kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Administrerende direktør

En administrerende eller administrativ direktør betegner den, der tegner virksomheden udadtil og har det overordnede ansvar for den daglige ledelse af virksomhed og  drift, omsætning og resultater. Den engelske betegnelse er Managing Director, den svenske Verkställande direktör (VD) og den tyske Geschäftsführer.

Typisk refererer den administrerende direktør til virksomhedens bestyrelse og ansættes og afskediges af den.
Når virksomheden er et moderselskab i en koncernstruktur med flere juridiske selskaber betegnes den øverste direktør ofte koncerndirektør eller Chief executive officer, forkortet CEO. For at anvende titlen koncerndirektør eller CEO skal der være en organisation, der rapporterer til en bestyrelse og indgår i en direktion.
Eksempler på danske administrerende direktører er Lars Rebien Sørensen i Novo Nordisk A/S og Jørgen Vig Knudstorp i LEGO.

I visse offentligt ejede virksomheder samt i nogle organisationer benævnes den administrerende direktør generaldirektør. Det gælder bl.a. DR og tidligere også DSB og Post & Telegrafvæsnet.

Virksomhedsledelse
Organisationsledelse
Viby Kirke

Viby Kirke er navnet på to danske kirker:
 Viby Kirke (Kerteminde Kommune) – en kirke i Viby Sogn i Kerteminde Kommune og i Kerteminde Provsti
 Viby Kirke (Århus Kommune) – en kirke i Viby Sogn i Århus Kommune og i Århus Søndre Provsti
The Masters Tournament

The Masters eller US Masters er en af de fire major turneringer i golf. Som den eneste af disse turneringer spilles den på den samme bane hvert år, nemlig på Augusta National Golf Club i staten Georgia. Turneringen spilles altid i den første hele uge i april.

Tal i parentes efter "Playoff" angiver antallet af spillere i playoff.

Masters Tournament, The
Etableret i 1934
Sport i USA
Aristofanes

Aristofanes (ca. 450-385 f.Kr.) var en komedieforfatter i oldtidens Grækenland.

11 af hans komedier er bevaret:

 425 f.Kr.: Acharnerne
 424 f.Kr.: Kavaleriet (eller Ridderne)
 423 f.Kr.: Skyerne
 422 f.Kr.: Hvepsene
 421 f.Kr.: Freden
 414 f.Kr.: Fuglene
 411 f.Kr.: Halløj i Thesmoforiet eller Kvinderne ved Thesmoforiefesten
 411 f.Kr.: Lysistrate (eller Kvindernes oprør)
 405 f.Kr.: Frøerne  392 f.Kr.: Al magt til kvinden (eller Kvinderne i Folkeforsamlingen)
 388 f.Kr.: Plutos (eller Rigdommen)

I Platons bog Symposion er Aristofanes en af de indbudte til et drikkegilde. Han holder tale om Eros' oprindelse: Han mener, at mennesket oprindeligt var én person, mand og kvinde sammensmeltet i ét individ; men guderne delte dem i to. Og nu bruger mennesket livet på at finde sin bedre halvdel.

Der er dog tvivl, om denne teori skyldes Aristofanes, eller om Platon blot har lagt ham ordene i munden. Aristofanes bidrag i Symposion er ment som en vittighed, hvilket allerede bliver klart ved modtagelsen af Sokrates og de andre deltagere.

 Eksterne henvisninger 

 Den indre udvikling i Aristofanes forfatterskab 

 Litteratur 
 Aristofanes: Kavaleriet – Skyerne – Lysistrate – Samlede komedier bind 2'', oversat af Kai Møller Nielsen, Syddansk Universitetsfolag 2005. 

Antikke græske digtere
Gudsageren

Gudsageren er Brødremenighedens kirkegård i Christiansfeld. Karakteristisk er alle gravene ens med en flad gravsten, der vender mod øst. Kvinderne ligger begravet til i den østlige del og mændene i den vestlige.

