kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thomas Mørk (skuespiller)

Thomas Mørk (født 28. september 1962 i Hellerup) er en dansk skuespiller, der er uddannet fra Statens Teaterskole i 1987. Den alsidige skuespiller har både optrådt på Det kongelige Teater, i en række revyer som Nykøbing F. Revyen og har bl.a. været medvært i forbindelse med overrækkelsen af Årets Reumert 2006. I tv har han optrådt i satire-programmet Ansjosen og i serierne Flemming og Berit, Bryggeren og Krøniken, ligesom han har medvirket i julekalenderen Alletiders jul. Han har også lagt stemme til en lang række tegnefilmsfigurer. Mange kender ham også fra makkerskabet med Niels Olsen i Cirkus Montebello.

Filmografi

Spillefilm 
 Isolde – 1989
 Høfeber – 1991
 Planetens spejle – 1992
 Hjælp - Min datter vil giftes – 1993
 Snøvsen ta'r springet – 1994
 Krystalbarnet – 1996
 Manden som ikke ville dø – 1999
 Pyrus på pletten – 2000

Danske stemmer 
 Violetta - Gregorio Casal
 Ice Age - Manny
 Ice Age 2: På tynd is - Manny
 Ice age 3 - Dinosaurerne kommer - Manny
 Ice Age 4: På gyngende grund - Manny
 Ice Age: Den vildeste rejse - Manny
 Oliver & Co. - Rambo
 Balladen om Holger Danske - Holger Danske
 The Legend of Mulan
 Looney Tunes – Pepe Le Puh
Spaced Out – George Martin
Krampetvillingerne – Hr. Krampe
 Sly 2 Band of Thieves – Dimitri
 Sly 3 Honor Among Thieves – Dimitri
 Magnus og Myggen – Myggen
 Herkules - Plage
 Stitch! Eksperiment 626"" - X-625
 Lilo og Stitch: Serien - X-625
 Bjørne Brødre - Stub
 Skyllet væk - Le Frø
 Min skøre familie Robinson - Onkel Fritz
 Zack og Codys Søde Hotelliv - Mr. Moseby
 Det Søde Liv til Søs - Mr. Moseby
 AVENGERS: Klodens mægtigste helte'' - Captain America, Iron Man (Sæson 2), diverse roller

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Hellerup
Personer i Kraks Blå Bog
Primærrute 52

Primærrute 52 er en hovedvej i Øst- og Midtjylland. Den løber fra Juelsminde mod nordvest via Horsens, Brædstrup, Silkeborg og Kjellerup og slutter ved mødet med Primærrute 26 ved Rindsholm nær Viborg.

Den samlede strækning har en længde på 96 km.

Syd for Silkeborg løber ruten gennem Søhøjlandet og Silkeborgskovene.

Kilder 

52
Søren Steen

Søren Steen (født 22. august 1942) er en dansk skuespiller, der blev uddannet fra Statens Teaterskole i 1971 og som herefter foretog studierejser til en række lande. I tv har han medvirket i serierne Huset på Christianshavn, Draculas ring, Gøngehøvdingen, Bryggeren og TAXA.

Filmografi 

 Mig og min lillebror og Bølle (1969)
 Præriens skrappe drenge (1970)
 Hovedjægerne (1971)
 Motorvej på sengekanten (1972)
 Pigen og drømmeslottet (1974)
 Prins Piwi (1974)
 Olsen-banden på sporet (1975)
 Per (1975)
 Hjerter er trumf (1976)
 Blind makker (1976)
 Firmaskovturen (1978)
 Olsen-banden overgiver sig aldrig (1979)
 Attentat (1980)
 Undskyld vi er her (1980)
 Olsen-banden over alle bjerge (1981)
 Jeppe på bjerget (1981)
 Midt om natten (1984)
 Elvis Hansen - en samfundshjælper (1988)
 Guldregn (1988)
 Christian (1989)
 Fuglekrigen i Kanøfleskoven (1990)
 Frække Frida og de frygtløse spioner (1994)
 Riget I (1994)
 Tempelriddernes skat (2006)

