kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Georgine Knuth

Georgine komtesse Knuth (19. marts 1856 på Rungstedgård ved Hørsholm – 12. august 1940) var en dansk adelsdame og skolebestyrer.

Hun var datter af greve Sigismund Knuth til Store Grundet (død 1885) og hustru Elise f. Lüttichau (død 1874), tog skolelærerindeeksamen 1887, var forstanderinde for N. Zahles Seminarieskole og medlem af bestyrelsen for N. Zahles Skole fra 1909 samt kasserer for samme.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910

Skolefolk fra Danmark
Georgine
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Komtesser fra Danmark
Gebhard Knuth

Gebhard Frederik Herman greve Knuth (født 30. januar 1857 på Lilliendal, død 13. marts 1927 i Aarhus) var en dansk godsejer, kammerherre og hofjægermester.

Han var søn af kammerherre, greve Adam Knuth til fideikommisgodset Lilliendal og hustru Vilhelmine f. baronesse Butlar, blev student fra Nykøbing Katedralskole, forpagter af Vosnæsgård 1881, ejer at samme 1889 samt medlem af sognerådet 1897-1903.

Han var gift med Agnes Alvilde Christiane Dinesen (5. august 1871 – 23. juli 1924), datter af hofjægermester, kammerherre Wentzel Laurentzius Dinesen til Katholm.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1910

Gebhard
Grever fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Kommunalpolitikere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kammerherrer fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Stint

Stint bruges i motorløb om en periode mellem start og første pitstop, en periode mellem to pitstop eller en periode mellem sidste pitstop og afslutning af løbet. F.eks. Formel 1 og Le Mans.

Hvis der f.eks. i et Formel 1-løb er to pitstop, vil der være tre stints i løbet.
Eksempel på ovennævnte formel 1-løb med to pitstop:
1. stint: Fra start til første pitstop.
2. stint: Fra første pitstop til andet pitstop.
3. stint: Fra andet pitstop til afslutning.

Motorsport
Hvidbjerg

Hvidbjerg kan henvise til flere stednavne:

 Hvidbjerg (Oksby Sogn) – en bebyggelse i Oksby Sogn, Varde Kommune
 Hvidbjerg (Skive Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Hvidbjerg Sogn, Skive Kommune
 Hvidbjerg (Struer Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Hvidbjerg Sogn, Struer Kommune
 Hvidbjerg (Vejle Kommune) – en bebyggelse i Gårslev Sogn, Vejle Kommune

Se også:
 Karby-Hvidbjerg-Redsted Kommune - tidligere kommune i Morsø Sønder Herred i Thisted Amt
 Vester Hvidbjerg- Hvidbjerg Sogn (Morsø Kommune)
 Øster Hvidbjerg- Hvidbjerg Sogn (Morsø Kommune)
 Hvidbjerg Sogn i Morsø Kommune
Der bor en ung pige

Der bor en ung pige er et digt af Tove Ditlevsen fra 1955. Digtet er med i digtsamlingen kvindesind.

Der er 8 strofer i digtet, og hver strofe består af 4 vers. Temaet i digtet er ulykkelighed og handler om en ung pige, der drømmer om en god familie. Digtet er lyrisk.

Digtet handler om pigen, der lever ulykkeligt.

Litteratur i 1955
Digte fra Danmark
Bodil Steensen-Leth

Bodil Steensen-Leth, født Heide-Jørgensen (født 12. januar 1945 i Svendborg) er en dansk forfatter.

Hun er datter af læge Henning Heide-Jørgensen, blev student fra Svendborg Gymnasium i 1963, og efter et studieophold ved University of Oregon i USA 1963-64 og efterfølgende studier ved Københavns Universitet giftede hun sig 1967 med godsejeren Christian Vincens Steensen-Leth og flyttede til herregården Steensgård på det nordlige Langeland.

Samtidig med hvervet som landhusmor begyndte Bodil Steensen-Leth et fjernstudium ved Odense Universitet og blev cand.phil. i engelsk 1972. Først da børnene ikke længere krævede så meget tid, fik hun overskud til for alvor at begynde at skrive, hvilket resulterede i debuten i 1984 Pandæmonien og andre fortællinger.

