kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Paulus' Brev til Filipperne

Filipperbrevet er et nytestamentligt brev fra apostlen Paulus og hans medarbejder Timotheus. Det er skrevet til menigheden i Filippi, en metropol i det østlige Makedonien. Filipperbrevet er et venskabsbrev med Jesus Kristus som hovedtema, og en ukuelig glæde over at budskabet om ham spredes. Brevet er skrevet fra et fængselsophold med risiko for dødelig udgang. Brevet menes at være skrevet i Rom omkring år 60-62 e.Kr. hvor Paulus sad fængslet i to år.

Menigheden i Filippi er den første menighed Paulus grundlagde i Europa på hans anden missionsrejse () formentlig år 49-50. Han opholdt sig meget kort tid i byen men nåede at grundlægge en livskraftig menighed.

Der hersker ikke tvivl om, at Paulus er forfatter til brevet. Men der er flere teorier, om afsnittet i brevet, Filipperbrevshymnen (), er en Kristus-hymne, som Paulus citerer, eller om han selv har digtet hymnen.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

 Det danske Bibelselskab  – Den autoriserede danske oversættelse af Filipperbrevet fra 1992
 Udfordringen  – Filipperbrevet i Bibelen på hverdagsdansk
 Kaliope – Dansk oversættelse af Filipperbrevet fra 1907
 crossway.org Filipperbrevet på engelsk fra English Standard Version

Litteratur 
 Fee, Gordon: Paul's Letter to the Philippians (New International Commentary on the New Testament), Eerdmans 1995. .
 D. A. Carson og Douglas J. Moo: An Introduction to the New Testament, Zondervan 2005. .
 Silva, Moisés: Philippians (Baker Exegetical Commentary on the New Testament), Baker Academic 2005. .

Bøger i Det Nye Testamente
Kanoniske breve
Apostlen Paulus
Weisendorf

Weisendorf er en købstad (markt) i  Landkreis Erlangen-Höchstadt i Regierungsbezirk Mittelfranken i den tyske delstat Bayern.

Geografi 
Byen ligger cirka 15 km  vest for Erlangen og mange indbyggere pendler dertil.

Bydele 
I Weisendorf ligger følgende bydele og bebyggelser: Boxbrunn, Buch, Kairlindach, Mitteldorf, Nankendorf, Neuenbürg, Oberlindach, Reinersdorf, Reuth, Rezelsdorf, Sauerheim, Schmiedelberg, Sintmann og Weisendorf.

Nabokommuner er  (med uret fra nord):
Höchstadt an der Aisch, Heßdorf, Großenseebach, Herzogenaurach, Aurachtal, Oberreichenbach, Gerhardshofen, Dachsbach, Uehlfeld.
Macedonia (romersk provins)

Den romerske provins Macedonia blev officielt etableret i 146 f.Kr. efter at den romerske general Quintus Caecilius Metellus besejrede Andriskus af Macedonia i 148 f.Kr. og efter at fire klientrepublikker etableret af Rom i regionen blev opløst. Provinsen bestod af Epiros Vetus, Thessalien og del af Illyrien og Thrakien.

I det 3. og 4. århundrede blev provinsen delt i Macedonia Prima i syd og Macedonia Salutaris i nord.

Macedonia Prima og Macedonia Salutaris blev indlemmet i bispedømmet Macedonia, et af tre bispedømmer i pretorianerprefekturet Illyricum som blev organiseret i 318. Da prefekturet Illyricum blev delt i et vestlig og et østlig Illyricum i 379, blev de makedonske provinser inkluderet i det østlige Illyricum. Efter delingen af Romerriget i et vestlig og et østlig rige i 395, blev Macedonia en del af Østromerriget.

