kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hprints

hprints er et open access-arkiv for nordisk humanioraforskning. Arkivets webside er en portal under det franske forskningsråds fuldtekstarkiv, HAL.

Hprints formål er, at bidrage med en teknisk infrastruktur, der muliggør open access til forskning indenfor de humanistiske fag. Hprints tese er, at dette vil resultere i et antal fordele, med hensyn til elektronisk tilgængelighed og synlighed af det humanistiske forskningsområde. Siden 1991 har forskellige naturvidenskabelige fag haft en lignende teknisk infrastruktur, gennem preprintdatabasen arXiv.org, der er forbillede for hprints.

Projektkonsortiet bag hprints, består af følgende partnere: 

 Københavns Universitetsbibliotek (Det Kongelige Bibliotek)
 Humanistisk Fakultet (Københavns Universitet)
 Lunds Universitetsbibliotek (Lunds Universitet)
 Museum Tusculanums Forlag
 Universitetsbiblioteket (Universitetet i Oslo)

I første omgang er målet, at give adgang til nordisk forskning, gennem et open access, online fuldtekstarkiv. Arkivet (et såkaldt fagrepository), vil primært indeholde forsknings-eprints i form af preprints, working papers, konferencerapporter, invited reviews, forelæsningsmanuskripter og lignende. Arkivet vil blive sat op, vedligeholdt og promoveret af Københavns Universitetsbibliotek og projektkonsortiet. Deponeringen af elektronisk tekstmateriale til arkivet vil være decentral og finde sted på forsker- eller forskningsgruppe-niveau.

I 2007 blev hprints finansieret af Nordbib, under Nordisk Ministerråds NordForskprogram. 

hprints-arkivet åbnede officielt i juni 2008.

Det viste sig imidlertid, at forskerne ikke var interesseret i et arkiv af denne type. Efter tre år var der i maj 2011 kun blevet arkiveret 91 artikler, heraf mange fra initiativtagerne og deres bekendte. Det arkiverede svarer til ca. 7 artikler pr. land pr. år.
Det er svært at forsvare brugen af midler i millionklassen til så luftige projekter, angiver kritikere. De mener samtidig, at det grundlæggende er forkert, at det er bibliotekssektoren men ikke forskere fra humaniora og samfundsvidenskab, som bestemmer om projekter på deres område.

Se også 
 Creative Commons
 Open access
 Statens Humanistiske Forskningsråd

Eksterne henvisninger/kilder 
 hprints.org
 Interessen for den grønne Open Access: 7 artikler om året
 Gruppe på Facebook: hprints.org users
 hprints-gruppe på Nature Network 
 HALs engelske website
 hprints-projektets side på Det Kongelige Bibliotek

Noter 

Arkiver og arkivalier
Biblioteks- og informationsvidenskab
Kultur
Videnskab
Pigen Holly

Pigen Holly (Breakfast at Tiffany's) er en amerikansk komedie fra 1961 instrueret Blake Edwards med Audrey Hepburn i titelrollen. Filmen er baseret på en lang novelle af Truman Capote, og den kendes også for sangen Moon River af Henry Mancini, sunget af Hepburn.

Handling 

Filmen handler om Holly Golightly (Audrey Hepburn), som altid er ude af sig selv. Hun havde en stabil barndom og blev gift som 14-årig, brød ud af ægteskabet og flyttede til Hollywood for at starte en filmkarriere, inden hun flytter fra Hollywood til New York City. Selvom hendes levebrød i New York aldrig er blev beskrevet tydeligt, antydes det, at hun enten er callgirl, eller at hun lever af at date velhavende mænd. Hun får blandt andet $100 om ugen for at give kodede beskeder for en mafiaboss.

Holly møder forfatteren Paul (George Peppard), der har svært ved at finde inspirationen, men klarer sig for de penge, hans velhavende elskerinde (Patricia Neal) giver ham. Paul fascineres af Hollys livsstil, men forsøger også at hjælpe hende på rette vej.

Roller 
 Audrey Hepburn som Holly Golightly
 George Peppard som Paul "Fred" Varjak
 Patricia Neal som Mrs. Failenson
 Buddy Ebsen som Doc Golightly
 Martin Balsam som O.J. Berman
 Mickey Rooney som Mr. Yunioshi

Nomineringer 
Filmen blev nomineret til flere Oscar-priser, herunder Oscar for bedste kvindelige hovedrolle til Hepburn, men modtog ingen af priserne.

