduction til Naturens og Folke-Rettens Kundskab (1716), byggede på forestillingen om, at mennesket har pligter mod Gud, mod sig selv og mod andre mennesker. Menneskene opfattes som sociale væsener forpligtet til gensidig hjælp, hvilket garanteres gennem kontrakter – heraf kontraktteori.

Eksterne henvisninger

Noter 

Historikere fra Tyskland
Filosoffer fra Tyskland
Retsfilosoffer
Jurister fra Tyskland
Gaydar

Gaydar (af gay (engelsk slangord for homoseksuel) og radar), "bøsseradar", er en sjette sans, en intuitiv evne til at afgøre om en person er homoseksuel.

Som med andre ekstraordinære sanser, er det omdiskuteret om der overhovedet findes en gaydar, eller om fænomenet forklares bedre som et samspil af flere sanser og kulturelt betingede opfattelser.

Slang
LGBT
Bjernede Kirke

Bjernede Kirke ved Sorø er en middelalderlig rundkirke og den eneste bevarede af sin slags på Sjælland. Der har også ligget en rundkirke på det sted, hvor Pedersborg Kirke senere blev anlagt.

Den nuværende Bjernede Kirke blev bygget omkring 1170 af Sune Ebbesen af Hvideslægten, hvis far Ebbe Skjalmsen – biskop Absalons farbror – havde bygget en trækirke på stedet. Den nederste halvdel af kirken er bygget i granit, medens den øverste halvdel er bygget i tegl, et nyt materiale, som danskerne begyndte at anvende fra ca. 1140-50.

Sune havde sandsynligvis set Schlamersdorf kirke i Wagrien, hvor han var flere gange som hærfører under Valdemar I den Store. Horne kirke, Bjernede kirke og Thorsager kirke er alle bygget efter samme grundplan som kirken i Schlamersdorf, og det anses for sandsynligt, at den nævnte rundkirke i Pedersborg var af samme type, måske kun med en midtersøjle i kirkerummet som i de bornholmske rundkirker.

Våbenhuset er bygget omkring år 1500, og medens tårnet blev ombygget i 1400-årene, blev det fra 1890-1892 ført tilbage til sit oprindelige udseende ved arkitekten H.B. Storck. Indvendigt støttes kirken (som Horne og Thorsager rundkirker er, og som sandsynligvis Pedersborg har været) af fire store granitsøjler der bærer rundbuede hvælvinger. I tårnet er der et rum, som slægten Hvide brugte som mødelokale, og i modsætning til de bornholmske rundkirker er det ikke forsynet med skydeskår. Om disse overhovedet er skydeskår er stærkt omdiskuteret – man kan ikke se noget så tæt på kirken, at man har kunnet ramme med bue og pil.

Resterne af en tilsvarende rundkirke kan ses i Pedersborg, ved siden af den nuværende kirke (Bl.a. en del af det, der kan være en af de oprindelige bærende søjler, står NV for kirken), og i Roskilde lå i sin tid Allehelgens rundkirke, der er nævnt som en "generalprøve" på Olsker kirke på Bornholm – det kan dog også være omvendt, at Allehelgens i Roskilde er bygget senere end Olsker. Pedersborg rundkirke blev bygget i tilknytning til Peder Torstensens borg – han var hærfører under Valdemar I den Store og dermed kollega til Sune Ebbesen, samt morfar til biskop Peder Vognsen, der anses for at være ophavsmanden til Thorsager rundkirke. Peder Vognsen havde med andre ord kendskab til flere rundkirker fra Sjælland, da han blev biskop i Jylland.

Storck blev senere stærkt kritiseret for tilbageførelsen, og P.V. Jensen Klint og Ivar Bentsen lavede i årene efter restaureringen kirkeprojekter, der imiterede Bjernede Kirkes gamle udseende med det bispehue-lignende tag. Den drastiske restaurering blev et vendepunkt i retning af mere skånsomme restaureringstendenser.

Eksterne henvisninger 

 Bjernede Kirke hos KortTilKirken.dk
 Bjernede Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Sorø Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Sorø Amt
Rundkirker
Fjenneslev Kirke

Fjenneslev Kirke er opført o. 1130 af Asser Rig, mens kalkmalerierne først er kommet til i årene 1175 – 1200

Sagnet 

Imens Asser Rig og hans hustru, Inge, var ved at bygge den nye kirke, blev Asser kaldt i krig, og Inge skulle så bygge kirken færdig. Det var to ulykkelige mennesker, der måtte skilles, for ikke nok med at Asser skulle i krig, men Inge ventede også deres første barn. Da Asser steg til hest, bøjede han sig ned og hviskede til Inge: ” Hør du, min kære Fru Inge, føder du mig en søn, da bygger du en kirke med tårn, føder du mig en datter, da sætter du kun et spir”.

Da Asser fra den grønne brink skuede to tårne, forstod han, at hans hustru havde født ham to sønner (Esbern Snare og Biskop Absalon).

