kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Carl Johan Hviid

Karl "Carl" Johan Hviid (27. juni 1899 på Frederiksberg − 21. oktober 1964 i Roskilde) var en dansk skuespiller.

Han debuterede på Marstal Sommerteater i 1919. Han optrådte på Fønix Teatret 1924-1926; 1932-1941 spillede han revy på Ny Ravnsborg og havde derefter engagementer på Det Ny Teater, Alléscenen og Folketeatret.

Han var en populær Pjerrot på Pantomimeteatret i Tivoli 1938-1963 og var meget benyttet i radioens hørespil.

Filmografi i udvalg 
 Kongen bød – 1938
 Champagnegaloppen – 1938
 Under byens tage – 1938
 Sommerglæder – 1940
 En herre i kjole og hvidt – 1942
 Søren Søndervold – 1942
 Erik Ejegods pilgrimsfærd – 1943
 Det store ansvar – 1944
 De tre skolekammerater – 1944
 Otte akkorder – 1944
 Det kære København – 1944
 Mens sagføreren sover – 1945
 Den usynlige hær – 1945
 Brevet fra afdøde – 1946
 Far betaler – 1946
 Soldaten og Jenny – 1947
 Penge som græs – 1948
 Den stjålne minister – 1949
 For frihed og ret – 1949
 Lynfotografen – 1950
 Min kone er uskyldig – 1950
 Smedestræde 4 – 1950
 Mød mig på Cassiopeia – 1951
 Bag de røde porte – 1951
 Farlig ungdom – 1953
 Karen, Maren og Mette – 1954
 En sømand går i land – 1954
 Arvingen – 1954
 Himlen er blå – 1954
 I kongens klær – 1954
 Blændværk – 1955
 På tro og love – 1955
 Færgekroen – 1956
 Kristiane af Marstal – 1956
 Far til fire i byen – 1956
 Tag til marked i Fjordby – 1956
 Over alle grænser – 1958
 Den sidste vinter – 1960
 Weekend – 1962
 Pigen og pressefotografen – 1963
 Hvis lille pige er du? – 1963
 Støvsugerbanden – 1963
 Halløj i himmelsengen – 1965

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Kongelig historiograf

Kongelig historiograf var en stilling, som en række danske historikere fra Niels Krag til C.F. Wegener besad. Embedet blev oprindelig oprettet for at få produceret en fremstilling af Danmarks historie på latin med udenlandske diplomater, politikere og intellektuelle som målgruppe. Stillingen må ikke forveksles med kongelig ordenshistoriograf, der stadig eksisterer.

Både Hans Svaning og Anders Sørensen Vedel er til tider i eftertiden omtalt som kongelig historiografer, men selvom de var en slags halvofficielle historieskrivere var de ikke kongelige historiografer. En sådan blev først udnævnt i sommeren 1594, nemlig Niels Krag.

Kongelige historiografer med embedsperioder (listen er næppe komplet):
 Niels Krag: 1594-1602
 Jon Jakobsen Venusinus: 1602-1608 (embedet stod herefter ubesat i en årrække)
 Claus Christoffersen Lyschander:1616-1623/1624
 Johannes Pontanus: 1618-1639
 Johannes Meursius: 1624-1639
 Stephen Hansen Stephanius: 1639-1650
 Vitus Bering: 1650-1675
 Ivar Nielsen Hertzholm: noget usikker og tidspunktet ukendt. Kaldes kongelig historiograf i Dansk biografisk leksikon i 1. udgave, men i 3. udgave nævnes det ikke i artiklen om ham. Salmonsens konversationsleksikon 2. udgave kalder ham også kongelig historiograf uden at præcisere nærmere.
 Willum Worm: 1679-1704
 Christoff Heinrich Amthor: 1714-1721
 Andreas Hojer: 1722-1730
 Hans Gram: 1730-1748
 Peter Friderich Suhm: 1787-1798
 Ove Malling: 1809-1829
 C.F. Wegener: 1847-1883

