kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Årets Fodboldspiller

Årets Fodboldspiller, kan henvise til flere priser:

 FIFA Ballon d'Or - pris uddelt af FIFA efter afstemning blandt trænerne for verdens fodboldlandshold.
Årets Fodboldspiller i verden - pris uddelt af FIFA indtil 2010, hvor prisen blev slået sammen med "den gamle" franske pris Ballon d'Or.
Ballon d'Or - den oprindelige pris Ballon d'Or uddelt af det franske fodboldforbund. Prisen blev i 2010 slået sammen med FIFA's tilsvarende pris, og hedder nu FIFA Ballon d'Or.
Årets Fodboldspiller i Danmark – pris for bedste danske præstation af en dansk fodboldspiller uddelt af Spillerforeningen.
Årets Fodboldspiller i Europa – Også kaldet Den Gyldne Bold. Uddelt siden 1956 af europæiske sportsjournalister.
Årets fodboldspiller i DDR
 Årets franske fodboldspiller

en:Player_of_the_year#Association_football
Peloponnesiske Krig

Den Peloponnesiske Krig udbrød i 431 f.Kr. mellem Athen (med hjælp fra Det Deliske Søforbund) og det Peloponnesiske Forbund med Sparta og Korinth. Krigen varede i 27 år til 404 f.Kr. med en våbenhvile midtvejs. I årene op til den peloponnesiske krig var der en stigende uenighed mellem Sparta og Athen, som skyldes, at Sparta var utilfreds med Athens spirende imperialisme, og at Sparta ønskede sig mere politisk magt. Det var samtidig et opgør mellem den demokratiske tradition i Athen og den aristokratisk-oligargiske styreform i Sparta. Ingen af parterne ønskede en krig, men da Korinths koloni Korkyra (nu Korfu) prøvede at svinge over til Athen (og på den måde afskære det peloponnesiske forbund fra den meget indbringende handel med de græske kolonier i Italien), meldte Sparta Athen krig.

Den vigtigste kilde til krigen er Den peloponnesiske krigs historie af historikeren Thukydid, som er oversat til dansk af Claus Friisberg.

Krigen begyndte med, at spartanerne belejrede Athen i 431 f.Kr. men de vovede ikke at angribe byen. 
Næste år blev Athen ramt af en grufuld pest og en tredjedel af befolkningen døde. Spartanerne undlod at angribe, da de var bange for pesten.
Athen rejste sig og kom endda så tæt på sejren, at de afviste Spartanernes fredstilbud. Det skulle de aldrig have gjort, for ved det afgørende slag led athenerne et knusende nederlag.
I 415 f.Kr. rejste Athenerne på felttog til Sicilien under ledelse af Alkibiades. Athen fortrød og beordrede Alkibiades til at sende flåden tilbage til Athen, men han nægtede, og athenerne dømte ham til døden. Alkibiades søgte nu forbund med spartanerne. Da han kendte til Athens svagheder, lykkedes det ham at bringe Athen til fald.
Alkibiades blev taget til nåde og valgt til hærfører. Under hans ledelse gik det stærkt tilbage for spartanerne, som måtte søge hjælp hos perserne. I år 406 f.Kr. blev Alkibiades afsat som hærfører på grund af et mindre tilbageslag. Det kom til at betyde stor tilbagegang for athenerne, og flåden gik endeligt tabt i år 404 f.Kr. Athen måtte overgive sig og godtage Spartas fredsbetingelser.

Noter

Litteratur 
Thukydid: Krig og politik. Den peloponnesiske krig (2010) Redigeret af Claus Friisberg. 1. udgave, 1. oplag, Vestjysk Kulturforlag SBN 978-87-87705-81-8

Hellenistiske krige
Pave Leo 13.

Leo 13. (Gioacchino Pecci), (2. marts 1810 i Carpineto, syd for Rom – 20. juli 1903) var pave fra 20. februar 1878 til sin død.

