kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kirsten Thorup

Kirsten Thorup (født 9. februar 1942 i Gelsted) er en dansk forfatterinde.

Hun blev student fra Fredericia Gymnasium i 1961 og efter et ophold i Cambridge, England som au pair, hvor hun også fulgte kurser på universitetet, påbegyndte hun herefter engelsk-studier på Københavns Universitet i 1962. Studiet blev dog ikke afsluttet og hun droppede ud allerede efter et år, da hun følte sig fremmed og ensom på universitetet.

Thorup debuterede med digtsamlingen Indeni-Udenfor i 1967.
I 2000 modtog Kirsten Thorup Det Danske Akademis Store Pris. 

Hun er flere gange nævnt som et af Danmarks mest oplagte bud på en vinder af Nobelprisen i litteratur. 

Hun har en datter.

Blandt hendes værker kan nævnes:

 I dagens anledning (noveller) – 1968
 Baby (roman) – 1973
 Lille Jonna (roman) – 1977
 Den lange sommer (roman) – 1979
 Himmel og helvede (roman) – 1982
 Den yderste grænse (roman) – 1987
 Elskede ukendte (roman) – 1994
 Bonsai (roman) – 2000
 Ingenmandsland (roman) – 2003
 Førkrigstid (roman) – 2006
 Erindring om kærligheden (roman) – 2016
 Indtil vanvid, indtil døden (roman) – 2020

Thorups bøger var i 2017 oversat til 15 sprog.
Et par af Thorups romaner er oversat til arabisk af Duna Ghali.

Hædersbevisninger 
 1974: Otto Gelsted-prisen
 1982: Kritikerprisen
 1983: Boghandlernes gyldne Laurbær
 1987: Søren Gyldendal-prisen
 1996: Tagea Brandts Rejselegat
 2000: Det Danske Akademis Store Pris
 2001: DR Romanprisen
 2017: Nordisk råds litteraturpris for Erindring om kærlighed

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Kunstnere på finansloven
Romanforfattere fra Danmark
Det Danske Akademis Store Pris
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Personer i Kraks Blå Bog
Modtagere af Søren Gyldendal-prisen
Danskere nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris
Modtagere af DR Romanprisen
Modtagere af Otto Gelsted-prisen
Studenter fra Fredericia Gymnasium
Amok (roman)

Amok er en roman fra 1977 skrevet af Stephen King, under pseudonymet Richard Bachman. Den blev udgivet på dansk i 1995.

Handling 

Charlie Decker er lige blevet smidt ud af skolen efter at have banket en lærer med et jernrør, og beslutter sig for at gøre sig fri af autoriteterne og samfundets snærende bånd. Han tager pistolen han har haft gemt i sit skab med til matematik, og skyder sin matematiklærer.

Derefter tager han sine klassekammerater som gidsler og begynder en slags terapi med dem. Han fortæller dem om begivenheder der har påvirket ham meget og én efter én åbner de sig og fortæller om pinlige begivenheder i deres eget liv.

To piger, der tidligere har fornærmet hinanden, bliver tvunget til at stille sig i en kridtcirkel og skiftevis fornærme og slå hinanden. Den første der træder uden for cirklen bliver skudt. Det ender dog med at de omfavner hinanden og bliver gode venner. Dette sker også for en del af de andre elever, og det bringer dem tættere sammen som gruppe.

Den eneste elev der ikke lader sig påvirke af al denne terapi er Ted Jones, mønstereleven som autoriteterne elsker. Han foretrækker at holde sine hemmeligheder for sig selv, men da de andre elever udstiller ham og hans hemmeligheder kan han ikke klare det. Da Charlie senere løslader klassen, overfalder de Ted Jones og overhælder ham med blæk.

Til slut i romanen er både Charlie og Ted Jones i et sindssygehospital, men Ted Jones ser ud til at være den eneste der ikke klarer sig særlig godt.

