kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Madhukar

Madhukar - Sri Madhukarji (født 1957 i Stuttgart, Tyskland) (navnet er sanskrit og betyder direkte oversat "Elsket, sød som honning") er en Advaita-mester og forfatter.

Madhukar er født og opvokset i Stuttgart. Efter endt økonomi- og filosofistudier på universitet arbejdede han som tv-journalist i Tyskland.

I sin søgen efter svar på livets spirituelle og filosofiske spørgsmål gennemgik han i 1980'erne en nær-død oplevelse, der førte til en stærk vækkelse. Da han blev færdig som yoga- og meditationslærer blev han discipel for den tantrisk-buddhistiske Dzogchen mester Namkhai Norbu. Han fortsatte sin søgen, som bragte ham til shamaner i Siberien, Afrika og Sydhavsområdet, men han følte ikke at han fandt tilfredsstillende viden angående den grundlæggende virkelighed.

Under et besøg i Indien i 1992 hørte han rygter om "Løven fra Lucknow", en guru fra Advaita-traditionen. Han tog med det samme af sted på en 42-timers lang rejse over subkontinentet for at møde H.W.L. Poonja, en tilhænger af den kendte indiske vismand Ramana Maharshi. Advaita-Vedanta er en retning af hinduismen, en monistisk filosofi, som går tilbage til blandt andre Shankara (788 – 820 AD). Sri Poonja gav Madhukar hans navn.

Siden han kom tilbage til Europa i 1997, har han holdt foredrag om Advaita i offentlige møder. I dag fører Madhukar mesterlinjen fra Ramana Maharshi/H.W.L. Poonja videre ved at opfordre folk i offentlige møder til konsekvent at fokusere på spørgsmålet "Hvem er jeg?". På møderne, som består af dialoger og stilhed, bliver der mest rørt ved filosofiske/psykologiske emner, men også specifikke spørgsmål til livet og dagligdag bliver taget op. Hovedemner er spørgsmål angående "jeg-begrebet", om fri vilje og personlig frihed eksisterer, forholdet og sammenspil mellem krop, sind og sjæl og evnen til opleve kosmisk bevidsthed. Hensigten med møderne er at fremme selvbevidsthed og indre fred.

Udgivelser 
 Yoga der Liebe, Ganapati Verlag, 1.Auflage, 
 Einssein, Lüchow Verlag, 1. Auflage, Stuttgart 2007, 
 The Simplest Way, Editions India, USA & India 2006, 
 Erwachen in Freiheit, Lüchow Verlag, German, 2.Edition, Stuttgart 2004, 
 La via più semplice, Om Edizioni, Bologna, 
 DIALOGER MED MADHUKAR, GML Print on Demand AB, 2009,

Eksterne henvisninger 
 Officiel Hjemmeside
 Madhukar at MySpace.com

Faglitterære forfattere fra Tyskland
Østerlandsk filosofi
Personer fra Stuttgart
Roger Walkowiak

Roger Walkowiak (født 2. marts 1927 - 6. februar 2017), var en fransk cykelrytter, som vandt Tour de France i 1956. Hans forældre var indvandret fra Polen, og han selv arbejdede som metalarbejder.

Walkowiaks sejr kom i den periode, hvor Touren var organiseret omkring nationalhold. Han kørte på det franske nord-est-centre-hold (nord-øst-central) og altså ikke på det franske A-hold. Sejren var sensationel. I et udbrud på 7. etape erobrede han den gule føretrøje og beholdt den i første omgang. På 18. etape generobrede han den og holdt den derefter resten af vejen til Paris. Undervejs i løbet nåede han ikke at vinde en eneste etapesejr. Den samlede sejr byggede på taktisk snilde, gode evner i bjergene og favoritternes vogten på hinanden.

Offentlighedens reaktion på hans sejr var blandet. Nogle var skuffede og sagde, at han havde været heldig, og at han havde opnået meget tid i det nævnte udbrud, mens andre havde stor sympati for ham. Siden formåede han ikke at leve op til det store resultat.

