kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vinter-OL 1956

Vinter-OL 1956 blev afholdt i Cortina d'Ampezzo i Italien. Bedste nation blev Sovjetunionen med 7 guldmedaljer.

Medaljestatistik 

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! colspan=5 | Medaljefordelingen ved vinter-OL 1956
! bgcolor="#ffffff" |  
|- 
! width="30px"|Nr. 
! width="135px"|Land
! style="background:gold; width:50px;"|Guld
! style="background:silver; width:50px;"|Sølv
! style="background:#cc9966; width:50px;"|Bronze
! width="50px"|Total
|-
| 1 || align="left"| || 7 || 3 || 6 || 16
|-
| 2 || align="left"| || 4 || 3 || 4 || 11
|-
| 3 || align="left"| || 3 || 3 || 1 || 7
|-
| 4 || align="left"| || 3 || 2 || 1 || 6
|-
| 5 || align="left"| || 2 || 4 || 4 || 10
|-
| 6 || align="left"| USA || 2 || 3 || 2 || 7
|-
| 7 || align="left"| || 2 || 1 || 1 || 4
|-
| 8 || align="left"| || 1 || 2 || 0 || 3
|-
| 9 || align="left"| Tyskland || 1 || 0 || 1 || 2
|-
| 10 || align="left"| Canada || 0 || 1 || 2 || 3
|-
| 11 || align="left"| || 0 || 1 || 0 || 1
|-
| 12 || align="left"| || 0 || 0 || 1 || 1
|-
| || align="left"| Ungarn || 0 || 0 || 1 || 1
|-
! colspan="2"|Total || 25 || 23 || 24 || 72
|}

Deltagende nationer 
Legene havde deltagelse af følgende 32 nationer:

Bolivia, Iran og Sovjetunionen deltog i olympiske vinterlege for første gang.

Ishockey 
Den olympiske ishockeyturnering blev spillet på isstadion i Cortina d'Ampezzo, og den gjaldt samtidig som det 23. verdensmesterskab i ishockey. For de europæsike hold gjaldt der endvidere som det 34. EM i ishockey. Turneringen blev spillet den 26. januar – 4. februar 1956.

De 10 deltagende hold spillede først en indledende runde i tre grupper, hvorfra de to bedste i hver gruppe gik videre til finalerunden om 1.-6.pladsen, mens de sidste fire hold spillede videre i placeringsrunden om pladserne 7-10.

Sovjetunionen vandt OL-guld for første gang, og det var samtidig det sovjetiske holds anden VM-titel. USA vandt overraskende sølv, men for de femdobbelte olympiske mestre fra Canada rakte indsatsen denne gang sensationelt kun til bronze.

Kvalifikation 
Et tysk hold var kvalificeret til at deltage i turneringen, så de to tyske landshold spillede en udtagelseskamp om OL-pladsen. Kampen blev spillet den 16. november 1955 i Østberlin, og den blev vundet 7-3 af Vesttyskland.

Indledende runde 

De 10 lande var inddelt i tre grupper. De to bedste fra hver gruppe gik videre til finalerunden, mens de øvrige hold fortsatte i placeringsrunden.

Gruppe A

Gruppe B

Gruppe C

Finalerunde 

De to bedste fra hver indledende gruppe gik videre til finalerunden.

Placeringsrunde 

De fire hold, der ikke gik videre til finalerunden, spillede placeringsrunde om pladserne 7-10.

Samlet rangering

Kilder 
 IOC – Cortina d'Ampezzo 1956 (officiel hjemmeside)
 Officiel rapport (PDF, 26 MB)

 
Sport i 1956
Sigurd Ibsen

Sigurd Ibsen (23. december 1859 i Oslo – 14. april 1930 i Lausanne) var en norsk jurist, diplomat, politiker og skribent. Han var forfatteren Henrik Ibsens eneste barn. Gennem hele hans opvækst stilledes høje forventninger til ham, og han måtte stræbe hele livet for at nå mål, som andre satte for ham. Som politiker repræsenterede han partiet Venstre.

