kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bug (computer)

Bug er slang for en fejl i et computerprogram. Nærmere defineret er det de linjer kildekode, der får programmet til at opføre sig på en anden måde end tilsigtet.

En debugger er et fejlfindingsprogram, og to debug (at afluse) betyder at fejlsøge et program.

Oprindelse 
Anvendelse af ordet, der på engelsk betyder insekt, stammer fra computernes tidlige dage, hvor disse kunne fylde hele skabe eller rum. Pga. varmen, og de mange uisolerede forbindelser, kunne der være problemer med insekter, der smeltede fast på de elektroniske komponenter. Disse fastsmeltninger gav kortslutninger, og forårsagede fejl i computerens beregninger.

Software
Selskabsform

En selskabsform eller en virksomhedsform er forskellige måder at organisere sig på, når man vil drive virksomhed. De forskellige selskabsformer har forskellige regler, for eksempel om kapitalkrav, omsættelighed og hæftelse.

Der skelnes mellem virksomhedsformer og selskabsformer. Den førstnævnte form dækker over personligt ejede virksomheder, som enkeltmandsvirksomheder, der kun har én ejer, eller interessentskaber, som har flere ejere. Ejerne af en personligt ejet virksomhed hæfter personligt, og ved en evt. konkurs vil der kunne gøres udlæg i hele ejerenes formue. I et interessentskab hæfter alle ejerne solidarisk, hvilket betyder at kreditorerne kan hente hele deres tilgodehavende hos kun én af ejerne, hvis kun denne er i stand til at betale det tilgodehavende beløb.

Et selskab er derimod en selvstændig juridisk enhed, og kreditorerne kan, som udgangspunkt, kun gøre udlæg i indskudskapitalen. Der er altså ingen personlig hæftelse for ejerne, medmindre disse har stillet garanti for selskabet.

Virksomhedsformer 
 Enkeltmandsvirksomhed
 Interessentskab (I/S)

Selskabsformer 
 Aktieselskab (A/S)
 Anpartsselskab (ApS)
 Iværksætterselskab (IVS)
 Andelsselskab
 Selskab med begrænset ansvar (s.m.b.a.)
 Andelsselskab med begrænset ansvar (a.m.b.a.)
 Foreninger med begrænset ansvar (f.m.b.a.).
 Kommanditselskab (K/S)
 Partnerselskab (P/S)
 Partsrederi
 Gensidigt selskab (G/S)
 Selvejende
Selvejende Institution (S/I)
Selvstændig offentlig virksomhed (SOV)

Se også 
 Europæiske selskab (SE)
 Europæisk Økonomiske Firmagruppe (EØFG)
 Europæisk andelsselskab (SCE)

Eksterne henvisninger 
 Startvækst : Selskabsformer

 
Selskabsret
Retsinformation

Retsinformation, i daglig tale som regel bare Retsinfo, er statens juridiske online informationssystem, som har eksisteret siden 1996.

Indhold 

På Retsinformation er der adgang til alle gældende love, bekendtgørelser, cirkulærer "og vejledninger og Folketingets forhandlinger og principielle administrative afgørelser." Der er endvidere adgang til Folketingets dokumenter og til Folketingets Ombudsmands beretningssager samt afgørelser fra visse andre organer, for eksempel Pressenævnet.

Der sker ikke nogen udvælgelse af dokumenterne, da formålet med Retsinformation er at sikre, at der findes et system, hvor borgere og andre kan få adgang til alle normerende retsforskrifter.

Systemet administreres af Civilstyrelsen, men det er de enkelte ministerier og Folketinget selv, der lægger love og andre dokumenter ind på Retsinformation. Retsinformation opdateres mindst en gang i døgnet.

Brug 

Retsinformation findes på hjemmesiden www.retsinformation.dk. Der er mulighed for både at søge i systemet og for at finde den relevante lov på lister over gældende love.

Love og bekendtgørelser på Retsinformation gengives uredigerede. Eventuelle senere lovændringer er ikke altid skrevet ind i lovteksten, men skal findes gennem en henvisning til senere ændringslove.