Betegnelsen "a la Walko" er senere blevet brugt til at beskrive en overraskende sejr inden for cykelsporten.

Eksterne henvisninger

Mandlige cykelryttere fra Frankrig
Tour de France-vindere
Hvalsø Idrætsforening

Hvalsø IF er en dansk fodboldklub fra Hvalsø.

Klubbens historie går helt tilbage til 1916, og den er en traditionsrig fodboldklub. I 2006 kunne Hvalsø IF holde en legendarisk 90 års fødselsdag, som markerede dets gode bånd til lokalsamfundet.
Klubben råder i 2014 over et førstehold placeret i serie 1 og et andethold placeret i serie 3. Cheftræneren er den tidligere Holbæk, Kalundborg og Herfølgemålmand, Morten Rasmussen.

Ebbe Skovdahl startede i 1978 sin trænerkarriere i klubben.

Fodboldklubber under DBU Sjælland
Lejre Kommune
Kirke Hvalsø
Fordringsret

En fordringsret er en rettighed, en person har til at kræve en ydelse af en anden person. Fordringsrettigheder behandles inden for obligationsretten, hvor fordringsrettigheder indgår som komponenter i formueretlige skyldforhold.

Den person, der kan kræve ydelsen, kaldes kreditor eller fordringshaver, mens den person, der skal levere ydelsen, kaldes debitor eller skyldner.

Fordringsrettigheder kan være krav på:
 ydelser, der skal erlægges straks, i deres helhed 
 ydelser, der skal erlægges i rater
 ydelser, der er af varig karakter

Den ydelse, der skal leveres, kan fx være en pengeydelse (betaling for et køb, løn m.v.) eller en realydelse (en bestemt genstand, fx en bog, en bil eller en tjenesteydelse, dvs. et stykke arbejde.

Når fordringsretten er opfyldt, ophører den.

Se også
Jura

Ekstern henvisning 
vindikation på lex.dk

Referencer 
Jura
Retsvidenskab
Juridiske discipliner
Privatret

Formueret
Obligationsret
Aftaleret

Aftaleret er den juridiske disciplin, der beskæftiger sig med reglerne for indgåelse af aftaler, fuldmagtsforhold og aftalefortolkning mv.

Hovedloven, lex generalis, på området er "Lov om aftaler og andre retshandler på formuerettens område" som i § 1 fastslår, at "Tilbud og svar på tilbud er bindende for afgiveren". Dette betyder, at aftaleparterne som udgangspunkt er bundet af det, de aftaler. I daglig tale kendes denne lov også som "aftaleloven". Altså betegnes denne lov aftaleloven som sit kaldenavn. Mens aftaleloven forkortes AFTL.

Aftaleretten behandler ikke problemstillinger vedrørende en aftales opfyldelse. Spørgsmål om mangler ved en ydelse (fx en vare) eller levering hører til købsret.

Aftaleretlige love 
De relevante danske love er ganske omfattende:

Almindelige betingelser for arbejder og leverancer i bygge- og anlægsvirksomhed (AB 18) og aftaleloven samt anerkendelses- og fuldbyrdelsesloven samt arbejdsskadesikringsloven og arveloven og lov om betalinger og borteblevneloven og CISG, International Købelov og Lov om fragtaftaler ved international vejtransport (CMR-loven) og sågar Danske Lov (1683). Endvidere findes dødsboskifteloven og lov om skyldneres ret til at frigøre sig ved deponering (Deponeringsloven) og E-handelsloven og erhvervsfondsloven og lov om visse erhvervsdrivende virksomheder (LEV-loven) og erhvervslejeloven og erstatningsansvarsloven og lov om finansiel virksomhed og forbrugeraftaleloven og lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom m.v. og lov om formidling af fast ejendom m.v. og forsikringsaftaleloven og forældelsesloven og funktionærloven og gældsbrevsloven og handelsagentloven og kommissionsloven og konkurrenceloven og konkursloven og kreditaftaleloven og købeloven.