Kirkegården blev grundlagt i 1773 og den blev indviet med den første begravelse foretaget 2. april 1774 (menighedens første dødsfald var dog allerede 26. september 1773), og siden er ca. 2.000 blevet begravet på Gudsageren. I modsætning til de fleste danske kirkegårde bliver gravene ikke sløjfet, men får lov at ligge i al evighed. 

Gudsageren blev fredet i 1988.

I 1990'erne blev alle gravstenene registreret og anbragt på en støbt sokkel.

De gamle træer langs de centrale gangstier og på Kirkegårds Alle blev fældet i 2018 og erstattet med nye.

Ekstern henvisning
 Gudsageren 
 Christiansfeld Centret 

Christiansfeld
Kirkegårde i Danmark
Pietisme
Tyrstrup Kirke

Tyrstrup Kirke er en kirke i Christiansfeld, Tyrstrup Sogn i Kolding Kommune. Kirken er bygget 1862–1863, hvor den afløste en romansk kirke fra 1200-tallet. Den romanske kirke lå ca. 100 meter øst for den nye kirke, hvor den nuværende kirkegård findes. Kirken er tegnet af arkitekt L.A. Winstrup. Altertavlen er malet af Anton Dorph i 1863, og forestiller Jesus på besøg hos Martha og Maria.

Galleri

Eksterne kilder og henvisninger 

 Tyrstrup Kirke hos KortTilKirken.dk

 Officiel hjemmeside

Kirker i Kolding Kommune
Kirker i Haderslev Stift
Kirker i Haderslev Amt
Christiansfeld
Use case

I systemudvikling er en use case eller brugsmønster en teknik til at afdække krav. Det kan enten være krav til et nyt system eller krav til ændring af et eksisterende system. Hver use case indeholder en eller flere scenarier der viser hvordan systemet skal interagere med en bruger eller et andet system for at løse en specifik opgave som systemet skal kunne. En use case skal typisk ikke indeholde teknisk jargon og skal helst skrives i et sprog som kan forstås af systemets slutbrugere.

I 1986 opfandt Ivar Jacobson, en vigtig bidragsyder til Unified Modeling Language (UML) og Unified Process, begrebet use case. Oprindeligt havde han brugt ordet usage scenarios men så fandt han på det svenske ord användarfall, der løst oversat betyder "anvendelsessituation" eller "anvendelsestilfælde", hvilket på engelsk ville været blevet usage case, men det lød ikke godt, så i stedet valgte han ordet Use case .

Ekstern henvisning

Noter 

Systemudvikling
Engelske ord
Apache (sprog)

Apache sproget stammer fra Athabascan-sprogfamilien og tales af en gruppe af seks kulturelt forbundne indianerstammer. De første fortegnelser om navnet Apache er fra 1581, fra Espejo Expeditionen, hvor de kaldte dem Apichi. Ordet Apache (som betyder kriger) stammer fra Yuman apa ("mand"), ahwa ("krig; slagsmål; kamp"), og tche, som danner ordkombinationen. (se mere under Apache).

Kilde / Ekstern henvisning 
 I bil igennem Arizona 

Amerikanske sprog
Betydende skakstormestre

Listen nedenfor omfatter de mest betydende, mandlige skakstormestre i almindelig skak, og som ikke fremgår af andre lister. Stormestrene er anført alfabetisk efter efternavn, idet det er vidt udbredt praksis at udelade fornavne i omtale af stormestre.

Se også 

Danmarksmestre
Danske skakstormestre
Skakverdensmestre
Skakverdensmestre (kvinder)

Referencer 

Skakspillere
James Hunt

James Simon Wallis Hunt (29. august 1947–15. juni 1993) var en britisk racerkører. Han vandt Formel 1-mesterskabet i 1976.

James Hunt debuterede i Formel 1 i 1973 i Monaco, hvor han var 9. plads i løbet. Han tog sin første podieplacering i Holland, og hans første Formel 1-sejr var i det samme sted i 1975.