TV-serier 

 Huset på Christianshavn (1970-1977) afsnit nr: 67 80
 Gøngehøvdingen (1991-1992) afsnit nr: 1
 Bryggeren (1996-1997) afsnit nr: 4
 En fri mand (1996)
 TAXA (1997-1999) afsnit nr: 4

Tegnefilm 

 Prins Piwi (1974)

Ekstern henvisning 

 

Skuespillere fra Danmark
Tistrup Kirke

Tistrup Kirke er en kirke fra år 1100, der ligger i Tistrup i Ribe Stift.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Tistrup Kirke hos KortTilKirken.dk
 Tistrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Varde Kommune
Kirker i Ribe Amt
Kirker i Ribe Stift
Thorstrup Kirke

Thorstrup Kirke ligger nord for Sig ved Varde.

Det er en romansk landsbykirke fra 1100-tallet bygget af granitkvadre/marksten. I senmiddelalderen er der tilføjet tårn og våbenhus af munkesten.

Kirken er i sin nuværende skikkelse præget af restaureringer i 1760'erne og 1770'erne under ejeren Andreas Charles Teilmann til Nørholm (1749-1790).

Ministeren Theodor Rosenørn-Teilmann, ligesom Andreas Charles Teilmann, er begravet på kirkegården.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Thorstrup Kirke hos KortTilKirken.dk
 Thorstrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
 Velkommen til Thorstrup Sogn

Kirker i Varde Kommune
Kirker i Ribe Amt
Kirker i Ribe Stift
Sekundærrute 445

Sekundærrute 445 er en rutenummereret hovedlandevej i Østjylland.

Ruten går fra Hov i Odder Kommune, forbi Odder til Skanderborg, Ry og slutter ved mødet med Primærrute 52 i Rodelund ved Them.

Hovedlandevej 445 har en distance på 53 km.

Kilder 

445
Nyköping

Nyköping er hovedbyen i  Nyköpings kommune samt administrationscentrum for  Södermanlands län. Kommunen har et areal på 1.427. km² og et indbyggertal på 33.546 (2019) i bymæssig bebyggelse (tätort) og 57.060 (2020) i kommunen.

På Nyköpingshus udspilledes ifølge Erikskrøniken den historiske sammenkomst Nyköpings gæstebud i år 1317,  hvor kong Birger Magnusson af Sverige inviterede sine brødre  hertugerne Erik og Valdemar til julefest. Men han fænglede dem og lod dem sulte ihjel i borgtårnet. Historien er ikke bekræftet af andre kilder. Hvert år opføres et skuespil om begivenheden ved  Nyköpingshus, og August Strindberg har skrevet et stykke om begivenheden.
Sekundærrute 433

Sekundærrute 433 er en rutenummereret hovedlandevej i Østjylland.

Ruten går fra Jyllands Allé i Aarhus gennem Tranbjerg, Solbjerg, Hovedgård og slutter ved hovedlandevej 170 ved Hansted nord for Horsens.

Hovedlandevej 433 har en længde på 39 km.

Kilder 

433
Zarja

Zarja (: Заря for 'morgengry') var det første modul af Den Internationale Rumstation (ISS) der blev opsendt.

Zarja leverer den basale styring, kommunikation og energiforsyning til ISS. Derudover fungerer Zarja som opbevaringsmodul til ilt, vand og brændstof.

Zarja blev opsendt af den russiske rumfartsorganisation, Roskosmos, den 20. november 1998 fra Bajkonur Kosmodromen med en Protonraket.

Modulet er 12,5 meter langt og har en diameter på 4 meter. Den er bygget af Khrunitjev i Rusland, er finansieret af NASA og har kostet 1,4 milliarder kroner.

Referencer

Eksterne henvisninger 

ISS-moduler
Delicate Sound of Thunder

Delicate Sound of Thunder – dobbelt livealbum med gruppen Pink Floyd fra deres tourné i 1988. Det var den første livetour uden Roger Waters.