Hertil kommer lejeloven og luftfartsloven og markedsføringsloven og ophavsretsloven og renteloven og retsplejeloven og revisorloven og selskabsloven og skatteforvaltningsloven og straffeloven og søloven og tinglysningsloven og vekselloven og voldgiftsloven og værdipapirhandelsloven og værgemålsloven samt ægteskabsloven og ægtefælleloven.

Aftalens fortolkning og udfyldning 
Ligesom det ofte er nødvendigt at fortolke en lov; så er det nødvendigt at fortolke og udfylde en aftale. En aftale er en privatretlig retskilde. En hyppigt anvendt metode til at fortolke en uklar aftale er koncipistreglen.

Se også 
 Formueret
 Obligationsret

Litteratur 

 Hans Viggo Godsk Pedersen & Anders Ørgaard: Almindelig kontraktret. 6. udgave. 2020. Djøf Forlag.

Videre læsning 
 Lennart Lynge Andersen & Palle Bo Madsen (2022): Aftaler og Mellemmænd. 8. udgave. Karnov Group.

Kilder og henvisninger 

 
Jura
Retsvidenskab
Juridiske discipliner
Privatret
Formueret
Obligationsret
Erstatningsret

Erstatningsret er en privatretlig juridisk disciplin. Jurister sondrer mellem erstatning i kontrakt og erstatning uden for kontrakt.

Udgangspunktet er, at skadelidte selv bærer tabet for den erstatningsberettigende skade. Man er ikke erstatningsansvarlig over for sig selv.

Der gælder ikke erstatningsansvar, hvis skaden er sket som følge af en hændelig begivenhed; se dommen U.2021.1369 V.

Fire kumulative betingelser skal være opfyldt for at skadelidte kan opnå erstatning:

 1) En skadelidt person har lidt et tab, som kan måles i kroner og ører.
 2) En anden person er skadevolder; det vil sige, at der skal være et ansvarsgrundlag.
 Ansvarsgrundlag kan være culpa eller objektivt ansvar. Endvidere findes præsumptionsansvar.
 culpa kan enten være simpel uagtsomhed eller grov uagtsomhed eller forsæt.
 objektivt ansvar betegner et skærpet ansvar, som gælder selv hvis skaden er hændelig.
 præsumptionsansvar er culpaansvar med omvendt bevisbyrde.
 3) Der skal desuden være en årsagssammenhæng (kausalitet) mellem skadevolders ansvarspådragende handling og det tab, som den skadelidte har lidt.
 4) Der skal også være påregnelighed (adækvans); altså at skadevolder skal kunne forvente, at hans handling eller undladelse kan medføre en skade.
 5) Som en femte betingelse kan nævnes, at der ikke må foreligge en objektiv ansvarsfrihedsgrund. Hvis skadelidte enten selv har medvirket til skadens opståen eller har undladt at begrænse sit tab, så kan erstatningskravet mod skadevolder blive lempet. Lempelse sker med hjemmel i erstatningsansvarsloven (EAL) § 24.
 En objektiv ansvarsfrihedsgrund kan være nødret eller lovligt nødværge. En proportional (skånsom) anholdelse kan også udgøre en objektiv ansvarsfrihedsgrund.
 Samtykke eller accept af risiko udgør også objektive ansvarsfrihedsgrunde.
 Negotiorum gestio kan også udgøre en objektiv ansvarsfrihedsgrund.

Se også 

 Formueret
 Forsikring

Litteratur 

 side 165 i Carina Risvig Hamer & Sten Schaumburg-Müller (red.): Juraens verden − metoder, retskilder og discipliner. 2020. Djøf Forlag. 
 Bo von Eyben & Helle Isager: Lærebog i erstatningsret. 9. udgave. 2019. Djøf Forlag.

Referencer 

Jura
Retsvidenskab
Juridiske discipliner
Privatret
Formueret
Privatret

Privatret er den juridiske kategori, som omfatter de retsområder, der beskæftiger sig med forhold mellem borgere. Inden for privatrettens område behandles konflikter imellem private personer, grupper af personer, organisationer og virksomheder. Privatrettens område er betydeligt større end den offentlige rets, eftersom det vedrører alle konflikter af ikke-kriminel karakter, der opstår imellem personer. Privatretten kaldes nogle steder for civilretten for at skabe en kontrast til kriminalretten. Denne benævnelse har dog intet med den civilretlige tradition at gøre.