Den 2. september 2013 havde filmen "RUSH" premiere. Filmen handler om ham og hans største rival, Niki Lauda, forhold til hinanden. Den har alle de store øjeblikke fra deres rivalisering. Filmen forgår hovedsagligt omkring verdensmesterskabet i 1976. Filmen er instrueret af Ron Howard.

Eksterne henvisninger 

 

Formel 1-kørere fra Storbritannien
Brænding på bål

Henrettelse ved brænding på bål var en dødsstraf praktiseret i middelalderen og efter reformationen. Brænding på bål blev anvendt som straf for forbrydelser som forræderi og kætteri, men er nok mest kendt som straffen for ”hekseri” efter reformationen. I Europa har brænding på bål dog været brugt som henrettelsesmetode længe før middelalderen.

Dødsårsagen afhang af, hvordan offeret blev brændt. Normalt stod det bundet til en pæl på toppen af et bål. Det medførte, at der kunne gå nogle minutter, før ilden blev kraftig nok til at dræbe. Hvis der var tale om et stort bål (fx når flere blev brændt på én gang), indtraf døden som regel som følge af røgforgiftning (carbonmonooxid forgiftning), før ilden nåede til den dømte. Men hvis der var tale om et mindre bål, med mindre røgudvikling og lavere temperatur, kunne den dømte brænde i et par minutter før døden indtraf – enten som følge af hedeslag, eller tab af blodplasma. Det var en meget smertefuld død. Normalt ville bødlen lægge en dynge træ omkring den dømtes fødder og lægge og arrangere mindre bundter af grene og strå på strategiske steder op langs den dømtes krop for at sikre, at vedkommende brændte før døden indtraf. Hvis bødlen gjorde sit arbejde ordentligt, ville ofrets hud brænde i rækkefølgen: lægge, håndled og hænder, torso og underarme, mave, bryst og ansigt, hvorefter døden ville indtræffe. Den dømte kunne dog være heldig at dø af kvælning, mens der stadig "kun" var ild omkring læggene.

Ved nogle brændinger blev et reb lagt om den dømtes hals og ført gennem et ring, så den dømte kunne kvæles samtidig med vedkommende blev brændt. I England blev de dømte senere i nogle tilfælde hængt før de blev brændt. Ved nogle brændinger i de skandinaviske lande og i Tyskland fik ofrene enten bundet en pose med sortkrudt om halsen, eller blev selv bundet til en stige, for derefter at blive smidt på bålet, når ilden havde fået rigtigt fat. Dette blev gjort for at give en hurtigere og mindre smertefuld død.

Heksebrændingerne 
Herhjemme er Henrettelsesbrændinger nok bedst kendt i forbindelse med de mange heksebrændinger.

Den første heksebrænding i Danmark fandt sted i Stege i 1540. I årene mellem 1540 og den sidste officielle heksebrænding i 1693, blev op mod 1000 mennesker brændt for hekseri.

Kilder og henvisninger

Eksterne links 

Henrettelse
Tortur
Gonzojournalistik

Gonzojournalistik er en journalistisk stilart eller genre, som internationalt mest er kendt som den Hunter S. Thompson ofte skrev i. Gonzo gør op med ideen om, at man kun kan nå frem til sande fremstillinger af begivenhederne ved at følge strikse journalistiske standarder. Artikler i gonzogenren er ofte bygget op om en fortælling i reportageform. De normale standarder for akkuratesse og saglighed bliver skubbet i baggrunden til fordel for skildringen af stemninger og skæve vinkler, ofte med journalistens egen placering i situationen som omdrejningspunkt.

Danske journalister, der har forsøgt sig med gonzojournalistik, er blandt andre Morten Sabroe, Henrik List, Mads Brügger og René Fredensborg.

