kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mirjana Marković

Mirjana Marković, ofte kaldet Mira Marković (serbisk kyrillisk: Мирјана "Мира" Марковић, født 10. juli 1942 i Požarevac, død 14. april 2019) var en serbisk politiker, akademiker og hustru til den jugoslaviske og serbiske præsident Slobodan Milošević (1941-2006).

Hun var uddannet som sociolog og var i mange år universitetslærer.

Hun var formand for et parti, der var allieret med Slobodan Milošević's (Слободан Милошевић) socialistiske parti, og hun var medlem af det serbiske parlament.

Mirjana Marković blev i sine unge år gift med Slobodan Milošević, som hun stod nær. Ifølge mange udsagn lyttede Milošević til hende og fulgte ofte hendes råd.

Under processen ved Det internationale tribunal til pådømmelse af krigsforbrydelser i det tidligere Jugoslavien mod Milošević flyttede hun til Moskva, hvor også sønnen, Marko Milošević (Марко Милошевић), opholder sig.

Mirjana Marković var i politisk asyl i Rusland fra februar 2003 til sin død 14. april 2019.

Politikere fra Serbien
Mickey Mouse Club

Mickey Mouse Club var et længerekørende amerikansk tv-program, som blev produceret af Walt Disney Company og vist en gang om ugen. Programmet viste unge teenagere som kunne synge og optræde. Af tidligere medlemmer kan der f.eks. nævnes Britney Spears, Justin Timberlake, Christina Aguilera og Ryan Gosling.

Tv-programmer fra USA
Kungssången

Kungssången (Kongesangen) er den svenske kongesang. Sangen er også kendt under navnet Ur svenska hjärtans djup en gång, som er sangens første linje.

Teksten er skrevet af Carl Vilhelm August Strandberg og musikken før mandskor af Otto Lindblad. Sangen erstattede den forhenværende kongesang: Bevare Gud vår kung som havde den samme melodi, som den britiske God Save the King. 

Normalt synger man kun det første vers. De øvrige vers' indhold anses i dag være alt for nationalistiske (i krigerisk forstand). Nogle gange synges både det første og det sidste vers.

Kungssången

1. Ur svenska hjärtans djup en gång 
en samfälld och en enkel sång, 
som går till kungen fram! 
Var honom trofast och hans ätt, 
gör kronan på hans hjässa lätt, 
och all din tro till honom sätt, 
du folk av frejdad stam! 

2. O konung, folkets majestät
är även ditt: beskärma det 
och värna det från fall! 
Stå oss all världens härar mot, 
vi blinka ej för deras hot: 
vi lägga dem inför din fot – 
en kunglig fotapall.

3. Men stundar ock vårt fall en dag, 
från dina skuldror purpurn tag, 
lyft av dig kronans tvång 
och drag de kära färger på, 
det gamla gula och det blå, 
och med ett svärd i handen gå 
till kamp och undergång! 

4. Och grip vår sista fana du 
och dristeliga för ännu 
i döden dina män! 
Ditt trogna folk med hjältemod 
skall sömma av sitt bästa blod 
en kunglig purpur varm och god, 
och svepa dig i den. 

5. Du himlens Herre, med oss var, 
som förr du med oss varit har, 
och liva på vår strand 
det gamla lynnets art igen 
hos sveakungen och hans män. 
Och låt din ande vila än 
utöver nordanland!

Kongesange
Det svenske monarki
Accent (udtale)

Accent (udtalt: [ag'saŋ]) betegner en afvigelse fra den almindelige udtale af et sprog. Afvigelsen kan ligge i dannelsen af de enkelte lyde, i intonationen eller i sprogrytmen.

Accent i fremmedsprog 
Ordet bruges først og fremmest om den accent, som den, der er fyldt ca. 12 år og lærer et fremmedsprog, har i større eller mindre grad. En fransktalende, der lærer dansk som voksen, vil derfor have en "fransk accent" på dansk, og en dansker, der lærer fransk som voksen, vil have en "dansk accent" på fransk.

Der er stor forskel på, hvor udpræget denne accent vil være afhængigt af forskellen mellem de to sprogs lydsystemer og elevens evne til at imitere det fremmede sprog.

Accent i modersmål 
I Danmark bruger vi normalt ordet accent om udenlandsk accent, dvs. om dansk talt med en hørbar udtaleafsmitning fra et andet modersmål. Dansk udtalt med interne regionale sproglige forskelle benævnes i stedet dialekt. På engelsk bruges ordet accent mere generelt om en hørbar udtale som signalerer talerens lokale eller nationale baggrund.