Litteratur 
 Harald Ilsøe: "Svanning, Vedel, Huitfeldt og Krag. Omkring spørgsmålet om den første historiografudnævnelse" i Grethe Christensen, Karl-Erik Frandsen, Kai Hørby, Benito Scocozza og Alex Wittendorf (red): Tradition og kritik. Festskrift til Svend Ellehøj den 8. september 1984, Den danske historiske Forening: København 1984 , s. 235-258

Titler
Ljubljana

Ljubljana (, ) er Sloveniens hovedstad og er beliggende ved floden Ljubljanicas udløb i floden Sava i det centrale Slovenien mellem Alperne og Adriaterhavet. Byen har  indbyggere.

Historie 

Romerske bosætninger blev bygget på stedet i år 15 e.Kr., og byen nævnes ved navn første gang i 1144 (ved sit tyske navn Laibach) og 1146 (ved navnet Luwigana). Ljubljana kom under habsburgsk styre i 1335, blev bispesæde i 1461 og udviklede sig til et slovensk kulturelt center i løbet af senmiddelalderen. Det habsburgske styre blev alene afbrudt af Napoleonskrigene, da byen mellem 1809 og 1813 var hovedstad for de franske illyriske provinser. Under østrigsk-ungarsk styre var byen hovedstad for hertugdømmet Krain.

Efter 2. verdenskrig blev Ljubljana hovedstad i den jugoslaviske socialistiske republik Slovenien. Da Slovenien blev uafhængig i 1991, blev byen landets hovedstad.

Ljubljana er blevet ødelagt af jordskælv gentagne gange. Efter jordskælvet i 1511 blev byen genopbygget i renæssancestil og efter jordskælvet i 1895 i nyklassicistisk stil og jugendstil.

Demografi 
84,1 % af indbyggerne i Ljubljana var ifølge folketællingen i 2002 slovenske statsborgere, 7,5 % bosnier, 3,5 % kroater, 3,2 % jugoslaver (i dag: serbere og montenegrinere), 0,7 % EU-borgere (dengang EU-15), 0,6 % makedonere og 0,5 % andre.

Slovensk er det eneste officielle sprog i bykommunen Ljubljana og blev ved denne folketælling angivet som modersmål hos 78,9 % af befolkningen. Andre sprog i følge folketællingen var 4,1 % serbisk, 3,9 % kroatisk, 3,9 % serbokroatisk, 3,4 % bosnisk og 1,9 % andre sprog.

Transport 

Ljubljana er centrum for det slovenske vejnetværk, der forbinder byen til alle dele af landet. Indtil juli 2008 blev afgiftsboder benyttet til at afkræve afgift, men nu bruges der et system med klistermærker, der er gyldige i et år eller minimum seks måneder. Byen i det centrale Slovenien er forbundet mod sydvest af A1-E70 til de italienske byer Trieste og Venedig og den kroatiske havn Rijeka. Mod nord leder A1-E57 til Maribor, Graz og Wien. Mod øst forbinder A2-E70 den med den kroatiske hovedstad Zagreb, hvorfra man kan komme til Ungarn eller byer i det tidligere Jugoslavien, som Beograd. Mod nordvest går A2-E61 til de østrigske byer Klagenfurt og Salzburg, hvilket gør det til en vigtig adgangsvej for turister fra det nordlige Europa.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Byens officielle netsted
 Ljubljanas turistbureau 

 
Byer i Slovenien
Anders

Anders er et skandinavisk drengenavn, der er afledt af det græske navn Andreas. Dette kommer af det græske ord aner (genitiv: andros), som betyder "mand" eller "menneske". I Danmark er der ifølge Danmarks Statistik 34.987 personer i 2012 med navnet Anders, hvilket gør det til det 14. mest benyttede drengenavn. Anders har navnedag 30. november.

Af navnet har man de afledte efternavne Andersen, Anderson, Andersson, der alle betyder "Anders' søn" samt pigenavnet Andersine, der nu især er kendt som navnet på Disney-figuren.

