kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arturo Toscanini

Arturo Toscanini (25. marts 1867 – 16. januar 1957) var en italiensk dirigent.

Han var en af de mest fremtrædende dirigenter gennem hele første halvdel af det 20. århundrede og havde poster som chefdirigent for bl.a. La Scala i Milano, Metropolitan i New York og for New York Philharmonic.

I 1940'erne så Toscanini Guido Cantelli, en lovende ung dirigent, som sin naturlige arving. Imidlertid døde Cantelli tragisk i et flystyrt i november 1956. Toscanini, der var i svigtende helbred og ikke blev informeret om hans beskyttelses død, døde et par måneder senere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Dirigenter fra Italien
Hollywood Walk of Fame
Vækstform

Planters vækstform er den silhuet, de danner. Vækstformen er et meget karakteristisk element hos hver enkelt planteart, selv om individuelle forskelle også gør sig gældende. Inden for planteskole- og væksthuserhvervene gør man meget ud at at udvælge og opformere kloner med særligt salgbare vækstformer.

Vækstform kaldes også for habitus.

Botanik
Nål

Ordet nål har flere betydninger:

 Nål (plantedel) – nåletræers blade
 Nål (redskab) – et syredskab

Se også
 Nålebæger – en planteslægt
 Nålefisk-familien – en familie der bl.a indeholder søheste
 Nålen – en dansk film fra 1951
Bruno Walter

Bruno Walter, født Bruno Walter Schlesinger (15. september 1876 i Berlin – 17. februar 1962 i Beverly Hills i Californien) var en tysk-amerikansk dirigent.

Bruno Walter er tæt knyttet til Gustav Mahler. I 1901 fik Mahler ham ansat ved hofoperaen i Wien, og siden var det i høj grad Walter, der holdt Mahlers musik i live i de årtier, da næsten ingen spillede ham.

Dirigenter fra Tyskland
Hollywood Walk of Fame
Pianister fra Tyskland
Pianister fra USA
Dirigenter fra USA
Tyskere i 1900-tallet
Personer fra Berlin
Jøder fra Tyskland
Jøder fra USA
Personer der er konverteret til kristendommen
Nål (plantedel)

En nål er et specialiseret blad. Det er især blandt de nøgenfrøede planter, at denne type er udviklet. Den er en tilpasning til kolde og tørre forhold, som har gjort det fordelagtigt at rulle bladrandede stramt nedad-indad mod undersiden, sådan at fordampningstabet fra spalteåbningerne er nedbragt til et nødvendigt minimum. Forskerne er sikre på, at nåletræernes fordel skyldes det forhold, at deres nåle tillader en svag fotosyntese i de få timer af en vinterdag, hvor den enkelte nål er varmere end ca. +5 °C. Man har sammenlignet fænomenet med værdien af at holde et batteri fuldt opladet i stedet for at skulle oplade det fra bunden.

Der er også dækfrøede planter og karsporeplanter som har nåleformede blade. Som eksempler kan nævnes:

 Hedelyng (Calluna vulgaris)
 Femradet Ulvefod  (Lycopodium annotinum)
 Syl-Firling (Sagina subulata)

Plantemorfologi
Botanik

en:Pine#Foliage
eo:Pinglo#Naturaj pingloj
fr:Pinophyta#Feuillage
Bærkogle

En bærkogle er en kogle, hvor kogleskællene er omdannede til et mere eller mindre saftigt hylster for frøene. Denne specialisering er en tilpasning til fuglespredning af frøene, og ses bl.a. hos Enebær (Juniperus).

Botanik
Vissel Kobe

Vissel Kobe er en fodboldklub der holder til  i Kobe, Japan. Vissel Kobe spiller i japans bedste fodboldrække J. League.

Michael Laudrup spillede 1997-1998 for klubben.