Journalistik
Homo habilis

Homo habilis (det dygtige menneske) er en af de ældste arter i Homo-slægten og levede i det sydlige Afrika for omkring 2 millioner år siden. De var ca. 1,50 meter høje og deres hjerner var større end Australopithecus-slægten, men mindre end nutids-menneskets (Homo sapiens). Homo habilis kunne lave enkle redskaber ved at slå stykker af sten, så de fik skarpe og kantede spidser.

Typeeksemplaret er en underkæbe ved navn OH 7 (Olduvai Hominid nr. 7), fundet af Mary Leakey i 1960 i Olduvai-slugten i det nordlige Tanzania.

Homo-slægten
Pleistocæn
Hypoteseprøvning

Hypoteseprøvning (eller hypotesetest) er en statistisk metode, der benyttes til at undersøge om en hypotese understøttes eller ej af en stikprøve. Det er de færreste tilfælde, hvor en stikprøve følger hypotesen (for eksempel en fysisk lov) uden afvigelse. Hypotesetest bruges til at afgøre om afvigelserne kan antages at skyldes målefejl, eller om stikprøven ikke passer med hypotesen. Den hypotese, som undersøges, kaldes den tentative hypotese og benævnes H0 (nulhypotese). Der opstilles en alternativ hypotese benævnt H1, som er en negation af H0. Resultatet af en hypotesetest er enten en afvisning eller accept af den alternative hypotese.

Ved hypotesetest kan der begås to slags fejl, alt efter hvilken hypotese der vælges og hvad der i virkeligheden gælder. Accepteres den alternative hypotese, selvom den ikke holder, kaldes fejlen type 1 fejl. Sandsynligheden for dette benævnes α og kaldes også signifikansniveauet for testen. Type 2 fejl er, hvis den alternative afvises selvom den er sand og har sandsynlighed β. Før testen vælges signifikansniveauet α, mens β kan udregnes ud fra α og stikprøvens størrelse. Oftest benyttes α = 5% som signifikansniveau.

Sandsynligheden for at acceptere den alternative hypotese når den alternative hypotese er sand, kaldes styrken og benævnes 1-β. Styrken afhænger af fordelingen for Z under den alternative hypotese og skal gerne være så stor som mulig.

Når en hypotese udføres, regnes en teststørrelse, som sammenlignes med en sandsynlighedsfordeling. Teststørrelsen slås op i sandsynlighedsfunktionen, hvor resultatet kaldes p-værdien. Den nøjagtige værdi behøver ikke at blive fundet. Det er nok at vide, at p-værdien er mindre end den α. En test kaldes statistisk signifikant på niveau α, hvis p-værdien er mindre end α (og den alternative hypotese dermed accepteres). Teststørrelsen og sandsynlighedsfordelingen afhænger af hvilken test, der er tale om.

Z-test 
Z-testen er en statistisk afprøvning, der bruges til at afgøre forskellen mellem gennemsnittet på en stikprøve og et på forhånd kendt gennemsnit for populationen er tilstrækkelig lille til at være statistisk signifikant.

For at sikre at z-testen er pålidelig må nogle bestemte betingelser overholdes. Da z-testen bruger populationens gennemsnit μ og populationens standardafvigelse σ, er det vigtigste at disse kendes. Stikprøven, hvis størrelse benævnes n, må trækkes fra et tilfældigt udsnit af populationen; ellers må en anden test benyttes. Endvidere skal populationen være normalfordelt. Teststørrelsen udregnes:

hvor  angiver gennemsnittet af stikprøven. Teststørrelsen sammenlignes med signifikansniveauet α.

Hvis der er mindre end 30 observationer i stikprøven, bliver man nødt til at bruge t-testen, hvor t-fordelingen bruges i stedet for normalfordelingen. Antal frihedsgrader, som er parameter til t-fordelingen, er lig n-1.

Referencer

Litteratur 
 Agresti, A. (2018). Statistical methods for the social sciences (Fifth ed.). Upper Saddle River: Pearson.