Sigurd Ibsen blev født i daværende Christiania og nuværende: Oslo. Han var statsminister i Stockholm fra 1903 til 1905, mens George Francis Hagerup var statsminister i Kristiania (Oslo). Ibsen var en central person i opløsningen af unionen mellem Sverige og Norge i 1905. Han ydede en stor indsats i at overtale Bjørnstjerne Bjørnson, Arne Garborg og Fridtjof Nansen til at gå ind for monarki. Mange ønskede oprindeligt at Norge skulle være republik.
 
Sigurd Ibsen blev jurist i Rom i 1882. Han var gift med Bjørnstjerne Bjørnsons datter Bergliot og far til filminstruktøren Tancred Ibsen.

Litteratur 
 Langslet, Lars Roar. Sønnen. Cappelen, 2004 
 Steine, Bjørn Arne. Sigurd Ibsen : nasjon, politikk og kultur. Voksenåsen AS, 2005 
 Rudeng, Erik (1994) “En statsmann i reserve” Nytt norsk tidsskrift 11 (3-4): 266-280
 Ibsen, Sigurd. Bak en gyllen fasade, Sigurd Ibsens brev til familien 1883-1929. Aschehoug, 1997. (Thorleif Dahls Kulturbibliotek) 
 Ibsen, Sigurd. Videnskab og mystik og andre essays. Grøndahl Dreyer, 1992. 
 Ibsen, Sigurd. Unionen. 1887
 sambok 29 treff på S. Ibsen som forfatter

Eksterne henvisninger 
 

 regjeringen.no: biografi

Norges statsministre i Stockholm
Jurister fra Norge
Faglitterære forfattere fra Norge
Essayister fra Norge
Storkors af Sankt Olavs Orden
Personer fra Oslo
Norsksprogede forfattere fra Norge
Tretten Aar

Tretten Aar er en dansk spillefilm fra 1932 instrueret af George Schnéevoigt og efter manuskript af George Schnéevoigt og Fleming Lynge.

Handling 
Poul Løwe - damekonfektion en gros - står der på skiltet - og inde i kontoret er den lille kontordame Grethe Grøn i færd med, efter chefens diktat, at skrive på maskinen et forretningsbrev til en af firmaets Malmø-forbindelser. Poul Løwe er ung, indtagende og rig - og Grethe er det samme, med undtagelse af rig - og ingen af dem er gensidig blinde for disse hinandens egenskaber, hvorfor det er svært for dem at koncentrere sig om skrivemaskinen. Der er blot et vanskeligt og pinligt problem: Poul er gift!

Medvirkende 

Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Marguerite Viby, Grethe Grøn
 Frederik Jensen, Oberst Henrik Løwe
 Svend Bille, Poul Løwe
 Beatrice Bonnesen, Mona, Pouls Kone
 Helga Frier, Ebba Olsen
 Arthur Jensen, Hannibal Petersen
 Knud Heglund, Kaj Bender

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1932
Amazon Standard Identification Number

Amazon Standard Identification Number (Amazon-standard-identifikations-nummer, kort ASIN) er et produktidentifikationsnummer, som Amazon.com og de andre Amazon-netbutikker anvender.

Hvert produkt, som udbydes på en Amazon-website, tildeles et entydigt ASIN. Ved bøger, der har et ISBN, er ASIN det samme som ISBN. Bøger uden ISBN og alle andre varer tildeles et ASIN.

ASIN kan ses på den enkelte vares produktside. Også webadressen (URLen) indeholder ASIN. Den korteste måde at bruge ASIN i URLen er:

http://amazon.com/dp/xxxxxxxxxx

hvor xxxxxxxxxx erstattes med ASIN. Eksempelvis er DVD-boxen med tv-serien Firefly blevet tildelt ASIN B0000AQS0F. URLen bliver derfor:

http://amazon.com/dp/B0000AQS0F

Ekstern henvisning 
 Amazon.com

Bogmarkedet
Kodninger
Amazon.com
Erik Abelsøn

Erik 1. Abelsøn (født o. 1241, død 27. maj 1272) var hertug af Sønderjylland.

