kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svanemølleværket

Svanemølleværket er et dansk kraftvarmeværk, der er beliggende ved Svanemøllebugten i Københavns Nordhavn. 

Værket er fra 1947-1953, er opført af Københavns Belysningsvæsen (det senere Københavns Energi, hvis el-division i 2006 blev overtaget af DONG Energy) og tegnet af arkitekten Louis Hygom. Det er udført i jernbeton og beklædt med røde teglsten. Bygningens kasser og kvadrater er inspireret af funktionalistisk højhus- og fabriksbyggeri fra 1930'ernes og 1940'ernes USA. Værket blev opført for at forsyne den nordlige del af København med el og fjernvarme, men har i dag som sin primære opgave at levere fjernvarme. 

Det var tidligere et kulfyret kraftvarmeværk, men blev i 1985 ombygget til naturgasfyring, mens reservebrændslet i 1992 blev ændret til letolie. Før 1985 var der 200 ansatte; ved 50-års jubilæet i 2003 blot 55. På kajen ud til Kalkbrænderihavnen var mange havnearbejdere beskæftiget med at losse kulskibene. 

Svanemølleværket bestod fra starten af tre kedler samt to dampturbiner. I 1959 var værket fuldt udbygget med seks kedler og fem turbiner. Den ældre del af værket, med fire naturgasfyrede kedler, har en kapacitet på 75 MW el og op til 450 MJ/s varme. Den nyere blok 7 fra 1995 har et naturgasfyret gasturbineanlæg med afgaskedel, der leverer op til 60 MW el og 180 MJ/s varme. Værket producerede netto 376 GWh el og brutto 4.391 TJ fjernvarme i 2005. Efter etableringen af blok 7 blev to ældre kedler fjernet i 2005-2007 og erstattet af to lavtryksdampkedler. I 2007 og 2008 blev to spidslastkedler taget i drift. Svanemølleværket havde i 2010 en effekt på 81 MW el og ca. 355 MJ/s varme.

En del af moderniseringen indebar ombygning til fjernstyring af anlæggene, så anlægget i dag fungerer som et decentralt kraftvarmeværk, der fjernbetjenes fra H.C. Ørstedsværket uden for normal arbejdstid.

Den seneste status for værket er, at blok 7 er taget ud af drift. der er nu kun de to spidslastkedler tilbage af produktionsanlæg og værket styres stadig fra H. C. Ørstedsværket i vintermånederne. I sommermånederne, styres både H. C. Ørstedsværket og Svanemølleværket fra Avedøreværkets kontrolrum.

Værkets fremtid er usikker. Det ligger dog fast at Ørsted forlader værket i 2023 og varmeproduktionen lukkes ned. Herefter overdrages det til "By og Havn". Der er overvejelser om at flytte Teknisk Museum fra Helsingør til værket.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 DONG's side om Svanemølleværket

Kraftvarmeværker i Danmark
Østerbro
Etableret i 1953
Industribygninger i København
DONG Energy
Frederik Bülow

Frederik Rubeck Henrik (von) Bülow (født 4. februar 1791 i Lille Nustrup Præstegård, Gram Herred, død 16. juni 1858 på Sandbjerg Slot) var generalløjtnant og øverstkommanderende under udfaldet fra Fredericia under Treårskrigen (1848–50).

Bülowsgade i Aarhus (1878) og Bülowsvej i Helsingør (1905) er opkaldt efter ham. Det samme er Bülows Kaserne i Fredericia. På tiårsdagen den 6. juli 1859 blev et monument med buste af Bülow, udført af Herman Wilhelm Bissen, indviet i Fredericia.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1800-tallet
Generalløjtnanter fra Danmark
Frederik
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Personer fra Sønderjylland (i Danmark)
Storkors af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Amagerværket

Amagerværket er et biomassefyret kraftvarmeværk beliggende på Amager i København med en samlet produktionskapacitet på 650 MJ/s varme og 218 MW el.

Amagerværket er ejet af HOFOR og kan forsyne, hvad der svarer til 60 pct. af varmebehovet i København og 35 pct. af fjernvarmebehovet i det storkøbenhavnske område.  I alt er 99 pct. af københavnerne forsynet med fjernvarme.