Et andet sagn fortæller, at under de to tårne skulle befinde sig en guldskat, som skulle dække udgifterne til en genopførelse af tårnene, hvis de skulle falde.

Spir var ikke i brug år 1130. Som det tydeligt fremgår af kirken, er den bygget i flere tempi – ældst er den tårnløse kirke, mens tårnene er bygget til senere. Og vel at mærke ikke som klokketårne, klokken var ophængt i et mindre hus for sig.

Sandhed 

Fortællingen om de to tårne er kun et sagn. Esbern og Absalon var ikke tvillinger. Esbern var et par år ældre end Absalon.
Tårnene er ikke bygget samtidig med den øvrige del af kirken. Tårnene blev ikke rejst af forældrene til minde om deres to sønner, men snarere omvendt, således at det er sønnerne, der føjede tårnene til forældrenes kirke for at hædre dem. Samtidig udsmykkede sønnerne også kirken med kalkmalerier, deriblandt et kalkmaleri af forældrene der rækker kirken til Gud.

Eksterne henvisninger 

 Fjenneslev Kirke  hos Nordens Kirker
 Fjenneslev Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Fjenneslev Kirke  i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Sorø Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Sorø Amt
Mellemkød

Mellemkødet (lat. perineum) er regionen mellem anus og kønsorganerne. Området har mange nerveender og er særdeles følsomt hos de fleste.

Kvindens kønsorganer
Mandens kønsorganer
Doyen

Den af ambassadørerne i et land, som har haft posten længst, kaldes det diplomatiske korps' Doyen og varetager det diplomatiske korps' fælles interesser over for opholdslandets udenrigsministerium og rådgiver sine kolleger i f.eks. spørgsmål om protokol. I katolske lande er Den Hellige Stols ambassadør (den pavelige nuntius) normalt doyen, uanset anciennitet.

Diplomati
Titler
Franske vendinger
Protokolchef

En protokolchef  er leder af den enhed i et udenrigsministerium (i nogle lande også i andre ministerier), kaldet protokollen, som bl.a. varetager forbindelsen til udenlandske diplomater i landet og bistår dem i praktiske spørgsmål, herunder i spørgsmål vedrørende Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser. Under protokolchefens ansvarsområde hører også typisk tilrettelæggelsen af besøg af udenlandske statsoverhoveder og ministre.

Diplomati
Titler
Sjællandske

Sjællandske er et regionalt dagblad, der blev dannet i 2005 ved sammenlægning af Næstved Tidende og Sjællands Tidende, med hovedredaktion i  Næstved og lokalredaktioner i Faxe, Vordingborg, Slagelse, Sorø og Kalundborg. Avisen udkom først i 6 lokale udgaver svarende til lokalredaktionerne, siden i 2 (Vestsjælland og Sydsjælland). I dag udkommer avisen i en enkelt udgave.

Eksterne henvisninger 
 Digitaliserede udgaver af Sjællandske i Mediestream
 Læs om Sjællandske i opslagsværket "De Danske Aviser"

Aviser fra Sjælland
Sjællandske Medier
Henrik Larsen (fodboldspiller)

Henrik Larsen (født 17. maj 1966) er en tidligere dansk fodboldspiller, der i sin karriere bl.a. spillede for Lyngby BK, Pisa og F.C. København. Henrik Larsen spillede tillige for den danske landshold, og vandt med landsholdet EM i 1992, hvor han blev turneringens topscorer.

Spillerkarriere 
Han har bl.a. spillet i de danske klubber Taarbæk IF, Lyngby Boldklub og FC København samt i den italienske klub SC Pisa og i den engelske klub Aston Villa. 

I perioden 1989-1996 spillede han 39 landskampe og scorede 5 mål, heraf tre af dem ved EM i fodbold 1992 i Sverige. Dermed havde Henrik Larsen en afgørende rolle i Danmarks EM-triumf i 1992.

Trænerkarriere 
Han har tidligere været landstræner for Færøerne.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldtrænere fra Danmark
Fodboldspillere fra Lyngby Boldklub
Fodboldspillere fra Aston Villa F.C.
Fodboldspillere fra SV Waldhof Mannheim
Fodboldspillere fra FC København
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldtrænere fra Lyngby Boldklub
Trænere for Færøernes fodboldlandshold
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1996
Rappelskrivelse

Sammen med akkreditiverne overrækker en tiltrædende ambassadør til modtagerstatens statsoverhoved en Rappelskrivelse, hvorved den tidligere ambassadørs tjeneste på stedet bringes endeligt til ophør. Rappelskrivelsen er som akkreditiverne stilet til modtagerstatens statsoverhoved og underskrevet af udsenderstatens statsoverhoved, for Danmarks vedkommende Dronningen.

Diplomati
Dementor

Dementor er et fiktivt væsen fra J.K. Rowlings serie om Harry Potter.