Erik var næstældste søn af kong Abel og arvede efter sin ældste bror Valdemar 3.s død i 1257 fordringen på forlening med hertugdømmet Slesvig, som hans onkel kong Christoffer 1. dog ikke ville lade ham have. Efter at kongen i februar 1259 havde brudt med stormændene ved at fængsle ærkebiskop Jakob Erlandsen, mødtes Erik med bispen af Roskilde, Peder Bang, hos fyrst Jaromar 2. på Rügen, der i 1260 faldt på et togt i Skåne. De gik i forening til Sjælland, indtog København og slog den kongelige hær.

Efter kongens død i Ribe forlenedes Erik i 1260 med Slesvig, og han ægtede i 1259 Jaromar 2. Vizlavssøns datter, Margrethe. Enkedronningen Margrete Sambiria, der var regent i 1259-1266, frygtede for yderligere angreb på tronen fra hertugens side det følgende år, og hun besluttede derfor at komme ham i forkøbet. Hun trængte frem i hertugdømmet, forfulgte Erik sydpå over Dannevirke og leverede 28. juni 1261 et slag Lohede, mellem Sorgåen og Rendsborg. det blev kendt som slaget på Lohede. Her led hun imidlertid et afgørende nederlag. Hun selv og sønnen kong Erik 5. Glipping blev taget til fange. Ved den endelige fred efter kongens frigivelse i foråret 1264 indrømmedes der hertugen alt krongodset i Slesvig tillige med Als i særskilt forlening, mens hans yngste bror Abel fik Langeland og slægtsgodset på Fyn.

Erik erhvervede Gottorp Slot af biskop Niels 2. (død 1265) af Slesvig, der ligeledes var blevet taget til fange i 1261, og opførte her et fast tårn. Han døde 27. maj 1272, samme år som hans hustru. De efterlod to sønner, den senere hertug Valdemar 4. og Erik (Langben) af Langeland, samt datteren Margrete (død o. 1315).

Kilder 
 

Danskere i 1200-tallet
Hertuger af Slesvig
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
En pige med pep

En pige med pep er en dansk film fra 1940. Højt gearet lystspilsfarce. Manuskript Fleming Lynge. Instruktion Emanuel Gregers assisteret af Ole Berggreen. Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Marguerite Viby som Flora Sørensen 
 Sigfred Johansen som Kaj Jensen 
 Gunnar Lauring som Bengt Ankerström
 Aage Fønss som Henrik Olivarius 
 Inger Stender som Inger
 Sigurd Langberg som Jensen – Kajs far 
 Helga Frier som Fru. Jensen 
 Else Marie Hansen
 Viggo Brodthagen
 Tove Bang
 Clara Østø

Handling 
I et pensionat i den indre by bor den unge frøken Flora Sørensen, en frisk og munter lille københavnerinde. Det er hendes ærgerrighed at blive journalist, og hun klaprer ihærdigt til langt ud på natten på sin skrivemaskine til grammofon-akkompagnement, hvilket ofte giver anledning til spektakler med de andre pensionærer. Foreløbig er lille Flora ikke nået ret langt på journalistikkens vanskelige vej. Hun har hidtil kun fået antaget nogle smånyheder og må føre en stadig kamp med travlt optagne redaktionssekretærer, der ikke synes at værdsætte et nyt talent.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1940
Under byens tage

Under byens tage er en dansk spillefilm fra 1938, instrueret af Johan Jacobsen efter manuskript af Paul Sarauw.

Handling 
Under byens tage går livet sin brogede gang. Det veksler med tårer og smil, med lykke og sorg. I kunstner-restauranten "Mona Bar" i indre by fungerer den tidligere model Mona Frank som kunstnernes gudinde. Hun hjælper både med penge og hjertesorger. Mellem de mange kunstnere har Niels Brandemose sit eget ansigt. Han er for nylig kommet til byen for at gå på Akademiet, og hele hans higen og lyst står til at blive maler.