Til gengæld modtog John Addison Grammy Award for bedste sang skrevet til en film samt WGA for bedste amerikanske drama til George Axelrod.

Eksterne henvisninger 
 

Amerikanske film fra 1961
Komediefilm fra USA
Film instrueret af Blake Edwards
Jöhstadt

Jöhstadt er en lille kommune som efter Kreisreformen i 2008 er en del af Erzgebirgskreis i den tyske delstat Sachsen. Førhen var den en del af den daværende Landkreis Annaberg.

Geografi 
Jöhstadt ligger i de øvre Erzgebirge ved grænsen til Tjekkiet, 10 km sydøst for Annaberg-Buchholz, og 35 km nordøst for Karlovy Vary (Karlsbad). Der er to grænseovergange for fodgængere hvoraf den ene i dalen til floden Schwarzwassers fører til Černý Potok (Pleil); Den anden ligger i floddalen til Preßnitz og fører fra landsbyen Schmalzgrube til Kryštofovy Hamry (Christophhammer).

Landsbyer 
 Schmalzgrube
 Grumbach og Neugrumbach
 Steinbach og Oberschmiedeberg

Kultur og seværdigheder 
I landsbyen Schmalzgrube er en gammel smelteovn vidnesbyrd om den tidligere sølvudvinding.

I Jöhstadt ligger den største vindmøllepark i Sachsen.

Indtil 1986 var byen endestation for den smalsporede Preßnitztalbahn, og der er stadig regelmæssig trafik med damplokomotiver på en museumsjernbane via Schmalzgrube til Steinbach.
Lasse Hallström

Lasse Hallström (født 2. juni 1946 i Stockholm) er en svensk film- og tv-instruktør.

Inden han slog igennem med film var han kendt af svensk tv-publikum for sit samarbejde med Magnus Härenstam og Brasse Brännström. Han havde desuden stået bag flere af ABBAs musikvideoer.

Hans første spillefilm, Mit liv som hund, blev en international succes. Den blev nomineret til en Oscar for bedste udenlandske film.

Han modtog flere tilbud fra Hollywood, og med Hvad så, Gilbert Grape? slog han for alvor igennem. Siden har han lavet flere produktioner i USA, hvor det er lykkedes ham at bevare sig særpræg med den særlige, varme solidaritet med de små, udsatte eksistenser, der befolker hans film.

Instruerede film 
 En kille och en tjej (1975)
 Mit liv som hund (1985)
 Hvad så, Gilbert Grape? (1993)
 A Dog's Purpose (2017)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra Sverige
Personer fra Stockholm
Partij voor de Vrijheid

Partij voor de Vrijheid (PvV) (dansk: Parti for frihed (frihedspartiet)) er et konservativt politisk parti i Holland, der blev dannet 22. februar 2006 af Geert Wilders, som stadig er dets politiske leder.

Wilders dannede partiet efter et brud med VVD i september 2004. Han forlod VVD i utilfredshed med, at partiet ikke bakkede op om hans forslag om at Holland skulle modsætte sig tyrkisk medlemskab af EU. I første omgang dannede Wilders den parlamentariske gruppe Groep Wilders og dannede først med Partij voor de Vrijheid i 2006 et egentligt parti.

Partiet fik en flyvende start. Efter mordet på Theo van Gogh i 2004 og debatten omkring Muhammedtegningerne i Jyllands-Posten i 2006 blev udlændingepolitikken et tema i valgkampen op til parlamentsvalget 22. november 2006. Partiet blev landets femtestørste parti med 577.000 stemmer (5,9%) og 9 mandater i underhuset Tweede Kamer.

Partiets største mærkesag er at stoppe det, det kalder for islamiseringen af Holland.

Eksterne henvisninger 

 Partij voor de Vrijheids hjemmeside

Etableret i 2006
Politiske partier i Nederlandene
Konservative partier
Islamofobi
Dario Mijatović

Dario Mijatović (født 13. august 1984) er en  kroatisk fodboldspiller, der har fået sin fodboldopdragelse NK Pula fra den bedste kroatiske række. Han spiller i dag for NK Pula ICI.

Fra 2006-2010 spillede Dario for Vejle Boldklub.