Kendte personer med navnet 
 Hellig Anders af Slagelse (død 1205).
 Anders Andersen, tidligere minister.
 Anders W. Berthelsen, dansk skuespiller.
 Anders Bodelsen, dansk forfatter.
 Anders Breivik, norsk terrorist.
 Anders Celsius, svensk astronom.
 Anders Hansen, golfspiller.
 Anders Thomas Jensen, dansk manuskriptforfatter og filminstruktør.
 Anders Kjølholm, dansk bassist i Volbeat
 Anders Koppel, dansk musiker og komponist 
 Anders Lund Madsen, dansk mediestjerne.
 Anders Matthesen eller Anden, dansk komiker og rapper.
 Anders Fogh Rasmussen, tidligere dansk statsminister.
 Anders Samuelsen, dansk politiker.
 Anders Sandøe Ørsted, retslærd, embedsmand og minister.

Navnet anvendt i fiktion 
 Anders And, dansk navn for tegneseriefiguren Donald Duck.

Noter 

Drengenavne
Andreas

Andreas er et drengenavn, som var navnet på en af Jesu tolv apostle. Andreas kommer af det græske ord aner (genitiv: andros) som betyder "mand".

Udbredelse 
Antal af personer med navnet Andreas i nævneværdige lande:
 : 268.476 (1999)
  (Ανδρέας): 76.314 (2008)
 : 74.084 (2013)
 : 20.242 (2012)
 : 19.440 (2013)
 : 7.025 (2013)
 : 6.320 (2013
 : 207 (2004)
 : 114 (2013)

Afledte eller beslægtede navne 
 Andrea – et pigenavn (på italiensk et drengenavn)
 André – et drengenavn
 Anders – et drengenavn
 Andres – et drengenavn

Kendte med navnet Andreas 
 Andreas Odbjerg - dansk sanger og sangskriver
 Andreas Mogensen - dansk astronaut
 Andreas Bo Pedersen – dansk skuespiller
 Andreas Raaby Steenberg - tidligere medlem af Folketinget
 Andreas Cornelius – dansk fodboldspiller
 Andreas Albers - dansk fodboldspiller
 Andreas Helgstrand - dansk dressurrytter
 Andreas Karlstadt - tysk kristen teolog
 Andreas Baader – tysk terrorist.
 Peter Andreas Heiberg - dansk forfatter og filolog.
 Andreas Kaplan - Tysk universitetsprofessor
 Andreas Klöden – professionel tysk cykelrytter
 Andreas Bo Pedersen - dansk skuespiller, komiker og musiker
 Andres Serrano – amerikansk fotograf
 Andreas Alm - svensk fodboldspiller og træner
 Andreas Kisser - brasiliansk guitarist fra Sepultura

Noter 

Drengenavne
Vitus Bering (digter)

Vitus Pedersen Bering (født 6. oktober 1617 i Viborg, død 20. maj 1675) var dansk digter (på latin) og historiker. Søfarers Vitus Berings grandonkel.

Bering var fra 1650 kongelig historiograf. I 1650 blev han også professor i historie ved Sorø Akademi efter en kort overgang i 1650 at have været professor i poesi ved Københavns Universitet. Stillingen ved Sorø Akademi forlod han dog allerede 1651.

Bering ejede landstedet Christiansholm ved Klampenborg.

Eksterne henvisninger 
 Biografi i Dansk biografisk leksikon 1. udgave
 Digte m.m. i Kalliope

Danskere i 1600-tallet
Historikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra Viborg
Professorer fra Københavns Universitet
Jens Christian Grøndahl

Jens Christian Grøndahl (født 9. november 1959 i Lyngby) er en dansk forfatter. Han modtog i 1995 Herman Bangs Mindelegat og i 1998 De Gyldne Laurbær.