Medvirkende
Liva Weel
Peter Poulsen
Knud Heglund
Chr. Arhoff
Albert Luther
Arthur Jensen
Betty Söderberg
Sigurd Langberg
Ingeborg Pehrson
Johannes Meyer
Olaf Ussing
Ole Monty
Tove Bang

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1938
Film instrueret af Johan Jacobsen
Isuzu

eller Isuzu er en japansk producent af kommercielle køretøjer. De har hovedkontor i Tokyo og fabrikker i Kawasaki, Fujisawa, Tochigi og på Hokkaido. Isuzu er kendt for deres lastbiler, busser, varevogne og dieselmotorer.

Referencer 

 Isuzu (på engelsk)

Køretøjsproducenter fra Japan
Lastbilproducenter
Busproducenter
Etableret i 1937
Virksomheder i Tokyo
Bilmærker
Bengt Jönsson (Oxenstierna)

Bengt Jönsson (Oxenstierna) (født omkring 1390, død 1450) var svensk rigsforstander 1448.

Han var rigsråd 1435, lagmand i Uppland 1439 eller 1440, ridder 1441, rigshovmester 1441-48 og rigsforstander januar-juni 1448, sammen med sin bror Nils Jönsson (Oxenstierna).

Regenter fra Sverige
Bengt Jønsson (Oxenstierna)
Koncert

Koncert har flere betydninger:

 Koncert (komposition) – et musikstykke for soloinstrument og orkester. Bruges ofte i sammensætninger der angiver soloinstrumentet: violinkoncert, klaverkoncert etc.
 Koncert (begivenhed) – en begivenhed hvor et band eller orkester spiller og optræder for et publikum.
 Koncert ukulele – en ukulelestørrelse imellem sopran og tenor ukulele

Se også 

 Playback
 Rockkoncert

Musik
Funktionsanalyse

Funktionsanalyse er flertydigt.

 Funktionsanalyse (Musik)
 Funktionsanalyse (matematik)
Wolfram (flertydig)

Wolfram kan henvise til flere person-, firma- eller fysikartikler:

 Wolfram – det 74. fysiske grundstof
 Stephen Wolfram – en engelsk fysiker og datalog
 Wolfram Research – et amerikansk firma stiftet af Stephen Wolfram
 Wolfram Alpha - søgemaskine fra Wolfram Research
 Wolfram von Eschenbach – en tysk ridder og digter
Riemannsk geometri

Riemannsk geometri er en gren af det matematiske område differentialgeometri, der omfatter studiet af riemannske mangfoldigheder: Glatte mangfoldigheder med en riemannsk metrik; dvs. et indre produkt på hvert af mangfoldighedens tangentrum, som varierer glat fra punkt til punkt. Dette giver lokalt anledning til begreber som vinkel, længde af kurver, areal af overflader og volumen. Fra disse kan man give mening til nogle andre globale størrelser ved brug af integration af lokale bidrag.

Riemannsk geometri stammer fra Bernhard Riemanns idéer fra hans tiltrædelsesforelæsning Über die Hypothesen, welche der Geometrie zu Grunde liegen (om hypoteserne som geometrien er grundlagt på). Begrebet dækker over en meget bred og abstrakt generalisering af differentialgeometrien på flader i R3. Udviklingen af riemannsk geometri resulterede i en sammenstilling af forskellige resultater, der vedrørte fladers geometri og hvordan geodætiske linjer opfører sig på fladerne, og teknikker, der kan anvendes i studiet af glatte mangfoldigheder af højere dimension. Matematikken ligger til grund for Einsteins almene relativitetsteori, har haft indflydelse på gruppeteori og repræsentationsteori og gav desuden anledning til udvikling af algebraisk topologi og differentialtopologi.