I 2010 skiftede han til Borussia Neunkirchen.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Spillerprofil på vejle-boldklub.dk 

Fodboldspillere fra Vejle Boldklub
Fodboldspillere fra Kroatien
Paul Krohn

Paul Krohn (født 1. november 1925, død 17. april 2012) var lærer og leder indenfor dansk specialundervisning. Efter sin læreruddannelse virkede han bl.a. på Bernadotteskolen og Mosbjerg Skole.
Han var senere med i den kraftige udvikling Statens Åndssvageforsorgs udbygning og integration gennemgik i 1960erne og 70erne, bl.a. som undervisningsleder for to forskellige forsorgscentre. Han gik af kort efter udlægningen til amterne i 1980. Efter sin pensionering var han aktiv som tilsynsførende for Tvindskolernes små, decentrale specialpædagogiske enheder. Han er far til Birgitte Krohn, og Lisbeth Krohn, begge ledende personer i Tvindkoncernen samt til Morten Krohn, som skabte gårdmejeriet Øllingegård.

Referencer 

Lærere fra Danmark
Bent Falbert

Bent Falbert (født 22. marts 1947 i København) er en dansk journalist, der fra 1988 til 2010 var ansvarshavende chefredaktør på Ekstra Bladet.
Efter at have forladt chefredaktørposten, skal Bent Falbert efter planen fortsat skrive "Falberts Gabestok" hver søndag, ligesom han vil forsøge at styre "De gamle, vrisne mænd" på bagsiden af bladet.

Efter studentereksamen læste Falbert jura, men skiftede til journalistikken og blev i 1967 elev på Dagbladet Roskilde. Siden 1971 har han været ansat ved Ekstra Bladet, først som politisk reporter, senere som lederskribent (fra 1973), som kulturredaktør (1980-1982) og politisk redaktør og ansvarlig for ledersiden i avisen (1982-1985). I 1985 blev han politisk-økonomisk chefredaktør og i 1988 blev han avisens ansvarshavende chefredaktør.
Hans stilling som ansvarshavende chefredaktør varede frem til 31. marts 2010, hvor den daværende ledende chefredaktør Poul Madsen tog over.

Falbert er kendt for sin bramfrie stil og har ofte forsvaret avisens 'Tør hvor andre tier'-linje offentligt – blandt andet i over 400 retssager på baggrund af artikler i avisen.
Den 6. oktober 1998 skrev Ekstra Bladet en artikel med en række beskyldninger mod erhvervsmanden Peter Forchhammer.
Forchhammer stævnede Ekstra Bladet for injurier, og med Falbert som chefredaktør indgik Ekstra Bladet et usædvanligt forlig med Forchhammer, som har betydet at avisen skal betale 25.000 kroner hver gang Forchhammers navn nævnes i avisen.
Falbert fortrød senere forliget.

I sine unge år var Falbert medlem af Venstres Ungdom

Kilder 

Journalister fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Transavia.com

transavia.com er et hollandsk lavpris-flyselskab, der fungerer som et selvstændigt selskab under Air France-KLM.

Baggrund 

Selskabet blev dannet i 1965 som Transavia Limburg. Navnet blev i 1966 ændret til Transavia Holland og selskabet begyndte sine flyvninger 17. november 1966. I 1986 skiftede firmaet navn igen, denne gang til Transavia Airlines. Samme år begyndte transavia.com sine ruteflyvninger til London Gatwick. Den største aktionær, Nedlloyd, solgte sin aktiepost på 80% i 1991 til KLM. I 1998 blev Transavia det første udenlandske flyselskab, der befløj indenrigsstrækninger i Grækenland som følge af en ændring i den græske luftfartslovgivning. I juni 2003 erhvervede KLM de resterende 20% af aktierne i selskabet, der således siden har hørt under KLM. Med fusionen af Air France og KLM blev transavia.com et fuldt ejet datterselskab af Air France-KLM.

transavia.com's primære hub er Amsterdam Schiphol Airport, mens Rotterdam Airport og Eindhoven Airport fungerer som sekundære hubber i Holland.

Men fra 1. november stopper Transavia alt flyvning til og fra Danmark

Fra Charter til Lavpris 

Omkring 2000 fungerede transavia.com primært som charterselskab, mens lavpris-divisionen blev kaldt Basiq Air. De to afdelinger har siden januar 2005 fløjet under det fælles navn transavia.com. Selskabet betjener i dag mere end 60 destinationer i Sydeuropa og Nordafrika, samt flere vintersportsdestinationer i alperne.

