kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thelxinoe (måne)

Thelxinoe er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget i 2004 af et hold astronomer under ledelse af Scott S. Sheppard fra Hawaiis Universitet ud fra billeder de havde taget den 9. februar 2003. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2003 J 22, men siden har den Internationale Astronomiske Union valgt at opkalde den efter Thelxinoe, datter af Zeus og Mnemosyne fra den græske mytologi, og ifølge visse kilder en af de fire oprindelige muser.

Thelxinoe er en af i alt 16 Jupiter-måner i den såkaldte Ananke-gruppe; 16 måner med omtrent samme omløbsbane som månen Ananke.

Jupiters måner
Antistof

Antistof har to vidt forskellige betydninger.

 antistof (biologi) er et proteinstof som immunforsvaret danner som forsvar mod smitte
 antistof (fysik) er stof opbygget af antiatomer med negative antiatomkerner og positroner
Håkon jarl

Håkon Sigurdsson jarl eller Håkon Ladejarl, Hákon jarl hinn ríki (født ca. år 935, død 995), regerede Norge fra ca. 970 til 995.

I 962 havde Harald Gråfeld og hans brødre myrdet Sigurd Håkonsson Ladejarl, ven og rådgiver for Håkon den Gode. Dette førte til, at forholdet mellem trønderne og eriksønnerne blev stærkt forværret. Sigurds søn, Håkon, tog så kampen op mod kong Harald. De var nogenlunde lige stærke og kæmpede i flere år uden at nå frem til et afgørende slag. Håkon blev nogle gange tvunget til at forlade landet, men hver gang kom han tilbage og forhindrede, at Harald fik stærkere fodfæste i Trøndelag.

Samtidig underlagde Harald Gråfeld sig Viken, (området omkring Oslofjorden), og dette førte til, at danekongen Harald Blåtand begyndte at bekymre sig for, om Harald Gråfeld fik for meget magt, og han fik ham narret til Danmark, hvor han blev snigmyrdet.

Håkon jarl fik så magten i Norge af danskekongen, selv om han havde beholdt den gamle asetro og ovenikøbet givet den en vis fornyelse.

Omkring 973-974 drog han til Danmark for at hjælpe Harald Blåtand med at forsvare Danmark mod den tysk-romerske kejser Otto 2. De tabte slaget, og Harald Blåtand forpligtede sig til at kristne Norge. Håkon jarl blev tvunget til at lade sig døbe, men frasagde sig senere både kristendommen og danskekongens styre i Norge. Derefter betalte han ingen skatter til Danmark og gav heller ikke yderligere hjælp.

Harald Blåtand sendte en straffeekspedition til Viken og begyndte at lade folk døbe og underlagde sig området. I 980'erne sendte Blåtand en styrke til Norge for at knække jarlen sammen med jomsvikingerne. De fik imidlertid en kraftig haglbyge imod sig, hvilket bidrog til at angrebet mislykkedes, og Håkon jarl sejrede. Danskerne opgav derefter for en tid at herske i Norge.

Håkon blev efterhånden meget upopulær blandt stormændene i Trøndelag, så da Olav Tryggvason kom til Trøndelag med en hær i 995, sluttede bønderne op om Olav. Dette førte til, at Håkon måtte flygte og gemme sig på gården Rimol i Melhus. Dér blev han dræbt af sin gode ven og træl, Tormod Kark.

Håkon havde flere skjalde i sin hird; nordmanden Eyvind Skaldaspillir samt islændinge som Einarr Skálaglamm, Tindr Hallkelsson og Eilífr Goðrúnarson.

Anetavle

Håkon jarl i litteraturen 
Håkon jarls sidste dage og kristendommens sejr over asetroen i Norge danner rammerne for Adam Oehlenschlägers første historiske drama, "Hakon Jarl". Et af hans kendteste digte er "Hakon Jarls død".

Eksterne henvisninger 

 Vilh. la Cour: Kong Gorm og Dronning Tyre; Historisk Tidsskrift, Bd. 9, rk. 5; 1926
 Svend Ellehøj: Olav Tryggvesons fald og Venderne; Historisk Tidsskrift, Bd. 11, rk. 4; 1953
 Kr. Erslev: Dronning Tyre og Dannevirke; Historisk Tidsskrift, Bd. 9, rk. 6; 1929
 Finnur Jónsson: Jomsvikingerne (Historisk Tidsskrift, Bd. 8, rk. 3; 1910)

Tjek fødsels- og dødsår
Regenter af Norge
Personer fra vikingetiden
Myrdede regenter
Helike (måne)

Helike er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet, under ledelse af Scott S. Sheppard. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2003 J 6, men senere vedtog den Internationale Astronomiske Union at opkalde den efter nymfen Helike fra den græske mytologi. Ifølge det nummereringssystem som Galileo Galilei indførte med opdagelsen af de galileiske måner har Helike betegnelsen Jupiter XLV.