Det øvrige varmebehov i hovedstadsområdet dækkes af andre (overvejende biomassefyrede) kraftvarmeværker samt af affaldsforbrændingsanlæg og varmepumper m.v.

HOFOR købte Amagerværket fra det statsejede svenske Vattenfall i juni 2013. HOFOR har efter overtagelsen opført den biomassefyrede blok 4 (AMV4), som i 2020 erstattede den kulfyrede blok 3 (AMV3), der lukkes ned. Værket bruger sand til at blæse biomassen rundt i et stort bål på 800 grader inde i kedlen. Værket vedligeholdes hver sommer så det er klar til vinterdriften.

Amagerværket har herefter to kraftværksblokke, hhv.:

·   AMV1: (250 MJ/s varme og 68 MW el) - der fyres med træpiller (ca. 250.000 tons/år)

·   AMV4: (400 MJ/s varme og 150 MW el) - der fyres med træflis (ca. 1,2 mio. tons/år). Årlig energiproduktion er 10 PJ varme og 1.000 GWh el.

Såvel træpiller som træflis er produceret af affaldstræ og resttræ, fx udtyndingstræ fra skovpleje, som ikke kan anvendes til andre formål.  Leverandørerne af biomassen er certificerede efter internationale standarder for bæredygtighed af biomasse, primært SBP-certificering, som sikrer skovenes biodiversitet samt en systematisk genplantning af træer. Derved holdes den samlede skovmasse konstant eller stigende, hvilket er afgørende for, at optaget af CO2 bevares eller øges, så forbruget af biomasse giver en reel og markant fossil-CO2-reduktion sammenlignet med fortsat brug af fossile brændsler. Brug af biomasse på Amagerværket giver en fossil-CO2-reduktion på 80- 95 pct. sammenlignet med kul.

Fra 2020 vil 80 pct. af fjernvarmen i København være produceret på CO2-neutrale brændsler, hvilket bidrager markant til at realisere Københavns Kommunes mål om at blive verdens første CO2-neutrale hovedstad i 2025.

Fra Amagerværket løber Københavns Fjernvarmetunnel 35 meter under overfladen fire kilometer via Adelgade til Fredensgade på Nørrebro. Tunnelen blev taget i brug 2009 og er Danmark største fjernvarmetunnel med en diameter på 4,2 meter, og har også fjernkøling.

AMV4 har en lysdekoration indtil midnat, som koster 300 kr i døgnet.

Amagerværket er nabo til "Skibakken", der er et affaldsforbrændingsanlæg, ejet af ARC og tegnet af BIG Architects.

Se også 
 I/S Amagerforbrænding

Kilder

Eksterne henvisninger 

 HOFOR
 Amagerværket 
 Vattenfall

Værket
Kraftvarmeværker i Danmark
Vattenfall
Tunneler i Danmark
Mælkebøtten

Mælkebøtten er Christianias betegnelse for en del af fristaden, omtrent sammenfaldende med Sofie Hedevigs Bastion, som udgør en del af Christianshavns Vold. Mens området stadig benyttedes af Forsvaret, var det hjemsted for først en krudtmølle, senere en oliemølle og til sidst for Hærens Ny Laboratorium.

Eksterne henvisninger 
'Slots- og Ejendomsstyrelsen - Christianiaområdets historie 

Gader i Indre By (København)
Christiania
Bispebjerg Station

Bispebjerg Station er en S-togs-station på Ringbanen nær Bispebjerg.

Stationen er placeret med trappeopgang og elevator til Tagensvej mellem Lygten og Rovsingsgade. Der findes uoverdækkede cykelstativer ved Tagensvej. Perronen er uoverdækket, dog fungerer broen med Tagensvej som delvis perronoverdækning.

Den sydøstlige side af Ringbanen mellem Mimersgade og Lersø Park Allé forbi stationen præges af tidligere aktiviteter i forbindelse med godstrafik. Sporene er endnu delvis bevarede.

Banedanmark overvejer at ombygge området fra Tagensvej mod Ryparken Station til et serviceområde, hvor togsæt, der ikke er i drift kan parkeres. Et klargøringsanlæg indgår også i disse planer.

Galleri

Busterminal 
mod Buddinge st./Emdrup Torv
 mod Nørreport st.
 mod Islev
 mod Svanemøllen st.