Eksterne henvisninger 

 Analyse af Rage (engelsk)

Romaner fra USA
Litteratur i 1977
Bøger af Stephen King
Ekslibris

Ekslibris tidligere exlibris (af latin ex libris, "af (N.N.'s) bøger", tilhørende N.N.s bogsamling) er et ejermærke i en bog.

Oprindeligt skrev en bogejer sit navn i bogen eller Ex libris NN. Men fra omtrent 1500 begyndte franskmændene og tyskerne at få ejermærke præget på ydersiden, supralibros, eller indklæbe kobberstukne eller xylograferede ekslibris på indersiden af bindet. Det var små papirsetiketter med ejermandens våben, devise eller navn i kunstneriske slyngninger eller ornamenteret indfatning. Kunstnere som Albrecht Dürer, Lucas Cranach (den ældre ?) og Jost Amman tegnede ekslibris. 

Fra midten af 1600-tallet blev skikken meget almindelig i Frankrig og blomstrede i høj grad i 1700-tallet, da rokokotidens elegante tegnere og kobberstikkere udførte mange sindrige og nydelige ekslibris, således fx François Boucher, Hubert François Gravelot, Charles Dominique Eisen, Charles Nicolas Cochin, Jean Michel Moreau og Augustin de Saint-Aubin. I Tyskland gav samtidig Daniel Niklaus Chodowiecki sig af med at komponere sådanne ejermærker.

Omtrent 1850 fornyedes interessen for ekslibris, efter at de en tid havde været mindre udbredt. Flere begyndte at samle på ældre og komponere nye. Også i Danmark, hvor ganske få af 1700-tallets samlere som Henrik Hielmstierne og biskop Peder Hersleb havde trykte ekslibris, mens kongerne, adelen, Frederik Walter og især Bolle Willum Luxdorph fik deres våben præget på ydersiden af bindet. Hen imod 1900 kom Danmark godt med, idet navnlig Hans Tegner og Thorvald Bindesbøll tegnede adskillige. 

I udlandet (Tyskland fx) blev der oprettet særlige ekslibrisselskaber, og i 1941 fik Danmark Dansk Exlibris Selskab. Siden kom også en ekslibrissamling på Frederikshavn Kunstmuseum til – en af de få museumssamlinger af ekslibris i Europa og en af de største i verden. Danske kunstnere som Johannes Larsen tegnede ekslibris.

Ejermærker præget i guldtryk på siden af bindet kaldes supralibros eller superexlibris.

Kilde
 af dr.phil. Gigas og bibliotekar Carl S. Petersen

Eksterne henvisninger

 Online "Exlibrissamling"  hos Frederikshavn Kunstmuseum. Indeholder også en afdeling for supralibros
 Nogle ældre danske ekslibris , bl.a. Holbergs af Odvardt Helmoldt von Lode 

Bogvæsen og boghåndværk
Boghistorie
Latinske vendinger
Identifikatorer
Exlibris

Exlibris har flere betydninger:

 Gyldendals pladeselskab. Se Exlibris Musik.
 Ekslibris, tidligere ofte stavet exlibris er et ejermærke i en bog.
Devise

Devise (fransk, af latin dividere, dele) var i riddertiden, da devisen opkom, betegnelse for en sentens eller et enkelt ord i nøje forbindelse med en eller anden figur, malet på skjold eller harnisk eller broderet på faner, skærf og lignende, senere også på klædedragten. Som eksempler kan anføres, at Frans 1. af Frankrig førte en kronet
salamander, omgivet af flammer, med sentensen Nutrisco et extinguo, kejser Karl 5. to kronede herkulessøjler – Plus ultra –, Henrik 8. af England et kronet faldgitter – Securitas altera – og en strålende sol med sentensen Nec pluribus impar kendes som fanedevise fra Ludvig 14. af Frankrigs tid. Ikke blot enkelte personer, også hele slægter, munke- og ridderordener, byer, selskaber osv. førte deviser.