Byer og territorier i Romerriget
Amerikansk kermesbær

 
Amerikansk kermesbær (Phytolacca americana) er en staude med en opret, forgrenet vækst. Stænglen er hårløs og lysegrøn, men den bliver ofte rød hen på sommeren. Planten lugter ubehageligt ved berøring, og både bærrenes kerner og roden indeholder saponinerne phytolaccatoxin og phytolaccigenin, som gør den giftig for mennesker. Amerikansk kermesbær indeholder desuden lectinet Pokeweed mitogen, PMW, der ligesom mange andre plantelectiner agglutinerer erytrocytter, er mitose-stimulerende og fremmer antistofsyntesen i lymfocytter, inducerer plasmacellers aktivering og som i stor dosis kan være dødelig.

Beskrivelse 
Bladene er spredtstillede, smalt ægformede og hele med lang spids, kruset rand og forsænkede bladribber. Begge bladsider er lysegrønne og glatte.

Blomstringen sker i juni-august, hvor man ser de endestillede, overhængende eller oprette klaser af hvidlige blomster. De enkelte blomster er langstilkede og 5-tallige, regelmæssige og forholdsvis små. Frugterne er bær, som først er grønne, så hvide og til sidst blanke og sorte.

Rodnettet består af en tyk rodstok og en dybtgående pælerod som bærer nogle få, grove rødder, der når vidt omkring.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,20 x 0,50 m (120 x 50 cm/år).

Hjemsted 
Arten er udbredt i næsten alle USA's delstater og i Ontario og Quebec i Canada. Den foretrækker fuld sol eller let skygge og en fugtig jordbund i lysninger, langs skovkanter og vandløb samt i vejkanterne.

I området Walden Marsh, Bergen County, New Jersey, USA, vokser den sammen med bl.a. giftsumak, alm. robinie, tagrør, amerikansk celaster, amerikansk trompetkrone, amerikansk vin, begfyr, bynkeambrosie, carolinanatskygge, Carex stricta (en Starart), glansbladet hæg, hvideg, kæmpesilkeplante, ru gyldenris, rød morbær, sandløg, skarlagenjordbær, svinehickory, sølvløn, toårig natlys, virginsk poppel, weymouthfyr og østamerikansk hemlock

Voksested 

Planten findes i mange danske haver, da bærrene tidligere har været brugt til at farve hjemmelavet vin med.

Note 

Giftige planter
Flerårige urter
Nydamskolen

Nydamskolen (1954-1969 Sottrup Centralskole) er en folkeskole i Vester Sottrup, ni km nordvest for Sønderborg. Skolen ligger kun ca. to km fra offermosen Nydam Mose.

Nydamskolen har 437 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin i to spor. Den havde i 2009 47 lærere (nogle på deltid), 3 ledere, 9 pædagoger, 1 skolesekretær, 2 kommunale specialklasser og en SFO med 110 elever. Skolen modtager elever fra Bakkensbro og Nybøl skoler efter 6. klasse, Nydamskolen er praktikskole for 4. årgang på Haderslev Seminarium.

Skolens historie 
 Indtil 1954 var der i Sottrup Sogn 2-klassede skoler i Øster Snogbæk, Øster Sottrup og Vester Sottrup.
 Den 21. august 1954 blev den nye skole for Sottrup Kommune – Sottrup Centralskole indviet. Skolen var en årgangsdelt 7-klasset skole med gymnastiksal, bibliotek, skolekøkken, sløjd- og håndarbejdslokale.
 Efter at kommunerne i Ullerup, Nybøl og Sottrup var blevet enige om at oprette en realskoleafdeling, blev der i 1961 bygget en ny tilbygning med sanglokale, kombinerede fysik- og naturhistorielokaler, samt 5 klasselokaler. Foruden realafdelingen oprettedes også klasseværelser for 8. og 9. klasse.
 1. april 1968 dannedes Sundeved Kommune af kommunerne i Nybøl, Ullerup og Sottrup og 8.-9. overbygningen på Bakkensbro Skole overflyttedes til Nydamskolen. En samtidigt begyndende kraftig befolkningstilvækst og dermed senere oprettelse af 10. klasse og børnehaveklasse betød et voksende behov for yderligere klasse- og faglokaler.
 I august 1972 stod en ny bygning færdig med administrationslokaler, lærerværelse, bibliotek, 2 klasseværelser og 5 faglokaler.
 2004 blev skolen udvidet med lokaler til 2 børnehaveklasser og en del af SFO'en.
 2005 blev der opført en hal med lokaler til naturfagene.
 Den 29. maj 2017 blev den nye fløj indviet. Bygningen rummer klasselokaler til indskolingen og mellemtrinnet, samt 2 faglokaler til fagene madkundskab og fysik/ kemi.