Ikke nævnt 
Ikke alle retskilder er nævnt på retsinformation.dk. For intet tyder på, at retsgrundsætninger og retssædvaner er nævnt på www.retsinformation.dk. Dog findes ordene retsgrundsætning og retssædvane i FOU nr 2016.33.

På retsinformation.dk søger man forgæves efter en præcis definition af selv den kendte culparegel. Culpareglen udgør en retsgrundsætning, der blot er omtalt i en vejledning.

Se også 
 EUR-Lex

Kilder

Eksterne henvisninger 
 https://www.retsinformation.dk/

Jura
Retsvæsen
Forvaltningsret
Danmarks politik
Etableret i 1996
Austin

Austin kan være:

 Austin (bilmærke) – et britisk bilmærke
 Austin (Minnesota) – en amerikansk by
 Austin (Texas) – en amerikansk by
Likvidation

En likvidation af en erhvervsvirksomhed indebærer, at alle virksomhedens faste aktiver (som f.eks. maskiner, inventar og varelagre) sælges, hvorved virksomhedens aktiver gøres likvide. Efter indfrielse af virksomhedens gæld udbetales et eventuelt overskud til virksomhedens ejer(e). Ved likvidationen ophører virksomheden med at eksistere.

Likvidation af en virksomhed kan ske som frivillig likvidation, der iværksættes af virksomhedens ejere eller som tvungen likvidation (tvangsopløsning), der kan iværksættes af offentlige myndigheder, såfremt virksomheden (selskabet) ikke opfylder lovgivningens krav, eksempelvis rettidig indgivelse af årsrapport . 

Erhvervsøkonomi
Insolvensret
Selskabsret
Cirkulære

En cirkulære (også kaldet tjenestebefaling eller instruks) er en administrativ forskrift udstedt af en forvaltningsmyndighed, oftest et ministeriums departement. Cirkulærer indeholder typisk bestemmelser, der er rettet til hierarkisk lavere placerede institutioner. Sådanne cirkulærer udstedes med hjemmel i det bestående over-underordnelsesforhold, der giver adgang til at give tjenstlige ordrer. Cirkulærer kan i modsætning til bekendtgørelser ikke forpligte borgere direkte. Omvendt kan borgere i visse tilfælde i sager, hvor det er til borgernes fordel, støtte ret på et cirkulære og dermed gøre krav på en behandling som beskrevet i det pågældende cirkulære med under hensynstagen til grundsætningen om lighed i forvaltningens virke.

Cirkulærer offentliggøres på Retsinformation.dk og tidligere også i Ministerialtidende (ophørt 1. januar 2013, jf. § 2  i lov nr. 1245 af 18. december 2012).

Se også
 Retsinformation.dk kan danske cirkulærer findes.

Referencer

Forvaltningsakter
Jura
Jura
Retsvidenskab
Forvaltningsret
Retskilde
Trone

En trone (af græsk Thronos, sæde) er en stol eller et sæde, monarker bruger ved officielle ceremonier. Den er tit udsmykket for at vise ejerens magt. Troner og tronstole kendes fra mange kulturer og i alle historiske perioder.

På grund af tronens symbolske betydning, bruges ordet også synonymt med den siddende monark eller kongehuset.

Se også 

 Danmarks tronstol
 Lidskjalv (Odins trone i den nordiske mytologi)

Stole
Departement (ministerium)

Et departement er i nogle lande en højtstående enhed i statsadministrationen. Det udgør som regel enten en umiddelbar underinddeling af et lands regering, svarende til et dansk ministerium, eller en afdeling heraf. I lande, der ikke benytter sig af departementsbetegnelsen, har man tilsvarende myndigheder, der ofte benævnes kontorer, statssekretariater eller agenturer.