Hvis en modersmålstalende har en accent, er det altid i forhold til normen i et givet område. En københavner har fx københavnsk accent i Århus, mens det giver mindre mening at konstatere en københavnsk accent i København. Alle taler deres sprog med en eller anden "accent" eller regionalt præget udtale. Selv det dansk, der ikke har et regionalt præg ("rigsdansk"), må strengt taget beskrives som en dialekt.

Sprogvarianter og sprogstil
Sprogforskning
Symbolsk interaktionisme

Symbolsk interaktionisme er en retning inden for sociologien der hovedsageligt har sit udspring i den amerikanske pragmatisme. Det er en handlingsteori, der baserer sig på den grundtanke, at betydningen af sociale kendsgerninger, situationer og forhold erkendes gennem en symbolsk formidlet proces, bestående af interaktion og kommunikation.

Flere forfattere har bidraget til denne retning:

Den canadiske sociolog Erving Goffman
Den amerikanske pragmatist George Herbert Mead
Anselm Strauss
Susan Leigh Star

Sociologiske teoriskoler
Selen

Selen (forkortes Se) er et grundstof med atomnummer 34.

Selen er et giftigt ikkemetal, der kemisk er i familie med svovl og tellur. Det findes i adskillige former, men en enkelt form er en stabil, metalagtig form, der leder strøm bedre i lys end i mørke, og som derfor bruges i fotodetektorer. Grundstoffet findes i svovlårer såsom pyrit.

Selen (Græsk σελήνη selene, der betyder "Måne") blev opdaget af i 1818 af Jakob Berzelius, som bemærkede ligheden med tellur (af latin; tellus for "Jord").

Det blev bl.a. anvendt ved produktionen af den første solcelle i 1876.

Selen og selensalte er giftige i store mængder. Derimod er organiske selenforbindelser, med udgangspunkt i selenocystein, vigtige for cellernes funktion i mange organismer – herunder mennesker og dyr.

Forskellige kemiske grundstof gitterstrukturer (allotropi) 
Grundstoffet selen kan danne flere forskellige kemiske grundstof gitterstrukturer:
 Sort selen - irregulært, atomringe på op til 1000 selen atomer. Konverterer til gråt selen over 180 °C.
 Gråt selen
 Rødt selen

Anvendelser

Solceller 

Selen blev anvendt som den fotoabsorberende lag i verdens første solcelle, som blev demonstreret af den engelske fysiker William Grylls Adams og hans studerende Richard Evans Day i 1876. Kun få år senere fabrikerede Charles Fritts den første tyndfilmssolcelle, hvor selen blev anvendt som fotoabsorberen. Interessen for selen solceller aftog i 1950'erne, da den første silicium solcelle blev demonstreret, og som et resultat heraf forblev den højeste demonstrerede virkningsgrad på 5.0% fra Tokio Nakada og Akio Kunioka uændret i mere end 30 år. I 2017 opnåede forskere fra IBM en ny rekordhøj effektivitet på 6.5% ved at designe en ny struktur af lagene i solcellen. Efter dette fremskridt har selen oplevet en fornyet interesse i forskningen, da det høje optiske båndgab på 1.95 elektronvolt gør selen til en mulig kandidat som et af de to fotoabsorberende lag i en tandemsolcelle. Dog er effektiviten stadig begrænset, primært på grund af et stort tab i åbenkredsspændingen. Ved at forbedre levetiden af ladningsbærerne i selen tyndfilmen kan åbenkredsspændingen forbedres, men indtil videre er der kun få eksempler på afprøvede teknikker for at mindske defekter i krystalstrukturen, herunder at krystallisere tyndfilmen ved hjælp af en laser i stedet for en termisk varmebehandling.

Referencer 

Chalcogener
Ikke-metaller
Jiangsu

Jiangsu (simplificeret kinesisk: 江苏, traditionel kinesisk: 江蘇, pinyin: Jiāngsū, Wade-Giles: Chiang-su) er en provins i Folkerepublikken Kina beliggende ved den østlige kyst. 

Navnet "Jiangsu" kommer fra Jiang, en forkortelse for byen Jiangning (i dag Nanjing), og su for byen Suzhou. Forkortelsen for denne provins er 苏 (Sū), det andet tegn i navnet.