Hun har modtaget en engangsydelse fra Statens Kunstfond i 1988 og et rejselegat fra samme 1999. Hun har været skribent og litteraturanmelder ved Jyllands-Posten 1978-98. Medlem af Modersmålsselskabets bestyrelse 1982-88.

Bibliografi 
 Pandæmonion, noveller, 1984
 Dødens labyrint, noveller, 1986
 Alle stirrer på mig, roman, 1987
 Jomfru Fanny, roman, 1989
 ‘’Blomsten af Svendborgs ungdom’’ tekst fra ''Min Skolevej 2'', novelle, 1989
 Møller, roman, 1991
 Stenen og lyset, roman, 1994
 Den sidste koncert, noveller, 1996
 Ikke som en spottefugl, roman, 1998
 Prinsesse af blodet, roman, 2000
 Guds øje, noveller, 2002
 Lili, roman, 2004
 Fem år i Berlin, roman, 2008
 Tradition og fornyelse, 2009 – en del af romanserien Slægten

Eksterne henvisninger 
 Om Bodil Steensen-Leth 
 Omtale på Litteratursiden.dk
 

Personer fra Svendborg
Personer fra Langeland
Bodil
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Litteraturkritikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Alumni fra Københavns Universitet
Personer i Kraks Blå Bog
Tarup

Tarup kan henvise til flere stednavne:
 Tarup (Odense) – en bydel i Odense i Paarup Sogn, Odense Kommune
 Tarup (Sønder Nærå Sogn) – en landsby og et ejerlav i Sønder Nærå Sogn, Faaborg-Midtfyn Kommune
 Tarup (Flensborg) – bydel i Flensborg
Julius Knuth

Frederik Christian Julius greve Knuth (født 12. juli 1787, død 30. oktober 1852 i København) var en dansk godsejer og stiftamtmand, bror til Eggert Christopher Knuth, far til Adam Knuth.

Han var en søn af grev Frederik Knuth, blev privat dimitteret 1804 og juridisk kandidat 1809, var derefter et år volontær i Danske Kancelli, blev 1810 auskultant sammesteds, 1811 kommitteret i Det vestindisk-guineiske Rente- og Generaltoldkammer, 1815 amtmand over Holbæk Amt, 1831 stiftamtmand over Sjællands Stift med Bornholm og Færøerne samt amtmand over Københavns Amt, fritoges 1845 for bestyrelsen af det sidstnævnte embede og afskedigedes 1850 som stiftamtmand, efter at det ved en finanslovsbeslutning var afgjort, at stiftamtmandsembedet ikke mere skulle bestå som et selvstændig gageret embede. Fra 1804 til sin død, 30. oktober 1852 i København, var han, der ejede Bonderup hovedgård, kurator for Vemmetofte Kloster. 1810 blev han kammerjunker, 1813 kammerherre, 1836 Kommandør af Dannebrog, 1840 Storkors af samme orden og 1847 gehejmekonferensråd. Han hørte til den kategori af embedsmænd, der under enevælden opnåede udnævnelser og begunstigelser ifølge kgl. reskripter uden forudgående indstillinger fra kollegierne.

Han blev gift 1. gang (2. august 1811) med Ulrica Christiane Haxthausen (7. november 1787 – 18. august 1819), datter af generalløjtnant Frederik Gottschalck Haxthausen den yngre; 2. gang (7. december 1822) med Georgine Frederikke Vilhelmine Hauch (12. maj 1796 – 4. oktober 1841), datter af amtmand Johan Carsten Hauch og Pauline f. Rye; 3. gang (4. august 1846) med Cathrine Frederikke Haxthausen (10. oktober 1800 – 11. maj 1877), en søster til hans første hustru.

Kilder 
 Georg Kringelbach, "Knuth, Frederik Christian Julius", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Eksterne henvisninger 
 

Grever fra Danmark
Jurister fra Danmark
Amtmænd fra Danmark
Stiftamtmænd over Sjællands Stift
Amtmænd over Færøerne
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Julius
Storkors af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmekonferensråder fra Danmark
Leif Hartwig

Leif Hartwig (født 9. november 1942 i Odense) er en tidligere dansk fodboldspiller og Cand. Techn.

Leif Hartwig var højre half på de B 1909-hold som blev Danmarksmester 1964 og spillede i perioden 1961-1970 for klubben. 
Han debuterede på landsholdet 1964 mod Norge i Idrætsparken, en kamp som Danmark vandt 2-0. Han spillede sin sidste landskamp 1966 mod Holland på de Kuip i Rotterdam. Han opnåede 24 landskampe, scorede ingen mål, men var anfører i en kamp, den mod England 1966.