Organisation 

I Danmark er der til hvert ministerium knyttet et departement, der som ministeriets øverste sekretariat bistår ministerien med udarbejdelsen af lovforslag og budgetter. Den daglige ledelse af departementet varetages af en tjenestemandsansat departementschef, mens ministeren er den politisk valgte øverste leder af ministeriet. Forholdet mellem de to stillinger kan sammenlignes med forholdet mellem en borgmester og dennes kommunaldirektør.

Det må bemærkes, at der af og til udnævnes ministre uden portefølje i Danmark. Disse har ikke eget ministerium men betjenes af et andet ministeriums departement. Ministeren for udviklingsbistand og ministeren for nordisk samarbejde er eksempler på sådanne ministerposter.

Den nuværende ordning er baseret på den såkaldte A60-model, hvorefter det anbefales, at ministeriernes generalister varetager den mest politisk betonede ledelse i departementerne, mens direktoraterne gøres til faglige institutioner for specialister. Denne model er dog gradvist blevet fraveget siden midten af 1980'erne, således at opdelingen ikke længere er så skarp.

Andre lande 

I Sverige er et departement et fælles ekspeditionssekretariat for flere ministre, hvis fagområder berører hinanden. Det svarer derfor til et dansk ministerium. Departementschefen er dér den minister, der leder departementet, mens de øverste tjenestemænd betegnes statssekretærer (én pr. minister).

En ordning, der synes at være en mellemting mellem den danske og den svenske, findes i Norge, hvor det formelt kun er statsministeren og udenrigsministeren, der har titel af minister. De øvrige medlemmer af den norske regering har titel af statsråd eller betegnes departementschefer. Departementerne svarer således til de danske ministerier som i Sverige, men hvert regeringsmedlem har eget departement som i Danmark. Det norske modstykke til de danske departementschefer kaldes departementsråder.

Danske myndigheder
Offentlig forvaltning
EasyJet

easyJet er Europas næststørste lavprisflyselskab efter Ryanair, målt i antallet af passagerer, og havde i 2012 58,4 mio. passagerer. EasyJet har dog en større omsætning end Ryanair. Selskabet betjener over 100 forskellige lufthavne.

EasyJet blev stiftet i 1995 af den britiske entreprenør Stelios Haji-Ioannou, som senere har startet lavprisselskaber med "easy" navnet indenfor andre erhvervsgrene. F.eks. Easymobile og Easycar. EasyJet betragtes som mere erhvervsvenligt end Ryanair, da de flyver til større lufthavne, modsat Ryanair, der oftest kun flyver til sekundære lufthavne. Endvidere har easyJet ikke samme restriktioner for håndbagage som Ryanair og andre lavprisselskaber.

Med udgangen af 2012 havde EasyJet de forgående 12 måneder befordret 58,4 mill. passagerer. Jf. www.easyjet.com Hvilket gør selskabet til det 4. største selskab i Europa målt på passagerer alene. Kun overgået af Lufthansa Group, Air France/KLM og Ryanair.

Se også 
 EasyJet Switzerland

Eksterne henvisninger 

 Website 
 Info og statistisk information 

Flyselskaber fra Storbritannien
Etableret i 1995
Luton
Departementschef

En departementschef er den administrative leder af et ministerium.

Da den danske regering i 29. august 1943 under besættelsen trådte tilbage, afløstes den af departementschefstyret, som varede frem til befrielsen.

Den person, der i længst tid har haft titlen departementschef, er Michael Dithmer, departementschef i Erhvervsministeriet siden 2016. Inden da var han departementschef i Erhvervs- og Vækstministeriet (2011-2016), Økonomi- og Erhvervsministeriet (2001-2011) og i Økonomiministeriet (1995-2001).

Efter regeringen Mette Frederiksen tiltrådte den 27. juni 2019 er et flertal af departementscheferne udskiftet, delvist som en konsekvens af at flere ministerier er blevet opdelt eller sammenlagt. Ved status den 10. januar 2020 havde syv departementschefer skiftet job siden valget, og siden hen har flere udskiftninger fundet sted.