Nye sektioner 

Inden for de sidste år har transavia.com også åbnet en base i Frankrig i samarbejde med Air France og senest i december 2008 i København. Disse fly opereres under eget AOC (Airline Operation Certificate) under præfixet TO

Med åbningen i København blev Danmark således firmaets andet hjemmemarked udenfor Holland, med flyvninger til 15 forskellige destinationer. Disse fly opereres siden August 2009 under eget AOC (Airline Operation Certificate) under præfixet PH
transavia.coms indtog på det danske marked kom efter Sterlings sammenbrud i slutningen af oktober 2008. Per februar 2009 inkluderende transavia.coms rutenet fra København således Athen, Innsbruck, Salzburg, Nice, Montpellier, Pisa, Rom, Napoli, Chania (Kreta), Barcelona, Mallorca, Alicante, Malaga, Faro (Algarve), Gran Canaria og Tenerife.

Andre ruter 

transavia.com flyver desuden (feb. 2009) fra Gronningen i Holland samt fra Hamburg og Berlin (Tegel) til Innsbruck. transavia.com driver både rute- og chartertrafik.

Flåde 

Selskabets flåde består udelukkende af next generation Boeing-maskiner; i alt 10 stk. B737-700 og 19 stk. Boeing B737-800.

Eksterne henvisninger 

Selskabets danske hjemmeside
Selskabets profil på Twitter

Flyselskaber fra Nederlandene
Etableret i 1965
Kiksekage

En kiksekage (tysk Kalter Hund, Lukullus mm.) er en kage lavet af vanillekiks lagt i lag i en bageform med en chokolademasse imellem. Kiksekagen bages ikke, men stivner i køleskabet. 

Den traditionelle chokolademasse er baseret på palmin, kakao og rå æg. Da kagen ikke opvarmes, er det væsentligt at de anvendte æg er pasteuriserede af hensyn til risikoen for salmonellasmitte. To salmonelladødsfald i julen 1999 skabte forøget opmærksomhed om denne risiko og har formodentlig medført en væsentlig nedgang i den traditionelle kiksekagens popularitet.

En mere moderne version af kiksekage indeholder hverken palmin eller æg. I stedet sammensættes chokolademassen af chokolade, smør og kondenseret mælk

Kilder

Eksterne henvisninger

Kager
Brussels Airport

Brussels Airport  også kendt som Luchthaven Zaventem, Aéroport de Zaventem, Zaventem Airport og Brussels (Zaventem) International Airport er en international lufthavn, der betjener Belgien og landets hovedstad, Bruxelles. Den hed tidligere Brussel Nationaal/Bruxelles-National og er beliggende i forstaden Zaventem i Flandern; ca. 12 km. nordvest for Bruxelles' centrum.

Lufthavnen fungerer som primær hub for Brussels Airlines, European Air Transport, Singapore Airlines Cargo, Jetairfly og Saudia Arabian Cargo. Lufthavnsorganisationen ACI/IATA kårede i 2005 lufthavnen som Europas bedste. Den drives af Brussels Airport Company N.V./S.A.

Lufthavnen blev – i lighed med mange andre lufthavne i Europa – opført af den tyske besættelsesmagt under 2. verdenskrig. En vandrehistorie vil vide, at tyskerne spurgte de lokale, hvor det var bedst at bygge lufthavnen, og at de pegede på Zaventem, fordi der ofte var tåget. Efter besættelsen overtog den belgiske hær driften af lufthavnen. Da den gamle civile lufthavn i Haren blev for lille, blev det besluttet at benytte Zaventem som ny national lufthavn. En ny terminalbygning blev opført i 1948 som erstatning for den gamle træbygning. I 1955 blev en toglinje, der forbandt Bruxelles og lufthavnen, indviet og i 2005 fulgte indvielsen af en jernbanestrækning til Leuven og Liège. I 2010 kommer en forbindelse til Antwerpen til. Endnu en terminal blev opført i april 1957, således at lufthavnen blev klar til Verdensudstillingen i 1958. Under 1960'ernes og 1970'ernes boom i kommerciel luftfart blev adskillige hangarer opført. En ny cargo-terminal blev taget i brug i 1976, mens en ny passagerterminal kom til i 1994. I 2002 blev Pier A, der betjener fly fra og til Schengen-landene taget i brug. En ny pier forbeholdt lavprisselskaber som Ryanair og Wizz Air ventes at stå færdig inden udgangen af 2009. Indtil da flyver en del lavprisselskaber fra Brussels Charleroi-lufthavnen, der ligger 40 km. syd for Bruxelles.