Han kom tidligt i det pavelige diplomatis tjeneste. Han var som pave konservativ, men med et klart blik for det sociale. I den pavelige bulle ( Encyklika) Rerum novarum fra 1891 udtalte han sig om sociale spørgsmål og forsvarede arbejdernes rettigheder og opfordrede til oprettelse fagforeninger. Dette skaffede ham tilnavnet arbejdernes pave, og hans redelige personlighed var med til at hæve pavestolens anseelse.

Paver fra Italien
Søllerød Slot

Søllerød Slot (tidligere Søllerødgaard) I 1740 lod greve Frederik Danneskiold-Samsøe (1. november 1703 – 18. juli 1770) opføre en prægtig bygning, som han kaldte Søllerødgaard. Han var formentlig søn af greve Christian Gyldenløve (1674-1703) og Dorothea Krag (1675-1754) og barnebarn af Sophie Amalie Moth (1654-1719) – kong Christian 5.s (1646-1699) elskerinde. Det var færdigbygget i 1743.

Historie og ejerliste 
 1740 lod greve Frederik Danneskiold-Samsøe et landsted eller lystslot bygge 
 1743 stod slottet færdigt
 1755 solgtes slottet til baron Friedrich Ludwig von Dehn
 1763 købte Frederik 5. stedet der overlod det til general Claude Louis de Saint-Germain, som byggede en del om på slottet 
 1768 overtog Arveprins Frederik slottet
 1780 solgtes slottet til beridder F. Chr. Schäffer
 1784 blev slotsbygningerne erstattet af en mere beskeden gård
 1812 købte J.F.V. Schlegel (1765-1836) slottet
 1884 blev en del af det originale rokokogitter fra Odd Fellow Palæet flyttet til Søllerød Slot, idet palæet blev om- og tilbygget til koncertpalæ
 1907 blev stedet købt af jægermester Carl Tvermoes
 1915 opførte Tvermoes et palæ til afløsning af gården fra 1784
 1921 brændte palæet, men blev kort efter genopbygget i stort set uændret form

Andre beboere 
 C.E. Bardenfleth embedsmand og politiker midt i det 19. århundrede

Slotte i Danmark
Slot
Avenue des Champs-Élysées

Avenue des Champs-Élysées (fransk for "gaden ved de elysæiske marker") er den gade i Paris, som løber fra Place de la Concorde til Place Charles-de-Gaulle, tidligere Place de l'Étoile, Stjernepladsen, hvor Triumfbuen står. I daglig tale kaldes gaden blot (les) Champs-Élysées.

Champs-Élysées er en dyr indkøbsgade med butikker som Chanel og Louis Vuitton, ligesom Danmarkshuset er beliggende der.

Champs-Élysées danner hvert år i juli rammen om afslutningen på cykelløbet Tour de France.

Eksterne henvisninger

Kilder

Pladser, gader og veje i Paris
8. arrondissement
Lokaliteter ved Tour de France 2022
Oluf Christian Molbech

Oluf Christian Molbech (født 7. december 1860 i Kiel, død 29. december 1927 i Birkerød) var en dansk forfatter.

Han var født i Kiel som søn af Chr. K.F. Molbech og Mathilde Krabbe. Blev 1879 student ved Hauchs Skole, 1880 cand.phil. Bosat i USA 1888–1899. Gift med Aasta Christiane Schack (1872-1939).

Værker 
 Et gjengangerbrev 1881 digt
 General Langbergs hændelser 1902 fortalt i breve fra ham selv

Eksterne henvisninger 
 Oluf Christian Molbech på Dansk Forfatterleksikon

Digtere fra Danmark
Personer fra Kiel
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Ulrika Eleonora den yngre

Ulrika Eleonora den yngre (født 23. januar 1688, død 24. november 1741) regerende dronning af Sverige 1719-1720. Datter af Karl 11. af Sverige og Ulrika Eleonora af Danmark, søster til Karl 12. af Sverige samt kusine til August den stærke, Frederik 4. af Danmark og Frederik 4. af Holstein-Gottorp. Gift 24. marts 1715 med Fredrik af Hessen, den senere Frederik 1. af Sverige

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Eksterne henvisninger 

Huset Wittelsbach
Regenter fra Sverige
Regerende dronninger
Dronninger af Sverige
Ikke-regerende dronninger
Personer i frihedstiden
Protestantiske monarker
Big Rip

Big Rip er en teori om, hvad der vil ske med universet på lang sigt.