Danske departementschefer

Referencer 

Stillingsbetegnelser
Danske myndigheder
Danske ministerier
Marie Stuart

Marie Stuart (ofte Maria Stuart; på engelsk Mary, Queen of Scots, født 8. december 1542, død 8. februar 1587) var den sidste uafhængige regerende dronning af Skotland. Hun blev senere dronning af Frankrig som hustru til Frans 2.

Mary mistede sin far, Jakob 5. af Skotland, da hun var seks dage gammel (han døde formentlig af kolera), og Skotland havde en af verdens yngste regenter. Ni måneder gammel blev hun den 9. september 1543 kronet som dronning af Skotland på slottet i den daværende skotske hovedstad Stirling under en ceremoni, hvor de mest betydningsfulde skotske jarler svor den unge dronning troskab. James Hamilton, jarlen fra Isle of Arran var den næste i arvefølgen til den skotske trone og fungerende regent i de første 12 år efter kroningen til 1554, hvor Marie af Guise, dronningemoderen, blev regent. 

Før kroningen var der blevet indgået en aftale med Henrik 8. af England, om at den unge dronning senere skulle giftes med den da femårige, senere kong Edvard 6. af England, søn af Henrik 8. I henhold til aftalen skulle deres børn have førsteret til den skotske og den engelske trone. Der var modstand mod denne aftale i både Skotland og England, og i England blev modstanden skærpet af, at Skotland vægrede sig ved at opgive en gammel samarbejdstraktat med Frankrig, som England følte sig stærkt truet af. Det var med til at opløse aftalen, som alligevel kom til at præge historien. 

Hele Marie Stuarts liv formede sig stort set voldsomt og dramatisk, ikke mindst hendes forhold til hendes kusine, den engelske regent dronning Elizabeth 1., der følte sin position truet og holdt sin skotske rival fængslet gennem 17 år. Marie Stuart var på mange måder en legitim arving til den engelske trone, et forhold, der utvivlsomt var med til at skærpe modsætningerne mellem de to kusiner. Marie Stuart endte sit liv på skafottet og blev halshugget den 8. februar 1587 på ordre af Elizabeth. Til gengæld fik Marie Stuart en form for hævn efter sin død, da hendes søn Jakob ikke blot fulgte hende på den skotske trone som Jakob 6. af Skotland, men også blev Jakob 1. af England som følge af Elizabeths barnløshed. Alle senere britiske regenter nedstammer i lige linje fra Marie Stuart.

Marie Stuart på film 
 The Execution of Mary Stuart (1895)
 Mary, Queen of scots (1925)
 The Loves of Mary, Queen of Scots (1923)
 Maria Stuart, Teil 1 und 2 (1927)
 Mary of Scotland (1936)
 Das Herz der Königin (1940)
 Mary, Queen of Scots (1971)
 Ghost Encounters: The Queen Mary (2004)
 Mary Queen of Scots (2006)
 Elizabeth: The Golden Age (2007)

 Friedrich von Schiller har skrevet dramaet Maria Stuart.
 Bjørnstjerne Bjørnson har skrevet den romantiske tragedie om Maria Stuart.
 Reign, (2013-2017) Tv-serie
Maria Stuart, dronning af Skotland (2018)

Eksterne henvisninger 

 

 

Regerende dronninger af Skotland
Marie Stuart
Marie Stuart
Marie Stuart
Huset Stuart
Monarker der har abdiceret
Katolske monarker
Friheden Station

Friheden Station er en S-togs-station i det sydlige Hvidovre, syd for København. Stationen ligger på Køge Bugt-banen, og åbnede 1. oktober 1972. Stationen har fået navn efter "Frie gård", som efter udskiftningen i 1787 lå på dette sted.

Stationen blev ombygget i 2001. Stationen er en højbanestation placeret på en jordvold. Der ligger en stor busterminal ved stationen. På den anden side af Gammel Køge Landevej ligger Frihedens Butikscenter.

Der ligger en 7-Eleven butik på stationen.