Udvalgt bibliografi 
 Kvinden i midten – 1985
 Syd for floden – 1986
 Rejsens bevægelser – 1988
 Det indre blik – 1990
 Skyggen i dit sted – 1991
 Dagene skilles – 1992
 Stilheden i glas – 1993
 Indian summer – 1994
 Tavshed i oktober – 1996
 Lucca – 1998
 Hjertelyd – 1999
 Virginia – 2000
 Et andet lys – 2002
 Piazza Bucarest – 2004
 Røde hænder – 2006
 Tre skridt tilbage – 2007
 Den tid det tager – 2008
 Fire dage i marts – 2008
 Det gør du ikke – 2010
 Om en time springer træerne ud - 2010
 Før vi siger farvel - 2012
 Den sibriske måne - 2013
 Med bedstemor i tidens labyrint - 2013
Tit er jeg glad - 2016

Eksterne henvisninger 

 Jens Christian Grøndahl  på Litteratursiden.dk
 
 

Romanforfattere fra Danmark
Kanonudvalgsmedlemmer
Kunstnere på finansloven
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Kongens Lyngby
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Modtagere af Søren Gyldendal-prisen
Danskere nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris
Arne Dahl

Arne Dahl (født 11. januar 1963) er pseudonym for Jan Arnald, som er en svensk forfatter og litteraturkritiker. Under pseudonymet Arne Dahl har han skrevet en række kriminalromaner om de opdigtede politigrupper "A-gruppen" og "Opcop"

Bøgerne er oversat til en lang række sprog.

Bibliografi

Bøger i serien om A-gruppen 

 Misterioso – 1999 (dansk Misterioso – 2001)
 Ont blod – 1999 (dansk Ondt blod – 2002)
 Upp til toppen av berget – 2000 (dansk Op til toppen af bjerget – 2002)
 Europa Blues – 2001 (dansk Europa Blues – 2003)
 De största vatten – 2002 (dansk Vældige vande – 2004)
 En midsommarnattsdröm – 2003 (dansk En skærsommernatsdrøm – 2004)
 Dödsmässä – 2004 (dansk Dødsmesse – 2005)
 Mörkertal – 2005 (dansk Mørketal – 2006)
 Efterskalv – 2006 (dansk Efterskælv – 2007)
 Himmelsöga – 2007 (dansk Himmeløje – 2008)
 Elva – 2008 (dansk Elleve)

Bøger i serien om Opcop-gruppen 
 Hviskeleg (2011) (Originaltitel: Viskleken)
 Stoleleg (2012) (Originaltitel: Hela havet stormar)
 Blindebuk (2013) (Originaltitel: Blindbock)
 To mand frem for en enke (2014) (Originaltitel: Sista paret ut)

Bøger i serien om Sam Berger og Molly Blom 
 Skyggezone (2016) (Originaltitel Utmarker, 2016)
 Indland (2017) (Originaltitel: Inland, 2017)
 Midtvand (2018) (Originaltitel Mittvatten, 2018)
Friheden (2020)
Tøbrud (2021)

Krimiforfattere fra Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Microsoft Windows 1.0

Microsoft Windows 1.0 blev offentliggjort i 1983, da Microsoft skulle demonstrere Windows for IBM Corp. Det var ikke ét styresystem, men et nu forældet Shell til intel-kompatible PC'er, der kørte på det ligeledes forældede 8-bits styresystem DOS (Disk Operativ System).

Versionen i 1983 var så fejlfyldt at IBM ikke var interesseret i at investere i sådan et ufærdigt produkt. I 1985 kom Windows 1.01 så, den første officielle Windows-version. Siden er der så udgivet Windows 1.02, 1.03 og 1.04.

1.0
Poul Elming

Poul Elming (født 21. juli 1949 i Aalborg), er en dansk operasanger.

Han debuterede fra Det Jyske Musikkonservatorium i 1978. Sideløbende med studierne sang Elming i koret på Den Jyske Opera, hvor han blev ansat som solist i 1979 og virkede, indtil han i 1984 kom til Det kongelige Teater.