Metrisk geometri
Agnatisk-kognatisk primogenitur

Agnatisk-kognatisk primogenitur er en form for førstefødselsret med præference for sønner.

Den danske tronfølge var i perioden 1953-2009 agnatisk-kognatisk primogenitur, hvor tronen arves af sønner før døtre og ældre før yngre. Den yngste søn arver således før den ældste datter. Den britiske tronfølge foregår på denne måde, mens den danske tronfølge fra 2009 er fuldstændig kognatisk. Den saliske lov, som har reguleret arvefølgen i de tyske riger, er til gengæld agnatisk. Af denne grund arvede dronning Victoria ikke sin fars hannoveranske titel, men alene den britiske, ligesom Margrethe 2. ikke arvede sin fars titler som hertug af Slesvig og Holsten.

Samfund
Jura
Retsvidenskab
Alexander Fleming

Sir Alexander Fleming (født 6. august 1881, død 11. marts 1955) var en britisk læge og forsker. Han studerede og underviste senere på Oxford University i England. Han opdagede den antibiotiske substans lysozym og isolerede den antibiotiske substans penicillin fra svampen Penicillium notatum. For dette fik han nobelprisen i medicin.

Hans opdagelse af det der senere blev navngivet benzylpenicillin (eller penicillin G) fra muggen Penicillium Rubens i 1928, er blevet beskrevet som "den største enkeltsejr over sygdom nogensinde" ("single greatest victory ever achieved over disease."

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

 Alexander Fleming på nobelprize.org

Nobelprismodtagere i medicin
Læger fra Storbritannien
Frimurere fra Skotland
Nobelprismodtagere fra Storbritannien
Ansatte ved University of London
Militærfolk fra Storbritannien
Biologer fra Skotland
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Medlemmer af Royal Society
Arveprins

En arveprins er en person som er tronfølger, dvs. står først i arvefølgen til en konge- eller fyrstetitel, men kan risikere at der fødes en nærmere tronarving.

I det danske kongehus har titlen arveprins været brugt tre gange:

Arveprins Frederik (1755-1805) var søn af Frederik 5., halvbror til Christian 7. og far til Christian 8. Han var tronfølger fra 1766 til 1768, hvor hans halvbror fik en søn, den senere Frederik 6.
  
Arveprins Ferdinand (1792-1863), søn af arveprins Frederik, bror til Christian 8. og farbror til Frederik 7. Han var tronfølger fra broderens død i 1848 til sin egen død i begyndelsen af 1863, hvorefter  den senere Christian 9. blev dansk tronfølger.

1947-1953 var prins Knud arveprins og ville være blevet konge, hvis Frederik 9. var død. Han kunne imidlertid ikke være sikker på at arve, for Frederik 9. og dronning Ingrid kunne have fået en søn, som så ville være blevet kronprins. Knud mistede dog sin forrang i arvefølgen efter en ændring i tronfølgeloven, der gjorde Frederiks tre døtre arveberettigede, herunder den senere Margrethe 2.
 
Prinserne Knud og Frederik mistede altså deres placeringer som tronfølgere i henholdsvis 1953 og 1768. Selv om tronfølgen gik over til deres ældre brødres efterkommere, benyttede de tidligere tronfølgere stadig titlen arveprins. Prins Knud fik eksplicit titlen tildelt i 1953, efter vedtagelsen af den nye tronfølgelov.

Titlen arveprinsesse har været brugt om og tildelt en arveprins' ægtefælle, men ville formodentlig også være titlen for en kvindelig arveprins.

Svenske arveprinser 
I Sverige (og i Norge 1814-1905) var titlen arvfurste tidligere (indtil 1981) den formelle titel for en arveprins. Titlen arveprins har også været anvendt for kronprinsens søn, som er nummer to i tronfølgerækken, det ses f.eks. ved Arveprins Gustav Adolf af Sverige.
 