Lufthavnen drives af The Brussels Airport Company, som den australske finanskoncern Macquarie ejer 75% af. Macquarie ejer også en del af Københavns Lufthavn. Den belgiske stat ejer de resterende 25%.

I 2007 betjente lufthaven 17,8 mio. passagerer, hvilket var en stigning på 7% siden 2006. Lufthavnens fremtid er truet af uenigheden mellem regeringerne i Flandern og Région de Bruxelles-Capitale omkring de natlige flyvninger.

SAS, Sterling og Brussels Airlines beflyver beflyver ruten København-Bruxelles.

Eksterne henvisninger 

 Brusells Airports hjemmeside

Lufthavne i Belgien
Kensington Gardens

Kensington Gardens, engang en af de private parker tilhørende Kensington Palace, er en af Londons kongelige parker, beliggende umiddelbart vest for Hyde Park. Størstedelen er beliggende i City of Westminster, mens en mindre af parkens vestlige del ligger i Kensington and Chelsea. Parkens areal udgør 1.1 km² (111 ha).

Kensington Gardens opfattes undertiden som en del af den større Hyde Park, men ringvejen West Carriage Drive adskiller de to haver.

Kensington Gardens blev anlagt i 1728 af Henry Wise og Charles Bridgeman efter idé fra Dronning Caroline, gift med George den 2.. I parken findes Diana Princess of Wales Playground, en legeplads til minde om Prinsesse Diana samt to større søer, Albert Memorial, kunstmuseet Serpentine Gallery samt statuer af dronning Victoria og Peter Pan. Parken er desuden kendt for sit særdeles rige fugleliv.

Se også 
 Haver i England
 Parker i London

Eksterne henvisninger 

 Kensington Gardens' officielle hjemmeside 

Parker i London
Kensington Palace

Kensington Palace er et kongeligt slot i Kensington Gardens i Kensington and Chelsea i London, England. 

Slottet har været anvendt som residens for den britiske kongefamilie siden det 17. århundrede. I dag er det hjem for Hertugen og Hertuginden af Gloucester , Hertugen og Hertuginden af Kent samt Prinsen og Prinsessen af Kent . 

Bygningen er fra 1600-tallet og blev opført til Vilhelm den 3. og hans hustru.

Fra 1981 til 1997 var Kensington Palace Prinsesse Diana af Wales' officielle residens. I øjeblikket huser slottet en udstilling om prinsessen.

Eksterne henvisninger 

 Kensington Palaces officielle hjemmeside

Slotte i England
Residensslotte i Storbritannien
Bygninger, konstruktioner og anlæg i London
Kroatien i Eurovision Song Contest

Kroatien debuterede i Eurovision Song Contest som selvstændigt land i 1993 og deltog herefter hvert år indtil 2013.

Landet har tidligere været repræsenteret i Eurovision mellem 1961 og 1991 i som en del af Jugoslavien. Kroatien var den mest succesrige delrepublik i Jugoslavien i Eurovision, 13 af de 26 jugoslaviske repræsentanter var kroatisk, og Jugoslaviens eneste vinder, Riva med "Rock Me" i 1989, er kroatisk. Eurovision Song Contest 1990 blev afholdt i Zagreb som et resultat.

Repræsentanter 
Nøgle

1.  I 2006 var Kroatien direkte i finalen pga. afbud fra Serbien og Montenegro.
2.  I 2009 kvalificerede Kroatien sig til finalen pga. resultatet fra back up-juryerne.

Repræsentanter fra Kroatien som del af Jugoslavien 
Eurovision Song Contest 1990 blev afholdt i Kroatien, da gruppen Riva der vandt i 1989, var fra Kroatien.

Pointstatistik 

NOTE:Der er ikke medregnet point fra semifinalerne.

12 point til og fra

Alle point givet til og fra (1993-2023)

Kommentatorer og jurytalsmænd

Galleri

Noter

Referencer 

 
Lande i Eurovision Song Contest
Cypern i Eurovision Song Contest

Cypern har deltaget i Eurovision Song Contest siden 1981. Landets bedste resultat er en 2. plads, som blev opnået , i 2018. I 1988 deltog Cypern ikke, da den sang, der var udvalgt, havde deltaget i den nationale udvælgelse i et tidligere år.