Efter en stemmeomlægning fra baryton til tenor debuterede Poul Elming med sin nye stemme som Parsifal på Det kongelige Teater i 1989. Dette blev startskuddet til en international karriere, som omfatter en mangeårig tilknytning til festspilhuset i Bayreuth samt gæsteoptræden i ledende operahuse over hele verden, blandt andet Covent Garden i London, Châtelet og Bastilleoperaen i Paris, Wiener Staatsoper, Deutsche Oper og Staatsoper Unter den Linden i Berlin, Hamburger Staatsoper, The Metropolitan Opera i New York, Lyric Opera i Chicago og The San Francisco Opera.

Blandt de baryton-partier han har sunget på Det kongelige Teater kan nævnes greven i Mozarts Figaros Bryllup, titelpartiet i Tjajkovskijs Eugen Onegin, Posa i Verdis Don Carlos, den gamle Germont i Verdis La Traviata, Silvio i Leoncavallos Bajadser, Malatesta i Donizettis Don Pasquale og Heerrufer i Wagners Lohengrin.

Blandt tenor-partierne kan – udover titelpartiet i Parsifal – nævnes Florestan i Beethovens Fidelio, Dimitrij i Mussorgskijs Boris Godunov, Erik i Wagners Den flyvende Hollænder, Munden der taler store ord i Rued Langgaards Antikrist, titelpartiet i Mozarts Idomeneo, Aegisth i Strauss' Elektra, Siegmund i Wagners Valkyrien, Eisenstein i Strauss' Flagermusen, Max i Webers Jægerbruden, titelpartiet i Wagners Lohengrin, Melot i Wagners Tristan og Isolde, Erster Geharnischter i Mozarts Tryllefløjten, Don Luigino i Rossinis Rejsen til Reims, Loge i Wagners Rhinguldet og Luke i Poul Ruders' Tjenerindens fortælling.

Blandt Poul Elmings mange udmærkelser er Ridderkorset og Aksel Schiøtz-Prisen. Endvidere er han æresmedlem af Det Danske Wagner Selskab og The Wagner Society of Ireland.

Fra 1. september 2007 tiltræder Poul Elming som musikchef i Ålborg Symfoniorkester.

Der findes flere indspilninger med Poul Elming. Eksempelvis:

Heises Drot og Marsk, Langgaards Antikrist, Nørgårds Siddharta, Ruders' Tjenerindens fortælling samt Wagners Valkyrien.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Interview med Poul Elming fra Festspillene i Bayreuth.
 Hjemmeside for Festspillene i Bayreuth.

Operasangere fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Personer fra Aalborg
Personer i Kraks Blå Bog
Alliance

En alliance er to eller flere parter der står sammen. Eksempelvis indgik USA, England og Danmark i en alliance i Irak-krigen.

Lande, der således former en alliance benævnes allierede.

Se også 
 Alliance - "Alliancen", en fraktion i det fiktive Warcraft.

Politik
Jens Søndergaard

Jens Andersen Søndergaard (født 4. oktober 1895 i Øster Assels, Mors, død 21. maj 1957 i Skovshoved) var en dansk maler. Han er far til maleren Anelise Søndergaard.

Jens Søndergård lagde ud med at være malersvend, men ved siden af prøvede han at slå igennem som kunster. Det skete ret hurtigt, og han lagde det almindelige malerjob bag sig. Han var specielt interesseret i det hektiske bybillede og afbildede det ofte på en måde, som forstærkede byens vilde stemning. Men han malede også portrætter og modelbilleder.

Faderen Anders Søndergaard var først maler, men åbnede senere en cykelforretning i Hurup, Thy. Efter skolen kom Jens i lære som maler. Efter afsluttet læretid blev han optaget på Aarhus tekniske Skole og blev i 1916 indskrevet på Kunstakademiet i København, hvor han fik Malthe Engekstad som lærer.