Historiske slutplaceringer

Nuværende trup 
Pr. 9. september 2021.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Vissel Kobes hjemmeside
 J.League

Fodboldklubber i Japan
Etableret i 1966
Kobe
Dybbøl

Dybbøl kan have flere betydninger:

Dybbøl Banke – område og historiecenter ved Dybbøl i Sønderjylland.
Dybbøl (Sønderjylland) – lille sønderjysk by.
Dybbøl Mølle – mølle ved byen Dybbøl.
Dybbøldagen – mindedag d. 18. april.
Dybbølmærket – mærke solgt på Dybbøldagen.
Kampene ved Dybbøl – 2. Slesvigske Krig.
Pibeved

Pibeved (Philadelphus) er en slægt, der er udbredt i Nordamerika, Østasien og Europa. Det er næsten udelukkende buske med en opret vækst, men enkelte arter er klatrende. Der er både stedsegrønne og løvfældende arter i slægten. Bladene er modsatte og kortstilkede med hel eller savtakket rand. Blomsterne dannes på de nye skud, og de er samlet i små stande ved bladhjørnerne. I reglen er blomsterne 4-tallige, men 5-tallige arter findes også. De har hvide eller cremefarvede kronblade, der kan have en rød tone ved grunden. Mange af arterne har stærkt duftende blomster. Frugterne er kapsler, der åbner sig med fire eller fem klapper.

Her beskrives kun de arter og hybrider, der ses jævnligt i Danmark.

 Californisk pibeved (Philadelphus lewisii)
 Kaukasisk pibeved (Philadelphus caucasicus)
 Lugtløs pibeved (Philadelphus inodorus)
 Storblomstret pibeved (Philadelphus grandiflorus)
 Vellugtende pibeved (Philadelphus coronarius) – Uægte Jasmin

 Philadelphus x lemoinei
 Philadelphus x polyanthus
 Philadelphus x purpureomaculatus
 Philadelphus x splendens
 Philadelphus x virginalis

Hortensia-familien
Vellugtende pibeved

 
Vellugtende pibeved (Philadelphus coronarius), eller som den også hedder: uægte jasmin, er en stor, løvfældende busk med en vækstform, der er stivgrenet og opret. Vellugtende pibeved er en gammel, velkendt prydbusk med snehvide, duftende blomster. Grenene har hvid marv.

Beskrivelse 
Barken er først strågul og glat. Senere bliver den lysebrun og lidt furet. Gamle grene får en bark, som skaller af i strimler. Knopperne er modsatte, men i øvrigt så små, at de sidder skjult i bladarret indtil sidst på foråret. Bladene er ægformede med få, grove tænder langs randen. Over- og underside er omtrent ensartet friskt grønne. 

Blomsterne ses i juni-juli, og de sidder i korte klaser fra bladhjørnerne. De er hvide med gule støvdragere. Duften er sød og kraftig. Frugterne er krukkeformede, tørre kapsler. Kun i enkelte år dannes der modent frø her i landet.

Rodnettet er kraftigt, og hovedrødderne er fordelt både langt ned og vidt ud. De fine siderødder ligger lige under jordoverfladen. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 x 3 m (30 x 30 cm/år).

Hjemsted 
Denne art hører hjemme sammen med humlebøg og duneg. De danner varme og tørre skove i Sydøsteuropa og Lilleasien, hvor busken danner underskov og skovbryn. Naturlige naboer er bl.a. alpeviol, buksbom, bøg, jordbærtræ, mannaask, påskeklokke, rød kornel og stilkeg.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Buske
Hvide blomster
Blomster i juni
Indokina

Navnet Indokina bruges både i en bredere og en snævrere betydning.

I den brede betydning er det synonymt med Bagindien og betegner det sydøstasiatiske område, der groft sagt ligger øst for Indien og syd for Kina, dvs. Burma, Thailand, Laos, Cambodja, Vietnam, det kontinentale Malaysia og Singapore. Tidligere medregnedes også den kinesiske Yunnan-provins, der kulturelt og sprogligt minder om Thailand og Laos. 

I den snævre betydning dækker det alene det tidligere Fransk Indokina og dækker Laos, Cambodia og Vietnam. Ordet stammer fra det franske Indochine og anvendtes første gang af den dansk-franske geograf Conrad Malte-Brun (i den brede betydning).

Historie 
Det sydlige Vietnam (Cochinkina) blev fransk koloni i 1862, og det samme skete for Cambodja i 1863. Frankrig vandt det nordlige og centrale Vietnam (områderne Tonkin og Annam) fra Kina i den fransk-kinesiske krig 1881-1885. Indokina blev dannet af disse områder i 1887. Laos blev udskilt fra Thailand og indlemmet i Indokina 1893.