Eksterne/kilder/henvisninger 
 Nydamskolens hjemmeside 
 Nydamskolens historie 
 Nydams netavis

Folkeskoler i Sønderborg Kommune
Uddannelsesinstitutioner i Sønderjylland (i Danmark)
Pure

Pure er et off-road, racerspil på 4-hjuls motorcykel til PlayStation 3, Xbox 360 og PC, udgivet af Disney Interactive Studios. Demoen blev udgivet den 4. september 2008. Selve spillet blev udgivet i USA den  16. september og i Europa den 25. september 2008.

Gameplay 
I Pure handler det først og fremmest om at komme først i sit ATV. Måden man gør det på, er ved at køre op ad bakker, lave tricks og derved score points, der giver dig mulighed for at lave vildere tricks og kunne bruge boost – en bonus der giver din motor mere kraft i en varighed afhængig af hvor meget du har optjent.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjememside
 GamePro: Pure-side 

Computerspil fra 2008
PlayStation 3-spil
Windows-spil
Xbox 360-spil
Landkreis Forchheim

Landkreis Forchheim er en landkreis, der ligger i den sydlige del af Regierungsbezirk Oberfranken den tyske delstat Bayern. Nabokreise er mod nord Landkreis Bamberg, mod nordøst og øst  Landkreis Bayreuth, mod sydøst  Landkreis Nürnberger Land og mod syd og vest  Landkreis Erlangen-Höchstadt.

Geografi 
En stor del af landkreisen ligger i Fränkische Schweiz. Landkreisens vestlige del gennemløbes fra syd mod nord af floden Regnitz, der ved administrationsbyen  Forchheim modtager vand fra den fra øst kommende Wiesent, og ved grænsen til  Landkreis Bamberg løber den fra vest kommende flod Aisch ud. Parallelt med Regnitz løber  Main-Donau-Kanalen ligeledes gennem området. Det højeste punkt i landkreisen er Silberecke (602 moh.) ved Hiltpoltstein.

I 1991 skænkede Gudila von Pölnitz den i 1975 oprettede dyrepark ved Schloss Hundshaupten til Landkreis Forchheim.

Byer og kommuner 

Kreisen havde   indbyggere pr.

Eksterne henvisninger 

 Turistside om Fränkische Schweiz
CASA

CASA kan henvise til flere artikler, herunder
 CASA (analysecenter) – et dansk nonprofit analysecenter
 Construcciones Aeronáuticas SA – en spansk flyfabrikant
Shel Silverstein

Sheldon Alan "Shel" Silverstein (25. september 1930 – 10. maj 1999) var en amerikansk multikunstner, der især var kendt som digter, sangskriver, musiker og tegneserietegner. Han udviklede sin helt egen stil i sit forfatterskab som følge af, at han aldrig interesserede sig for andre digteres værker. Især hans sange nåede stor udbredelse, da de blev fortolket af f.eks. Johnny Cash ("A Boy Named Sue" og "25 Minutes to Go") og Dr. Hook & The Medicine Show ("The Cover of the Rolling Stone" og "Sylvia's Mother").

Flere af hans sange er gendigtet på dansk og indspillet af f.eks. Povl Dissing ("25 minutter endnu") og Eddie Skoller ("The Cover of the Rolling Stone" fordansket til "Søndags B.T.").