I 1929 fandt Edwin Hubble ud af, at universet udvider sig, og i dag har man fundet, at universet ikke bare udvider sig, men at det også gør det hurtigere og hurtigere (med acceleration). To punkter A og B i universet vil derfor med tiden begynde at fjerne sig fra hinanden med så stor fart, at end ikke engang lyset kan nå fra A til B.

Tyngdekraften, de elektromagnetiske kræfter og andre former for vekselvirkninger udbreder sig med lysets hastighed. Så når A og B bevæger sig fra hinanden hurtigere end lyset, kan hverken tyngdekraften eller de elektromagnetiske kræfter holde A og B sammen, hvor tæt de end ligger sammen.

En dag vil lyset ikke kunne nå fra den ene side af Mælkevejen til den anden, og tyngdekraften vil holde op med at holde galakser sammen. Med tiden vil lyset heller ikke kunne nå fra Solen og ud til Pluto, hvorved solsystemet vil blive revet fra hinanden (selv om Solen ville være slukket lang tid, inden det ville ske). Det endelige Big Rip sker, når lyset ikke længere kan nå den afstand, der svarer til størrelsen på et atom, og naturkræfterne dermed ikke længere kan holde sammen på stoffet i universet.
Denne kraft, som modvirker tyngdekraften, kaldes mørk energi og må ikke forveksles med mørkt stof.
Se evt. også de andre to teorier, Big Chill og Big Crunch.

Kosmologi
Videnskabelige fremtidsprognoser
Hypoteser
395



Begivenheder 
 Romerriget deles i en vestlig og en østlig del.

Født

Dødsfald 
 Theodosius den Store, romersk kejser (sidste enekejser over riget)

Eksterne henvisninger 

95
410



Begivenheder 
 Fire forskellige kejsere gør krav på den vestromerske trone. Foruden den officielle kejser Honorius er det Konstantin, Maximus og Priscus Attalus.
 I dette urolige år udpeger det romerske senat Tertullus som consul i vest, men hverken kejser Honorius eller kejser Theodosius i østriget anerkender valget. I øst udpeges generalen Varanes til consul.
 Det vestromerske rige har i praksis opgivet at beskytte provinsen Britannien (England). I de følgende år plyndres kysterne af irere, angler, jyder og saksere.
 Gallien (Frankrig) styres af Konstantin 3., der fra sin base i Arles forsøger at udbygge sin magtstilling.
 Det nordlige Hispania (Spanien) regeres af oprørskejseren Maximus, som dog er helt i lommen på generalen Gerontius.
 Resten af Hispania er i færd med at blive udplyndret af alaner, sveber og vandaler.
 Det visigotiske folk, ledet af kong Alarik, er i Mellemitalien. Alariks kandidat til kejsertronen er Priscus Attalus, men da denne bliver for selvrådig, erklærer Alarik ham afsat.
 Da Alariks krav om land til bosættelse - og om anerkendelse som general - igen bliver afvist, indleder han sin tredje belejring af Rom. Byen bliver indtaget 24. august, men visigoterne ødelægger kun det romerske senat, og selv om de tager mange rigdomme med sig, bliver kirkernes inventar og kirkesølv skånet. Kejser Honorius' halvsøster, Galla Placida, bliver taget med som gidsel. 
 I slutningen af året dør Alarik i Syditalien og blver afløst af sin svoger Ataulf. Den nye konge fører visigoterne tilbage mod nord.
 Ligeledes i slutningen af året bliver officeren Constantius udnævnt til øverste general for den vestromerske hær. Han bliver rigets nye stærke mand.

Religion 
 I Persien afholdes et kirkemøde (synode) opkaldt efter de to nabobyer Seleukeia og Ktesifon. I 409 havde kong Yazdegerd 1. tilladt de kristne at praktisere deres religion i riget, og på mødet blev de to byers biskop Isak anerkendt som leder af den kristne kirke i Persien.