Busterminal 
Busterminalen består af seks stoppesteder:
  mod Buddinge st./Emdrup Torv
  mod Buddinge st.
  mod Tingbjerg og mod Strandbyparken;  mod Køge st.
  mod Avedøre Holme;  mod Avedøre Holme;  mod Avedøre Holme
  mod Hvidovre st.;  mod Københavns Rådhusplads
 Afsætning

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

I populærkulturen 
Malurts sang "Friheden Station" (fra debutalbummet Kold Krig (1980)) har omkvædet
Her på Friheden Station
er frihed kun en illusion
For her’ lisså langt som øjet ka' nå
kun tvang at få øje på.

I filmen Forbrydelser fra 2004 med bl.a. Trine Dyrholm foregår flere scener på Friheden Station (filmen foregår hovedsagelig i et fængsel, det er derfor næppe helt tilfældigt at disse få scener der viser de indsatte uden for fængslet foregår netop på Friheden Station).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Friheden Station  på dsb.dk
 Movia terminalkort 
 Friheden, porten og pæretræet 

Station
S-togs-stationer
Konstruktiv minimalisme

Konstruktiv minimalisme kan betegne anvendelsen af de færrest mulige ressourcer i ingeniørmæssig og anden form for konstruktion. Som eksempler på minimalisme i naturen er ofte nævnt sæbeboblen og æggeskallen på et hønseæg.

En fremtrædende forsker og praktiker i den konstruktive minimalisme er den danske ingeniør Erik Reitzel.

Inden for kunsten findes en parallel form for minimalisme.

Ingeniørfag
Bygningskonstruktion
Nordisk Råds Musikpris

Nordisk Råds musikpris uddeles hvert år i forbindelse med Nordisk Råds session. Hvert andet år gives prisen til et værk af en nulevende komponist, og hvert andet år går prisen til en solist eller et ensemble.

Prisen blev uddelt første gang i 1965, dog først kun hvert tredje og siden hvert andet år. Siden 1990 er prisen på 350.000 danske kroner blevet uddelt hvert år.

Hvem der modtager prisen, afgøres af NOMUS – den nordiske musikkomite.

Prismodtagere 

 1965 "Aniara" (opera), Karl-Birger Blomdahl, Sverige
 1968 "Tredje symfonien", Joonas Kokkonen, Finland
 1970 "Drömmen om Thérése" (arenaopera), Lars Johan Werle, Sverige
 1972 "Eco" (sopransolo, blandet kor, orkester), Arne Nordheim, Norge
 1974 "Gilgamesh" (opera), Per Nørgård, Danmark
 1976 "Koncert for fløjte og orkester", Atli Heimir Sveinsson, Island
 1978 "Ryttaren" (opera), Aulis Sallinen, Finland
 1980 "Symfoni/Antifoni", Pelle Gudmundsen-Holmgreen, Danmark
 1982 "Utopia", Åke Hermansson, Sverige
 1984 "De ur alla minnen fallna" (requiem), Sven-David Sandström, Sverige
 1986 "Poemi for soloviolin och stråkorkester", Hafliði Hallgrímsson, Island
 1988 "Kraft" (symfoniorkester, elektronik), Magnus Lindberg, Finland
 1990 "Gjennom Prisme" (cello, orgel, orkester), Olav Anton Thommessen, Norge
 1991 Niels-Henning Ørsted Pedersen, (jazzbassist), Danmark, artistpris
 1992 "Symfoni nr. 1", Anders Eliasson, Sverige
 1993 Mellersta Österbottens Kammarorkester, Finland, artistpris
 1994 "Det sjungande trädet" (opera), Erik Bergman, Finland
 1995 Eric Ericson, (kordirigent) Sverige, artistpris
 1996 "Sterbende Gärten" (koncert for violin og orkester), Bent Sørensen, Danmark
 1997 Björk Guðmundsdóttir, (sanger), Island, artistpris
 1998 "Konsert för klarinett och orkester", Rolf Wallin, Norge
 1999 Leif Segerstam, (dirigent), Finland, artistpris
 2000 "Lonh" (sopran och elektronik), Kaija Saariaho, Finland
 2001 Palle Mikkelborg, Danmark, artistpris
 2002 Sunleif Rasmussen, Færøerne
 2003 Mari Boine, Norge, artistpris
 2004 Haukur Tómasson, Island
 2005 Ensemblet Cikada, Norge, artistpris
 2006 Det elektroakustiske stykke ”…fetters…”, Natasha Barrett, Norge
 2007 Eric Ericsons Kammarkör, Sverige
 2008 "Miki Alone" (opera) Peter Bruun, Danmark
 2009 Kari Kriikku, (klarinettist), Finland
 2010 Lasse Thoresen, (komponist), Norge
 2011 Mats Gustafsson, (saxofonist), Sverige
 2012 Dreymi af Anna Thorvaldsdóttir, Island
 2013 Pekka Kuusisto, Finland
 2014 Simon Steen-Andersen (komponist), Danmark
 2015 Svante Henryson (cellist, bassist og komponist), Sverige
 2016 Hans Abrahamsen (komponist), Danmark, Let Me Tel You
 2017 Susanna Mälkki (dirigent), Finland.
 2018 Nils Henrik Asheim (komponist), Norge, Muohta
 2019 Gyða Valtýsdóttir (multiinstrumentalist), Island.
 2020 Quarter-tone Piano Concerto af Sampo Haapamäki, Finland
 2021 Eivør Pálsdóttir (musiker), Færøerne
 2022 Karin Rehnqvist (komponist), Sverige