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra B1909
Personer fra Odense
Hans Schack Knuth

Hans Schack greve Knuth (31. marts 1787 i Vetterslev – 5. november 1861 i Roskilde) var en dansk amtmand.

Uddannelse og militær indsats 
Han var en søn af lensbaron Adam Christopher Knuth til baroniet Conradsborg og Juliane Marie f. Brockdorff, blev privat dimitteret 1805 og juridisk kandidat 1810. 1. juli 1807 fik han titel af lensbaron som besidder af Baroniet Conradsborgs Fideikommis og fik 25. marts 1812 ret til at føre grevelig titel for sig og sine efterkommere. 3. august 1809 blev han sekondløjtnant i Kongens Livjægerkorps, 1810 premierløjtnant, 1812 sat à la suite og 13. juli 1828 afskediget fra korpset.

Karriere 
Knuth blev auskultant i Rentekammeret 1812, kommitteret sammesteds og kammerjunker 1816, udnævnt til amtmand over Præstø Amt 9. august (fra 1. oktober) 1831, over Frederiksborg Amt 30. april (fra 1. maj) 1836 og fik afsked som sådan 17. september (fra 31. oktober) 1855 på grund af nedbrudt helbred. Desuden blev han i 1817 medlem af kommissionen angående Islands handelsforhold, efter at han ved en rejse til Island havde sat sig ind i de herhen hørende forhold. Endvidere var han 1823-46 decisor for den grønlandske handels regnskaber og 1840-43 medlem af direktionen for stutterierne og veterinærvæsenet. 1826 blev han kammerherre, 1. august 1829 Ridder af Dannebrogordenen, 28. juni 1840 Kommandør, 28. juni 1845 Dannebrogsmand og 1. januar 1856 Storkors af Dannebrog. På alle stadier af hans embedsbane fremhæves hans store dygtighed, energi, konduite og tiltalende personlige egenskaber, og i anledning af hans afsked som amtmand udtaltes det fra vedkommende ministeriums side, at han stedse havde lagt en sjælden nidkærhed for dagen og utvivlsomt måtte anses som en af landets allerdygtigste amtmænd. Han døde i Roskilde 5. november 1861.

Han blev 3. marts 1825 i Holmens Kirke gift med Frederikke Sophie Elisabeth de Løvenørn (25. december 1804 – i København 10. april 1889), en datter af kontreadmiral Poul de Løvenørn og Caroline Henriette f. Gæde (Gjedde).

Kilder 
 Georg Kringelbach, "Knuth, Hans Schack", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Danske Jurister 1736-1936.

Hans Schack
Amtmænd fra Danmark
Jurister fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Grever fra Danmark
Storkors af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Personer i Englandskrigene fra Danmark-Norge
Officerer fra Danmark
Mogens Engstrøm

Mogens Engstrøm er en tidligere dansk fodboldspiller og skolelærer

Mogens Engstrøm var back på de B 1909-hold som blev Danmarksmester 1964 og landspokalfinalen 1962. 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra B1909
Marco Werner

Marco Werner (født den 27. april 1966 i Dortmund, Tyskland) er en professionel racerkører fra Tyskland. Blandt sine tyske fans går Werner ofte under kælenavnet ”Auto-Werner”, opkaldt efter autoværnet på racerbanen.

Tidlige karriere
Tidligt i sin karriere sluttede Werner på en andenplads i formel Opel i 1990 (bag Mika Häkkinen) samt fik en andenplads i 1991 i den tyske formel 3 serie (bag Pedro Lamy).
Da han forpassede chancen for at komme i Formel 1, skiftede Werner til sportsvognsracerløb og touring car-racerløb. Werner var fast kører i STW og Porsche Supercup i 1990’erne, men fik mere succes i 24-timers-løbet ved Daytona, som han vandt i 1995 i en Kremer-Porsche.

Le Mans karriere
I 2001 blev han en del af Audi Sport Team Joest, hvor han blev en fast kører i den amerikanske Le Mans-serie. Werner vandt i 2005 Le Mans sammen med den danske racerkører Tom Kristensen. Derudover vandt Werner også på Le Mans i 2006 og 2007. Werner blev derved sammen med Frank Biela og Emanuele Pirro de første kørere nogensinde til at vinde Le Mans i en diesel-racer.