Tracks 

(cd 1):

 Shine On You Crazy Diamond
 Learning To Fly
 Yet Another Movie
 Round And Around
 Sorrow
 The Dogs Of War
 On The Turning Away

(cd 2):

 One Of These Days
 Time
 Wish You Were Here
 Us And Them
 Money
 Another Brick In The Wall (Part 2)
 Comfortably Numb
 Run Like Hell

Album fra 1986
Pink Floyd-album
Livealbum fra 1986
Overenskomst

En Overenskomst på arbejdsmarkedet er en kollektiv aftale mellem en arbejdsgiverorganisation og en lønmodtagerorganisation. Arbejdsretlige overenskomster kan tillige indgås lokalt mellem en eller flere virksomheder på arbejdsgiverside og lokale afdelinger af fagforbundet eller en medarbejderklub på den enkelte virksomhed. 

Den fulde - og korrekte - betegnelse er kollektiv overenskomst, idet ordet overenskomst i sig selv blot betyder "noget som man er blevet enige (kommet overens) om". Det som først og fremmest adskiller kollektive overenskomster fra andre kontrakter, er det forhold, at en gruppe arbejdstagere - typisk organiseret i en fagforening - kan indgå en aftale, som også har betydning for andre ansatte indenfor samme faggruppe. Overenskomster indeholder regler for løn- og arbejdsforhold for de berørte ansatte hos de arbejdsgivere, der har tegnet en overenskomst enten gennem en arbejdsgiverforening eller direkte med en fagforening. Overenskomsterne suppleres på en lang række områder af lovgivning om arbejdsmiljø, ferie, dagpenge ved sygdom og barsel m.v.

De fleste overenskomster indgår i et hierarki, hvor det højeste niveau er "hovedaftaler", der indeholder de mest fundamentale regler for indgåelse, opsigelse og fornyelse af overenskomster. Et væsentligt moment i disse hovedaftaler er, at en opsagt overenskomst løber videre uanset opsigelsesvarslet er udløbet, indtil der enten træder en konflikt i kraft eller aftalen er fornyet. 

80 % af alle danske lønmodtagere arbejder under en overenskomst. 100 % af lønmodtagerne er dækket i den offentlige sektor og 71 % den private sektor.

Eksempler på hvad en overenskomst kan indeholde af aftaler:

 Minimalløn / mindsteløn – den mindste grænse for hvad en medarbejder skal have i løn.
 Tillæg til sygedagpenge man får under under sygdom og barselsorlov – nogen får fuld løn.
 Arbejdsgivers og evt. medarbejders bidrag til Arbejdsmarkedspensionsordninger
 Ugentlig arbejdstid
 Betaling for overarbejde, dag/nat-arbejde samt på weekend og helligdage
 Arbejdsgiverens bidrag til lønmodtagerens efteruddannelse
 Opsigelsesvarsel for begge parter

Der er ikke krav til aftalens indhold, bortset fra at den skal vedrøre arbejdsretlige forhold. En overenskomst kan således godt kun vedrøre enkelte områder (fx forhandlingsret, samarbejdsspørgsmål, tvistløsningsmetode). Der kan som udgangspunkt ikke indgås aftale om ansættelsesvilkår, der bestemmes ved lov eller fastsættes i henhold til lov.

Der er i Danmark ingen generel lønmodtagerlov, hvorfor overenskomster i mange sammenhænge er afgørende for hvilke rettigheder lønmodtagere har.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 DI/CO-industri overenskomst 2004
 CO-Industri
 DI
 LO
 Overenskomsten mellem Kristelig Arbejdsgiverforening og Kristelig Fagbevægelse

Se også 

Erhvervsliv
Arbejdsmarkedet
Jura
Retsvidenskab
Retskilde
Juridiske begreber
Juridiske begreber
365 Media Scandinavia

365 Media Scandinavia A/S var dansk aktieselskab (med cvr nr 29415803) der stod bag den danske gratisavis Nyhedsavisen. Selskabet er lukket i 2009.

Det var det islandske selskab Dagsbrun, som et andet islandsk selskab Baugur Group ejer 25 % af aktierne af, der stiftede selskabet d. 15. marts 2006 med en aktiekapital på 1 million kroner. 