Sangskrivere fra USA
Personer fra Chicago
Jøder fra USA
Gødning

Gødning er et materiale, som bevirker, at planter vokser og trives bedre. Derfor kan mange stoffer bruges som gødning, alt efter den virkning på planterne, man ønsker at fremkalde. Før den moderne kemis sejrsgang kendte man godt til vigtigheden af at bruge gødning, men processen havde nærmest magisk eller besværgende karakter. I dag ved man præcist, hvorfor planter kan trænge til gødning, og hvordan man kan afhjælpe denne trang. Det var især Justus von Liebigs banebrydende forskning, som lagde grunden til denne viden.

Formål med at gøde 
Når man gøder, går man efter to faktorer: Først laver man en grundgødskning, som kan være en kalkning for at sikre optimal pH (for kulturen) og en tilførsel af næringsstoffer til det optimale (for kulturen). Så laver man en eftergødskning, som sikrer, at pH forbliver optimalt (for kulturen) og tilfører næringsstofferne i takt med, at de fjernes fra jorden (for kulturen).

Hvis gødningen er en naturgødning, bliver den efterhånden nedbrudt, sådan at de indbyggede næringsstoffer frigives. Hvis gødningen er en kunstgødning, frigives næringsstofferne straks ved opløsning i jordvandet. Efter nedbrydning og opløsning bliver gødningsstofferne til ioner i jordvæsken. Nogle af dem (kationerne) bindes til ler- eller humuskolloiderne. Senere frigøres de atter og kan så optages af planternes rødder, sådan at de dermed bliver optaget i planterne. Optager planten flest positive ioner (kationer), udskiller den flest brintioner. Optages flest negative ioner (anioner), udskiller den flest hydroxyl-ioner.

Konsekvenser af at gøde med kunstgødning 
Hvis man gøder sin jord med kunst-eller handelsgødninger, bliver der ikke tilført jorden noget andet end kemiske stoffer, der indgår i en bytteproces. Virkningen er hurtig og præcis, men den tilfredsstiller kun plantens behov for næringsstoffer, der bliver ikke noget tilbage til jordens levende organismer. Undersøgelser viser, at planternes modstandskraft over for patogener er tydeligt nedsat ved overgødskning med kvælstof.

Forskelle på kunstgødning og naturgødning

Menneskegødning 
Menneskelige affaldsstoffer, afføring og urin, har været brugt som gødning meget længe. Menneskegødningens virkning som gødning, dens "gødningskraft", afhænger af, hvad "leverandørerne" har spist. Jo mere proteinrig kosten har været, jo mere kvælstofrig er gødningen, og det samme gælder for indholdet af de andre, vigtige stoffer.

I modsætning til de fleste typer husdyrmøg mangler menneskelig gødning struktur og sammenhængskraft. Den kan i mange henseender sammenlignes med svinegødning, men den har endnu en ulempe, nemlig indholdet af smittekim for menneskelige sygdomme. Faren for spredning af epidemiske mave- tarmsygdomme har gjort det nødvendigt at forbyde brugen af menneskelig gødning til spiselige afgrøder. I praksis bruger man end ikke produktet på ikke-spiselige afgrøder.

Se også 
 Ajle
 Gylle
 Død zone
 Ionbytning
 Kloakslam
 lv
 Møg
 NPK
 Organisk materiale
 pH
 Renovation
 Spildevand
 Sten og jordtyper

Litteratur 
 Bjerregård & Hansen: Jord, vand, næring, 

 
Hygiejne
Ingenmandsland (flertydig)

Ingenmandsland er betegnelsen på et område, der ligger mellem to staters grænselinjer eller langs fronten mellem to krigsførende magter, se Ingenmandsland.

Herudover har Ingenmandsland følgende betydninger:
 Ingenmandsland (roman), en roman fra 2003 af Kirsten Thorup.
 Ingenmandsland (film fra 1970), en italiensk-jugoslavisk anti-krigsfilm
 Ingenmandsland (film fra 2001), en Oscar-vindende film instrueret af Danis Tanović fra Bosnien-Hercegovina
Ingenmandsland (roman)

Ingenmandsland er titlen på en roman fra 2003, skrevet af Kirsten Thorup.