I 1919 debuterede Jens Søndergaard på Kunstnernes Efterårsudstilling og opnåede året efter at kunne præsentere sin første separate udstilling. I 1926 rejste han til Paris, Sydfrankrig og Italien. Samme år blev han medlem af Grønningen og udstillede dér indtil sin død. I 1931 modtog han Eckersberg Medaillen og 1946 Thorvaldsen Medaillen. Han opnåede også – som den første dansker – at få overrakt den amerikanske Guggenheim Pris i 1956.

I Bovbjerg ligger Jens Søndergaards Museum. Museet, der er en afdeling af Lemvig Museum, ligger yderst på skrænten mod Vesterhavet og er indrettet i et mindre træhus, der fra 1930 tjente som Jens Søndergaards sommerhus og atelier. Også Heltborg Museum har en større samling af Jens Søndergaards billeder.

Han er begravet på Ordrup Kirkegård.

Eksterne henvisninger 
 Jens Søndergaards Museum 
 Struer Museum samler på malerier bl.a. limfjordsmaleren Jens Søndergaard,
 
 

Malere fra Danmark
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Mors
Modtagere af Thorvaldsen Medaillen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
George Bernard Shaw

George Bernard Shaw (født 26. juli 1856, død 2. november 1950) var en irsk skuespilforfatter og modtager af Nobelprisen i litteratur i 1925. Shaws stykker har været opført over hele verden og ofte førsteopført på Irlands nationalteater, Abbey Theatre.

Shaw var en glødende socialist i modsætning til sin livslange nære ven, forfatteren G.K. Chesterton, der var borgerlig og ortodoks katolik.

Hans teaterstykke Pygmalion (1912) er grundlaget for musicalen My Fair Lady (1956), som er grundlag for filmmanuskriptet til My Fair Lady (1964).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

 George Bernard Shaw på nobelprize.org
 
 
 

Nobelprismodtagere i litteratur
Romanforfattere fra Irland
Dramatikere fra Irland
Vegetarer
Novelleforfattere fra Irland
Essayister fra Irland
Kritikere fra Irland
Mandlige forfattere i det 20. århundrede
Irere i 1800-tallet
Irere i 1900-tallet
Fortov

Fortovet er en del af vejen, som er forbeholdt fodgængere. Fortovet er som regel placeret i begge vejsider og er oftest hævet lidt over vejbanen. Fortovskanten gør, at fodgængerne kan være lidt tryggere.

Etymologi 
"Fortov" er måske en omdannelse af fortå, sidste led forældet ta ("faststampet plads, vej"); egentlig "forvej", vejen foran huset.  

En anden forklaring kan være, at ordet kommer af forte, den fast tiltrampede plads foran gårdene. Forten kunne være stor eller lille, måske kun en udvidelse af landsbygaden. I dag er Danmarks største og mest velbevarede forteby Volsted centralt i Himmerland.

Se også 

 Fodgængerfelt
 Boulevard
 Helleanlæg
 Torontoanlæg
 Torv
 Gade
 Pullert

Referencer

Eksterne henvisninger 

Vejens udstyr
Gang
Byinventar
Polfilter

Polfilteret eller rettere polarisationsfilteret er et optisk filter, der i fotografi kan benyttes til at minimere refleksioner og/eller mætte farverne i billedet. Filteret, som kan sættes foran objektivet, virker ved at lade lys polariseret i et bestemt plan passere.

Refleksioner i ikke metalliske overflader kan minimeres med polfilteret, idet det reflekterede lys til en vis udstrækning er polariseret. Dette er med til at mætte farverne i billedet, idet det hvide lys der reflekteres, filtreres fra. Ved Brewster vinklen er alt det reflekterede lys polariseret og effekten af polfilteret er derfor størst her.

Farvemætningen af himlen er en effekt af Rayleigh-spredning, der polariserer det spredte lys. Effekten kan tydeligst observeres, når solen står vinkelret i forhold til beskueren.