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Bispebjerg Station på dsb.dk

S-togs-stationer
Station
Nørrebro
Bispebjerg Kollegiet

Bispebjerg Kollegiet (tidligere Keops Kollegierne Bispebjerg) er et kollegium, der er beliggende på Bispebjerg i København.

Kollegiet, der er tegnet af Arkitektfirmaet C.F. Møller, blev indviet i sommeren 2006. De to bygninger på 8 og 9 etager er udformet i modernistisk stil som et U med åbning mod syd som en stor åben atriumgård. Der er i alt 252 lejligheder, hvoraf de 70 er udlejet til udvekslingsstuderende. Oprindeligt havde kollegiet navnet efter bygherren, ejendomsselskabet Keops, men efter dettes kollaps, ændredes kollegiets navn til det nuværende.

Kollegiet ligger ud til Tagensvej – lige ved siden af Bispebjerg Station.

Eksterne henvisninger 
 Bispebjerg Kollegiets hjemmeside

Etableret i 2006
Kollegier i København
Kollegiet
Henry

Henry er et drengenavn, der er opstået som en engelsk form af det tyske Heinrich og derfor er sideform til det danske Henrik. Det blev anvendt en del i Danmark i det 20. århundrede, men er på retur. Den franske sideform Henri anvendes i endnu mindre grad i Danmark. Der er lidt flere end 3.500 danskere, der bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

I udlandet anvendes navnet endvidere som efternavn.

Kendte personer med navnet

Fornavn 
 Christian Valdemar Henri John, dansk prins.
 Henri de Laborde de Montpezat, prinsgemalens oprindelige navn.
 Henri Bergson, fransk forfatter og filosof.
 Henry Dunant, schweizisk forretningsmand og social aktivist.
 Henry Fonda, amerikansk skuespiller.
 Henry Ford, amerikansk bilfabrikant.
 Henry From, dansk fodboldspiller.
 Henry Grünbaum, dansk politiker og minister.
 Henry Heerup, dansk billedkunstner.
 Henry James, engelsk forfatter.
 Henry John Deutschendorf Jr, kendt som John Denver, amerikansk sanger. 
 Henry Kissinger, amerikansk diplomat og udenrigsminister.
 Henry Mancini, amerikansk orkesterleder.
 Henri Matisse, fransk maler.
 Henry Miller, amerikansk forfatter.
 Henri Nathansen, dansk forfatter.
 Henry Nielsen, dansk skuespiller.
 Henry Purcell, engelsk komponist.
 Henry Stryhn, dansk grundlægger.
 Henry David Thoreau, amerikansk forfatter og filosof.
Henry Tudor, engelsk monark.

Efternavn 
 Joseph Henry, amerikansk fysiker.
 Thierry Henry, fransk fodboldspiller.

Andre betydninger 
 Henry (enhed) – en SI-enhed for induktans.
 Henrys lov – en gaslov i kemi.
 SS Henry – et norsk skib sunket under kontroversielle omstændigheder.

Noter 

Drengenavne
Marginalvælger

Marginalvælger eller svingvælger, en vælger, som kan motiveres til at stemme på forskellige partier fra valg til valg. En marginalvælger er dermed det modsatte af en kernevælger. Marginalvælgeren er  karakteriseret ved at stemme efter hvilke emner de finder vigtig (Issue Voting), som indebærer at vælgeren stemmer på det parti, der bedst repræsenterer ens politiske holdninger om et begrænset antal sager - vælgeren stemmer efter mærkesager i stedet for som tidligere efter partiernes ideologiske grundholdninger. Særligt mediedækningen op til et folketingsvalg har betydning for, hvor marginalvælgerne sætter deres kryds.

Det tydeligste eksempel på marginalvælgernes magt til at afgøre et valgs udfald er det såkaldte jordskredsvalg i 1973, som var kendetegnet ved, at rekordmange vælgere stemte anderledes end ved forrige valg. Hele 27,7 procent stemte på Centrum-Demokraterne, Fremskridtspartiet og Kristeligt Folkeparti – alle partier, der ikke tidligere havde været repræsenteret i Folketinget. 