Den handler om de mennesker der lever i Danmark lige nu, og om hvordan familielivet har ændret sig i løbet af det tyvende århundrede.

Romanen følger Carl Sørensen, der bor på et plejehjem, og den giver læseren en mulighed for at følge hovedpersonens barndom og ungdom i tilbageblik.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2003
Tågekammeret

Tågekammeret (ofte skrevet som TÅGEKAMMERET, også omtalt som TK og Kammeret) er en fest- og foredragsforening på Aarhus Universitet, der dækker fagene matematik, matematik-økonomi, datavidenskab, datalogi, IT-Produktudvikling, fysik og nanoscience. Oprindeligt dækkede foreningen også kemi, men kemikerne har senere dannet deres egen forening kaldet @lkymia.

Foreningen blev stiftet 11. oktober 1956. I løbet af året afholder Tågekammeret lang række arrangementer for foreningens medlemmer.

Navn 
Tågekammeret er opkaldt efter et fysikinstrument kaldet et tågekammer, der bruges til at visualisere elementarpartikler.

Ved stiftelsen var foreningen unavngivet, men kendt som "Mat/Fys forening". På den første ordinære generalforsamling blev flere forskellige navne diskuteret, men alle forkastet, og Tågekammeret blev vedtaget som et midlertidigt navn, indtil noget bedre kunne findes.

I løbet af årene begyndte foreningen at skrive dets navn med store bogstaver i hele navnet, og dets officielle navn har siden 1958 været Tågekammeret.

Referencer 

Studenterforeninger ved Aarhus Universitet
Foreninger fra Danmark
Etableret i 1956
Jeppe

Jeppe er et dansk drengenavn, der er afledt af det hebraiske Jacob eller Jakob, der betyder "den, der fatter om hælen". Navnet findes i kortformen Jep.

I 2016 var der ifølge Danmarks Statistik 10.679 danskere med fornavnet Jeppe og 47 der havde Jeppe som efternavn. Derudover var der 33 der hed Jep til fornavn og 47 der hed Jep til efternavn .

Kendte personer med navnet

Fornavn
Jeppe Brixvold, dansk forfatter.
Jeppe Curth, dansk fodboldspiller.
Jeppe Vig Find, dansk tv-vært og skuespiller
Jeppe Juhl, dansk journalist.
Jeppe Kofod, dansk folketingsmedlem.
Jeppe Kaas, dansk skuespiller.
Jeppe Laursen, dansk sanger i Junior Senior.
Jeppe Nybroe, dansk journalist.
Jeppe Søe, dansk journalist.
Jeppe Bruun Wahlstrøm, dansk rapper i UFO Yepha.
Jeppe Aakjær, dansk forfatter.

Efternavn
Karen Jeppe, dansk missionær.

Navnet anvendt i fiktion
Jeppe på Bjerget er en af Ludvig Holbergs kendteste skuespil.
"Op og ned med Jeppe" var titlen på en revy af Poul Henningsen fra 1938.
Jep er lillebror til de to titelpersoner i Søren og Mette danskbogssystemet.

Kilder 

Drengenavne
Kalkmalerier i danske kirker

I en del danske kirker er der velbevarede kalkmalerier. De overlevede reformationen, hvor kalkmalerier i andre nordeuropæiske lande blev ødelagt under billedstormen. Men med tiden blev de uinteressante og kalket over: i middelalderen med nye kalkmalerier og i slutningen af 1700-tallet og begyndelsen af 1800-tallet med hvid kalk, fordi moden dikterede hvide kirkerum. I slutningen af 1800-tallet opstod fornyet interesse for kalkmalerierne, og flere blev fremdraget ved at fjerne de overliggende kalklag. Malerierne viser typisk scener fra Bibelen.