I modstrid med den oprindelige betydning blev deviser efterhånden den blotte betegnelse for sentensen, valgsproget, i ældre tid som regel affattet på latin eller fransk, udtrykkende anskuelser, trosbekendelse, smag, personlige egenskaber eller hentydende til vedkommendes stilling. I deres ordlyd var de af højst forskellig art, moralsk, kristelig, satirisk osv. En devise kunne være så kortfattet, at den blev uforståelig, ikke mindst når den var afkortet til de pågældende ords begyndelsesbogstaver. Også udråb, f.eks. under slaget (slægten Bourbons devise var Bourbon Notre Dame!), ordspil, endog en enkelt dato (byen Saint-Germain-en-Layes "5. september 1638", Ludvig 14.s fødselsdag) blev benyttet. I betydningen sentens alene træffes devise f.eks. under utallige våben, undertiden hentydende til figurer i disse, på faner, mønter, ordensinsignier, ekslibris, ja selv på bygningsværker og skibe (agterstavnen). De engelske kongers arvelige devise Dieu et mon droit læses under Englands våben, særlig kendt er også det nederlandske våbens Je maintiendray, Preussens Gott mit uns osv.

Blandt de deviser, der er knyttede til ridderordener, kan nævnes Hosebåndsordenens Honny soit qui mal y pense, Dannebrogordenens "Gud og Kongen", Nordstjerneordenens Nescit occasum, Olavsordenens "Ret og Sandhed" (stifteren Oscar 1. af Sveriges devise), den sorte
ørns Suum cuique osv. Sådanne deviser føres også ofte i forbindelse med landenes våben.

Heraldik
Kodein

Kodein (alternativ stavemåde codein, også kendt som 3-methylmorfin) er et alkaloid, der forekommer naturligt i opiumvalmuen (Papaver somniferum) og udgør sammen med morfin de to naturligt forekommende terapeutisk anvendte opiater. Kodein virker smerte- og hostestillende. Det kan som de andre opiater være afhængighedsskabende.

Forekomst 
Kodein findes kun i små mængder i opiumsvalmuen. Derfor fremstilles kodein til medicinsk brug semisyntetisk ved methylering af morfin, der findes i rigelige mængder i opiumsvalmuen.

Egenskaber 
Kodein omsættes ved hjælp af leverens enzym CYP2D6 delvis til morfin, hvilket giver den smerte- og hostestillende virkning.
Kun ca. 10% omsættes, men der er stadig risiko for at udvikle afhængighed, dog langt mindre end ved misbrug af morfin eller heroin.

5-10% af den hvide befolkning har nedsat aktivitet af enzymet CYP2D6. Kodein anses for et prodrug, hvis virkning beror på dets omdannelse til morfin, og kodein har kun meget ringe effekt hos disse personer.

Lægemidler med kodein på det danske marked 
Kodein fås på recept som:
 Kodein "DAK" 

Endvidere fås kodein ligeledes på recept i kombinationspillerne:
 Fortamol®, Komb. Det indeholder 400 mg paracetamol og 28,7 mg codeinphosphathemihydrat. 
 Kodamid® "DAK", Komb. Det indeholder 9,6 mg codeinphosphathemihydrat (svarende til 10 mg codeinphosphatsesquihydrat), 50 mg coffein, 150 mg propyphenazon og 250 mg salicylamid. 
 Kodipar®, Komb. Det indeholder 500 mg paracetamol og 30,6 mg codeinphosphathemihydrat. 
 Pinex Comp., Komb. Det indeholder 500 mg paracetamol og 30 mg codeinphosphathemihydrat. 

I håndkøb fås kombinationspillen:
 Kodimagnyl® "DAK" Komb. Den indeholder 500 mg acetylsalicylsyre og 9,6 mg codeinphosphathemihydrat. 

På de danske sygehuse fås kodein i følgende to lægemilder, der begge svarer til de tilsvarende navngivne ovenfor, men kun ordineres af sygehuslæger:
 Kodein "SAD" 
 Kodimagnyl® ikke stoppende "SAD" Komb. 