Født

Dødsfald 
 Alarik, visigotisk konge.
 Maron. Munk og eneboer, død i det nuværende Syrien (dengang en del af det Østromerske rige). Han kom til at lægge navn til en særlig gren af kristendommen (maronitterne), der stadig er udbredt i Libanon.
 Murong Chao. Den sidste kejser (405-410) af det Sydlige Yan (et af "de 16 kongeriger") i Kina. 
 Yujiulü Shelun. Regerede over det mongolske Ruran khanat 402-410 under navnet Qiudoufa Khan.

Eksterne henvisninger 

10
568

Se også 568 (tal)

Begivenheder 
 Langobarderne erobrer Italien.

Født

Dødsfald 

68
453

Begivenheder
 

Født

Dødsfald
 Hunnerkongen Attila

Eksterne henvisninger 

53
493



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Odoacer, italiensk konge.

93
774

Se også 774 (tal)

Begivenheder 
 4. december - Karl den Store bliver konge af det samlede Frankerrige efter hans bror og medregent, Karlomans død

Født

Dødsfald 

74
Maria Helleberg

Maria Helleberg (født 2. januar 1956 på Frederiksberg) er en dansk forfatter. Hun skriver fortrinsvis historiske romaner.

Bibliografi 

 Seersken (1986)
 Så mangen sti vild (1988)
 Som en vredens plov (1989)
 Marskallens kvinde (1990)
 Statholderens hustru (1991)
 Mathilde, magt og maske (1991)
 Undtagelsestilstand (1993)
 Lucrezias ægteskab (1994)
 Valeria (1996)
 Pigerne (1997)
 Milady (1998)
 Konebytning (1999)
 Under huden på Napoli (1999)
 Rigets frue: Margrete 1. (2000)
 En andens hjerte (2001)
 Thaïs (2001)
 Kærlighedsbarn (2002) – 2 bind
 Miss Suzanna (2002)
 Dronningeskolen (2004)
 Den hellige Knud (2005) – en del af romanserien Slægten
 Dagmar (2007)
 Druknehuset (2008)
 Frihedens dragt (2010) en del af romanserien Slægten
 Engelshjerte (2010)
 Patrioten (2010) – en del af romanserien Slægten
 Bombardement (2010) – en del af romanserien Slægten
 Kamma (2011)
 Knud Lavard (2011)
 Scenesat (2012)
 Leonora Christine (2014)
 Kongens kvinder (2014)
 Hvad døde de kongelige af? (2015)
 Kvinder der forandrede Danmark - ildhu, vilje og engagement (2015)
 Thomasines frihed (2015)
 Kvinderne fra Thy, En slægtsroman (Samleren, 2016)
 Alberto (2020)
 Teenageren fra Thy (2022)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Maria Helleberg på Forfatterweb.dk
 Maria Helleberg på Litteratursiden

Romanforfattere fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Personer i Kraks Blå Bog
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Far til fire med fuld musik

Far til fire med fuld musik er en dansk familiefilm fra 1961 instrueret af Alice O'Fredericks og Robert Saaskin efter manuskript af Jon Iversen og selvsamme Alice O'Fredericks. Far til fire med fuld musik er den ottende og sidste i den oprindelige Far til fire-serie.

I filmen medvirker fodboldspilleren Harald Nielsen, der bliver forelsket i Mie, spillet af Rudi Hansen. I det virkelig liv blev de rent faktisk gift med hinanden i 1963.

Medvirkende 
Karl Stegger – (Far)
Hanne Borchsenius – (Søs)
Otto Møller Jensen – (Ole)
Rudi Hansen – (Mie)
Ole Neumann – (Lille Per)
Peter Malberg – (Onkel Anders)
Agnes Rehni – (Fru Sejersen)
Ib Mossin - (Peter)
Harald Nielsen
Einar Juhl
Kirsten Passer
Jørgen Buckhøj
Gunnar Lemvigh
Ove Rud
Torsten Fønss
Leo Randrup Knudsen
 Kristian Pommer

Trivia 
 På fodboldbanen taler Harald Nielsen selv, men i den scene, hvor han og Mie mødes i bussen, blev han dubbet af Ib Mossin.
 Mie møder Harald i bus 188 på Strandvejen.￼

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1961
Med fuld musik
Dansksprogede film
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Alk

Alken (latin: Alca torda) er en havfugl i familien alkefugle (Alcidae), og den eneste art i slægten Alca. Arten yngler i kolonier på klipper i tempererede, boreale og lavarktiske kystområder i Nordatlanten.