Resultater ved 24 timers løbet ved Le Mans

Sportsfolk fra Tyskland
Personer fra Dortmund
Joachim Sigismund Ditlev Knuth

Joachim Sigismund Ditlev greve Knuth (15. juni 1835 på Lindersvold – 19. oktober 1905) var en dansk diplomat.

Han var født på Lindersvold 15. juni 1835 og søn af amtmand, grev Hans Schack Knuth. Knuth, der blev student 1854 fra Frederiksborg Skole og tog statsvidenskabelig eksamen 1860, arbejdede som volontær og dernæst som assistent i Finansministeriets sekretariat fra sidstnævnte år indtil slutningen af 1862, da han antoges som volontær i Udenrigsministeriet, forrettede derpå i 1867 i nogle måneder tjeneste ved gesandtskabet i Berlin og konstitueredes 1868 som legationssekretær i Sankt Petersborg. Efter at have fået kgl. udnævnelse som legationssekretær 1870 blev Knuth omtrent samtidig forflyttet til Stockholm og i slutningen af 1871 til Paris, hvor han forblev til 1884, da han udnævntes til kgl. gesandt i Wien, en stilling, han 6 år senere ombyttede med posten som gesandt i Rom. Da Danmarks diplomatiske repræsentation i Spanien genoprettedes 1894, blev Knuth tillige ansat som gesandt i Madrid; men året efter tog han efter eget ønske afsked fra begge stillinger med tilkendegivelse af kongens tak for hans lange og virksomme tjeneste.

Knuth blev Kommandør af Dannebrog af 2. grad 1887 og af 1. grad 1892. Af særlige hverv, der blev Knuth overdraget, må nævnes, at han i 1881 var en af Danmarks delegerede ved møntkonferencen i Paris, at han året derpå var delegeret ved den sammesteds afholdte konference om beskyttelse af undersøiske telegrafkabler, og at han i 1892 repræsenterede landet
ved sundhedskonferencen i Venedig. I 1890 tiltrådte Knuth efter sin broder grev Rudolf Knuth besiddelsen af den for det nedlagte friherskab Conradsborg substituerede fideikommiskapital. Knuth døde 19. oktober 1905.

Kilder 
 Christopher Zytphen-Adeler, "Knuth, Joachim Sigismund Ditlev", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Joachim Sigismund Ditlev
Grever fra Danmark
Gesandter fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Økonomer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Bruno Eliasen

Bruno Børge "Busser" Eliasen  (11. juli 1933 i Odense-11. september 1995 i Odense) var en dansk fodboldspiller

Bruno Eliasen var forsvarsorganisator på de B 1909-hold som blev Danmarksmester 1964 og blev pokalfighter da klubben vandt Landspokalfinalen 1962. 

Bruno Eliasen opnåede tre landskampe; debuterede på landsholdet 1958 mod Finland i Helsinki, spillede den anden året efter mod Sveriges i Idrætsparken og sin sidste landskamp 1963 mod Rumænien også den i Idrætsparken.

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra B1909
Personer fra Odense
Palle Kähler

Palle Kähler (16. november 1939 i Odense -10. juni 2003 i Ørbæk) var en dansk fodboldspiller og maskinarbejder.

Palle Kähler var wing på det B 1909-hold som blev Danmarksmester i fodbold]] 1964 og da klubben vandt Landspokalfinalen 1962. 
 
Palle Kähler opnåede to landskampe; debuterede på landsholdet 11. oktober 1964 mod Norge i Idrætsparken (2-0) og spillede den anden og sidste ti dage efter mod Wales samme sted (1-0).
Palle Kähler var en lille lynhurtig højre wing, og mange havde spået ham en længere landsholdskarriere end det blev ham forundt.
Han spillede yderligere tre kampe på b-landsholdet (1964-66) og var udtaget til udvalgt fynsk unionshold FBU) flere gange.
Blev efter at have arbejdet som maskinarbejder i mange år på Hostrups Fabrikker ramt af sygdom og boede i sine sidste leveår på plejehjem i Odense.