Helike hører til den såkaldte Ananke-gruppe; 16 måner med omtrent samme omløbsbane som månen Ananke.

Jupiters måner
Thyone (måne)

Thyone er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 11. december 2001, af Scott S. Sheppard, David C. Jewitt og Jan Kleyna, og kendes også under betegnelsen Jupiter XXIX. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2001 J 2, men siden har den Internationale Astronomiske Union besluttet at opkalde den efter Thyone, bedre kendt som Semele, fra den græske mytologi.

Thyone er en af i alt 16 Jupiter-måner i den såkaldte Ananke-gruppe af måner med omtrent samme omløbsbane som månen Ananke.

Jupiters måner
S/2003 J 15

S/2003 J 15 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet, ledet af Scott S. Sheppard. Den kredser i en stejl bane omkring Jupiter, i retrograd retning, dvs. den populært sagt bevæger sig "den gale vej rundt". Den Internationale Astronomiske Union har endnu ikke vedtaget et navn for S/2003 J 15, men Jupitermåner med retrograd omløb som denne, får altid navne der ender på bogstavet e.

S/2003 J 15 er den af den såkaldte Ananke-gruppes i alt 16 måner der færdes længst væk fra Jupiter. Denne gruppe omfatter måner der alle har omtrent samme omløbsbane som månen Ananke.

Jupiters måner
Eurydome (måne)

Eurydome er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 9. december 2001 af en gruppe astronomer fra Hawaiis Universitet, under ledelse af Scott S. Sheppard. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2001 J 4, men siden har den Internationale Astronomiske Union besluttet at opkalde den efter Eurydome fra den græske mytologi.

Eurydome tilhører den såkaldte Pasiphae-gruppe, som omfatter de 13 yderste Jupiter-måner. Gruppen er opkaldt efter månen Pasiphae.

Jupiters måner
Arche (måne)

Arche er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 31. oktober 2002 af Scott S. Sheppard, og kendes også under betegnelsen Jupiter XLIII. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2002 J 1, men siden har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter musen Arche fra den græske mytologi.

Arche udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
S/2003 J 17

S/2003 J 17 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 8. februar 2003 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Brett J. Gladman. Den Internationale Astronomiske Union har endnu ikke vedtaget et navn for denne måne, men jupitermåner der som denne har retrograd omløb (dvs. "kredser den gale vej") omkring Jupiter, får altid navne der ender på bogstavet e.

S/2003 J 17 udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
Gopher

Gopher er en protokol, som bruges til kommunikation på Internettet ligesom http. På Gopher kan lægges filer og hjemmesider. Gopher var efter introduktionen i 1991 meget populært og udbredt, men i dag bruges den næsten kun af protokollens fans.

Set fra brugerens synspunkt stiller en gopher-server et hierarki af menupunkter til rådighed. Alle servere har en menu med referencer til andre servere, så man kan bevæge sig fra server til server. På nederste niveau i menuerne kan man vælge filer til download eller telnet-forbindelser.

Gopher dækker stort set de samme funktioner som WWW, og protokollen blev fortrængt. En af grundene har været, at gopher kun kunne håndtere tekst og kun tekst i en fast størrelse. Hjemmesider giver mulighed for et mere varieret udseende.

Flere webbrowsere understøtter gopherprotokollen. I Mozilla er det med som standard, i Internet Explorer kan det anskaffes ved at ændre i registreringsdatabasen, og i Konqueror kan det anskaffes ved at installere et plug-in ved navn Kgopher.

En URL til en gopher har formatet gopher://gopher.foo.com/sti/til/menu.

Navnet stammer fra University of Minnesotas maskot, taskerotten (gopher på engelsk), og er et ordspil, fordi et bud også kan kaldes en "gofer" (af "go for X!": "hent X!"), som har samme udtale.