De to lægemidler kan ikke købes på danske apoteker, hverken på recept eller i håndkøb.

Se også 

 Opioid-receptor

Referencer 
Læs altid opdateret information om medicin, der indeholder kodein på det danske marked medicin.dk

Noter 

Opioider
Alkaloider
Lægemidler tilhørende respirationsorganer
Den lille Havfrue (ballet)

Den lille Havfrue er en eventyr-ballet i 3 akter af Julius Lehmann baseret på H.C. Andersens eventyr Den lille Havfrue, med musik af Fini Henriques og koreografi af Hans Beck.

Kilde 

Balletter
Rød hestekastanje

 
Rød hestekastanje (Aesculus x carnea) er et mellemstort, løvfældende træ med en lavt kuplet krone og krogede, udstående grene. Frugterne indeholder giftigt saponin og kan ikke spises. Træet er en hybrid mellem den almindelige hestekastanje og en nordamerikansk hestekastanje-art (A. pavia).

Beskrivelse 
Barken er først grøn- eller rødgrå med tydelige korkporer. Senere bliver den grågrøn med svagt lyserøde striber. Til sidst er den brun med opsprækkende skæl. Knopperne er spredte, tykke og ægformede med mat, ikke fedtet overflade. Svage skud kan mangle endeknop. 

Bladene er fingrede med store, omvendt ægformede småblade. Randen er skarpt tandet og stilken ganske kort. Oversiden er meget mørkt grøn, mens undersiden er gulgrøn. Blomsterne er samlet i endestillede toppe. De enkelte blomster er gråligt-røde og uregelmæssige. Frugterne er mindre end dem hos Hestekastanje, og de sidder i skåle, som er næsten helt tornløse.

Rød hestekastanje har et kraftigt og hjerteformet rodnet med dybtgående hovedrødder. Meget ofte fås den podet på grundstamme af Hestekastanje. Den har da rod som denne. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 10 m (25 x 15 cm/år).

Hjemsted 
Hybrider som denne har intet økologisk hjemsted. Begge forældrearterne, Aesculus hippocastanum og A. pavia stammer fra løvskove på varm, tør og kalkholdig bund i henholdsvis Sydøsteuropa og det sydøstlige USA.

Træer
Haveplanter
Røde blomster
Hestekastanje
Imhotep

Imhotep (Egypten, ukendt fødselsår til ca 2649 f.Kr) var vesir for faraoen Djoser under det tredje egyptiske dynasti. Han var en af de største gammel-egyptiske vismænd og ypperstepræst for guden Ptah . Han har haft stor indflydelse inden for blandt andet medicin og arkitektur.

Han er bedst kendt som arkitekten bag den første "rigtige" egyptiske pyramide – Djosers trinpyramide i Sakkara. Det menes at være Imhoteps planer for pyramidebygning, der har inspireret og været anvendt til alle senere opførelser af pyramider i det gamle Egypten (herunder de nok mest kendte, pyramiderne i Giza udenfor det moderne Kairo).

Imhotep blev i det gamle Egypten regnet for at være medicinens og lægegerningens fader. Han blev ca 2000 år efter sin død ophøjet til gud (Ptahs søn) for lægevidenskab og helbredelse . I denne skikkelse er der direkte linjer fra Imhotep til den græske lægegud Asklepios, og herigennem til den medicin, der praktiseres i Vesten i dag.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Egypten
Vesirer fra Egypten
Tjek fødsels- og dødsår
Vejbredskeblad

 
Vejbred-Skeblad (Alisma plantago-aquatica) er en 30-100 cm høj urt, der vokser langs bredden af næringsrige søer og vandløb. Bladene ligner Vejbred-blade (deraf navnet).