Under 2. verdenskrig gav Vichy-regeringen i Frankrig i september 1940 adgang for Japan til at angribe Kina fra Vietnam, men Indokina forblev formelt under fransk styre indtil 9. marts 1945, hvor Japan gennemførte en egentlig besættelse, som varede ind til Japans overgivelse i august 1945.

Efter verdenskrigen forsøgte Frankrig at genvinde magten men kom i konflikt med Viet Minh, en organisation af vietnamesiske kommunister under ledelse af Ho Chi Minh, som USA havde støttet under modstandskampen mod Japan. Ho erklærede Vietnam selvstændigt 2. september 1945, men inden udgangen af september genvandt en fælles britisk, fransk og indisk styrke med tvungen hjælp fra japanske krigsfanger kontrollen. Men kampene fortsatte, og i 1950 proklamerede Ho igen et selvstændigt Vietnam, som blev støttet af Kina og Sovjetunionen.

Krigen med Frankrig sluttede i marts 1954, hvor Indokina officielt blev opløst. Vietnam deltes i Nordvietnam under kommunistisk Viet Minh-kontrol og Sydvietnam, som blev støttet af USA, Storbritannien og Frankrig. De to Vietnamer kom i krig mod hinanden fra 1959. Laos og Cambodja blev også selvstændige i 1954, men begge lande blev draget med ind i Vietnamkrigen.

Se også 
 Fransk Indokina
 Sydøstasien

Lande i Asien
Forhenværende franske kolonier
Rod

Ordet ROD eller Rod har flere betydninger:

 Rod (person) – en lømmel, ubehagelig person o. v.
 Rod (plantedel) – en plantedel
 Rod (matematik) – matematisk udtryk
 Rod (sprog) – del af et ord
 Rod (band) – et dansk rockband
 ROD – årligt folkemusikstævne
 Roderi – uorden
 Tandrod – en del af en tand
 Rødder (roman) – roman af Alex Haley
 Rødder (tv-serie) – tv-serie lavet over Alex Haleys roman

 Rod Flanders – fiktiv person fra The Simpsons, søn af Ned Flanders.
Baal

Baal eller Baʿal (hebr. בָּעָל bāʿāl) var i gammel nærorientalsk religion en titel, der brugtes om en række guddomme, særligt sådanne som associeredes med frugtbarhed og succes. "Ba‘al" betyder egentlig "herre", og han regnedes ofte for en art gudernes fyrste.

I det fønikiske Karthago dyrkedes en overgud ved navn Ba‘al Hammon, der gerne identificeredes med den nordvestsemitiske guddom El og senere med den græske Kronos og den romerske Saturn. Hans guddommelige partner var månegudinden Tanit.

I kana‘anæisk religion identificeres han med guden Hadad, der var gud for sol, regn, torden, frugtbarhed og landbrug, søn af højguden El og søster til Anat.

Ba‘al-dyrkelsen var også udbredt i det gamle Israel, som det bl.a. beskrives i Bibelen. Ifølge bibelske kilder brugte Ba‘al-dyrkere at ofre deres børn til deres gud.

I moderne populærkultur associeres Ba‘al gerne med satanisme og andre moderne anti-kristne manifestationer, og mange sådanne har da også selv anvendt det navn og den symbolik, der knytter sig til Ba‘al-skikkelsen.

Litteratur 
 Jean-Pierre Thiollet, Je m'appelle Byblos, H & D, 2005, 

Religion
Fønikien
Klistermøl

Klistermøl (Endrosis sarcitrella) er en 1-1.5 cm stor natsværmer med hvidt hoved og hvide "skuldre". Den optræder ofte i huse i maj – september. Larven lever på fugtige organiske stoffer, men er uskadelig i beboelsesrum.

Kilder 
 Taxonomicon – Endrosis sarcitrella

Sommerfugle
Gestationsalder

Gestationsalder er et fosters aktuelle alder. Hos mennesker regnes i praksis fra sidste normale menstruations første dag, selvom ægløsning først finder sted ca. 14 dage senere. Mennesker fødes i gennemsnit ved gestationsalderen 280 dage = 40 uger. To tredjedele indenfor ±10 dage. Mere præcis gestationsalder kan ofte opnås ved beregning ud fra målinger under ultralydsscanning.