Inden for den internationale privatret (engelsk: private international law) behandles konflikter som de ovenfor nævnte, omend med den modifikation, at hver af parterne befinder sig i forskellige stater. Selvom en række traktater behandler konflikter af denne karakter, er området præget af en betydelig mængde uskreven ret.

Privatret omfatter især formueret, da det vedrører retsforholdene for fysiske aktiver såvel som for krav, der opstår i eller udenfor kontraktforhold. Familie- og arveret (herunder skilsmisseret) hører også til privatretten. Endvidere hører finansret (bankjura) også til kategorien privat ret. Ligesom arbejdsret er en privatretlig disciplin.

Markedsføringsret og konkurrenceret hører også til kategorien privatret.

I Danmark inddeler man typisk formueret i to kategorier:

 Ejendomsret eller Tingsret
 Obligationsret
 Obligationsrettens almindelige del
 Fordringsrettigheder
 Købsret
 Erstatningsret eller deliktsretten
 Aftaleretten
 Obligationsrettens særlige del (ikke udtømmende)
 Lejeret
 Entrepriseret eller Byggeret
 Familieformueret

Kategorien privatret omfatter også konkursret. Privatret indeholder dog også anden (og mere speciel) regulering, eksempelvis selskabsret. Immaterialret er ligeledes vanskelig at placere i denne kategorisering.

Procesret 
Procesret er det retsområde, der omhandler juridiske processer ved domstolene. Det er såvel et forvaltningsområde, der forvaltes jævnfør retsplejeloven, men kan også anskues som noget mellem offentlig ret og privatret befindende, specielt som relationen mellem offentlige myndigheder og borgere. Procesretten inddeles typisk i:

 Straffeproces
 Civilproces

Referencer 

 
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Offentlig ret

Offentlig ret omfatter et retsområde, der består af en række juridiske discipliner. Disse juridiske discipliner regulerer til sammen retsforholdet mellem borger og/eller privat firma med partsstatus på den ene side og den offentlige sektor på den anden side. Relationer mellem offentlige institutioner er også reguleret af de discipliner, som findes i kategorien offentlig ret.

Enkelte retskilder samt statsforfatningsret og forvaltningsret 
Indenfor det offentlige retsområde har administrativ praksis stor betydning som retskilde. Folketingets Ombudsmands Beretninger (FOB) udgør også vigtige retskilder for de to vigtigste offentligretlige discipliner, statsforfatningsret og forvaltningsret.

Specialiseringer inden for forvaltningsret 
Der findes en række specialiseringer inden for forvaltningsret; hvortil disse hører: Kommunalret og miljøret; samt socialforvaltningsret (eller blot kaldet socialret). Hertil kommer sundhedsret og udbudsret er også omfattet af kategorien offentlig ret.

Andre offentligretlige discipliner 
Skatteret hører også til offentlig ret. Endvidere hører også procesret til offentlig ret. Strafferet hører til kategorien offentlig ret. Endelig hører folkeret også til det offentlige retsområde.

To delte juridiske discipliner 
Dele af landbrugsret hører til det offentlige retsområde. Endelig hører EU-ret traditionelt også til kategorien offentlig ret; selvom EU via sekundære retsakter som direktiv og forordning også regulerer privatretlige emner; det gælder bl.a. forbrugerbeskyttelse. Direktivet om forbrugerrettigheder er et eksempel på et sådant privatretligt direktiv.

Videre læsning 

 Jens Evald: Juridisk teori, metode og videnskab. 2. udgave. 2019. Djøf Forlag. 
 siderne 42 - 44 i Carina Risvig Hamer & Sten Schaumburg-Müller (red.): Juraens verden − metoder, retskilder og discipliner. 2020. Djøf Forlag. 
 Bente Hagelund: Lærebog i offentlig ret. 2018. 2. udgave. Hans Reitzel.