I Danmark
Danmarks ynglebestand regnes for sårbar på den danske rødliste 2019. Mens flere hundrede tusinde trækker ind i eller forbi danske farvande om efteråret og vinteren (mest ret langt fra kysten), og Kattegat er et af de vigtigste overvintringsområder for arten, er den forholdsvis sjælden som ynglefugl i Denmark, men antallet er stigende. Historisk ynglede den i kolonier på klipper i Bornholm-området, men forsvandt i slutningen af 1800-tallet. Den genindvandrede igen til Græsholm i 1920'erne og til Hammerknuden i 1996, og i 2018 udgjorde den danske ynglepopulation omkring 1300 par, med langt størstedelen på Græsholm. En lignende udvikling er set for en anden alkefugl, lomvien.

Kilder og henvisninger 

 DOF's beskrivelse af alken.
 R. Hørring (1875 – 1943). Danmarks Fauna. Fugle III. Maagefugle, Alkefugle og Rovfugle. Gads Forlag/Dansk naturhistorisk Forening 1934. (Copyright udløbet)

Alkefugle
Storbritanniens fugle
Danmarks fugle
Grønlands fugle
Islands fugle
Fugle fra Québec
Fugle fra Skandinavien
Carl Gustaf Rehnskiöld

Carl Gustaf Rehnskiöld (6. august 1651 i Greifswald – 29. januar 1722) var svensk feltmarskal fra 1706. Han deltog i den store nordiske krig, og var bl.a. leder for svenskerne under det skæbnesvangre slag ved Poltava i 1709, hvor han blev taget til fange af russerne.

Se Også 
 Karl XII
 Adam Ludwig Lewenhaupt

Eksterne henvisninger 

Generaler fra Sverige
Personer i Den Store Nordiske Krig fra Sverige
Svenskere i 1600-tallet
Svenskere i 1700-tallet
Slaget ved Poltava

Slaget ved Poltava blev et vendepunkt i den store nordiske krig. Den 8. juli (ns, den 27. juni gs) 1709 (gs) under Den Store Nordiske Krig blev den svenske hær, anført af Karl XII, angrebet af den russiske hær ved Poltava i det nuværende Ukraine, som på den tid var en del af Rusland. Den forgangne vinter havde været hård ved begge styrker, men især svenskerne havde mærket til frosten, og således var kun ca. halvdelen af de svenske soldater beredte til kamp.

Da Karl XII var blevet skadet, måtte feltmarskal Rehnskiöld overtage ledelsen af slaget. Svenskerne, der var i undertal, blev slået, men kong Karl nåede at flygte over Dnepr-floden og ind i Moldavien, som var kontrolleret af det Osmanniske Rige.

Kildehenvisninger 
 Peter Englund, Poltava : beretningen om en armés undergang, Lindhardt og Ringhof, 1989. .
 Battle of Poltava

Eksterne henvisninger 

Begivenheder i 1709
Poltava, Slaget ved
Poltava, Slaget ved
Poltava, Slaget ved
Poltava, Slaget ved
Poltava
Kaguanger

Kaguanger er en orden af pattedyr. De lever i Sydøstasien. Det er blot to nulevende arter, der udgør hele Galeopithecidae-familien og Dermoptera-ordnen.

De kaldes også flyvende lemurer på trods af at de ikke er lemurer og ikke kan flyve.

Arter 
De to arter er begge i slægten Cynocephalus:
 Cynocephalus variegatus (Audebert, 1799) – Malayisk flyvende lemur
  Cynocephalus volans (Linnaeus, 1758) – Filippinsk flyvende lemur

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Genus Cynocephalus

 
Dyr fra Sydøstasien
Svæveflyvende dyr
Silhuet

En silhuet er omridset af et motiv, som ses mod lyset. Ordet er dannet efter finansminister Étienne de Silhouette, som gennemførte besparelser, der medførte klip af figurer i sort papir. Malerier var for dyre.