Statistik
Hypoteser
Jysk hest

Den jyske hest er en koldblod hesterace. Den jyske hest har som Frederiksborghesten sin oprindelse i den gamle danske stridshest og bondehest, der igen begge nedstammede fra den lille bronzealderhest.

Den Jyske Hest har ikke altid været den svære arbejdshest, som vi kender i dag. Først i 1800-tallet bliver hesten nemlig landbrugets foretrukne trækkraft ved markarbejdet. Tidligere brugte man fortrinsvis stude, og hestene var mere reserveret ridning og kørsel. Især til det sidste formål kunne kraftige dyr nok bruges.

Allerede i midten af 1700-årene forsøgte man at forædle den jyske hesterace ved at sætte hingste fra det kongelige Frederiksborg-stutteri til jyske hopper, men det blev ingen succes. Afkommet var for let.
I 1843 importeredes ca. 50 Yorkshire-hingste til det nyoprettede landstutteri på Koldinghus Slot, og ved almindelig krydsningsfrodighed i første led fik man nogle fortræffelige heste. Det viste sig dog, at de gode egenskaber ikke holdt sig i senere slægtled.

Efter en lang, sej kamp mod det statsdirigerede, forfejlede avlsarbejde, lykkedes det at få indsat de få renracede jyske heste, der var tilbage, i et bevaringsarbejde, hvorved racen så småt igen kom til kræfter.

Blandt dem der markant gik ind for at bevare den jyske hest var godsejer Harald Branth fra Sdr. Elkjær, som også var blandt det jyske kvægs redningsmænd.

I 1862 sendte hestehandleren Louis Oppenheim en rød Suffolk-hingst med hvide bagsokker til Danmark. Den indsattes i avlen med den jyske, som den tilførte så meget godt, at den reddede den jyske race og satte det præg, som den bærer endnu.

Oprindelig havde man jyske heste som skimler, brune, sorte og røde med hvid man og hovskæg. I dag er der overvægt af antallet af disse sidste. Skimlerne er helt forsvundet, men der er en del brune og sorte jyske heste.

I 1950'erne havde man flere hundrede tusinde jyske heste i Danmark. I dag er der ca. 1000 tilbage.

I 1969 udførte billedhuggeren Helen Schou statuen Den Jyske Hingst, der afbilleder en jysk hest.

Noter

Eksterne henvisninger 

Avlsforeningen Den Jydske Hest

Hesteracer fra Danmark
Knabstrupper

Knabstrupperen er en dansk hesterace, der igennem tiden har ændret udseende og brug. Major Willars Knudsen Lunn fremavlede racen på sin herregård, Knabstrup på Vestsjælland i begyndelsen af det 19. århundrede.

Knabstrupperen baserer sig i høj grad på Frederiksborgeren, af hvilken major Lunn hentede flere fra det berømte Løvenborg stutteri og andre steder. I avlen indgik i 1812 den berømte flæbehoppe, som var kommet til Danmark med de spanske tropper og var endt hos en slagter Flæbe i Holbæk.

Den var en zobelfuks, hvilket vil sige, at hårlaget er metalskinnende med hvid hale og man. Rundt om på kroppen – ikke mindst på krydset – havde den små runde, hvide og rødbrune pletter. Det var en meget hurtig og udholdende hest.

Først krydsede Lunn flæbehoppen med en gul frederiksborghingst fra Løvenborg og siden med en forædlet jysk hest, og den blev ved dem stammor til Knabstrupperne. De er ret store kraftige ride- og køreheste, der er spættede. Der har for år tilbage været avlet på skimlede knabstruppere, men denne egenskab er i dag ikke tilladt i avlen, da pletterne afbleges med alderen på skimler og dette er uønsket. Ligeledes har indkrydsning med appaloosa også været brugt og er nu også forbudt.

Knabstrupperen arvede flæbehoppens hurtighed og udholdenhed, og den kan opvise meget stærke hove, fremragende sted- og orienteringssans samt et roligt og godt temperament.