Eksterne henvisninger 
 gopher://gopher.floodgap.com/0/gopher/welcome – en fungerende server
 http://gopher.floodgap.com/gopher/gw – HTML-oversætter til samme server
 http://kgopher.berlios.de/ – Gopher-plug-in til Konqueror

Internetteknologi
Pasithee (måne)

Pasithee er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 11. december 2001 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard, David C. Jewitt og Jan Kleyna, og kendes også under betegnelsen Jupiter XXXVIII. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2001 J 6, men siden da har den Internationale Astronomiske Union besluttet at opkalde den efter Pasithee; en skikkelse fra den græske mytologi.

Pasithee udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
S/2003 J 10

S/2003 J 10 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af an gruppe astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard. Den Internationale Astronomiske Union har endnu ikke formelt vedtaget et navn til denne måne. S/2003 J 10 har retrograd omløb, dvs. den kredser populært sagt "den gale vej rund" om Jupiter. Jupitermåner med denne egenskab får altid navne der ender på bogstavet e.

S/2003 J 10 udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
Filioque

Filioque er en bestemt tilføjelse til den nikæno-konstantinopolitanske trosbekendelse fra 381, der ikke var indeholdt i den oprindelige version. Tilføjelsen drejer sig om forholdet imellem de tre guddommelige personer i Treenigheden. Ifølge filioque-tilføjelsen udgår Helligånden ikke blot fra Gud Fader, men også fra Sønnen.

Teksten 
Filioque er latin for "og (fra) Sønnen". Det drejer sig om en tilføjelse i afsnittet om Helligånden.

På dansk:
... Og på Helligånden, som er Herre,og som levendegør,som udgår fra Faderen og fra Sønnen, ...

på latin:
... Et in Spiritum Sanctum, Dominumet vivificantem,qui ex Patre Filioque procedit ...

Dogmehistorisk udvikling 

Tillægget blev første gang indført ved koncilet i Toledo i 589 for at afgrænse sig over for arianismen – den den opfattelse, at Sønnen var underordnet Faderen. Tillægget skulle gøre det tydeligt, at Sønnen var lige med Faderen.

Karl den Store gik så vidt som at gøre troen på filioque-afsnittet til en nødvendighed for at blive frelst, og han anklagede den Ortodokse Kirke (og den konkurrerende kejser i Konstantinopel) for at have fjernet tillægget med vilje. Den daværende pave Leo 3. accepterede ikke ændringen og lod trosbekendelsen indgravere på græsk og latin uden tillægget. Frankerne holdt dog fast ved tillægget.

Filioque var et tema for det 4. koncil i Konstantinopel i 869-870, der bekræftede trosbekendelsen fra 381 og erklærede samtlige tillæg for ugyldige. Afgørelsen fra koncilet blev bekræftet af overhovederne for de fem kristne kirker i Rom, Konstantinopel, Antiokia, Jerusalem og Alexandria samt af den byzantinske kejser Basileios 1.

Den katolske kirke gjorde først tillægget til dogme i 1215 ved det 4. Laterankoncil (efter den gensidige ekskommunikation mellem pave og patriark i 1054). For den ortodokse kirke var og er filioque-tilføjelsen ikke acceptabel, da det er en ensidig ændring af en beslutning på et alment anerkendt økumenisk koncil, og da det er i modstrid med deres opfattelse af treenigheden.

Teologisk baggrund 
 
Den dybere årsag til striden om denne tilføjelse er en forskel i fortolkningen af treenigheden: den østlige kirketradition betonede i treenigheden mere de tre forskellige personer, mens den vestlige kirketradition lagde vægten på enheden. Indtil filioque-tillægget var det dog muligt med flere lokalt afvigende fortolkninger, der ikke havde truet kirkens enhed.

Økumenisk relevans 
Indtil i dag er filioque-tillægget og pavens primat de to vigtigste uoverensstemmelser mellem den ortodokse og den katolske kirke.

De protestantiske kirkesamfund har beholdt den vestlige version – for så vidt de brugte de klassiske trosbekendelser – da de med hensyn til treenigheden står i den vestlige og ikke i den østlige tradition og i almindelighed ikke ser noget grundlæggende problem her.

Den gammelkatolske kirke er vendt tilbage til en trosbekendelse uden filioque, dels af teologiske grunde, dels bevidst for at nærme sig den ortodokse kirke.

Noter 

Skismer i kristendommen
Treenigheden
Kale (måne)

Kale er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 9. december 2001 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard,og kendes også under betegnelsen Jupiter XXXVII. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2001 J 8, men siden har den Internationale Astronomiske Union besluttet at opkalde den efter Kale fra den græske mytologi.