Graviditet
Kogle

Kogler er den forveddede frøstand hos nøgenfrøede planter (Pinophytina eller Gymnospermae). Det er karakteristisk, at frøene ligger ubeskyttede på kogleskællene, og det har ligefrem givet hele den systematiske gruppe navn ("de nøgenfrøede"). Kogler er i nødde familien, og derfor er kogler faktisk også en nød.

Frøstande, som ligner nåletræernes, kaldes også for "kogler". Det gælder f.eks. frøstandene hos El (Alnus) og Almindelig Tulipantræ (Liriodendron tulipifera).

Se også 
 Bærkogle

Botanik
Nøgenfrøede
Frø (plantedel)

Frøet er den unge plante i fostertilstand. Som regel er plantefrøet (og det spirede frø; kimplanten) forsynet med oplagsnæring (frøhviden) og et eller flere beskyttende, ydre lag (frøskallen). Frø findes i mange størrelser og former, og tilmed i så små udgaver, at de helt mangler oplagsnæring (se Orkide).

Planteformering
Mange planter formeres ved hjælp af de frø som dannes af planterne efter de har blomstret. Det gælder specielt for grønsagsplanterne, hvor langt de fleste formeres igennem frø. Frø til grønsager kan man dyrke selv, men eftersom de let bliver krydsbestøvet, er det svært at være sikker på hvordan næste års afgrøde bliver.

Fodnoter 

<div style="clear:right">

Se også 

 Kønnet formering
 Bestøvning
 Pollen
 Spiring
 Spore (Botanik)
 Gamet
 Gametangium
 Gametofyt
 Sporangium
 Sporofyt

Litteratur 
 Christian Holm-Nielsen: Frø fra det dyrkede land, 1998, 

Plantemorfologi
Ethnologue

The Ethnologue: Languages of the World er en oversigt over mange af verdens sprog som udgives i bogform og på internettet af SIL International (tidligere kendt som "Summer Institute of Linguistics"). SIL er en kristen organisation som studerer sprog for at kunne uddanne missionærer til sprogenes talere.

Ethnologue indeholder statistikker for 6.809 sprog (2000-udgaven) med antal talende, geografisk placering, dialekter, lingvistisk placering, tilgængelighed af Bibelen etc.

Ethnologue tildeler alle de opremsede sprog en trebogstavsforkortelse.

Neutraliteten af Ethnologue som et videnskabeligt værk er omstridt, især hvad angår den sproglige klassifikation af sprog med tilknytning til Bibelen. Et eksempel er klassificeringen af arabisk og hebraisk som nogle mener er påvirket af at Ismael og Isak var brødre ifølge Bibelen. Ethnologue placerer de to sprog i samme undergruppe af de semitiske sprog og aramæisk i en anden undergruppe, i modsætning til de fleste andre sprogvidenskabsfolk som næsten enstemmigt mener at hebraisk og aramæisk er tættere indbyrdes beslægtet end med arabisk. 

I en dansk anmeldelse af værkets 15. udgave konkluderede anmelderen, journalisten Ole Stig Andersen, at værket var uundværligt fordi det havde så mange sprog med, men at oplysningerne måtte tages med "et læs salt", idet værkets formål ikke er at identificere verdens sprog, men at identificere sprog som kan danne basis for mulige bibeloversættelser. F.eks. indeholdt Ethnologues afsnit om Danmark henvisninger til et sprog som ikke længere findes i Danmark ("markedsdansk", en blanding af dansk og tysk), mens jysk (dvs. sønderjysk) omtales som et selvstændigt sprog, og bornholmsk omtales i værket som svensk.

Kilder

Ekstern henvisning 
 Web-versionen af The Ethnologue
 Sprogkoderne i Ethnologue 
 Anmeldelse af Ole Stig Andersen af Ethnologues 15. udgave  (uddrag bragt i "Fagbogen" på P1 i 2005)

Opslagsværker
Sprogforskning
Pascal (programmeringssprog)

Pascal er et såkaldt blokorienteret programmeringssprog udviklet af Nicklaus Wirth i årene 1968-1970, som er opkaldt efter den franske matematiker Blaise Pascal. Sproget er baseret på Algol, og er specielt beregnet til undervisningsbrug. Varianten Turbo Pascal blev senere lanceret af softwareproducenten Borland.