Administrativ inddeling 
Jiangsu er inddelt i 13 enheder, 1 Subprovinsiel by og 12  byer på præfekturniveau:

De 13 områder inddelt i 106 enheder på amtsniveau (54 distrikter, 27 byer på amtsniveau, og 25 amter). Disse er igen inddelt i  1.488 enheder på fjerde niveau (1078 byer , 122 bydele, en etnisk bydel, og 287 subdistrikter.

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Lou Qinjian. Guvernør er Wu Zhenglong, pr. 2021.

Provinser i Kina
Præmis

En præmis er et udsagn, der kan være enten sandt eller falsk i forhold til logiske eller juridiske argumenter.

Logik 

I logiske argumenter må den påstand/konklusion, man holder, desuden være tilknyttet en eller flere uddybende begrundelser/præmisser, ellers har man blot med en ubegrundet påstand at gøre.

Jura 

Præmisser udgør grundlaget for en doms konklusion. Dermed begrunder præmisserne den retsafgørelse, som domstolen er nået frem til.

Litteratur 

 Jens Evald: At tænke juridisk - juridisk metode for begyndere. 3. udgave. 2005. Nyt Juridisk Forlag. 
 Bjarke Viskum: Politisk filosofi og argumentationsteori for jurister. 2018. Hans Reitzel.

Referencer 

Logik
Antagelse
Juridiske begreber
Jiangxi

Jiangxi (kinesisk: 江西, pinyin: Jiāngxī, Wade-Giles: Chiang-hsi) er en provins i Folkerepublikken Kina strækkende fra bredden af Yangtze i nord til bjergrige egne i syd. Provinshovedstaden er Nanchang.

Jiangxi grænser til Anhui i nord, Zhejiang i nordøst, Fujian i øst, Guangdong i syd, Hunan i vest og Hubei i nordvest.

Administrativ inddeling 
Jiangxi er inddelt i  elleve byer på præfekturniveau:

De 11 præfekturer i Jiangxi er inddelt i 99 enheder på amtsniveau, som så igen er inddelt i 1.548 enheder på byniveau

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Liu Qi. Guvernør er Yi Lianhong, pr. 2021.

Provinser i Kina
Zhejiang

Zhejiang (kinesisk: 浙江, pinyin: Zhèjiāng, Wade-Giles: Che-chiang) er en provins i Folkerepublikken Kina beliggende ved den østlige kyst. Navnet Zhejiang (bugtede flod) er Qiantang-flodens tidligere navn, der går igennem provinsens hovedstaden Hangzhou. Provinsens navn forkortes ofte til "Zhe".

Administrativ inddeling 
Provinsen er inddelt i 11 administrative enheder på præfekturniveau, hvoraf to er subprovinsielle byer og ni byer på præfekturniveau.

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Yuan Jiajun. Guvernør er Zheng Shanjie, pr. 2021.

Referencer

Eksterne henvisninger

Provinser i Kina
Yunnan

Yunnan (simplificeret kinesisk: 云南, traditionel kinesisk: 雲南, pinyin: Yúnnán) er en provins i Folkerepublikken Kina beliggende i den sydvestlige ende af landet. Navnet, Yunnan, betyder bogstaveligt talt syd for skyen.

Bjerge dækker over 80% af området.

Ailaobjergene ligger i provinsen.

Administrative enheder 
Yunnan er inddelt i 16 enheder på præfekturniveau (8 bypræfekturer og 8 autonome præfekturer).

Disse 16 enheder på præfekturniveau er inddelt i 129 enheder på amtsniveau (12 distrikter, 9 byamter, 79 amter og 29 autonome amter).
Disse er igen inddelt i 1455 enheder på kommuneniveau (567 bykommuner (towns), 677 kommuner (townships), 155 etniske kommuner (ethnic townships) og 56 subdistrikter).

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Ruan Chengfa. Guvernør er Wang Yubo, pr. 2021.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 yunnan.fr 

 
Provinser i Kina
Shanxi

Ikke at forveksle med naboprovinsen, Shaanxi

Shanxi (kinesisk: 山西, pinyin: Shānxī, Wade-Giles: Shan-hsi) er en provins i Folkerepublikken Kina beliggende i nord. Et-bogstavs-forkortelsen for landet er Jin (晋 pinyin jìn) efter oldtidssstaten Jin, der eksisterede her i Forårs- og efterårsperioden.

Provinsens navn skyldes   beliggenheden  vest for Taihangbjergene;  Shanxi betyder «vest for bjergene».