 
Kongelige titler
Tronfølgere
Asymptote

I geometrien er en asymptote for en kurve en måde at beskrive kurvens forløb på, langt væk fra udgangspunktet, ved at sammenligne den med en anden kurve. Kurven nærmer sig asymptoten, den anden kurve, men uden nogensinde at røre asymptoten.

Vandrette og skrå asymptoter 
Hvis en funktion  holder sig gradvist tættere til et bestemt (konstant) tal , når man indsætter stedse større (positive eller negative) værdier for , siges funktionen at have en vandret asymptote, og ligningen for denne asymptote er . Grafen for den pågældende funktion vil være meget nær (men ofte ikke helt) parallel med koordinatsystemets -akse når man "kommer tilstrækkelig langt ud" til venstre eller højre på grafen, dvs. "langt væk" fra .
Polynomiumsbrøker hvor polynomiet i tælleren er af samme eller mindre grad end nævneren har altid en vandret asymptote. Et velkendt eksempel er funktionen

som har en vandret asymptote med ligningen ; jo større (positive eller negative) tal man indsætter for , desto nærmere 0 kommer resultatet.

Alternativt kan værdien af en funktion også nærme sig en ret linje der ikke er parallel med -aksen, men heller ikke med -aksen – sådan en linje, og følgelig også funktionens såkaldte skrå asymptote, har en ligning af formen . Alle polynomiumsbrøker hvor tælleren er netop en grad højere end nævneren har en skrå asymptote.

Lodrette asymptoter 
Visse funktioner  giver nogle (numerisk) meget store værdier, hvis man vælger et tal for  tæt på en bestemt værdi  – typisk er funktionen ikke defineret (fordi dens forskrift ikke giver mening) når . Funktionen siges da at have en lodret asymptote med ligningen , og på grafen for sådan en funktion ser man dette som en brat stigning eller fald umiddelbart til venstre og højre for tallet  på -aksen; kurven bliver her næsten (men aldrig helt) parallel med -aksen, og "lægger sig op ad" en linje med ligningen .
Føromtalte funktion

har denne egenskab når  er tæt på 0, og siges derfor at have en lodret asymptote med ligningen .

Bog 

 Holth, Klaus m.fl. (1987): Matematik Grundbog 1. Forlaget Trip, Vejle.

Referencer 

Matematisk analyse
Analytisk geometri
Svingningstid

Svingningstiden, eller mere generelt perioden, er den tid det tager et svingende system at gennemføre en hel svingning.
Ordet svingningstid bruges nok oftest i forbindelse med tidslige sinusbølger mens ordet periode bruges mere generelt i forbindelse periodiske funktioner. 

Svingningstiden er 1/frekvensen.

For en sinusbølge vil svingningstiden være tiden mellem to toppe. 

En periodisk funktion er en funktion der gentager sig selv med en vis periode. Den matematiske definition er
  for alle x, 
hvor  er perioden. 
 

Oscillation
Signalbehandling
Tid
Amplitude

En amplitude, et signalniveau eller en signalstyrke er et ikke-negativt mål for det maksimale udsving væk fra hvilestillingen på en bølge.

Amplituder angives på flere forskellige måder:
 Effektiv værdi (eng. Root Mean Square, RMS) – der angiver den effektive værdi af en sinusformet spænding som fx styrken af elektriske (lavfrekvens-)signaler samt på elnettet (fx 230V) og vekselspænding og strøm.
 Spids værdi, (spids-)amplitude – anvendes mest til symmetriske kurveformer, såsom sinus og firkantkurver uden DC-overlejring. Den er hyppigt anvendt ved laboratoriemålinger.
 Spids-til-spids værdi, Spids-til-spids amplitude – der anvendes både til symmetriske og asymmetriske kurveformer. Den er hyppigt anvendt ved laboratoriemålinger.

Amplituden er også et mål for, hvor meget energi en bølge transporterer, hvis frekvensen er konstant.

Interferens 

Når bølger interferer adderes deres amplituder. Det vil sige, at når to bølge toppe møder hinanden bliver amplituden større, og når en bølgetop og en bølgedal mødes, så formindskes amplituden.