Beskrivelse 
Vejbred-Skeblad er en flerårig urt med grundstillet roset af blade og en høj stængel med blomster. Bladene er oprette og ægformede til elliptiske med hel rand (flydeblade vil være betydeligt mindre end de oprette luftblade, mens blade under vandet er båndformede!). Overside og underside er ensartet lysegrønne. Bladribberne har et bueformet forløb. Alt i alt ligner bladene Vejbred-blade (deraf navnet!).

Blomsterne sidder i en stor, kegleformet top, der er endestillet på en høj, bladløs stængel. De enkelte blomster er lysviolette med tre kronblade. Frugterne er små nødder med langt næb. De modner godt og spirer villigt under de rette betingelser.

Rodnettet består af en kort rodstok, som har mange trævlerødder, og som bærer alle de overjordiske dele.

Bladrosetten er ca. 15 cm høj og 30 cm i diameter. Blomsterskuddet er ca. 60-90 cm højt.

Voksested 
Vejbred-Skeblad gror almindeligt i grøfter og langsomt flydende vandløb, i søer og damme overalt i Danmark.

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Lyserøde blomster
Haveplanter
Vindblæs Sogn (Mariagerfjord Kommune)

Vindblæs Sogn var et sogn i Hobro-Mariager Provsti (Århus Stift). 15. august 2011 blev sognet lagt sammen med Falslev Sogn til Falslev-Vindblæs Sogn.

I 1800-tallet var Vindblæs Sogn anneks til Falslev Sogn. Falslev hørte til Onsild Herred, Vindblæs til Gjerlev Herred, begge i Randers Amt. Falslev-Vindblæs sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Mariager Kommune, som ved strukturreformen i 2007 indgik i Mariagerfjord Kommune.

I Vindblæs Sogn ligger Vindblæs Kirke. Der har været teglværk ved Revsbækgård og kridtslemmeri ved Aamølle.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:

 Ajstrup
 Haderup
 Hadsund Syd
 Lystrup
 Nebstrup
 Norup
 Norup Søndermark
 Norup Østermark
 Slesvig

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Sogne i Mariagerfjord Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Gjerlev Herred
Tidligere sogne i Danmark
Ophørt i 2011
Sundby Kirke (København)

Sundby Kirke ligger på Amagerbrogade og er sognekirke for Sundby Sogn, der tilhører Amagerbro Provsti (Københavns Stift). Den er tegnet af arkitekt Hans J. Holm.

Bygningen er opført i 1869-70 som en korskirke i nyromansk stil af røde mursten med hjørnelisener, der på flankemurene bærer tandsnit og på gavlene stigende rundbuefriser. På taget er rejst en ottesidet tagrytter. Koret vender mod nordøst. Foran skibets sydvestgavl opførtes i 1941 et våbenhus med tympanon og bronzedør tegnet af Max Andersen, tympanonrelieffet er identisk med relieffet over indgangen til Absalonskirken, bronzedøren blev støbt i 1974. I sakristiet er ophængt et udkast i gips til tympanon og bronzedør. Kirken blev istandsat i 1963 ved Fr. Zeuthen og Cai Bertelsen.

I 1870 blev apsisrundingen udsmykket med en stor fresko og tøndehvælvene med en dekorativ udsmykning. I 1893 opstillede man en stor altertavle malet af den norske maler A. Ender. Ved istandsættelsen i 1963 blev det store altertavlemaleri af A. Ender taget ned og ophængt i kirken, på alteret blev opstillet tre kors, som symboliserer Golgatha, over en predella fra 1879 med 3 apostelmalerier af F. C. Lund, desuden blev apsisudsmykningen og den dekorative udsmykning i hvælvene overmalet. I sakristiet kan man i loftet se den dekorative udsmykning, som har udsmykket kirkens hvælv. I kirken ses et maleri af A. Hunæus fra 1867, maleriet fremstiller Peter med hanen. I søndre korsarm ses Kongernes tilbedelse malet af et medlem af menigheden, modellerne til maleriets figurer var alle medlemmer af menigheden. Prædikestol og knæfald er tegnet af Zeuthen og Bertelsen i 1963. Ved døbefonten er ophængt et relief af Curt Frandsen, relieffet fremstiller Pilatus, som vasker sine hænder.