Denne prægtige, ofte smukke hesteraces bevarelse foregår i dag gennem Knabstrupperforeningen for Danmark. Foreningen er EU moderforbund, men der avles også knabstruppere i andre lande. Avlen er i dag opdelt i forskellige typer: sport, klassisk, ponyer og minatureponyer.

Knabstruppere i populærlitteraturen 
I Astrid Lindgrens bøger om Pippi Langstrømpe har Pippi en plettet hest uden navn, som hun kalder lilla gubben (lille fyr). De fleste børn genkender umiddelbart en knabstrupper som en "Pippi Langstrømpe-hest".

Litteratur 
 Forpagter Lunn, "Knabstruphestene", s. 5-10 i: Dansk veterinærhistorisk Aarbog, 1941, I.
 Merete Norring, "Knabstruppper anekdoter", udgivet 2013
 Merete Norring, "Knabstrupperhesten - fra landbrugs- til ridehest 1940 - 1970", udgivet 2011
 Merete Norring, "Knabstrupperhestene på Bornholm - og glimt fra landbruget 1870 -  ", udgivet 2016

Eksterne henvisninger 

Knabstrupperforeningen for Danmark
Foreningen gamle danske husdyrracer
Ancient DNA provides new insights into cave paintings of horses 

Hesteracer fra Danmark
København 1699

København 1699 er et kort over Danmarks hovedstad København i år 1699. Det ligner i høj grad kortet København 1728, men nedenstående kort, der er udarbejdet væsentlig senere, har enkelte andre steder markeret end kortet fra 1728. I signaturforklaringen er de moderne betegnelser søgt anvendt for stadig eksisterende steder, men angivelserne fra Oluf Nielsen: Kjøbenhavns Historie og Beskrivelse V: Kjøbenhavn i Aarene 1660-1699, København 1889, er angivet i parentes, hvor afvigelserne er væsentlige.

Bemærk at målestokken på kortet er angivet i alen, og at op på kortet er øst, ikke nord som på de fleste kort.

 1. Københavns Slot (Slottet)
 2. Vor Frue Kirke
 3. Sankt Nikolai Kirke
 4. Helligåndskirken
 5. Trinitatis Kirke
 6. Sankt Petri Kirke
 7. Vor Frelsers Kirke (Kristianshavns Kirke)
 8. Holmens Kirke
 9. Københavns Rådhus
 10. Børsen
 11. Kancelliet
 12. Gråbrødre Torv (Ulfeldts Plads)
 13. Amagertorv
 14. Kongens Nytorv (Kongens Torv)
 15. Rosenborg
 16. Kongens Have
 17. Runddelen på Kongens Nytorv
 18. Holmen
 19. Kommissariatet
 20. Kastellet
 21. Toldboden
 22. Flådens Leje
 23. Vejen til Østerport
 24. Vejen til Toldboden
 25. Vejen til Vesterport
 26. Charlottenborg (Gyldenløves Palais)
 27. Christianshavn
 28. Nyhavn
 29. Nyboder
 30. Kalveboderne
 31. Østergade
 32. Købmagergade
 33. Nytorv
 34. Gammeltorv
 35. Tøjhuset

Se også 
 København 1500
 København 1728
 København 1888

1699
Danmark i 1600-tallet
København i 1600-tallet
Emission

Emission kan have flere betydninger:
 Inden for fysik:
 Spontan emission – om udseendelse af fotoner uden ydre årsag
 Stimuleret emission – om stimuleret udsendelse af fotoner fra atomer i et elektromagnetisk felt
 Emission (værdipapirer) – udstedelse og/eller udvidelse af aktiekapital.
 Udstødningsgas - udstødning fra for eksempel biler
Coventry

Coventry er en by i West Midlands-området i England. Den regnes for at være Englands niendestørste by med  indbyggere. Coventry er kendt for at have været hjemsted for en stor del af den britiske bilindustri, dens katedral, og den legendariske Lady Godiva.