Kale udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
S/2003 J 9

S/2003 J 9 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard. Den Internationale Astronomiske Union har endnu ikke formelt vedtaget noget navn for denne måne, men jupitermåner der som S/2003 J 9 har retrograd omløb, dvs. kredser den "gale vej" rundt om Jupiter, får konsekvent navne der ender på bogstavet e.

S/2003 J 9 udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
Sponde (måne)

Sponde er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 9. december 2001 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard, og kendes også under betegnelsen Jupiter XXXVI. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2001 J 5, men siden har den Internationale Astronomiske Union besluttet at opkalde den efter Sponde; en af Zeus' døtre i den græske mytologi.

Sponde tilhører den såkaldte Pasiphae-gruppe, som omfatter de 13 yderste Jupiter-måner. Gruppen er opkaldt efter månen Pasiphae.

Jupiters måner
S/2003 J 5

S/2003 J 5 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af en gruppe astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard. Den Internationale Astronomiske Union har endnu ikke formelt vedtaget et navn til den, men denne måne har såkaldt retrograd omløb, dvs. den bevæger sig populært sagt den "gale vej rundt" om Jupiter, og der foreligger en beslutning om at give jupitermåner med denne egenskab navne der ender på bogstavet e.

S/2003 J 5 udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
S/2003 J 19

S/2003 J 19 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Brett J. Gladman. Den Internationale Astronomiske Union har endnu ikke formelt vedtaget et navn til denne måne, men jupitermåner der som denne har retrograd omløb, dvs. de populært sagt kredser "den gale vej" omkring Jupiter, får altid navne der ender på bogstavet e.

S/2003 J 19 udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
S/2003 J 23

S/2003 J 23 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af en gruppe astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard. Den Internationale Astronomiske Union har endnu ikke formelt givet den et navn, men den har retrograd omløb (dvs. den kredser den "gale vej" rundt om Jupiter), og jupitermåner med denne egenskab får pr. konvention altid navne der ender på bogstavet e.

S/2003 J 23 tilhører den såkaldte Pasiphae-gruppe, som omfatter de 13 yderste Jupiter-måner. Gruppen er opkaldt efter månen Pasiphae.

Jupiters måner
Eukelade (måne)

Eukelade er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 5. februar 2003 af en gruppe astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard, og kendes også under betegnelsen Jupiter XLVII. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2003 J 1, men siden har den Internationale Astronomiske Union besluttet at opkalde den efter Eukelade, som ifølge visse kilder til den græske mytologi er en muse, og dermed en datter af Zeus.

Eukelade udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
Der hvor månen ligger ned

Der hvor månen ligger ned er en roman fra 2002 skrevet af Iselin C. Hermann.

Romanen handler om den kvindelige amerikanske journalist Samia, der rejser til Damaskus i Syrien. Her møder hun to mænd, får et forhold til den første og forelsker sig i den anden.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2002
Carme (måne)

Carme er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 30. juli 1938 af Seth Barnes Nicholson, og kendes også under betegnelsen Jupiter XI. Faktisk var det først i 1975 at den Internationale Astronomiske Union formelt besluttede at opkalde den efter Carme fra den græske mytologi. Indtil da blev navnet Pan undertiden  brugt som et "uofficielt navn" — bemærk at Pan nu officielt er knyttet til én af planeten Saturns måner.

Carme udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme.

Jupiters måner
Paw (film)

Paw er en dansk film fra 1959, instrueret af Astrid Henning-Jensen. Sammen med Bjarne Henning-Jensen har hun også skrevet filmens manuskript, baseret på Torry Gredsteds roman af samme navn. Filmen fortæller om en vestindisk dreng, der efter at have mistet sine forældre skal bo hos sin tante i Danmark, hvor han render ind i problemer med mobning. Det er den første danske film, der tog problemet racisme op.

Paw er den anden danske film, der har opnået en nominering til en Oscar for bedste fremmedsprogede film.

Medvirkende
Asbjørn Andersen
Karl Stegger
Preben Neergaard
Karen Lykkehus
Helge Kjærulff-Schmidt
Svend Bille
Arthur Jensen
Ebba Amfeldt
Ego Brønnum-Jacobsen
Jimmy Sterman

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1959
Dramafilm fra Danmark
Film instrueret af Astrid Henning-Jensen
Bussen (film fra 1963)

Bussen er en dansk komediefilm fra 1963 instrueret af Finn Henriksen efter manuskript af Bob Ramsing. Filmen er en ny indspilning af en norsk film af samme navn fra 1961.