Administrative enheder 
Shanxi består af elleve bypræfekturer:
 Taiyuan (太原市, Tàiyuán Shì)
 Datong (大同市, Dàtóng Shì)
 Yangquan (陽泉市 / 阳泉市, Yángquán Shì)
 Changzhi (長治市 / 长治市, Chángzhì Shì)
 Jincheng (晉城市 / 晋城市, Jìnchéng Shì)
 Shuozhou (朔州市, Shuòzhōu Shì)
 Jinzhong (晉中市 / 晋中市, Jìnzhōng Shì)
 Yuncheng (運城市 / 运城市, Yùnchéng Shì)
 Xinzhou (忻州市, Xīnzhōu Shì)
 Linfen (臨汾市, Línfén Shì)
 Lüliang (呂梁市, Lǚliáng Shì)

Historie 

Shanxi hører til den kinesiske kulturs vugger. Det tidlige Xia-dynastiet udviklede sig her. Særlig var den frugtbare del af Shanxi en del af dette kulturelle kerneområde. Arkæologiske fund i den nordlige del af provinsen tyder på  at området kom ind under den kinesiske kulturkerne under Zhou-dynastiet (1100-771 f.Kr.)

Det meste af Shanxi var en del af riget Jin, men ved indledningen af de stridende staters tid i år 403 f.Kr. blev området delt mellem staterne Han, Zhao og Wei. Efter Kinas samling under Qin Shi Huang blev området en vedvarende del af Kina. Under Han-dynastiet begyndte minedriften efter kul i området omkring Datong.

I 1556 blev Shanxi også ramt af det store jordskælv der har fået navn efter nabopovinsen: Jordskælvet i Shaanxi.

I 1900 spredte bokseroprøret sig ind i Shanxi, og efter revolutionen i 1911 blev provinsen kontrolleret og genopbygget af militærguvernøren Yan Xishan (Yen Hsi-shan). Fra 1937 til 1945 var Shanxi okkuperet af  japanerne. Efter krigen kom Yan igen til magten, men måtte give den fra sig da kommunistiske styrker kom til magten efter at Mao Zedong trak sig ud af baseområdet omkring Yan'an i det nordlige Shaanxi. Yan flygtede i  1949 til Taiwan, hvor han blev statsminister.

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Lou Yangsheng. Guvernør er Lin Wu, pr. 2021.

Eksterne henvisninger

 
Provinser i Kina
Shaanxi

Ikke at forveksle med naboprovinsen, Shanxi

Shaanxi (simplificeret kinesisk: 陕西, traditionel kinesisk: 陝西, pinyin: Shǎnxī, Wade-Giles: Shan-hsi) er en provins i Folkerepublikken Kina beliggende i den nordlige del af Centralkina. Provinsen strækker sig over dele af Løssplateauet Guanzhong,  egne langs den Gule Flod såvel som Qinling-bjergene i den sydlige del af provinsen.

Inddeling 
Shaanxi består af den subprovinsielle by Xi'an,  og af ni byer på præfekturniveau:

Historie 
De første mennesker bosatte sig i området for 1,15 millioner år siden og trængte så nedover og mod øst langs den Gule Flod. Shaanxi anses som en af de betydeligste oprindelsessteder for den kinesiske civilisation. Over 13 dynastier har haft sine residenser i området, blandt dem Zhou-, Qin-, Han- og Tang-dynastierne.

Den 2. februar 1556 blev provinsen ramt af det som anses at have været historiens kraftigste jordskælv. Også naboprovinserne blev ramt; 830.000 menneskeliv gik tabt.

Under dunganoprørene blev provinshovedstaden Xi’an i 1862 belejret af indtrængende Taiping-oprørere fra syd, og året efter af muslimske hui. Frem til 1872 kontrollerede hui-kineserne særlig provinsens nordlige og vestlige dele, men også nogle områder sydpå, og andre dele af det nordlige Kina. Under disse muslimske oprørene blev mange millioner dræbt, både hui- og hankinesere. Da det hele var ovre, var der kun få muslimer tilbage i Shaanxi. 

Mod slutningen af 1911 blev også Xi'an grebet af revolutionsbølgen, og provinsen Shaanxi erklærede sig uafhængig fra den kejserlige centralregering. Efter oprettelsen af Republikken Kina blev Shaanxi fra 1916 slagmark i borgerkrigen mellem de nordlige militarister, kuomintangstyrker og kommunistiske styrker. Ca. 1920 var det Anhui-kliken som dominerede, men omkring 1924 styrede Zhiligeneralerne og 1926 Kuominchun. I den nordlige del af provinsen etablerede kommunisterne sit stærke støttepunkt og centrum i og omkring Yan'an i 1935 – området var endepunktet for Den lange march.