Historie 
I 1972 begyndte danskeren Per Brinch Hansen udviklingen af en afart af Pascal, Concurrent Pascal rettet mod programmer og systemer til parallel afvikling af processer. Per Brinch Hansen udviklede derefter styresystemet SOLO til computeren PDP 11/45, ved brug af Concurrent Pascal.

Senere udvikler danskeren Anders Hejlsberg først sproget Compas Pascal og senere PolyPascal som en videreudvikling af standard Pascal. Det revolutionerende ved Anders Hejlsbergs udvikling er den hidtil usete hurtighed under oversættelse af programmer, som han opnår ved at lave en delvis oversættelse af de enkelte program moduler(units). Hertil oversættes koden til maskinkode og ikke, som ellers ved Pascal, til P-code som kræver en P-code fortolker for at køre. Desuden er den genererede kode ekstremt effektiv, næsten sammenlignelig med C-sproget. Ydermere er editoren integreret med oversætteren og debuggeren så det faktisk udgør den første IDE. Dette bliver i året 1983 købt af Borland, som er en større softwareproducent, hvorfra den nye Pascal-oversætter udvikles og udgives under navnet Turbo Pascal. Med Turbo Pascal 5.5 indføres den første objektorienterede sprogdrejning hos Pascal, hvilket bliver kaldt Object Pascal.

I takt med Windows' tiltagende popularitet, udvikler Borland og Anders Hejlsberg i 1995 programmet Delphi, som er strømlinet til at udvikle programmer til Windows' brugerflade. I dette program kan man udnytte de mange forarbejdede rutiner til hurtigere og nemmere at udvikle et program i en grafisk brugerflade.

Hallo verden 
Følgende kode skriver ved udførsel på en computer Hallo verden på skærmen:
 (* Udskriver "Hallo verden" på konsollen, dette er ikke et Windows program! *)
 program HalloVerden(output);
  
 begin
    writeln('Hallo verden')
 end.

Se også 
 COMAL - sprog udviklet i Danmrk. Kombination af BASIC og Pascal.

Eksterne henvisninger 
 Lazarus
 Concurrent Pascal
 Turbo-Pascal.com
 P-Code

Programmeringssprog
Rekursivt akronym

Et rekursivt akronym eller en selvrefererende forkortelse er et akronym eller en forkortelse, hvor en del af forkortelsen står for forkortelsen selv.

Denne form for forkortelser er blevet populære i softwareverdenen, særligt i open source- og fri software-projekter. Ofte finder man først på forkortelsen og herefter finder man ud af, hvad den står for. Nogle gange er rekursive akronymer startet som ikke-rekursive akronymer, men har skiftet betydning. RPM betød for eksempel først Red Hat Package Manager, men nu står det for RPM Package Manager.

Et tidligt eksempel fra 1976 uden for computerverdenen er kreditkortet VISA, som står for VISA International Service Association.

Eksempler 
 RKI – "RKI Kredit Information" (tidligere Ribers Kredit Information)
 CYGNUS – CYGNUS Your GNU Support
 GNU – GNU's Not Unix
 PHP – PHP: Hypertext Preprocessor
 PINE – Pine Is Not Elm
 RPM – RPM Package Manager
 WINE – WINE is Not an Emulator
 ZINC –  ZINC is not commercial

Se også
Akronym

Ordtyper
Uralfloden

Uralfloden er en flod, som udspringer i de sydlige dele af Uralbjergene i Rusland. Den løber først mod syd og drejer så mod vest ved byen Orsk. Ved byen Uralsk i Kasakhstan drejer den igen mod syd. Uralfloden danner et stort delta, før den endelig udmunder i det Kaspiske Hav. Floden er 2.428 km lang.

Den traditionelle grænse mellem Europa og Asien følger Uralbjergene og Uralfloden og går gennem det Kaspiske Hav.

Eksterne henvisninger 

Floder i Kasakhstan
Floder i Tjeljabinsk oblast
Floder i republikken Basjkortostan
Floder i Orenburg oblast
Gyvel (slægt)

Gyvel (Cytisus) er en slægt med ca. 50 arter, der er udbredt i Europa, Mellemøsten og Nordafrika. De er buske med små, trekoblede blade (eller helt uden blade). Her beskrives kun de arter og hybrider, som ses jævnligt i Danmark. Alle arter indeholder det giftige alkaloid cytisin.