Se også 
 Nordisk Råds Litteraturpris
 Nordisk Råds Miljøpris
 Nordisk Råds Filmpris

Referencer

Ekstern henvisning 
 Nordisk Råd
 Nordisk Råds Musikpris 

Musikpriser
Musikpris
Kaninhop

Kaninhop er en sportsgren, hvor man lader kaniner gennemhoppe en forhindringsbane; sporten er således på linje med ridebanespringning med heste og agility med hunde. Kaninhop startede i Sverige i 1970'erne. Kaninhop er en sport, hvor både børn og voksne i alle aldre kan være med. I Danmark startede kaninhop i 1993. Kaninhop er for mange en meget hyggelig og sjov sport, hvor man ofte bliver tæt knyttet til sin kanin. I dag bliver kaninhop mere og mere udbredt, og mange morer sig med at se kaninerne hoppe. 

I kaninhop findes der en række forskellige discipliner at konkurrere i. Der er følgende klasser i både lige og kroget bane. Mini, let, middelsvær, svær, og elite. Lige bane er en række af spring der er stillet på en lige linje. En kroget bane er ligesom ridebanespringning for heste, hvor springene er stillet i en bane, man skal styre kaninen rundt på. 

Tidligere danmarksrekord (og tidl. verdensrekord) i højdehop for kaniner var på 99,5 cm sprunget af Mimrelunds Tøsen ført af Tine Hygom fra Horsens.
Danmarksrekorden er nu på 103 cm sprunget af Winds GCh Cyclops ført af Mette Wind fra Køge.

Verdensrekorden i højdehop for kaniner er på 107 cm sprunget af Holloway GtCh Tennessee fra Tjekkiet. Verdensrekorden i længdehop for kaniner er på 301 cm sprunget af Miss Pinky’s Gd Ch Harajuku fra Sverige.

For at deltage i officielle konkurrencer i kaninhop i Danmark skal man være medlem af Danmarks Kaninavlerforening. Der har tidligere været en konkurrerende forening, men den eksisterer ikke mere.

Eksterne henvisninger 

 Sveriges Kaninhoppares Riksförbund  http://hopudvalget.dk/

Sport
Falafel

En falafel er en slags stegt vegetarisk frikadelle der er meget udbredt i Mellemøsten, men er oprindeligt fra  Egypten. Den laves enten af kikærter eller hestebønner og krydres gerne med bl.a. persille og hvidløg. Falafler er en meget populær form for fastfood i den østlige del af den arabiske verden. De anses for nationalret både i Syrien, Libanon, Palæstina og Israel.