Eksterne henvisninger 
 Odense Stadion, B1909 – AB, 1964 – FynskeBilleder.dk

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra B1909
Personer fra Odense
Kim Il-Sung Universitetet

Kim Il-Sung Universitetet () er Nordkoreas største universitet beliggende i hovedstaden Pyongyang. Universitetet er Nordkoreas første universitet, det blev bygget året efter den kommunistiske magtovertagelse og blev officielt indviet den 1. oktober 1946. Universitetet er ejet af staten og opkaldt efter grundlæggeren af Nordkoreas stat, Kim Il-Sung.

Studier  
Universitetet har over 16.000 tilmeldte elever og 2800 ansatte. 
Der tilbydes mere end 25 studier, bl.a. historie, religion, statskundskab, økonomi, geografi, psykologi, filosofi, geologi, matematik, sprog og atomfysik.

Optagelseskrav  
Det er et krav, at man er medlem af kommunistpartiet i Nordkorea for at kunne tilmelde sig et studie. 
Derudover skal man fremvise eksamensbevis fra et gymnasium i Nordkorea. Det er dog gratis, at studere på universitetet. 

Det er tilladt for udenlandske statsborgere at ansøge om at studere på universitetet. I 2002 udviklede en russisk IT-student et computer styresystem kaldet Red Star OS på universitetet.

Alumner 
 Kim Jong-un
 Kim Jong-il
 Ri Sol-ju
 Rüdiger Frank
 Kang Jinwoo
 Kyong Wonha

Eksterne henvisninger 
 Universitetets hjemmeside  
 En britisk studerende fortæller om fire måneders studieophold ved universitet. 

Universiteter
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Nordkorea
Videnskab
Uddannelsesinstitutioner
Pyongyang
Etableret i 1946
Red Star OS

Red Star OS er navnet på et Linux-baseret styresystem som bruges i Nordkorea. Systemet blev udviklet på Kim Il-Sung Universitetet i 2002 af en russisk IT-student. Den seneste version 2.0. er fra 2010 og er efter sigende yderst moderne og bestemt fulgt med styresystemer i Vesten. 

Systemet kan bruges til netsøgning, video-streaming, internetchat samt spil. Desuden indeholder det også et skrive program. Dog skal det nævnes at Nordkorea har deres eget interne krypterede internet, som ikke er forbundet med resten af verdens internet. En undtagelse er på universiteterne i Nordkorea, hvor der også er adgang til verdens internet, her er der dog pålagt streng censur. Nordkoreas regering udtaler at det er for at beskytte folket mod misinformation og imperialistisk propaganda, derfor har folket i helhed mulighed for at kommunikere med hinanden over deres eget interne internet, men ikke med folk i andre lande.

Styresystemer
Nordkorea
Sirsoe methanicola

Arten Hesiocaeca methanicola (metanis-orm) er en havbørsteorm, der lever på havbunden, hvor der aflejres metanhydrater (metanis). Den koloniserer metanisen og lever tilsyneladende  af at indsamle bakterier, som kan  metabolisere metanhydratet.

I 1997 opdagede Charles Fisher, professor i biologi ved Pennsylvania State University,  den bemærkelsesværdige skabning metanis-ormen, som levede ved høje af metanis ved en dybde på omkring 800 meter ved havbunden i den Mexicanske Golf. 
Fisher rapporterede at eksperimenter med levende individer viste, at en voksen metanis-orm kunne overleve i et iltfrit miljø i op til 96 timer. Fishers eksperimenter viste også, at larverne blev spredt af havstrømme og døde efter 20 dage, hvis de ikke fandt et sted med noget spiseligt.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger

Ledorme
Josias von Qualen (feltmarskal)

Josias von Qualen (død 1. maj 1586 på Gottorp Slot) var feltmarskal og amtmand i Krempe, den kgl. del af Sønderditmarsken og Steinburg og Gottorp.

Han var søn af Otto von Qualen til Koselau i Holsten. Som oberst for et rytterregiment deltog han med hæder i krigen med Sverige 1563-1570 lige fra dens begyndelse til dens slutning. I slaget ved Axtorna 1565 førte han den anden træfning, og ved forskellige lejligheder viste han sig som en dygtig og erfaren fører.