Adm. direktør for Dagsbrun Gunnar Smári Egilsson blev udnævnt til formand for bestyrelsen for 365 Media Scandinavia A/S. Som direktør for 365 Media Scandinavia blev Svenn Dam udnævnt, han er tidligere markedsdirektør på avisen Jyllands-Posten og chef i Metro International der bl.a. udgiver gratisavisen MetroXpress.

Medievirksomheder i Danmark
Sekundærrute 170

Sekundærrute 170 er en hovedlandevej i Øst-, Syd- og Sønderjylland.

Ruten går fra Viby Torv i Viby J syd for Aarhus Centrum gennem Skanderborg, Horsens, Vejle, Kolding, Haderslev, Aabenraa og slutter ved den tyske grænse syd for Kruså.

Den følger stort set den gamle hovedvej A10 på strækningen fra Kruså til Aarhus. A10 er nu afløst af Europavej E45, fortsættelsen mod nord til Frederikshavn er hovedlandevej 180.

Rute 170 har en længde på ca. 170 km.

Kilder 

170
Dagsbrun

Dagsbrun eller Dagsbrún er et islandsk aktieselskab der bl.a. udgiver aviser og magasiner samt producerer tv på Island, hvor selskabet er børsnoteret.

På Island udgiver de bl.a. gratisavisen Fréttablaðið

Største aktionær i Dagsbrun er investeringskoncernen Baugur Group der har over en fjerdedel af aktierne. I Danmark er Baugur mest kendt for at have overtaget stormagasinerne Magasin og Illum.

Omsætningen i Dagsbrun blev i 2005 ca. 1,5 mia. danske kr., med et overskud før skat på næsten 70 mio. kr. 

Adm. direktør for Dagsbrun er Gunnar Smári Egilsson. Han er også formand for 365 Media Scandinavia A/S der er et dansk selskab ejet af Dagsbrun, de er kendt for at stå bag den danske gratisavis Nyhedsavisen

Eksterne henvisninger 
Dagsbruns hjemmeside 

Medievirksomheder fra Island
Primærrute 40

Primærrrute 40 er en hovedlandevej i Nordjylland.

Primærrute 40 går fra Frederikshavns færgehavn til parkeringspladsen ved Grenen nordøst for Skagen by og er dermed Danmarks nordligste landevej.

Rute 40 har en længde på i alt 44,7 km. Undervejs kryder rute 40 E45, primærrute 35 og sekundærrute 597.

I forbindelse med Kommunalreformen i 2007 overgik hele ruten fra amtsvej til statsvej.

Forløb 
I Frederikshavn forløber ruten sammen med primærrute 35, skiftevis som 2- og 4-sporet vej. Efter krydset ved Nørregade forløber den som 2-sporet landevej hele vejen til Hulsig. Herefter følger en strækning på 4,5 km som 2+1-vej, hvorefter at der er 2 spor resten af vejen til Grenen.

Der er cykelsti langs hele ruten, bortset fra strækningen efter 2+1-vejens afslutning og indtil krydset i Skagens udkant med Højensvej. Der går dog en asfalteret cykel-/gangsti parallelt med landevejen fra Hulsig til Skagen, kaldet Hulsigstien.

Til aflastning af trafikken gennem Skagen by anlagde Skagen Kommune en nordlig omfartsvej, kaldet Bøjlevejen. Vejen bliver først og fremmest bygget for at få dagsturister til Grenen uden om byen, men det har vist sig at vejen også bliver benyttet til lokaltrafik til Skagen Nordby. Første etape af Bøjlevejen åbnede 1. juni 2006, mens anden etape åbnede primo 2008.

Bøjlevejen indgår ikke i primærrute 40, da den hverken er anlagt af Nordjyllands Amt eller Vejdirektoratet, men derimod af hhv. Skagen og Frederikshavn Kommuner. Forbindelserne til Bøjlevejen er dog delvist finansieret af Vejdirektoratet. Vejen er skiltet som , altså Ring Nord.