Se også 
 Papirklip

Kunst
Hjejle

Hjejlen eller Hedehjejlen (Pluvialis apricaria) er en 27 cm stor vadefugl med rundt hoved, lille næb og kort hals, som typisk kan kendes på sine hvide "armhuler" i flugten. I Danmark var den tidligere vidt udbredt på hederne, men nu er der næsten ingen tilbage. Den er regnet som kritisk truet på den danske rødliste 2019.

Som trækgæst (efterår/forår) er den dog mere almindelig herhjemme. Hjejlen kan bedst ses i store flokke sammen med bl.a. hættemåger, viber og diverse spurvefugle på tørre marker nær kystområder. Den genkendes lettest, når den flyver tæt i flok sammen med andre artsfæller.

Ynglepladser 
Hjejlen yngler helst i hedelandskab herhjemme. I 1-årsalderen yngler den første gang og fra slutningen af maj lægges 4 æg, som udruges i løbet af 28-31 dage. Efter at begge forældre har taget sig af ungerne, flyver de fra reden når de er 25-33 dage gamle.

Føde 
Hjejlens føde består af regnorme og biller samt diverse smådyr som den finder i jorden, ofte i 1-2 cm´s dybde.

Kilde og henvisninger 

DOF's beskrivelse af Hjejlen.

Storbritanniens fugle
Danmarks fugle
Grønlands fugle
Islands fugle
Fugle fra Skandinavien
Mågevadefugle
Halvbjørne

Halvbjørne (Procyonidae) er navnet på en familie inden for rovdyrordenen. Dyrene vejer mellem 900g og 12 kg og måler mellem 30 cm og 67 cm. Familien indeholder 6 slægter med 19 arter.

Klassifikation 

 Familie Halvbjørne Procyonidae
 Knataquiler, Bassaricyon, 5 arter (kuataquil...)
 Kakomistler, Bassariscus, 2 arter (kakomistl...)
 Næsebjørne, Nasua, 3 arter (rød næsebjørn, næsebjørn...)
 Dværgnæsebjørn, Nasuella olivacea, 1 art
 Snohalebjørn eller Kinkajn eller honning bjørn, Potos flavus, 1 art
 Vaskebjørne, Procyon, 7 arter (almindelig vaskebjørn, krabbevaskebjørn...)
Jordsvin

Jordsvinet (latin: Orycteropus afer) er et pattedyr og eneste nulevende art i familien Orycteropodidae og i ordenen Tubulidentata. Dyret er udbredt i Afrika syd for Sahara og er specialist i at grave. Kroppen når en længde på 1-1,5m og dens hale bliver ca. 50 cm lang. Jordsvin er tunge og klodsede dyr, idet at dyrets vægt kan svinge mellem 40-100 kg, men det mest normale er omkring 50kg. Jordsvinets føde består hovedsageligt af termitter og myrer.

Hunnen er drægtig i 7 måneder.

Galleri

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Orycteropus afer 

Afrikas fauna
Rudy Hartono

Rudy Hartono Kurniawan (født 18. august 1949 i Surabaya) er en indonesisk tidligere badmintonspiller og en af de største i sportens historie. Han vandt herresingle i All England-turneringen 8 gange i alt, dengang da denne turnering blev anset som et uofficielt verdenmesterskab, og før han trak sig tilbage, nåede han også at vinde et af de første officielle verdensmesterskaber.