Medvirkende 
 Dirch Passer
 Malene Schwartz
 Lily Broberg
 Karl Stegger
 Paul Hagen
 Ove Sprogøe
 Lone Hertz
 Axel Strøbye
 Gunnar Lemvigh
 Ole Monty
 Grethe Mogensen
 Arthur Jensen
 Tove Maës
 Valsø Holm
 Hugo Herrestrup
 Aage Winther-Jørgensen
 Gunnar Strømvad

Eksterne henvisninger 
 
 

Danske film fra 1963
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Finn Henriksen
S/2003 J 4

S/2003 J 4 er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 5. februar 2003 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet, anført af Scott S. Sheppard. Den Internationale Astronomiske Union har endnu ikke formelt vedtaget et navn til den, men da S/2003 J 4 har retrograd omløb, dvs. den populært sagt "kredser den gale vej" omkring Jupiter, vil den pr. konvention få et navn der ender på bogstavet e.

S/2003 J 4 tilhører den såkaldte Pasiphae-gruppe, som omfatter de 13 yderste Jupiter-måner. Gruppen er opkaldt efter månen Pasiphae.

Jupiters måner
Hegemone (måne)

Hegemone er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 8. februar 2003 af en gruppe astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard, og den kendes også under betegnelsen Jupiter XXXIX. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2003 J 8, men siden da har den Internationale Astronomiske Union besluttet at opkalde den efter Hegemone fra den græske mytologi.

Hegemone tilhører den såkaldte Pasiphae-gruppe, som omfatter de 13 yderste Jupiter-måner. Gruppen er opkaldt efter månen Pasiphae.

Jupiters måner
Cyllene (måne)

Cyllene er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 8. februar 2003 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard, og den kendes også under betegnelsen Jupiter XLVIII. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2003 J 13, men siden da har den Internationale Astronomiske Union vedtaget at opkalde den efter Cyllene fra den græske mytologi.

Cyllene tilhører den såkaldte Pasiphae-gruppe, som omfatter de 13 yderste Jupiter-måner. Gruppen er opkaldt efter månen Pasiphae.

Oprindelse:

Cyllene menes at være en del af Pasiphae gruppen, det er måner der alle stammer fra den samme asteroide der blev slået i flere stykker af Jupiters tyngdekraft.

Referencer 

Jupiters måner
Aoede (måne)

Aoede er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 8. februar 2003 af en gruppe astronomer under ledelse af Scott S. Sheppard, og den kendes også under betegnelsen Jupiter XLI. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2003 J 7, men siden da har den Internationale Astronomiske Union officielt opkaldt den efter Aoede, datter af Zeus og en af de tre oprindelige muser i den græske mytologi.

Aoede tilhører den såkaldte Pasiphae-gruppe, som omfatter de 13 yderste Jupiter-måner. Gruppen er opkaldt efter månen Pasiphae.

Jupiters måner
Kore (måne)

Kore er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 8. februar 2003 af en gruppe astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard. Kore er opkaldt efter Hades' kone i den græske mytologi, men kendes også under betegnelsen Jupiter XLIX (XLIX er romertallet for 49). Før den Internationale Astronomiske Union formelt vedtog navnet Kore, havde månen den provisoriske betegnelse S/2003 J 14.

Kore er cirka 2 kilometer i diameter, og tilhører den såkaldte Pasiphae-gruppe, som omfatter de 13 yderste Jupiter-måner. Gruppen er opkaldt efter månen Pasiphae.

Jupiters måner
Kallichore (måne)

Kallichore er en af planeten Jupiters måner: Den blev opdaget 6. februar 2003 af en gruppe astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard, og den kendes også under betegnelsen Jupiter XLIV. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2003 J 11, men senere har den Internationale Astronomiske Union formelt vedtaget at opkalde den efter Kallichore, som angiveligt er en muse i den græske mytologi.

Kallichore udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Jupiters måner
Aitne (måne)

Aitne (Jupiter XXXI) er en af Jupiters måner. Den blev opdaget 9. december 2001 af et hold astronomer fra Hawaiis Universitet under ledelse af Scott S. Sheppard. Lige efter opdagelsen fik den den midlertidige betegnelse S/2001 J 11, men siden da har den Internationale Astronomiske Union formelt besluttet at opkalde den efter nymfen Aitne fra den græske mytologi.

Aitne udgør sammen med 16 andre Jupiter-måner den såkaldte Carme-gruppe, som har næsten ens omløbsbaner omkring Jupiter. Gruppen har navn efter Carme, som er et af dens medlemmer.

Referencer 

Jupiters måner