Siden da er andelen af kernevælgere skrumpet yderligere, og marginalvælgernes rolle er blevet tilsvarende større. Succes ved et folketingsvalg kan simpelthen afhænge af, hvilket parti eller hvilken fløj, der har været bedst til at mobilisere marginalvælgerne. 

Marginalvælgerens politiske holdning kan selvsagt spænde bredt over det meste af den politiske højre-venstre-skala. Men undersøgelser viser, at næsten ingen marginalvælgere befinder sig helt ude på fløjene. Marginalvælgerne vil oftest stemme på et parti, hvis politik er placeret nogenlunde på midten i det politiske spektrum.

Litteratur 

Ole Borre og Jan Stehouwer: Partistyrke og social struktur. Fire folketingsvalg 1960-68 (1970)
Ole Borre, Hans Jørgen Nielsen, Steen Sauerberg og Torben Worre: Vælgere i 70-erne (1976)

Politiske valg
Hadeland

Hadeland (første stavelse refererer muligvis til haðarfolket) er et landskap i Norge ved den sydlige ende af Randsfjorden i Innlandet fylke. Hadeland omfatter de nuværende kommuner Jevnaker, Lunner og Gran. Hadeland er et område, hvor god jordbund har ført til et intensivt jordbrug. Dette afspejler sig også i en rig forhistorie.

Navnet Hadeland er kendt fra runestenen Dynnasteinen, som er tidfæstet til ca. 1050. Første stavelse i landskabsnavnet henviser til folket haðar, som sandsynligvis betyder «strid, kamp». 

Hadeland har en videregående skole: Hadeland Videregående Skole

Severdigheder 
Lunner kirke
Søsterkirkerne på Granavollen
Tingelstad gamle kirke
Stensætningen på Bilden
Hadeland Glassverk
Hadeland Folkemuseum

Eksterne henvisninger 
Hadeland Reiseliv 
Hadeland Info (norsk-tysk-engelsk tekst) 
Innlandets geografi
Landskap i Norge
Pindsvinefisk-familien

Pindsvinefisk-familien (Diodontidae) er en fiskefamilie i ordenen af fastkæbede fisk (Tetraodontiformes).
Deres karakteristiske egenskab er at de har pigge, der stritter når de puster sig op.

Arter i familien kaldes ofte for ballonfisk eller kuglefisk og sammenblandes derfor nemt med kuglefisk-familien (Tetraodontidae).
Desuden kaldes medlemmer af ordenen Tetraodontiformes ofte for pindsvinefisk.

Tetradotoxin er en meget kraftig nervegift produceret af bakterier i tarmkanalen hos pindsvinefisk, der lever i symbiose med dem, idet den lader dem vandre over i sit lymfesystem og bruger giften som forsvarsmiddel.

Klassifikation 
Familie: Diodontidae
 Slægt: Allomycterus
 Slægt: Chilomycterus
 Slægt: Cyclichthys
 Slægt: Dicotylichthys
 Slægt: Diodon
 Slægt: Lophodiodon
 Slægt: Tragulichthys

Eksterne links 
 Tetrodotoxin. Biosite.dk

Kilder 
 Taxonomicon – Family Diodontidae

Fastkæbede fisk
Achæmenidiske rige

Det Achæmenidiske rige (550-330 f.Kr.) var det første persiske rige. Det blev grundlagt af Kyros den Store i 550 f.Kr. efter han besejrede Lydien og Det nybabylonske kaldæiske rige. Riget er opkaldt efter den mytiske kong Achaimenes, der regerede Persien fra 705 f.Kr. til 675 f.Kr. Fra den iranske højslette beherskede achæmeniderne et vidtstrakt område, der omfattede mange vasalstater i de kaukasiske bjergegne, Centralasien, Mellemøsten og den sydlige del af Balkan, hvor nutidens Grækenland, Makedonien, Egypten, Jordan, Israel, Libanon, Syrien, Tyrkiet, Iran, Irak, Pakistan og Armenien ligger.

Omkring 600'erne f.Kr. havde perserne (Parsa) bosat sig i det sydvestlige område Parsua (Persis på græsk) af den iranske højslette. Området var afgrænset mod vest af floden Tigris og mod syd af den Persiske Bugt. Dette område blev den centrale del af det Achæmenidiske rige. Herfra udgik Kyros den Stores hær, der besejrede Mederne, Lydien og Det nybabylonske kaldæiske rige. Disse sejre banede vejen for den efterfølgende erobring af Egypten.