Geografi og klima 
Den nordlige del af Shaanxi er del af en ørken som dominerer store dele af Indre Mongoliet.Syd der for og i provinsens  centrale dele,  er et løssplataeu. Qinlingbjergene  løber på tværs, fra øst til vest, i de sydlige centrale del, og syd for bjergene er klimaet subtropisk.  

Det nordlige Shaanxi er koldt om vinteren, og meget varmt om sommeren. Vinter og forår er tørre årstider. Den sydlige del af provinsen får mest regn. 

Årlig middeltemperatur er mellem 9°C og 16 °C – i januar er spændet mellem  −11 °C til 3.5 °C, og i juni fra 21 °C til 28 °C.

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Liu Guozhong. Guvernør er Zhao Yide, pr. 2021.

Provinser i Kina
Liaoning

Liaoning (simplificeret kinesisk: 辽宁, traditionel kinesisk: 遼寧, pinyin: Liáoníng) er en provins i Folkerepublikken Kina beliggende i den nordøstlige del af landet. Provinsen administreres fra  den store industriby Shenyang.  Et-bogstavs-forkortelsen er Liao (辽 pinyin: liáo).

Administrative enheder 
Liaoning er inddelt i 14 enheder på præfekturniveau (2 subprovinsielle byer og 12 bypræfekturer).

Disse 14 enheder på præfekturniveau  er inddelt i 100 enheder på amtsniveau (56 distrikter, 17 byamter, 19 amter og 8 autonome amter).
Disse er igen inddelt i 1.284 enheder på kommuneniveau.

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Zhang Guoqing. Guvernør er Liu Ning, pr. 2021.

Provinser i Kina
Jilin

Jilin (kinesisk: 吉林, pinyin: Jílín, Wade-Giles: Chi-lin) er en provins i Folkerepublikken Kina beliggende ved den nordøstlige del af landet. Jilin grænser op til Nordkorea og Rusland i øst, Heilongjiang i nord, Liaoning i syd og Indre Mongoliet i vest. Navnet blev tidligere translitereret til Kirin inden pinyinstandarden kom til. Jilin er en del af det område, der er kendt som Manchuriet.

Administrative enheder 
Jilin er inddelt i 9 enheder på præfekturnivau (Én subprovinsiel by, 7 bypræfekturer og et autonomt præfektur).

Disse 9 enheder er igen inddelt i 60 enheder på amtsniveau (20 distrikter, 20 byamter, 17 amter og 3 autonome amter). Disse er igen inddelt i 1.532 enheder på kommuneniveau.

Myndigheder
Den regionale leder i Kinas kommunistiske parti er Jing Junhai. Guvernør er Han Jun, pr. 2021.

Provinser i Kina
Stribet løn

Stribet løn (Acer pensylvanicum) er et mellemstort, løvfældende træ. Barken er grågrøn med rent hvide striber, og løvet bliver guldgult om efteråret. Af disse grunde bliver arten plantet i haver og parker.

Beskrivelse 

Stribet løn er et mellemstort, løvfældende træ. Væksten er åben med opstigende unge grene og mere vandrette, ældre grene. Barken er først glat og olivenbrun på lyssiden, men rent grøn på skyggesiden. Senere bliver den grågrøn med rent hvide striber. Gamle grene og stammer får rødbrun, opsprækkende bark. 

Knopperne sidder modsat, de er mørkerøde-gulbrune, og de har kun to skæl. Bladene er runde til næsten firkantede med tre trekantede lapper og en skarpt savtakket rand. Oversiden er skinnende græsgrøn, mens undersiden er lyst grågrøn. Høstfarven er guldgul. 

Blomstringen sker under løvspringet, hvor de klokkeformede, gulgrønne blomster sidder i hængende klaser. Frugterne er vingede med krumme vinger. De modner kun sjældent her i landet.

Rodnettet består af fladt udbredte og tæt forgrenede hovedrødder. Træet har pionerkarakter og er hurtigtvoksende, men kortlevende.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 12 x 8 m (25 x 20 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Hjemsted 
Stribet løn optræder som pionertræ og indgår derefter som underetage i de blandede løvskove i det østlige USA og Canada. 