Derimod havde han jævnlig vanskeligheder ved at holde sine hvervede ryttere i ave; 1564 nægtede de at lystre, og deres udeblivelse fra hovedhæren tvang denne til at opgive et påtænkt indfald i Sverige. Årsagen hertil var vanskeligheder ved at udrede solden, og Qualen måtte selv skaffe de nødvendige midler. Kongen måtte derfor udstede skadesløsbreve til ham på o. 70000 Dlr., for hvilken sum en del danske adelsmænd gik i borgen, og tillige sætte i pant Ø Kloster og Hagenskov Len.

1569 deltog han i belejringen af Varberg, hvor Daniel Rantzau og Frands Brockenhuus faldt, og Josias von Qualen udnævntes nu til feltmarskal, hvilken stilling han beklædte til krigens slutning.

Senere blev han amtmand i Steinburg og statholder i Sydditmarsken. Han pådrog sig her kongens unåde ved at opkøbe frit bondegods, og efter at han 1580 havde overværet hyldingsfesten i Odense, trådte han i hertug Adolfs tjeneste og udnævntes til amtmand på Gottorp Slot. Her døde han 1. maj 1586. Han var gift med Øllegaard Ahlefeldt, en datter af Benedict Ahlefeldt til Lehmkuhlen og Satrupholm.

Josias von Qualen forveksles jævnlig med broderen Josva von Qualen, der ved giftermål med Magdalena Munk, datter af Oluf Munk, kom i besiddelse af en del gods i Nørrejylland, som han 1579 mageskiftede til kong Frederik.

Kilder 
 Mollerup, "Qualen, Josias von", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Nordalbing. Studien III, 112 ff.

Josias 1
Danskere i 1500-tallet
Amtmænd fra Holsten
Personer fra Holsten
Feltmarskaller fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Forkastning

Indenfor geologi er en forkastning et plan eller en smal zone (forkastningszone) i et bjergartslegeme, langs hvilken der er sket en tydelig flytning af bjergartsmateriale. Forkastninger opstår som en pludselig bevægelse langs et plan, fra cm-størrelse op til 15 m på en gang. Langs forkastningsplanet kan bevægelser forekomme gentagne gange, måske med års, årtiers eller århundreders mellemrum, men over geologisk tid beløbe sig til forskydninger på alt fra mm til flere hundrede eller tusinde meter, som kan iagttages mange steder i landskabet.

I Jordens skorpe frembringer pladetektoniske kræfter store forkastninger, hvoraf de største adskiller de forskellige skorpeplader, fx i spredningszoner eller subduktionszoner. De store mængder energi, som frigives, når der sker bevægelser i store forkastninger, er hovedårsagen til jordskælv.

Definitioner og typer 

Forkastninger dannes, når en gradvist opbygget mekanisk spænding i en bjergartsmasse på et tidspunkt overstiger bjergartens indre friktion eller forskydningsstyrke. Så omsættes den opbyggede spænding til en flytning. Forkastningsplanet er det plan, som adskiller de to bjergartsblokke, som flyttes i forhold til hinanden. Forkastningslinjen er forkastningsplanets skæring med jordoverfladen. Ved en forkastnings forskydning forstås den afstand langs forkastningsplanet, som blokkene på hver side af planet er blevet flyttet ved forkastningen. Ofte angives i stedet den lodrette eller vandrette flytning, kaldet forsætning. Forkastninger deles normalt i tre slags, se figur:

 ved en sideværts (eng: strike-slip) forkastning er forskydningen udelukkende vandret, og forkastningsplanet står ofte nærmest lodret,
 ved en normal forkastning er forskydningen udelukkende lodret, og forkastningsblokken over forkastningsplanet er sunket i forhold til blokken under,
 ved en revers forkastning er forskydningen udelukkende lodret, og forkastningsblokken over forkastningsplanet er hævet i forhold til blokken under.

Har forkastningsplanet ved en revers forkastning kun lille hældning, tales om en overskydning. En skrå forkastning (eng: oblique-slip) har forskydning både i vandret og lodret retning.

Efter en normal forkastning har fundet sted optager forkastningsblokkene mere plads end før, så at forkastningen må være fremkaldt af et træk (tension). Omvendt må en revers forkastning være fremkaldt af et tryk (kompression).

Litteratur

Se også 
 Gravsænkning
 Horst
 Carlsbergforkastningen
 San Andreas-forkastningen

Referencer 

Geologi
Landskabsformer