Riget havde en god central administration, der blev styret gennem vasaller, som alle talte samme sprog. Der blev etableret postvæsen samt gode vejforbindelser.
 Alexander den Store, der var en stor beundrer af Kyros den Store, erobrede størstedelen af riget 330 f.Kr.

Referencer

Eksterne links 

Antikken
Persien
Forhenværende kejserriger
Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Gustave Kahn

Gustave Kahn (21. december 1859 – 5. september 1936) var en fransk symbolistdigter og kunstkritiker.

Han påstod at have opfundet begrebet vers libre, i hvert fald var han den første i Europa til at bruge det. Derudover brugte han også rim i sine digte.

Udgivelser 
 Les Palais nomades, 1887
 Domaine de fée, 1895
 Le Livre d'images, 1897
 Symbolistes et décadents, 1902

Eksterne henvisninger 

 
 

Digtere fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Franskmænd i 1900-tallet
Vinter-OL 1998

Vinter-OL 1998 var de 18. olympiske vinterlege og de blev afviklet i Nagano, Japan. Det var anden gang vinter-OL blev afholdt i Japan. Bedste nation blev Tyskland med 12 guldmedaljer. Norge endte på en andenplads med 10 guld-, 10 sølv- og 5 bronzemedaljer.

Medaljestatistik 

*Curling
**Italien og Canada fik begge guld i tomands bobslæde (3:37,24 min)   ,
Schweiz og Østrig fik begge sølv i Super G (1:35,43 min)   ,
Storbritannien og Frankrig fik begge bronze i firemands bobslæde (2:40,06 min)

Kilder 

   IOC's side om Vinter-OL 1998 (medaljestatistik, antal deltagere og datoer for åbningen og afslutningen)

 
Sport i 1998
Nagano
Vinter-OL 2002

Vinter-OL 2002 var den 19. olympiske vinterleg og blev arrangeret i Salt Lake City i Utah, USA. Norge blev bedste nation for første gang siden Grenoble i 1968, men først efter at dopingtiltalte tysker Johann Mühlegg blev frataget sine tre guldmedaljer.

Medaljestatistik

Kilder 

   IOKs side om Vinter-OL 2002 (medaljestatistik, antal deltagere og datoer for åbningen og afslutningen)

 
Sport i 2002
Salt Lake City
Vinter-OL 1992

Vinter-OL 1992 var de 16. olympiske vinterlege og blev arrangeret i Albertville i Frankrig. Dette var det tredje vinter-OL som blev afholdt i Frankrig.
Albertville blev valgt som vært, i 1986, de øvrige kandidatbyer var Sofia, Falun, Lillehammer, Cortina d'Ampezzo, Anchorage og Berchtesgaden. 

De 18. olympiske vinterlege var de sidste, som blev arrangeret samme år som sommer-OL. Næste vinter-OL kom allerede to år senere i 1994 i Lillehammer.

Norge vandt tilsammen ni guld-, seks sølv- og fem bronzemedaljer.

Medaljestatistik

Kilder 
   IOKs side om Vinter-OL 1992 (medaljestatistik, antal deltagere og datoer for åbningen og afslutningen)

 
Sport i 1992
Albertville
Vinter-OL 1988

Vinter-OL 1988 blev arrangeret i Calgary i Canada. Sovjetunionen blev bedste nation med 11 guld.

Medaljestatistik

Kilder 
   IOKs side om Vinter-OL 1988 (medaljestatistik, antal deltagere og datoer for åbningen og afslutningen)
Roskilde Festival 1977

Roskilde Festivalen blev i 1977 afholdt fra den 1. juli til den 3. juli. Roskilde Festivalen får afslag af Roskilde Kommune på ansøgning om fast scene på Roskilde Dyrskueplads.