I de løvfældende skove i Acadia National Park, som ligger i Maine, USA, vokser arten i vådområder, på bjergtoppe og klipper sammen med bl.a. skyggeblomst, thuja, amerikansk asp, amerikansk bøg, amerikansk skovstjerne, Aralia nudicaulis (en urteagtig art af Aralie), canadisk diervilla, canadisk hønsebær, Clintonia borealis (en art i Lilje-familien), druehyld, gulbirk, hvidask, julebregne, lav blåbær, nedliggende bjergte, papirbirk, pennsylvansk weichsel, Polygonatum pubescens (en art af konval), rødeg, rødløn, smalbladet kalmia, storbladet asters, sukkerløn, tandet asp, trebladet gyldentråd, virginsk hæg og weymouthfyr

Note 

Træer
Haveplanter
Løn
Fildelingsprogram

Fildelingsprogrammer bruges på den måde, at man ved hjælp at et program, som skal installeres, kan hente filer fra andre PC'er på nettet og selv lader sin PC "stå åben" for andre, så de kan hente filer fra den. Ideen er at alle med et sådan program installeret skal dele deres filer så alle kan hente fra hinanden. På den måde får man et netværk med en hel masse delte filer, hvor alle med et sådan program kan browse og finde og hente hvad de ønsker.

Fildelingsprogrammer forbindes ofte med piratkopiering fordi meget at det materiale der fildeles i praksis – for eksempel musik, spil og film – er genstand for ophavsret.

Et eksempel på et stort fildelingsnetværk er Gnutella-netværket.

 

en:File-sharing program
Liseleje

Liseleje er en kystby i Nordsjælland med , 7 kilometer nord for Frederiksværk, og ud til Kattegat. Byen hører til Region Hovedstaden, og er beliggende i Halsnæs Kommune.

Liseleje har en del fastboende, men byen karakteriseres dog primært af at have mange sommerhuse, og befolkningstallet stiger da også voldsomt i sommersæsonen.

Om sommeren er den store parkeringsplads ved stranden midtpunkt for de mange badegæster. Ved indkørslen til pladsen ligger bageren og Lisestuens restaurant. Det var her ved hjørnet af indkørslen, at det sidste bandemord i rockerkrigen fandt sted den 7. juni 1997.

I september 2010 blev en af Danmarks største naturlegepladser, kaldet "Havtyren", indviet her. Den ligger ud til parkeringspladsen ved stranden. Anlægget er finansieret af bl.a. Halsnæs Kommune, Naturstyrelsen, Liseleje Borgerforening og Erhvervsforeningen og en række fonde.

I byen lå bl.a. også kursuscenteret Lisegården. Kursuscentret nedbrændte om aftenen d. 22. august 2015. En nedfalden såkaldt 'kinesisk lampe' med ild som opdrift var faldet ned i stråtaget. Lisegårdens brandtomt blev efterfølgende i ultimo februar 2016 nedrevet og bortkørt. Lisegården, hvor de oprindelige bygninger var fra 1725, blev ikke genopført.

Historie 
Liseleje blev grundlagt af den driftige industrimand og generalmajor Johan Frederik Classen. I 1751 tog han initiativ til at grundlægge det første af to fiskerlejer i området, nemlig Sølager og Liseleje. I sine bestræbelser på at skaffe befolkningen på og omkring sit krudtværk og sit gods bedre levevilkår, havde Classen besluttet at gøre noget for de spredte fiskerbefolkninger, som han i øvrigt jævnligt overlod redskaber og både. I 1751 opførte Generalmajor Classen det første fiskerhus i Liseleje, som efterfølgende er blevet kaldt Pæretræet. Sidenhen i 1784 begyndte opførelsen af det første hus på Liselejestranden. Det blev efterfulgt af tre andre i de nærmeste år. Historien fortæller, at General Classen med sin hustru og hendes datter Lise de la Calmette med firspand tog fra Frederiksværk på besøg i Liseleje. Han gav stedet navn efter sin smukke steddatter, hvis fulde navn var Anna Cathrina Elisabeth, men som altid blev kaldt Lise.

Da Classen døde, gik den nye by mere eller mindre i stå. De fire først opførte fiskerhuse langs den barske og nøgne kyst fik ikke mange efterfølgere. I 1860 var der 12 huse i Liseleje.

Men da jernbanen til Frederiksværk blev åbnet i 1897, blev det meget lettere for den københavnske befolkning at komme på landet. Den første sommervilla i Liseleje blev bygget i 1898 på vejen ud mod Hyllingebjerg. Og i 1901 kom det første pensionat. Liseleje var klar til at blive en sommerby.

Seværdigheder 
 Ishuset i Liseleje

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Liseleje Borgerforening 
 Hjemmeside om Liseleje