Kalkmalerier blev skabt i Danmark mellem 1100 og 1600. De findes i dag næsten udelukkende i vores kirker, fordi de verdslige bygninger er borte eller ganske forvandlet. Kalkmaleriernes samliv med bygningerne giver dem en århundredlang lokalhistorisk forankring og forklarer en forskel på motiver og maletidspunkter i Øst- og Vestdanmark. De tidligste romanske malerier fra 1100-tallet til midt i 1200-tallet er ofte malet al fresco, dvs. på det våde puds. De har ofte blå baggrund, hvilket var meget kostbart, da pigmentet er pulveriseret lapis lazuli. De senere gotiske er påført den hvide kalk med et bindemiddel. Bagrunden er hvid, med eller uden møsnter.

I dag kendes kun få af de kunstnere, der står bag kalkmalerierne. Nogle er blot identificeret som den samme person eller værksted, hvis stil går igen i flere kirker som Elmelundemesteren, Brarupmesteren og Unionsmesteren, og endnu sjældnere kender man kunstnerens navn, som det er tilfældet med Morten Maler.

Mange kirker blev udsmykket med kalkmalerier, gerne både i kor og skib. Da kirkerne i senmiddelalderen blev udvidet og forsynet med hvælvinger, fik de nye udsmykninger. Der findes enkelte kirker, hvor en helhedsudsmykning endnu er bevaret.

Kalkmalerne omtaler deres udsmykning af hele kirken som ét billede og ikke som en række delmotiver. Hovedparten af de kalkmalede udsmykninger blev bekostet af verdslige og rummer mange ikke-religiøse motiver, men er knyttet til kirkelivet gennem århundreder.

Motivvalget skiftede gennem tiden. 

Omkring år 1700 gik kalkmalerier af mode, og de eksisterende blev kalket over. Midt i 1700-tallet var stort set alle væk. Den romantiske interesse for fortiden i 1800-tallet betød, at de blev afdækket igen.

Eksempler på kalkmalere 
 Brarupmesteren
 Elmelundemesteren 
 Isefjordsværkstedet
 Morten Maler
 Træskomaleren
 Unionsmesteren

Se også 
 Fresko

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kalkmalerier.dk – søgbar billedbase
 Nationalmuset om restaurering af kalkmalerier 
 Nationalmuseets søgbare database over kalkmalerier i danske kirker og deres bevaringstilstand og kulturhistoriske værdi 
 Kirker og kalkmalerier 

Kunst fra Danmark
Maleri
Kirkeligt interiør
Miljøpolitik

Miljøpolitik er en beskrivelse for den politik der bliver ført for at vedligeholde og bevare naturen, og er i senere tid blevet et meget vigtigt emne, dels på grund af global opvarmning, og den stigende interesse for en mere progressiv miljøpolitik. Energipolitik, Klimapolitik og Miljøpolitik er overlappende elementer.

Dansk miljøpolitik 
I Danmark er det Miljøministeriet med miljøminister Ida Auken (SF) i spidsen der har ansvaret for udformningen af den danske miljøpolitik.

EU-miljøpolitik 
På europæisk plan har Danmark også en stemme. Miljøministeren er repræsenteret i Ministerrådet der sammen med Europa-Parlamentet skal behandle de lovforslag Europa-Kommissionen fremlægger. I Parlamentet findes der 13 danske medlemmer og Dan Jørgensen (som næstformand), Johannes Lebech, Margrete Auken, Hanne Dahl og Niels Busk sidder i Miljøudvalget. I Kommissionen er det den slovenske kommissær Janez Potočnik der har ansvaret for miljø.

EU er en aktiv part i udvikling og implementering af internationale miljøaftaler, især inden for rammerne af FN's Miljøprogram og FNs Udviklingsprogram, herunder 2015-målene.

Beslutningsprocedure 
Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd har lige beføjelser på sager der vedrører miljøspørgsmål. Det er op til Kommissionen at fremlægge lovforslagenen, hvorefter Parlament og Rådet skiftevis tilkendegiver deres holdning under første- og andenbehandlingen.