Musikgrupper 
 Alkatraz (UK) 
 Andrew John & Lissa (UK/DK)
 Ange (FR)
 Paul Banks (US)
 Bifrost (DK)
 The Biggest Choir of The World (S)
 Birds of Beauty (DK)
 Blue Sun (DK)
 Buffalo (DK)
 Buki Yamaz (DK)
 Carácas (DK)
 The Chieftains (IRL)
 Choralerna (S)
 Culpepper (DK)
 Djurslandspillemændene (DK)
 Dr. Feelgood (UK)
 Egba (S)
 Entrance (DK)
 Folkedans (S)
 Gnags (DK)
 Heavy Joker (DK)
 Himmelekspressen (DK)
 Hos Anna (DK)
 Hot Lips (DK)
 Hvalsøspillemændene (DK)
 Ian Campbell Folk Group (UK)
 Ian Gillan Band (UK)
 Jack Bruce Band (UK)
 Jens Folkesanger (DK)
 Jens Sørensen (DK)
 The Jesus Revolution (DK)
 John Miles (UK)
 Jomfru Ane Band (DK)
 C. V. Jørgensen (DK)
 Krølle Erik (DK)
Lasse & Mathilde (DK)
 Leonardo Pedersens Jazzkapel (DK)
 Lone Kellermann (DK)
 McEwans Export (DK)
 Nana Banana (DK)
 Pia Raug (DK)
 Roskilde Spillemandslaug (US)
 Skousen/Ingemann/Stig Møller Band (UK)
 Spillemændene (DK)
 Tania Maria (BRA)
 Tom Luke (DK)
 Troels Trier Band (DK)
 Vin Garbutt (UK)
 Mike Whellans (UK)
 Workshop Band (DK)

1977
Musik i 1977
Vinter-OL 1984

Vinter-OL 1984 var den 14. olympiske vinterleg og blev arrangeret i Sarajevo i det daværende Jugoslavien (nu Bosnien-Hercegovina).

Østtyskland blev bedste nation med hele ni guldmedaljer. Sarajevo var det sidste OL for amatører. Sovjetiske og andre østbloklandes atleter var dog semiprofessionelle, da de fx var ansat som soldater til at træne ishockey.

Medaljestatistik

Kilder 

   IOKs side om Vinter-OL 1984 (medaljestatistik, antal deltagere og datoer for åbningen og afslutningen)

 
Sport i 1984
Sarajevo
Vinter-OL 1980

Vinter-OL 1980 var de 13. olympiske vinterlege og blev arrangeret i Lake Placid i USA. Det var anden gang legene blev arrangeret her, første gang var i 1932.

Sovjetunionen blev for tredje gang i træk bedste nation, denne gang med 10 guldmedaljer. Legenes ubestridte vinder blev den amerikanske skøjteløber Eric Heiden med fem guldmedaljer af fem mulige. For første gang siden 1964 fik det semiprofessionelle sovjetiske ishockeyhold kun sølv, mens det amerikanske amatørishockeyhold bestående af studerende fik guld.

Medaljestatistik

Kilder 

   IOKs side om Vinter-OL 1980 (medaljestatistik, antal deltagere og datoer for åbningen og afslutningen)

 
Sport i 1980
Lake Placid (New York)
Koglekirtel

Koglekirtel (på latin corpus pineale) kaldes også pinealkirtel og epifyse.

Ifølge Descartes er den sædet for den menneskelige sjæl og dermed tankers udspring. Ifølge diverse "åndsvidenskaber" af New Age-typen sædet for 'Det tredje Øje'. Ifølge lægevidenskaben knyttet til produktion af melatonin, som anses for at kunne have med diverse biologiske rytmer at gøre.

Ifølge andre kilder (bl.a. Dr. Joe Dispenza, USA) udskiller denne kirtel også DMT (N,N-Dimethyltryptamine), som er et hormon som forbindes med psykedelisk virkning, og som forbindes med nærdødsoplevelser og ud-af-kroppen oplevelser (kilde: https://en.wikipedia.org/wiki/N,N-Dimethyltryptamine).

Hjernen
Spiritualitet
Kirtler
Vinter-OL 1976

Vinter-OL 1976 var den 12. olympiske vinterlege og blev afholdt i Innsbruck i Østrig. Oprindeligt var legene tildelt Denver i Colorado i USA, men bekymringer omkring finansiering og miljø fik indbyggerne til at stemme imod OL-planerne. Derefter bad IOK værtsbyen for Vinter-OL 1964 om at træde til igen.