De fleste sange fra Cypern er sunget på græsk eller engelsk.

Afstemning 
Cypern er kendte for næsten altid at give 12 point til Grækenland. Sidst Cypern ikke gav Grækenland 12 point var i 1996. Cypern og Tyrkiet gav ikke hinanden point før Eurovision Song Contest 2003.

Repræsentanter 
Nøgle

Pointstatistik 

NOTE:Der er ikke medregnet point fra semifinalerne.

12 point til og fra

Alle point givet til og fra (1981-2023) 
Kun point i finalerne er talt med

Kommentatorer og jurytalsmænd

Galleri

Noter

Kildehenvisninger 

 
Lande i Eurovision Song Contest
Tjekkiet i Eurovision Song Contest

Tjekkiet debuterede i Eurovision Song Contest i 2007 i Helsinki. Oprindeligt ville de have deltaget to år tidligere, i 2005, men de trak ansøgningen tilbage, da der allerede var planlagt to store events på den tjekkiske nationale tv-station. I 2006 meddelte de EBU at de ville deltage i Eurovision Song Contest 2007.

Tjekkiets første repræsentant blev fundet ved et tv-show ved SMS-afstemening. Vinderen var det tjekkiske rockband Kabát med sangen "Malá dama", der dog ikke fik nogen succes i Helsinki: sangen endte sidst i semifinalen med en 28. plads og kun ét enkelt point fra Estland.

I 2008 gik Tjekkiet efter den mere lettilgængelige poplyd i form af sangerinden Tereza Kerndlová og nummeret "Have Some Fun". Det gav dem deres hidtil bedste placering med en 18. plads ud af 19 i den anden semifinale i Beograd.

Til Eurovision Song Contest 2009 i Moskva valgte tjekkisk tv gruppen Gipsy.cz internt, idet der dog blev afholdt en lille finale, hvor publikum kunne vælge imellem to sange. Den valgte sang, "Aven romale", fik nul point og dermed en sidsteplads i den første semifinale i Moskva. Tjekkisk tv meddelte efterfølgende, at de ikke ville deltage i Eurovision Song Contest 2010, grundet de dårlige resultater. Tjekkiet var derfor fraværende de næste fem år.

I november 2014 meddelte EBU, at landet vendte tilbage til konkurrencen i 2015. Landets repræsentant i 2015 blev fundet internt i tv-stationen ved hjælp af en jury.

Repræsentanter 
Nøgle

Pointstatistik 

NOTE:Der er ikke medregnet point fra semifinalerne

12 point til og fra

Alle point til og fra (2007-2023)

Kommentatorer og jurytalsmænd

Galleri

Noter

Kildehenvisninger 

 
Lande i Eurovision Song Contest
Straubing

Straubing er en by i den tyske delstat Bayern, i det sydlige Tyskland. Byen har et indbyggertal på 44.633 (2005) og et areal på 67,58 km²

Byer i Bayern
Victoria af Baden

Victoria af Baden (; ; 7. august 1862 i Karlsruhe – 4. april 1930 i Rom) var dronning af Sverige fra 1907 og gift med Gustav V.

Biografi 
Victoria blev født som prinsesse af Baden og var datter af storhertug Frederik 1. af Baden og Louise af Preussen. Hun var oldedatter af kong Gustav 4. Adolf af Sverige. 

Da Victoria af Baden 20. september 1881 giftede sig med Sveriges kronprins Gustav, senere Gustav V, blev hun prinsesse af Sverige og Norge samt hertuginde af Värmland.

I Sverige var hun hertuginde af Värmland, kronprinsesse og fra 1907 dronning af Sverige. I Norge var hun kronprinsesse frem til unionsopløsningen 1905.

Børn 
Dronning Victoria og kong Gustav 5. af Sverige fik tre sønner: 
 Gustav 6. Adolf af Sverige (1882-1973), konge 1950-1973. 
 Prins Wilhelm, hertug af Södermanland (1884-1955), Wilhelm blev far til Lennart Bernadotte (1909-2004), Lennart var først hertug af Småland, fra 1951 greve af Wisborg. 
 Prins Erik, hertug af Västermanland (1889-1918), ugift.

Forfædre

Eksterne links 

Dronninger af Sverige
Riddere af Serafimerordenen
Huset Zähringen
Personer fra Karlsruhe