Litteratur 

 Jens Evald: At tænke juridisk - juridisk metode for begyndere. 3. udgave. 2005. Nyt Juridisk Forlag. 
 Jens Peter Christensen m.fl.: Dansk statsret. Jurist- og Økonomforbundets Forlag. 3. udgave. 2020. 
 Karsten Revsbech m. fl.: Forvaltningsret - Sagsbehandling. 2019. 8. udgave. Jurist- og Økonomforbundets Forlag.

Referencer 

 
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Erstatning i kontrakt

Erstatning i kontrakt er en juridisk betegnelse, der bruges af metodiske og oversigtsmæssige hensyn indenfor erstatningsretten og obligationsretten.

Erstatning i kontrakt er kendetegnet ved, at et erstatningskrav har hjemmel i en aftale.

Se også
Erstatning udenfor kontrakt
Fordringsret

Referencer 
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Erstatning udenfor kontrakt

Erstatning uden for kontrakt er et juridisk begreb, der bruges af metodiske og oversigtsmæssige hensyn inden for erstatningsretten og obligationsretten.

Begrebet betegner en situation, hvor er erstatningskrav ikke har hjemmel i en aftale.

Se også 
Erstatningsret
Fordringsret
Jura

Reference 
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Kontrakt

En kontrakt er et løfte eller en aftale, der er indgået mellem personer og/eller virksomheder. Overholdes kontrakten ikke, eller er der uenighed om hvad kontrakten går ud på, findes der en række juridiske løsningsmodeller. Indenfor privatretten opfattes en kontrakt som en del af obligationsretten og skal derfor overholdes.

Mundtlige og skriftlige aftaler har lige stor gyldighed, men hvis man har et signeret og dateret dokument – og indeholdende alle kontraktens bestemmelser, lettes bevisbyrden i forbindelse med eventuel misligholdelse af kontrakten eller mistanke herom.

For at kunne indgå bindende kontrakter, skal man være myndig, og ikke sat under formynderskab.

Kontraktløs bruges blandt andet om sportsudøver der ikke er knytte til nogen klub med en kontrakt.

Se også 
 Obligationsret
 Kontraktstyring

Noter 

Jura
Retsvidenskab
Aftaleret
Retskilde
Juridiske begreber
Tivoli (Ærø)

Tivoli er en bebyggelse på Ærø – ca. 1 km syd for Ærøskøbing. Tivoli, der ligger på grænsen mellem Rise Sogn og Ærøskøbing Sogn, består af to vejstrækninger – dels et stykke af vejen mellem Ærøskøbing og Stokkeby, dels en vej vinkelret på denne. Disse to vejstrækninger udgør tilsammen vejen "Tivoli".
I Tivoli ligger den ottekantede hollandske gallerimølle. Ærøskøbing Bymølle og Grubbemøllegård (tidligere Grubbemølle).

Bebyggelsesnavnet "Tivoli" fremgår af Stednavneudvalgets liste over autoriserede stednavne i Danmark . Bebyggelsesnavnet ses også på de lave målebordsblade, produceret mellem 1900 og 1960 , men ikke af de høje målebordsblade, produceret mellem 1842 og 1899 .

Georg Carstensen, Tivolis grundlægger besøgte i sin ungdom Ærø og kom til Tivoli, hvor han boede på en gård, og her skulle han have fået ideen om at kalde forlystelseshaven i København "Tivoli".

Referencer 

Lokaliteter på Ærø
Lev

Lev omhandler flere emner
Lev (valuta) – Bulgariens valuta
LEV – Landsforeningen LEV (udviklingshæmmede)
Leo – slavisk stavemåde for drengenavnet Leo
Lev – brød, af oldnordisk hleifr, svarer til engelsk loaf, tysk Laib

Referencer
Jinx

Jinx er et engelsk ord, der kan oversættes med forbandelse. At kaste en "Jinx" (eng. to jinx) på nogen, er at forbande (som i overtro) eller forhekse. En person eller et objekt kan også betragtes som en "Jinx" i betydningen "en der bringer ulykke" ( en ulykkesfugl).