Sovjetunionen blev bedste nation med 13 guldmedaljer. OL var på det tidspunkt kun for amatører. Sovjetiske og andre østbloklandes atleter var dog semiprofessionelle, da de fx var ansat som soldater for at træne ishockey. Derfor boykottede Canada og Sverige ishockey-turneringen.

Medaljestatistik

Kilder 

   IOKs side om Vinter-OL 1976 (medaljestatistik, antal deltagere og datoer for åbningen og afslutningen)

 
Sport i 1976
Innsbruck
Vinter-OL 1972

Vinter-OL 1972 var de 11. olympiske vinterlege og blev arrangeret i Sapporo i Japan.

Sovjetunionen blev største nation med 8 guldmedaljer. OL var på det tidspunkt kun for amatører. Sovjetiske og andre østbloklandes atleter var dog semiprofessionelle, da de fx var ansat som soldater til at træne ishockey. Det fik Canada til at boykotte ishockey-turneringen.Den hollandske skøjteløber Ard Schenk tog medalje i de tre længste distancer.

Medaljestatistik

Kilder 

   IOKs side om Vinter-OL 1972 (medaljestatistik, antal deltagere og datoer for åbningen og afslutningen)

 
Sport i 1972
Sapporo
Roskilde Festival 1979

Roskilde Festivalen blev i 1979 afholdt fra den 29. juni til den 1. juli.

Musikgrupper 
 Ole Berthelsen (DK)
 Bifrost (DK)
 Buki Yamaz & Debbie Cameron (DK)
 Curt & Roland (S)
 De 3 Måske 4 (DK)
 Delta (DK/US)
 Charlatangruppen (DK)
 Dollar Brand & His African Orchestra (SA) 	 
 Eders Band (DK) 	 
 Flandert (DK) 	 
 Haster Show Band (DK) 	 
 Hexehyl Big Band (DK) 	 
 Hvalsøspillemændene (DK) 	 
 Hyldemor (DK) 	 
 Instant Breakfast (DK) 	 
 Janne Schaffer (S) 	 
 Jeff Beck/Stanley Clarke (UK/US) 	 
 The Jesus Revolution (DK)
 Jim Page (UK) 	 
 Jomfru Ane Band (DK) 	 
 Kasper Winding (DK) 	 
 Kieran Halpin (UK) 	 
 Kornet (S) 	 
 Leon Mehlsen Petersen (DK) 	 
 Lindisfarne (UK) 	 
 Lost Kids (DK)	 
 Lyngby-Taarbæk Skolernes Mandolinorkester (DK) 	 
 Matao (DK) 	 
 McCalmans (UK) 	 
 Ralph McTell (UK) 	 
 Mixed Media (S) 	 
 Nynningen (S)
Parkering Forbudt (DK) 
 Paul Banks & Jørgen Lang (US/DK) 	 
 Peps Bloods Band (S) 	 
 Radioens Big Band (DK) 	 
 Ramösa Kvällar (S) 	 
 Rock Mod Arbejdsløsheden (DK) 	 
 Shit & Chanel (DK) 
 Skilfinger (DK) 	 
 Skrotbandet (S) 	 
 Skunk Funk (DK) 	 
 Slinger i Valsen (DK) 	 
 Sofamania (DK) 	 
 Spillemændene fra Høydal (FO) 	 
 Stig Møller Band (DK) 	 
 Strube Band (DK) 	 
 Sylvester & Svalerne (DK) 	 
 Taj Mahal (US) 	 
 Talking Heads (US) 
 Tania Maria (BRA) 	 
 Tom Nagel Rasmussen Band (DK)
 Tom Robinson Band (UK)
 Peter Tosh (JAM)
 Van Dango (US)
 Veslefrikk (N)
 Vin Garbutt (UK)
 Mike Whellans (UK)

1979
Musik i 1979
Crossroads

Crossroads er en amerikansk dramafilm fra 2002, instrueret af Tamra Davis og med Britney Spears i hovedrollen.

Plot 
 
Filmen handler om tre piger der er bedste veninder. Som 10-årige begraver de en boks og aftaler først at måtte åbne den, den dag de bliver studenter. Efter mange års adskillelse mødes de igen for at åbne boksen og sammen aftaler de at begive sig på en rejse for at finde friheden og løsrive sig fra deres barndom.

Eksterne Henvisninger 
 

Dramafilm fra USA
Amerikanske film fra 2002