I korsfløjene ses glasmalerier fra 1908 tegnet af C. N. Overgaard. I nordre korsarm ses "Jesus og synderinden", "Fødslen og Gethsemane". I søndre korsarm ses "Opvækkelsen af Jairus datter", "Korsfæstelsen" og "Jesus som Herre og dommer".

Eksterne kilder og henvisninger 

 Sundby Kirke  hos nordenskirker.dk
 Sundby Kirke hos KortTilKirken.dk
 C.N. Overgaard hjemmeside .

Kirker i Københavns Kommune
Kirker i Københavns Stift
Kirker i Københavns Amt
Amagerbro
Hans J. Holm
Etableret i 1870
Fremad (skuespil)

Fremad, et skuespil opført på Folketeatret i København 1974. En lokaliseret version af The Changing Room (1972) af David Storey (f. 1933). Originalversionen var spillet i New York i 1973 

Den ret løst komponerede handling foregår i omklædningsrummet før, under, og efter en fodboldkamp. Stykket havde en del publikumsappeal, dels takket være denne sportsgrens store popularitet, og dels fordi man får et indblik i hvad der ellers ikke er synligt for offentligheden. En stor del af tiden tumler fodboldklubben "Fremad"s spillere nemlig omkring i omklædningsrummet delvis eller fuldstændigt nøgne – noget som i 1974 på en (seriøs) dansk teaterscene i det mindste havde nyhedens interesse.

Blandt de medvirkende skuespillere, som altså ikke var bange for at lade sig se fuldstændig afklædte, var blandt andet Peter Steen (som netop i 1974 havde forladt Det kgl. Teater) og Hugo Øster Bendtsen.

Noter 

Skuespil som er oversat til dansk
Skuespil fra 1971
Skuespil fra England
Sall Hede

Sall Hede er et område på et par kvadratkilometer i den nordlige og nordøstlige del af Sall Sogn i Favrskov Kommune. Før 1800 henlå hele området med lyng, og hver gård i Sall by havde 2-3 lodder jord på heden. I det lave område nærmest byen var en englod, længere mod nord var en hedelod og længst ude mod Haurum Mose fulgte en tørvelod.

Kort efter 1800 blev tre gårde udflyttet til heden. Efter 1850 blev gårdfæsterne i Sall selvejere. Herefter begyndte en del husmænd at købe hedelodderne og oprette små husmandsbrug på dem.

Ved gården Vintersminde på Sall Hede har der været en holdeplads på jernbanen Hammel-Thorsø.

Sall Sogn
Danske heder
Naturområder i Danmark
Terry Fox

Terry Fox (28. juli 1958 – 28. juni 1981) var en canadisk sportsmand. Han var født i Winnipeg og flyttede til Port Coquitlam, Britisk Columbia med familien i 1966.

I en alder af 18 år mistede han sit højre ben på grund af kræft. Mens han lå på hospitalet og afventede operationen, hørte Terry om en ét-benet løber, som havde deltaget i New York Marathon. Denne historie inspirerede Terry til et initiativ, som skulle vise sig at rejse mange millioner dollar til kræftforskning. Hans mål var at løbe tværs over landet og undervejs indsamle mindst én dollar pr. canadier. 2 år senere havde Terry fået en sponsorat og planlagt den rute, han ville følge. Den 12. april 1980 startede Marathon of Hope i St. John's, Newfoundland.

I begyndelsen var der kun ringe mediemæssig opmærksomhed, men efterhånden som Terry overlevede de farlige veje, lastbiler, som nær havde blæst ham i grøften, hagl så store som golfbolde, politiet, som afskar ham fra at bruge dele af Trans-Canada Highway samt ikke mindst problemer med hans kunstige ben, begyndte hans projekt at gøre indtryk på offentligheden. Mediernes interesse begyndte også at vågne. Da Terry Fox nåede Ontario, var han blevet en canadisk helteskikkelse.