Udbygning 
Grundet den store trafikmængde om sommeren, er det et stort ønske blandt lokalbefolkningen, at hele strækningen mellem Aalbæk og Skagen skal udbygges. Nordjyllands Amt, som var vejbestyrelse for vejen indtil 2007, har gennemført en VVM-redegørelse for udvidelse af denne strækning til 2+1-vej, men afsatte kun penge til etableringen af den nuværende 4,5 km lange strækning. Derved droppede Vejdirektoratet projektet ved overtagelsen.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Regionsplantillæg nr. 85: Udbygning af landevejen Ålbæk – Skagen
 VVM-redegørelse: Udbygning af landevejen Ålbæk – Skagen

40
Sekundærrute 152

Sekundærrute 152 –  Strandvejen  – er en rutenummereret landevej i Nordsjælland.

Ruten går fra Ring 2 i Hellerup langs kysten mod Øresund til Helsingør, hvor den munder ud i rundkørslen nær færgelejerne i krydset med Europavej E47 og Europavej E55. 

Rute 152 har en længde på ca. 40 km.

Link til  kort over sekundærrute 152

Kilder 

152
Carl Schuhmann

Carl Schuhmann (født 12. maj 1869, død 24. marts 1946) var en tysk sportsmand, der vandt fire olympiske titler i gymnastik og brydning ved OL i Athen i 1896. Han konkurrerede også i vægtløftning og atletik, dog uden at vinde medaljer. Han er dermed en af blot seks sportsfolk, der har deltaget i fire olympiske sportsgrene.

OL 1896 
Schuhmann, der var en del af Berliner Turnerschaft, var med på det succesrige tyske gymnastikhold, der vandt holdkonkurrencen i disciplinerne reck (hvor det tyske hold var eneste deltager) og parallelle barrer (hvor tyskerne vandt foran to græske hold). Schuhmann vandt den tredje titel i individuel spring over hest. Han deltog også i de individuelle konkurrencer i parallelle barrer, reck, bensving og ringe, men uden samme succes.

Derefter deltog Schuhmann i brydekonkurrencen, som han også vandt, selvom han med 1,58 m var meget lavere og lettere end de fleste af konkurrenterne. I første kamp mødte han Launceston Elliot fra Storbritannien & Irland, der havde vundet en af vægtløftningskonkurrencerne. Schuhmann vandt nemt. I semifinalen gik tyskeren videre uden kamp, og i finalen mødte han Georgios Tsitas fra Grækenland. Kampen trak ud, og efter 40 minutter blev det besluttet, at det var blevet for mørkt til at fortsætte, og kampen blev udsat til næste dag. Morgenen efter lykkedes det efter yderligere 15 minutters kamp for Schuhmann at afgøre kampen til sin fordel.

Han deltog også i vægtløftningskonkurrencerne, hvor han fik en delt fjerdeplads i to-hånds løft. Han delte placeringen med Georgios Papasideris fra Grækenland med resultatet 90,0 kg.

Schuhmann var også blandt de ni deltagere i længdespring. Det eneste der vides om hans placering er, at han ikke endte i top 4. Endvidere blev han nr. 5 i trespring og blandt de tre sidste i kuglestød, hvor syv mand deltog.

Øvrig karriere 
OL 1896 var Schuhmanns største sportslige succes, men han opnåede også flere gode resultater ved den årlige tyske Turnfest. Fra 1898 var han gymnastiklærer i London. Han fortsatte med at være involveret i de olympiske lege, og ved de olympiske mellemlege 1906 var han æresgæst og desuden leder af det tyske hold. Ved OL 1908 i London var han holdattaché for tyskerne, og her oplevede han, at en af hans elever, briten Otto Bauscher, deltog i gymnastikturneringen.

Hans sidste forbindelse med OL var i 1936 ved legene i Berlin, hvor han med til at skabe en gymnastikudstilling samt med til hyldesten for det nyopførte Olympiastadion.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Gymnaster fra Tyskland
Deltagere for Tyskland ved sommer-OL 1896
Olympiske mestre fra Tyskland
Længdespringere
Trespringere
Kuglestødere fra Tyskland
Vægtløftere
Brydere fra Tyskland
Sekundærrute 185

Sekundærrute 185 er en rutenummereret hovedlandevej i Øst-, Midt- og Vestjylland.