Resonans 

Ved resonans reflekteres en bølge hvormed den svinger i takt med andre bølger fra samme kilde. Når de interferer vil der dannes en ny, dobbelt så høj bølge, dvs. en ny bølge med en dobbelt så stor amplitude.

Eksterne henvisninger

Referencer 

Elektroniske begreber og fænomener
Klassisk mekanik
Signalbehandling
Fysisk størrelse
Refleksion (fysik)

Man siger at noget reflekteres når det bliver kastet tilbage. Både bølger (fx lys) og partikler (fx billardkugler) kan reflekteres.

Refleksionsloven 
Når lyset bliver reflekteret fra en glat overflade eller spejlflade, viser det sig, at den indkommende og den reflekterende lysstråle altid ligger symmetrisk omkring en linje (indfaldsloddet) vinkelret på spejlfladen.

Refleksionsloven siger at i er lig u, hvilket kan ses på illustration til højre. I denne sammenhæng er i indfaldsvinklen og u er udfaldsvinklen. Dette vil sige at i = u.

Totalrefleksion 

Når lys passerer fra et materiale til et andet materiale, vil noget af dette lys brydes (se Refraktion) og noget reflekteres. I det tilfælde at lys passerer fra vand til luft, vil brydningsvinklen være større end indfaldsvinklen. I sådan et tilfælde kan det ske at en bestemt indfaldsvinkel kan resultere i en brydningsvinkel på 90°. Denne indfaldsvinkel ic kaldes den kritiske vinkel. Hvis indfaldsvinklen er større end den kritiske vinkel, vil alt lyset blive reflekteret tilbage i vandet, dette kaldes totalrefleksion.

Totalrefleksion kan forekomme, når lys kommer fra et stof med stort brydningsindeks til et stof med lille brydningsindeks. Den kritiske vinkel kan beregnes ved at bruge brydningsloven, hvis brydningsvinklen sættes til 90°, således: 

Totalreﬂeksion bliver for eksempel udnyttet i lysledere

En lysleder er en tynd ﬁber som består af tre lag, hvoraf de 2 inderste er de interessante. Det inderste lag består af en glaskerne med et meget stort brydningsindeks, som kaldes den lysledende kerne. Uden om denne ligger der endnu et lag af glas, med et mindre brydningsindeks, og til sidst et lag af plastik. Hvis der sendes en lysstråle ind i denne kerne, vil der forekomme totalreﬂeksion.

Lysledere anvendes blandt andet til medicinske undersøgelser og til tele- og datakommunikation.

Brewster-vinklen 

Ved Brewster-vinklen er alt det reflekterede lys fra en overflade s-polariseret.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Fysik
Optik
Refleksion

Ordet refleksion har flere betydninger eller specialiseringer:
Refleksion (fysik)
Refleksion (elektrisk)
Refleksion (matematik) – en spejlende rumafbildning.
Refleksion (psykologi) – psykologisk proces – se også introspektion (meditation?).
Fukuoka

er en by i den vestlige del af Japan. Byen er beliggende på nordsiden af øen Kyushu og har  indbyggere. Den er hovedby i præfekturet Fukuoka.

Fukuoka by er en sammenlægning af de 2 tidligere hovedbyer i området, den tidligere slotsby "Fukuoka" og handelsbyen "Hakata". Hovedtogstationen i Fukuoka hedder for eksempel stadig "Hakata Station". 

Fukuoka er en vigtig havneby og er kendt som Japans forbindelsesled til Korea og resten af det asiatiske kontinent.

Referencer

Eksterne henvisninger

 
Havnebyer i Japan
Protea-ordenen

Protea-ordenen (Proteales) har kun det ene, kendte fællestræk, at arterne udskiller voks på bladene. Der er tre familier i ordenen.

 Lotus-familien (Nelumbonaceae)
 Platan-familien (Platanaceae)
 Protea-familien (Proteaceae)

 
Planteordener