Jinx kan henvise til

I film og tv 
Jinx (film fra 1919), en amerikansk film
Jinxed (film fra 2013), a tv-film
Jinx (TV serie), en britisk tv-serie for børn

I musik 
Jinx (band), et kroatisk pop-funk band
Jinx, et album af  The Jolts
Jinx, et album af Kammerflimmer Kollektief
Jinx (Quarashi album), 2002
Jinx (Rory Gallagher album), 1982
"Jinx", en sang af Green Day fra albummet Nimrod
"The Jinx", en sang af Peter and the Test Tube Babies, 1983

I mode
J!NX, et tøjmærke fra Californien

I fiktion

Li'l Jinx, en figur i Archie Comics
Jinx (DC Comics), en figur i DC comic books
Jinx (G.I. Joe), figur i  G.I. Joe universet
Jinx (Known Space), en figur i Known Space universet
Jinx (Image Comics), en grafisk roman af Brian Michael Bendis
Jinx (roman), af Meg Cabot
Giacinta 'Jinx' Johnson, en figur i James Bond-filmen Die Another Day spillet af Halle Berry
Jinx, en figur i videospillet Darkspore
Jinx, det oprindelige navn for Jerry i tegnefilmen Tom og Jerry
 Jinx, en champion i League of Legends
Jinx (videospil), et videospil til PlayStation

Personer 
Jinx Falkenburg (1919–2003), model og radiovært
Jinx Dawson, sanger i det amerikanske band Coven
Jinxx, guitarist og violinist i det amerikanske rockband Black Veil Brides

The Jinx
The Jinx (roman), af Théophile Gautier
The Jinx (magasin), af Theodore Annemann
The Jinx (album), af The Breetles

Noter
Gräfenberg

Gräfenberg er en by i Landkreis Forchheim (Regierungsbezirk Oberfranken) og administrationsby for Verwaltungsgemeinschaft Gräfenberg.

Geografi 

Gräfenberg ligger i den sydlige ende af Fränkische Schweiz og nord for Nürnberg ved B 2, der tidligere var en vigtig rute for salthandlen. Byen er mod øst og nordvest afgrænset af to store stenbrud.

Nabokommuner er (med uret fra nord):

Egloffstein, Obertrubach, Hiltpoltstein, Simmelsdorf, Weißenohe, Igensdorf, Neunkirchen am Brand, Kunreuth, Leutenbach,

Landsbyer og bebyggelser

Eksterne henvisninger 

 Dorfgemeinschaft Walkersbrunn
 IDorfgemeinschaft Thuisbrunn
 Dorfgemeinschaft Höfles

Fränkische Schweiz
Steve Kloves

Steven Kloves (født 18. marts 1960) er en amerikansk manuskriptforfatter og filminstruktør. Han er mest kendt for at have skrevet manuskripterne til Harry Potter-filmene, med undtagelse af manuskriptet til Harry Potter og Fønixordenen. Desuden skrev han manuskriptet til filmatiseringen af Michael Chabons roman Wonder Boys til filmen af samme navn. For dette manuskript blev Steve Kloves nomineret til en Golden Globe Award samt en Oscar.

Filmografi 
 Racing with the Moon (1984)
 The Fabulous Baker Boys (1989)
 Flesh and Bone (1993)
 Wonder Boys (2000)
 Harry Potter og De Vises Sten (2001)
 Harry Potter og Hemmelighedernes Kammer (2002)
 Harry Potter og Fangen fra Azkaban (2004)
 Harry Potter og Flammernes Pokal (2005)
 Harry Potter og Halvblodsprinsen (2009)
 Harry Potter og Dødsregalierne - del 1 (2010)
 Harry Potter og Dødsregalierne - del 2 (2011)

Eksterne henvisninger 
 

Filminstruktører fra USA
Manuskriptforfattere fra USA
Hof

Et hof er en regents husholdning. 

Hoffet omfatter regentens familie, ansatte og nærmeste omgangskreds. Fyrster, konger og kejsere omgives af et hof. 