Ruten går fra den nordligste rundkørsel i Lund ved Horsens og videre mod nordvest, øst og nord om Nørre Snede, syd og vest om Ejstrupholm, gennem Ikast, Ilskov og Simmelkær, øst om Hodsager og slutter ved Primærrute 16 nær Mejrup Kirkeby øst for Holstebro.

Rute 185 har en længde på 98 km.

Kilder 

185
Kongelig Dansk Aeroklub

Kongelig Dansk Aeroklub (KDA) er Danmarks luftsportsforbund, grundlagt 1909.

De sportslige udøvere består af ballonflyvere, drageflyvere, faldskærmsspringere, kunstflyvere, motorflyvere, svæveflyvere samt modelflyvere – herunder fritflyvning, liniestyring og radiostyring.

KDA repræsenterer Fédération Aéronautique Internationale (FAI, The World Airsport Federation), som er den internationale organisation for luftsport.

Eksterne henvisninger 

http://www.kda.dk/

Luftsport
Foreninger fra Danmark
Etableret i 1909
Primærrute 46

Primærrrute 46 er en hovedvej i Midt- og Kronjylland.

Primærrute 46 går fra Silkeborg via Grauballe, Kongensbro, Houlbjerg og Laurbjerg og ender i frakørsel 42 på Europavej E45.

Rute 46 har en længde på i alt 45 km.

Kilder 

46
Luftsport

Begrebet Luftsport dækker:

 Ballonflyvning
 Faldskærmsudspring
 Hanggliding
 Kunstflyvning
 Modelflyvning
 Motorflyvning
 Paragliding
 Svæveflyvning

I Danmark er alle disse sportsgrene repræsenteret af KDA, Kongelig Dansk Aeroklub.
Heli Attack

Heli Attack, er en gratis computerspilserie på internettet. Spillene går ud på at angribe militærhelikoptere. 

Der er tre versioner, der alle sammen går ud på det samme:  Du er en elitesoldat i en 2D-verden. Én efter én kommer skydende militærhelikoptere, som du skal skyde ned. Du får point for at skyde dem, og når du har skudt et vis antal helikoptere ned, bliver der sendt en pakke med mere efektive våben ned til dig. Du kan kun bruger de mere efektive våben et vis antal skud.

Eksterne Henvisninger 
 Official Hjemmeside
 Heli Attack 1 – 2001
 Heli Attack 2  – 2003
 Heli Attack 3  – 17. juni 2005

Computerspilserier
Internetspil
Fredens Kirke (Odense)

Fredens Kirke er en kirke, som ligger i det centrale Odense. Den blev tegnet af arkitekten Peder Vilhelm Jensen-Klint og opført i 1920 i det tidligere Sct. Hans Landsogn. Navnet blev valgt for at markere freden efter 1. verdenskrig.

Historie 
I 1920 udskillede man, på grund af Odenses stærke befolkningstilvækst, den nordlige del af Sct. Hans sogn, som blev kaldt Sct. Hans Landsogn. Arkitekten havde oprindeligt ville kalde kirken "Sct. Hans Tveje" på grund af sin inspiration fra Tveje Merløse Kirke, men menigheden gik med navnet "Fredens kirke".

Kirkebygningen og interiør 
Kirken er opført i håndstrøgne hvid-gule teglsten, og taget er i rødt tegl. Den har mange ligheder med Grundtvigskirken. Kirkerummet er inddelt i seks hvælvingsfag inklusiv tårn og kor, og er overdækket med gotiske ribbehvælvinger. Sideskibet har bjælkeloft. Kirken har 325 stole og plads til 550 kirkegængere ved fuld udnyttelse.

I 1981 blev der tilføjet en sognegård og en forbindelsesgang mellem kirken og kapellet, tegnet af Inger og Johannes Exner.