Fotografi
Davids Samling

Davids Samling er et kunstmuseum i København, der rummer kunst og kunsthåndværk fra 1700-tallets Europa, dansk guldalder og nyere dansk kunst samt kunst fra den islamiske verden fra 600-tallet til 1800-tallet.

Den ældre europæiske samling er opstillet i en interiørmæssig sammenhæng i husets oprindelige rum fra 1800-tallet.

Samlingen af nyere dansk kunst viser værker udført af bl.a. Theodor Philipsen, J.F. Willumsen, L.A. Ring og Peter Hansen samt 11 værker af Vilhelm Hammershøi.

Den islamiske samling er langt den største af sin art i Skandinavien, og den hører til blandt de ti væsentligste i den vestlige verden. Nu repræsenterer samlingen stort set hele den klassiske islamiske verden fra Spanien i vest til Indien i øst, og den dækker perioden fra det 8. til det 19. århundrede.

Samlingen blev grundlagt af højesteretssagfører Christian Ludvig David (1878-1960), der selv havde anskaffet grundstammen i samlingen. 12. december 1945 blev samlingen en selvejende institution, C.L. Davids Fond og Samling, og museet åbnede i 1948. Ved Davids død arvede den selvejende fond C.L. Davids Fond og Samling hele hans formue.

Davids Samling er en del af Parkmuseerne.

Litteratur 
 Kjeld von Folsach, Davids Samling 1945-1995 i museumskataloget Dansk kunst i Davids Samling – fra Philipsen til Saxbo. En udstilling i anledning af museets 50-års jubilæum, København 1995, side 35-51.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 
 Parkmuseerne 
 

Kunstmuseer i København
Museer etableret i 1948
Frederiksstaden
Billedbehandling

Billedbehandling er betegnelsen for at ændre og justere et billede ved hjælp af en computer.

Dette gøres f.eks. ved hjælp af særligt software, der giver mulighed for at justere kontrast, lys, farvetone m.m. Man har desuden mulighed for at retouchere billeder samt klippe billeder sammen til helt nye billeder.

Programmer 

Det mest kendte program til formålet er det avancerede Adobe Photoshop, som primært henvender sig til den professionelle fotograf.

Derudover findes også de noget billigere og mindre avancerede programmer, blandt andet kan nævnes Adobe Photoshop Elements, Jasc Paint Shop Pro og andre som eksempelvis opensource programmet Gimp.

 
Fotografi
Vidvinkelobjektiv

Vidvinkel er en betegnelse for objektiver, hvis brændvidde er kortere end diagonalen på optageformatet. Den kortere brændvidde kræver en større billedvinkel for at oplyse hele film- eller sensorarealet.

På spejlreflekskameraer sidder der et spejl mellem filmen og objektivet. Det betyder, at objektiver under en vis brændvidde ikke kan anvendes på kameraet, da det bageste linseelement ville komme i karambolage med spejlet. For at omgå dette problem opfandt objektivfabrikanten Angenieux i 50'erne retrofokuskonstruktionen. Dette objektivdesign flytter det optiske centrum ud bag det bageste linseelement, hvilket gør, at objektivet er længere væk fra filmen end et konventionelt objektiv og altså ud af spejlets rum.
Retrofokusdesignet har dog visse ulemper, idet det er svært at lave et rettegnende objektiv af denne konstruktion. Derudover øges vægten og risikoen for uønskede reflekser i det store frontelement.

For fotografering på 135 film med en cellestørrelse på 24×36mm regnes groft sagt objektiver med brændvidde på 35mm eller mindre for vidvinkler.

Se også 
 Fiskeøjeobjektiv

Fotografi
Paralleltoneart

To tonearter er hinandens paralleltonearter, hvis de indeholder samme faste fortegn, men den ene er en dur-toneart, mens den anden er en moltoneart. 

I kvintcirklen står de yderste tonearters paralleltonearter inde i cirklen. Eksempelvis er C-dur og A-mol paralleltonearter.

Se også 
Kvintcirkel

Musikteori