Falafler serveres traditionelt som en del af fyldet i en slags pita, og betegnelsen falafel henviser også gerne til denne 'sandwich'.

I Danmark er falafler især populære blandt vegetarer hvilket skyldes det høje proteinindhold fra kikærterne.

Ordet falafel kommer fra det arabiske ord فلفل (filfil) der betyder peber.

Grøntsagsretter
Mellemøsten
Arabisk mad
Uunarteq

Uunarteq, dansk navn: Kap Tobin er en lille grønlandsk bygd 7 km syd for Ittoqqortoormiit (dansk: Scoresbysund) i Østgrønland. Position: 70°24′ N 21°58′ V  

I 1926 flyttede et par fangerfamilier til stedet. Efter at telegraf og vejrstationen kom i 1947, blev antallet af fangerfamilierne efterhånden mindre. Stationen beskæftigede 20, med deres familier var de  120. Bygden havde på det tidspunkt en lille skole. Stationen  blev nedlagt 1980, og den sidste fangerfamilie forlod bygden i 2004. De fleste af husene ejes af indbyggerne i Ittoqqortoormiit, som benytter dem som sommerhuse. I nærheden af Kap Tobin er der eskimoruiner og en kilde med 60 grader varmt vand.

Eksterne henvisninger
Kort over Grønland 
Fotos fra Kap Hope 

Tidligere bosættelser på Grønland
Bygder i Sermersooq Kommune
Edouard Mielche

Edouard David Mielche (8. august 1905 i Damsholte på Møn – 18. februar 1969 i København) var en dansk skuespiller.

Han blev student i 1924 og debuterede på Dagmarteatret i 1926.

Efter nogle år på dette teater kom han senere til Aarhus Teater, hvor han var ansat frem til 1944.

Siden fik han roller på Frederiksberg Teater, Det ny Teater og Alléscenen.

Udvalgt filmografi 
 Paustians Uhr – 1932
 Elverhøj – 1939
 Pas på svinget i Solby – 1940
 Affæren Birte – 1945
 Mani – 1947
 Røverne fra Rold – 1947
 Kristinus Bergman – 1948
 Han, hun, Dirch og Dario – 1962
 Gertrud – 1964
 Premiere i helvede – 1964
 Der var engang – 1966
 Min søsters børn – 1966
 Elsk din næste – 1967
 Woyzeck – 1968
 Farlig sommer – 1969

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Tove Bang

Tove Bang (18. februar 1904 i København – 26. marts 1977 smst) var en dansk skuespillerinde.

Hun blev uddannet på Det kongelige Teaters elevskole 1921-1923.

Hun var knyttet til Odense Teater i perioderne 1927-1928, 1933-1934 og 1941-1942.

Sidenhen fik hun engagementer ved flere københavnske scener, bl.a. på Riddersalen, Det ny Teater og Folketeatret.

Fra 1960 gav hun undervisning på diverse teatres elevskoler.

Hun var gift med skuespilleren Jakob Nielsen.

Udvalgt filmografi 
Blandt de film hun medvirkede i kan nævnes:

 De bør forelske Dem – 1935
 Den mandlige husassistent – 1938
 Under byens tage – 1938
 Jeg har elsket og levet – 1940
 En pige med pep – 1940
 En mand af betydning – 1941
 Tag det som en mand – 1941
 Natekspressen (P. 903) – 1942
 Kriminalassistent Bloch – 1943
 Spurve under taget – 1944
 Hr. Petit – 1948
 Kristinus Bergman – 1948
 Kampen mod uretten – 1949
 Nålen – 1951
 Unge piger forsvinder i København – 1951
 Kriminalsagen Tove Andersen – 1953
 Mod og mandshjerte – 1955
 Weekend – 1962
 Premiere i helvede – 1964
 Utro – 1966
 Tre slags kærlighed – 1970

Eksterne links 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København