I perioder hvor regentens magt er stor er regentens rådgivere, heriblandt ministre, en del af hoffet.

Regenter
Samfund
Bumblebee Man

Bimanden er en fiktiv person i The Simpsons-universet. Han er klædt i et bikostume og taler altid spansk.

Han har sit eget tv promgram vor han altid er uheldig han har også har udgivet bånd hvor han lærer folk at tale spansk.

Hans stemme er indtalt af Hank Azaria.

Eksterne henvisninger 

Figurer i The Simpsons

es:Anexo:Personajes recurrentes en Los Simpson#Bumblebee Man
it:Personaggi secondari de I Simpson#Uomo ape
Frank Grimes

Frank Grimes er en fiktiv person i The Simpsons-universet. Han er kun med i afsnittet Homer's Enemy.

Hans stemme er indtalt af Hank Azaria.

Biografi

Frank beskrives som en meget gnaven og rasende person, som hader Homer Simpson. Over for de øvrige kolleger på atomkraftværket forsøger han at bevise, at Homer har en intelligenskvotient som et 6-årigt barn. Det lykkes for ham, men de andre arbejdere blev ikke flove over ham. Derefter dør Grimes ved et uheld.

Eksterne henvisninger 

Figurer i The Simpsons
Solhvervssøjlen

Solhvervssøjlen er en skulptur i Løkken. 

Den viser retning for solnedgang ved vintersolhverv og sommersolhverv. På de to dage 21. december og 21. juni samles folk omkring søjlen og fejrer solhvervet.

Skulpturen er udført af kunstneren Bodil Dam. Søjlen er blevet til efter idé af Poul Lybæk.

Skulpturer i Danmark
Hjørring Kommune
El Torito (standard)

"El Torito Bootable CD Specification" er en udvidelse til ISO 9660 cd-rom-specifikationen. 

Den er designet til at lade en computer boote fra en cd-rom. Specifikationen opstod i januar 1995, som et fælles forslag fra IBM og BIOS-fabrikanten Phoenix Technologies. Standarden skulle være opkaldt efter restauranten, hvor Curtus E. Stevens (Phoenix) og Stan Merkin (IBM) samarbejdede i frokostpauserne om at udvikle specifikationen.

Nyere pc-BIOS'er søger efter et bootprogram på en ISO 9660-cd, som defineret af El Torito-specifikationen. Hvis cd'en har et bootprogram, tildeler BIOS'en et drev nummer til cd-rom-drevet. Dette nummer er enten 80 for harddiskemulering, 00 for floppydiskemulering eller et hvilket som helst andet nummer, hvis BIOS'en ikke skal emulere noget.

Emulering tillader, at ældre styresystemer kan boote fra cd, ved at "lade som om" de bootes fra en hard- eller floppydisk. Nyere operativsystemer behøver ikke emulering for at boote. De kræver blot en såkaldt bootloader som f.eks ISOLINUX.

Se også
Bootdisk
Live-cd

Eksterne henvisninger
 '"El Torito" Bootable CD-ROM Format Specification', Version 1.0  (PDF)
 ISOLINUX 
 El Torito  restaurantkæden

Datalogi
Queen (album)

Queen er det engelske rockband Queen's debutalbum, udgivet i 1973.
Albummet blev indspillet hos Trident Studios og De Lane Lea Studios, England. Albummet blev produceret af Roy Thomas Baker, John Anthony og Queen.

Spor 
 Keep Yourself Alive – (May) – (3:47) 
 Doing All Right – (May/Staffell) (4:09)
 Great King Rat – (Mercury) (5:43)
 My Fairy King – (Mercury) (4:08)
 'Liar – (Mercury) (6:25) 
 The Night Comes Down – (May) (4:23)
 Modern Times Rock'n'Roll – (Taylor) (1:48)
 Son And Daughter – (May) (3:20)
 Jesus – (Mercury) (3:44)
 Seven Seas Of Rhye – (Mercury) (1:14)

Hitlister 

Album fra 1973
Queen-album