Europa-Parlamentet 
I Parlamentet er det miljøudvalgets medlemmer der i første omgang skal tilkendegive deres holdning til et af kommissionens lovforslag. Dernæst stemmer hele Parlamentet om forslaget, ved plenarsamlingen i Strasbourg.

Klimapakken 
I slutningen af 2008 blev Parlamentet og Rådet enige om en aftale om EU's klimapakke der skal danne grundlag for EU's bidrag til forhandlingerne om en global klimaaftale, der skal forhandles i til COP15 klimatopmødet i København i december 2009.

FN-miljøpolitik 
FNs Miljøprogram og Miljøorganisation, United Nations Environment Programme, koordinerer FNs miljøaktiviteter, støtter udviklingslande med at indføre miljøvenlige programmer og politikker samt opfordrer til bæredygtig udvikling gennem anvendelse af mere miljøvenlige indsatser generelt.

Referencer

Se også 
 Klimarådet
 Global opvarmning
Visa (flertydig)

Visa har flere betydninger:
 Visa – dokument.
 Visa (navn)
 VISA – et internationale kreditkort.
Liden ulvefod

 
Liden ulvefod (Lycopodiella inundata) er en 3-8 cm høj karplante, der i Danmark vokser på åben bund i f.eks. hedemoser.

Beskrivelse 
Liden ulvefod er en spæd, krybende karplante. Det er flerårig urt, omend kortlevende. Den sporebærende plante består af en krybende stængel, hvorfra der går lodrette stængler til vejrs. Begge typer stængler bærer talrige, tætsiddende, trådsmalle blade. I toppen af de lodrette skud sidder sporehusene i gullige aks.

Det meste af planten er over jorden, men både fra de overjordiske stængler og fra den krybende jordstængel udgår tætsiddende rodtrævler.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,08 x 0,20 m (8 x 4 cm/år).

Voksested 
Arten hører hjemme i Nordamerika og det nordlige og centrale Europa, herunder også nogle steder i Danmark, bl.a. Nørlund Plantage i Midtjylland (i øvrigt hist og her i Jylland, men temmelig sjælden i resten af landet). Den foretrækker sandet og sur bund, som ofte bliver oversvømmet om vinteren.

På Breney Common og i Goss og Tregoss Moors, som ligger i det mellemste Cornwall i England, finder man nogle levesteder, der er våde og sure, og her vokser arten sammen med bl.a. Benbræk, Benbræk, Anagallis tenella (en Arve-art), Liden Soldug, Mose-Pors, Smalbladet Kæruld, Sort Skæne og Tråd-Bitterblad

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 

 Naturstyrelsen.dk: Nørlund Plantage 

Ulvefod-familien
Planter i Danmark
Flerårige urter
Flad ulvefod

Flad Ulvefod (Diphasiastrum complanatum) er en krybende karplante med flade skud. Den vokser i Danmark på bakkede heder og i lysåbne nåletræsplantager.

Beskrivelse 
Flad Ulvefod er en friskgrøn karplante med flade skud, der kryber i eller på jordoverfladen. Den sporebærende plante består af en jordstængel med trævlerødder og en overjordisk del der har vifteformede udspilede oprette stængler med talrige, tæt tiltrykte, skælagtige blade. I toppen af visse skud sidder de 2-4 cm lange gullige strobilus på små ligeledes gullige stilke der er næsten uden blade.

Det meste af planten er over jorden, men fra den krybende jordstængel udgår små primitive hvidlige rødder.

Højde på oprette skud: 5-20 cm.

Voksested 
Arten er i Danmark meget sjælden på hedebakker og i lysåbne nåletræsplantager, bl.a. Nørlund plantage (Midtjylland) og Tingskoven (Nordjylland).
I Danmark er den regnet som en kritisk truet på den danske rødliste.

Kilder 

 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 

 fugleognatur.dk: Tingskoven (Jammerbugt Kommune, Nordjylland) 
 Naturstyrelsen.dk: Nørlund Plantage 

Ulvefod-familien
Planter i Danmark
Flerårige urter
Grønlands flora