Dementorer bevogter det frygtede fængsel Azkaban, indtil Voldemorts genopstandelse. Dementorerne beskrives som tre meter høje onde væsner, de er klædt i sorte kapper, med en hætte som dækker deres ansigt, de har ingen øjne, og deres mund, er et sort hul. De suger alle positive og lykkelige minder ud af deres ofre, og ofrene bliver ladt tilbage med alle de værste oplevelser i deres liv.  
Dementorerne er usynlige for muggler, men de påvirker muggler på samme måde, som de påvirker troldmænd og hekse.

En dementors sidste og værste våben kaldes en dementors kys. Den trækker hætten på kappen lidt tilbage og presser kæben ned over ofrets mund og suger hans sjæl ud, hvilket efterlader ham som en tom skal, levende men fuldstændig, uigenkaldeligt ”borte”.

Det eneste forsvar mod Dementorer er Patronus besværgelsen.

Troldmænd, Hekse og Muggler som er blevet angrebet af en Dementorer

 Harry Potter
 Sirius Black 
 Dudley Dursley
 Barty Ferm Junior
 samt alle Azkabans fanger

Citater om Dementor
Remus Lupin giver denne beskrivelse af en dementor i Harry Potter og Fangen fra Azkaban

Se også 
Magiske væsner i Harry Potter-universet

Væsener i Harry Potter-universet
Zelda

Zelda kan være:
 The Legend of Zelda (spilserie) – en computerspilserie af Nintendo
 Prinsesse Zelda – en af hovedpersonerne i The Legend of Zelda-serien.
 Zelda Schneersohn Mishkovsky (1914-1992), (kendt under pseudonymet "Zelda") – en israelsk poet.
 Zelda (tegneserie) – svensk tegneserie skabt af Lina Neidestam
De fire Vinde

De fire Vinde er en skulptur af Henrik Starcke fra 1960. Skulpturen er udført i kobber, rustfrit stål og emalje og forestiller de fire vinde (østen-, vesten-, norden-, søndenvinden) symboliseret ved fire figurer, der rækker ud mod verdenshjørnerne.

Skulpturen blev opstillet i Københavns Lufthavn i 1964 som et vartegn for lufthavnen i forbindelse med opførelsen af Terminal 2, . 

Oprindeligt stod skulpturen lige foran terminalen, men er blevet flyttet flere gange i forbindelse med diverse udbygninger af lufthavnen. Den har fra 1991 til 1999 været opmagasineret på grund af ombygning. 

Senest har den været placeret i et grønt område ved siden af parkeringshuset P4, der ligger over for Terminal 2. I forbindelse med etablering af Kiss & Fly i stueetagen af P4 er De fire Vinde fra september 2016 flyttet en anelse mod syd, så skulpturen står lige efter Rundkørsel Vest og på højre side af indkørslen til P4 Kiss & Fly og Terminal 2.

Skulpturen er blandt andet kendt fra Olsenbanden filmene, hvor den viste, at banden var i lufthavnen. 

De nyudklækkede studenter fra Tårnby Gymnasium har indtil omkring 2014 danset rundt om De fire Vinde.

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Tårnby Kommune
Skulpturer af Henrik Starcke
Kastrup
Anarka-feminisme

Med anarka-feminisme henvises der til en specifik gren af anarkismen, hvor der særligt kritiseres sexistiske strukturer i samfundet. Traditionelt defineres disse strukturer som patriarkatet. Med patriarkatet henvises der både til strukturer som love og som dem, der fører til en slags hverdags-sexisme rettet mod kvinder. Historisk menes der med patriarkatet, at mænd til alle tider har haft en herskende og dominerende rolle i samfundet, i familien og andre organisationer.

En omvæltning af disse forhold betyder ikke, at kvinder skal overtage dele af denne magt, men at denne magt helt skal afskaffes. Det fører dem også til at mene, at enhver anden undertrykkelse (fx økonomisk) skal afskaffes, hvilket gør dem til ”anarka-feminister”.

I dag er undertrykkelsen af kvinder i Danmark gennem love blevet afskaffet, selvom der gennem staten stadig kan udtrykkes sexistiske holdninger. Sexismen er i højere grad synlig, når kvinder tvinges ind i bestemte roller (Mest kendt er roller som, at kvinden skal være husmor eller stå i køkkenet og sørge for manden), når de modtager mindre i løn end mænd på arbejdsmarkedet (selvom anarkister ikke agiterer for ligeløn ved lov, men for afskaffelse af lønarbejdet) eller når de gøres til rene sex-objekter – særligt gennem kommercielle reklamer, porno og prostitution – der kun er til for at tilfredsstille manden. Når kvinden reduceres til et objekt, fratages hun sin autonomi, fordi hun således bare bliver en genstand for andres nydelse, mener anarka-feminister.
Termen og filosofien kommer fra 1960'erne men har sin basis i Emma Goldman og Voltairine de Cleyres skrifter.

Eksterne henvisninger 
 
 jamstalldhet.net 

Anarkisme
Feminisme