Altertavlen er skåret i eg af Axel Poulsen. Dens motiv stammer fra bibelverset: Kommer hid til mig alle, som lider møje og ere besværede, og jeg vil give eder hvile. () Døbefonten står til venstre i koret. Den er hugget i granit med dåbsfad og dåbskande i kobber, udført af A. Carlsen. Den syvarmede lysestage i oxyderet messing på væggen bag døbefonten er udført af P.V. Jensen Klint. Den stod indtil 1966 på alteret. De to kirkeskibe er skænket af folk fra sognet. Orgelet, der har 29 stemmer, var bygget af Marcussen & Søn i 1958.

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 
Der ligger på sognets hjemmeside to meget fyldige beskrivelser af kirken og dens historie.
 Fredens Kirke  hos nordenskirker.dk
 Fredens Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Fredens Kirke, Odense hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Odense
Kirker i Odense Amt
Kirker i Fyens Stift
Dyrup Kirke

Dyrup Kirke er en folkekirke beliggende i Dyrup Sogn på Fyn, cirka 6 km syd for Odense. Kirken er indviet 5. oktober 1986, og fungerede oprindelig som kirkedistrikt under Sanderum Sogn, men blev udskilt som selvstændigt sogn 1989. Den huser også FDF Odense 2 Dyrup.

Ønsket om en kirke i landsbyen kan føres tilbage til 1963, hvor man udpegede en grund på Tranehøjen til formålet. Odense Kommune gav tilladelse til kirkebyggeriet ti år senere, og 1976 blev grunden erhvervet. Der afholdtes arkitektkonkurrence 1977, der resulterede i, at Holger Jensen fik opgaven.

Bygning 
Kirken er opført i gule teglsten uden synlig sokkel og kendetegnes ved de to halvgavle med forskudt sammenstød samt et af arkitektens typiske, slanke tårne der hæver sig fra bygningens midte. Kirken er opført som en centerkirke med en stor kirkesal og tilstødende møderum, kontorer og et forsamlingsrum, der kan åbnes ind til kirkesalen, når der er behov for flere siddepladser.

Kirkesalen er kendetegnet ved sit åbne og rolige udtryk, der fremkommer både igennem rummets proportioner, ensartetheden i dets materialer og farvetoner og ikke mindst igennem de store vinduespartier, særlig mod øst hvor hele væggen er udført som et panorama til en atriumgård.

Tårn og tagkonstruktion har siden 2003 været indkapslet af zink, som følge af de svære skader, stormen i december 1999 forårsagede på bygningen.

Inventar 
Inventaret stammer næsten udelukkende fra opførelsen og er udført efter Holger Jensens tegninger. Både alterbord og døbefont er udført i samme gule tegl som bygningen. Altersølvet og dåbskanden er udført 1986 af guldsmedene Hjørdis og Iben Hougård, Kolding.

Atriumgården øst for kirkesalen må anses som kirkens altertavle. Den I den er anlagt en have med et vandspejl, der står i forbindelse med døbefonten i salen og symboliserer Jordanfloden, hvor Jesus blev døbt. Bag dette er plantet et cedertræ med henvisning til Salomons Tempel (jf. 1. Kong 7,2-11), og bag alterbordet står et kærlighedstræ, en figen (med henvisning til Syndefaldets, 1 Mos, 3, 6-7) og en vin, der henviser til Nadversakramentet. Endelig er der plantet benved ved ligkapellet i havens søndre ende, hvis tilsyneladende visnende gulligtgrønne blade henviser til livet efter døden. Ideen om at integrere have og kirkerum havde Holger Jensen udviklet i sit arbejde med Vestervang Kirke,Helsingør (1966-82).

Litteratur

Noter

Eksterne kilder og henvisninger 

 Dyrup Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Dyrup Kirke  hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Odense Kommune
Kirker i Odense Amt
Kirker i Fyens Stift
Kirker tegnet af Holger Jensen
Metro-2

Metro-2 er et formodet metrosystem i Moskva, Rusland. Eksistensen er offentligt benægtet, men menes at være bygget således at politiske overhoveder og nærtstående kan flygte ud af byen, i tilfælde af angreb eller krig. Ingen har endnu fundet Metro 2, men såkaldte "gravere," mener at kunne dokumentere dens eksistens.

Metrosystemer
Moskva
Jernbanetransport i Rusland