Store dele af Coventry blev ødelagt under 2. verdenskrig som følge af Nazi-Tysklands bombeangreb under blitzen. En stor den af byens historiske middelaldercentrum blev ødelagt som følge af de intensive bombardementer og de efterfølgende ildstorme.

Byen er også kendt for at huse University of Warwick, som blev oprettet i 1965 og hurtigt fik ry som et af Storbritanniens mest velrenommerede universiteter.

I byen findes St Mary's Guildhall, som er bygget ind i resterne af Coventry Castle, der blev grundlagt i 1100-tallet.

Blandt byens museer er Coventry Transport Museum, Midland Air Museum og Herbert Art Gallery and Museum.

Referencer

Eksterne links 

 
Metropolitan boroughs i Midtengland
Cities i Midtengland
1448 (tal)

1448 er endetallet på telefonnumre til politistationer forskellige steder i Danmark med områdets generelle nummer som de første fire cifre. Københavns politi var de første til at få nummeret 1448 i 1925 og siden er det blevet det mest udbredte. Oprindelig blev det brugt ud fra en betragtning om, at det er meget vanskeligt at forveksle, når man mundtligt til telefoncentralen skulle oplyse, hvilket nummer man ønskede at komme i kontakt med. Derimod er der ikke noget, der tyder på, at der skulle være hold i en forklaring om, at der skulle være sammenhæng med Markusevangeliet kapitel 14, vers 48: "Så tog Jesus til orde og sagde til dem: I er rykket ud med sværd og knipler for at anholde mig, som om jeg var en røver."

I forbindelse med reformen af politikredse indføres det fælles telefonnummer 114 for politiet i Danmark, der vil stille om til nærmeste politistation. De lokale 1448-numre vil dog fortsat være åbne.

Se også 
Alarmtelefonnummer
Danske postnumre: 1448  København K: Udenrigsministeriet

Bestemte tal
Telefoni
Blærerod

Blærerod (Utricularia) er en planteslægt, der omfatter omkring 180 arter. Fem arter findes vildtvoksende i Danmark.

Arter 
De danke arter i slægten Blærerod:
 Almindelig blærerod (Utricularia vulgaris)
 Slank blærerod (Utricularia australis)
 Storlæbet blærerod (Utricularia intermedia)
 Kortsporet blærerod (Utricularia ochroleuca)
 Liden blærerod (Utricularia minor)

Kilder og eksterne henvisninger 

 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Planteslægter
Blærerod-familien
Navajo

Navajo eller Dené/Dineh ("Folket") er en stamme af indfødte amerikanere i det nordøstlige Arizona, USA, hvis sprog tilhører den athabaskiske sprogfamilie. Deres sprog hedder Dené bizaad.

Stammen lever i Navajo-reservatet, der dækker den nordøstlige del af Arizona, USA og rækker ind i New Mexico og Utah. Det oprindelige navn for deres land er Dinétah. Ifølge folketællingen 2000 er der 298.215 navajoer i hele USA. De er i tæt familie med Apache-folket og stammer oprindeligt fra Canada. Det menes, at de bosatte sig i sydvesten i det 16. århundrede. I det 17. århundrede blev de fåreavlere.

Navajo kom i konflikt med de spanske kolonister og senere hen mexicanerne sidst i den 18. århundrede og i starten af den 19. århundrede. Deres kontakt med spanierne var begrænset men vigtig, da spanierne introducerede heste, får og geder, som blev til en vital del af navajoernes økonomi. Siden slutningen af 1800-tallet har kunsthåndværk været en en vigtig indkomstkilde. Navajoene blev kendt for deres fornemme tæppevævning og sølvsmedearbejder støbt i sandform og smykket med turkiser.

Kilde / Ekstern henvisning 

 Navajo Nation
 I bil igennem Arizona 

Navajo-reservatet
Oprindelige amerikanere