Resultater 

 All England

 1968 – Vinder – besejrede Tan Aik Huang (Malaysia)
 1969 – Vinder – besejrede Darmadi (Indonesien)
 1970 – Vinder – besejrede Svend Pri
 1971 – Vinder – besejrede Muljadi (Indonesien)
 1972 – Vinder – besejrede Svend Pri
 1973 – Vinder – besejrede Christian (Indonesien)
 1974 – Vinder – besejrede Punch Gunalan (Malaysia)
 1975 – nr. 2 – tabte til Svend Pri
 1976 – Vinder – besejrede Liem Swie King (Indonesien)
 1977 -
 1978 – nr. 2 – tabte til Liem Swie King

 Verdensmesterskab
 1980 – Vinder

Referencer

Eksternehenvisninger

Badmintonspillere fra Indonesien
Personer fra Surabaya
Newport News

Newport News er en by i staten Virginia i USA. Den ligger på den sydlige del af Virginiahalvøen, i den nordlige ende af Hampton Roads. Byen har  indbyggere.

Byen er blandt andet kendt som stedet hvor jazzsangerinden Ella Fitzgerald og NFL-quarterbacken Michael Vick blev født.
I byen finder man blandt andet skibsværftet Newport News Shipbuilding, det fysiske laboratorium Thomas Jefferson National Accelerator Facility, universitetet Christopher Newport University og lufthavnen Newport News/Williamsburg International Airport.

Venskabsbyer 
  Neyagawa, Japan
  Taizhou, Kina
  Greifswald, Tyskland

Referencer

Eksterne henvisninger 

 City of Newport News 

Byer i Virginia
Kirib

Kirib er en nicobaresisk brydeform, der dyrkes med stor iver af lokalbefolkningen. Vinderen er den person, som kan få modstanderen ned på ryggen.

Kampsport
Virginiahalvøen

Virginiahalvøen er en halvø i det sydøstlige Virginia i USA, afgrænset af York River, James River, Hampton Roads, og Chesapeake Bay. Normalt regner man følgende til at ligge på halvøen James City County, York County, og byerne Williamsburg, Poquoson, Hampton, og Newport News.

Halvøen er rig på amerikansk historie fra tiden som en britisk koloni. Den første permanente engelske bosættelse fandt sted i 1607 i Jamestown. Virginias første hovedstad var i Williamsburg, hvor en stor del af det historiske centrum er blevet genopbygget. Det afgørende slag i den amerikanske revolution, slaget ved Yorktown i 1781, fandt sted på halvøen.

I 1862 under den amerikanske borgerkrig invaderede Nordstaternes hær halvøen i deres forsøg på at indtage Richmond.

Halvøen
Halvøer i Nordamerika
DOS (flertydig)

DOS kan henvise til flere artikler:

 DOS (Disk Operating System) - en række operativsystemer, der var almindelige i 1980'erne og 1990'erne. De fandtes i flere udgaver, bl.a.
 FreeDOS – åben source og fri software – med nogle få utils der er lukket source.
 MS-DOS – Microsoft's udgave
 PC-DOS – Det originale operativsystem til IBM's PC
 DR-DOS – Et synonym for CP/M-86
 dos - et andet navn for morgengave
 DOS – Forkortelse for Disk Operativ System
 DOS – Forkortelse for Dansk Otolaryngologisk Selskab, senere DSOHH
 DoS - Forkortelse for "Denial of Service", en type hackerangreb
Simon Meisling

Simon Sørensen Meisling (6. oktober 1787 i København – 8. april 1856) var en dansk filolog. Hans barnebarn var Simon Bernsteen.

Meisling blev student i 1803 fra Borgerdydskolen i København. Herefter blev han klassisk filolog og oversætter af græsk og romersk digtning. Meisling huskes i dag mest, fordi han som latinskolerektor i Slagelse (1822-1826) og Helsingør (1826-1839) blandt sine elever havde H.C. Andersen. Meislings velmente, men i dette tilfælde ilde anbragte pædagogiske metoder, gjorde skoleårene (1822-1827) til den unge digterspires mørkeste tid. Han blev titulær professor i 1828.

Kildehenvisninger 
 Biografi i ''Dansk biografisk Lexikon
 Nogle af Simon Meislings skrifter findes tilgængelige på Google Books

Skolefolk fra Danmark
Filologer fra Danmark
Klassiske filologer
Danskere i 1800-tallet
H.C. Andersen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Oversættere fra Danmark
Personer fra København
Titulære professorer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Østre Borgerdyd Gymnasium