På sit lange løb vestpå, blev Terry mere og mere generet af en vedvarende hoste. Hans cancer havde dannet metastaser og bredt sig til lungerne, og Terry Fox måtte indlægges på hospital. Han havde løbet i 143 dage – i gennemsnit et marathonløb pr. dag (42,195 kilometer). Undervejs havde han indsamlet 1,7 millioner dollar til kræftforskning. Canadierne oversvømmede nærmest Terry med erklæringer om kærlighed og støtte, og fortsatte med at sende bidrag til hans projekt. Port Coquitlam Postkontor rapporterede, at Terry Fox i december måned 1980 havde fået mere post end alle øvrige private og firmaer i byen – til sammen.

Terry Fox døde den 28. juni 1981, én måned før sin 23 års fødselsdag. Hans forældre arbejder stadig for at holde liv i Marathon of Hope. Det første Terry Fox Memorial Run blev afholdt den 13. september 1981 på 880 steder i hele Canada og med mere end 300.000 deltagere.

I 2002 var der mere end 620 internationale løb under navnet Terry Fox Run i 53 lande heriblandt De Forenede Arabiske Emirater, Sydafrika, Mexico, Indien og Ghana. Mere end 1,3 millioner mennesker deltager i løbet hver år. Pr. 2005 er over 360 millioner dollar blevet samlet af løbere i disse løb.

Eksterne henvisninger 
 Biografi på Aerenlund.dk

Sportsfolk fra Canada
Frijsendal Mark

Frijsendal Mark er et område i den østlige del af Sall Sogn og den sydlige del af Haurum Sogn. Området er opkaldt efter og hørte oprindeligt under hovedgården Frijsendal under grevskabet Frijsenborg.

I 1919 blev det af Statens Jordlovsudvalg bestemt, at lensbesiddelser skulle afgive gods til statshusmandsbrug. I den forbindelse blev det bl.a. bestemt, at godset Frijsenborg skulle afgive Frijsendal Mark, som udgjorde ca. halvdelen af Frijsendals jordtilligende. 

Der blev i 1922 oprettet 2 statshusmandsbrug med 17½ tønde land hver, og i 1925 yderligere 23 brug. Disse fik mellem 11 og 16 tønder land hver, alt efter jordens kvalitet. Af de nye brug ligger de 11 i Sall Sogn og resten i Haurum Sogn.

Sall Sogn
Isooktan

Den forgrenede kulstofforbindelse (alkan) 2,2,4-trimetylpentan, også kaldet isooktan, forbrænder helt roligt (dvs. uden bankning) i moderne forbrændingsmotorer, og det bruges derfor som målestok for en benzins kvalitet, udtrykt i oktantal.

Stoffets formel er:

Som det ses, kaldes stoffet på den ene side for oktan, og det skyldes, at det indeholder i alt 8 kulstofatomer, men på den anden side også for pentan, begrundet i at "rygraden" består af 5 kulstofatomer.

Alkaner
Fred Perry

Frederick John Perry (født 18. maj 1909, død 2. februar 1995) var en engelsk tennisspiller. Hans navn er blevet brugt til et tøjmærke.

Han var født i Stockport, Cheshire.
I fem år var han nr. 1 på verdensrangslisten, og herudover var han tredobbelt vinder af Wimbledon Championships.

Eksterne henvisninger 

Tennisspillere fra Storbritannien
Personer fra Stockport
Manicure

Manicure er betegnelsen for skønhedspleje af hænder og negle. En manicure-behandling består bl.a. i at neglene files i facon med en neglefil, evt. hård hud fjernes og huden blødgøres og smøres. Desuden kan man få lakeret neglene med neglelak.

Se også 
 Pedicure
 Franske negle

Eksterne henvisninger 

Neglepleje