 Cytisus ardoini
 Dværggyvel (Cytisus decumbens)
 Storblomstret gyvel (Cytisus grandiflorus)
 Vintergyvel (Cytisus multiflorus)
 Sort gyvel (Cytisus nigricans)
 Pyrenæisk gyvel (Cytisus purgans)
 Gyvel (Cytisus scoparius)
 Trillinggyvel (Cytisus villosus)

 Purpurgyvel er overført til slægten Chamaecytisus og beskrives under denne slægt.

 Cytisus arboreus
 Cytisus baeticus
 Cytisus balansae
 Cytisus candicans
 Cytisus cantabricus
 Cytisus caucasicus
 Cytisus commutatus
 Cytisus filipes
 Cytisus galianoi
 Cytisus glabratus
 Cytisus oromediterraneus
 Cytisus scoparius
 Cytisus striatus
 Cytisus supranubius
 Cytisus valdesii
 Cytisus virescens

 Vårgyvel (Cytisus x praecox)
Vår-gyvel

 
Vårgyvel (Cytisus x praecox) er en løvfældende busk med en fingrenet, overhængende vækstform. Duften er kvalmende og alle dele af busken er giftige. Planten benytter såkaldt kvælstoffiksering i rødderne.

Beskrivelse 
Barken er først grøn og kantet, dernæst stribet i grønt og grågrønt, og til sidst olivengrå og lidt furet. Knopperne er spredte, tilliggende, trekantede og spidse. Bladene er små og lancetformede med hel rand. Over- og undersiden er ensartet græsgrøn. Bladene tabes ofte tidligt på sæsonen, eller de ses slet ikke. 

Blomsterne sidder i små stande fra alle bladhjørner ud langs skuddene. De enkelte blomster er lysegule og har den typiske ærteblomstform og -størrelse. Duften er kvalmende og ubehagelig. Frugterne er bælge, som kaster frøene ud, når de tørrer. Frøene modner godt, men spirer meget spredt (over en 10-årig periode).

Rodnettet består af en dybtgående pælerod og nogle få, tykke hovedrødder tæt under jordoverfladen. Der dannes mange siderødder. Planten har samliv med knoldbakterier, som omdanner luftens kvælstof (N2) til ammonium (NH4+). Herved er busken selvforsynende med kvælstofgødning. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 × 2 m (15 × 15 cm/år).

Hjemsted 
Som krydsning har denne plante intet hjemsted, men begge forældre-arterne (Cytisus multiflorus og Cytisus purgans) hører hjemme i Sydvesteuropas og Nordafrikas maki. De tørre, varme forhold på gruset bund er altså fælles krav.

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Gule blomster
Giftige planter
Gyvel (Cytisus)
Rosalyn Tureck

Rosalyn Tureck (født 14. december 1914 i Chicago, død 17. juli 2003 i New York) var en amerikansk pianist. Hun var først og fremmest en af det 20. århundredes betydeligste fortolkere af Bachs klavermusik; men hun spillede også bl.a. Beethoven, Chopin, Brahms og nyere amerikanske komponister.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Tureck Bach Research Institute, Inc. 

Pianister fra USA
Personer fra Chicago
Robertson Davies

Robertson Davies (født 28. august 1913 i Thamesville, Ontario, Canada, død 2. december 1995 i Toronto, Ontario, Canada) var en canadisk forfatter, journalist og universitetsprofessor. Davies var flere gange på tale til en Nobelpris. I Canada var han meget kendt for sine skuespil; men det var hans romaner, der gav ham international berømmelse. 

Nogle af dem er oversat til dansk. De er samlede i trilogier, også Toronto-trilogien, der kaldes sådan, selv om Robertson Davies døde, før han fik skrevet det sidste bind.

Bibliografi 
 Deptford-trilogien
 Den femte rolle (1970)
 Råbet fra balkonen (1972)
 Undernes verden (1975)
 Cornish-trilogien
 De oprørske engle (1981)
 Hvad man i ungdommen nemmer (1985)
 Orfeus’ lyre (1988)
 Toronto-trilogien
 En klog mand (1991)
 Mord og hvileløse ånder (1995)

Romanforfattere fra Canada
Journalister fra Canada
Dramatikere fra Canada