kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Løbetræning

Løbetræning er en fysisk øvelse, der via løb forbedrer eller vedligeholder en udøvers kondition og effektivt forbrænder kalorier. Løbetræning er en af de mere almindelige motionsformer, og kan udøves både med og uden maskine.

Der findes diverse former for løbetræning, blandt andet:

 Lang-distanceløb
 Hækkeløb
 400-meter, 800-meter, osv.
 Maraton og ultramaraton
 Tour de stade
 Intervaltræning
 M.fl.

Træningen kan også udføres på blandt andet løbebånd i motionscentre. Forbrænden måles på tid, distance, hastighed og om muligt modstand.
Anthony Wilding

Anthony "Tony" Frederick Wilding (31. oktober 1883 – 9. maj 1915) var en newzealandsk tennisspiller. Wilding vandt herresingle-rækken ved Wimbledon fire år i træk, fra 1910-1913. Dermed blev han den første, og hidtil eneste, newzealandske herresingle til at vinde Wimbledon. Han vandt desuden Australian Open to gange, i 1906 og 1909.

Wilding deltog som soldat på vestfronten under 1. verdenskrig, hvor han i 1915 blev dræbt under et slag.

Eksterne henvisninger 
 Anthony Wildings mindeside
 
 Wimbledon - Remembering Anthony Wilding (13. november 2018) 

Tennisspillere fra New Zealand
Deltagere ved sommer-OL 1912
Vindere af Wimbledon
Roy Emerson

Roy Stanley Emerson (født 3. november 1936 i Queensland, Australien) er en australsk tennisspiller, der igennem sin karriere i 1960'erne vandt 12 Grand Slam-singletitler.

Grand Slam 
Emersons 12 Grand Slam-singletitler fordeler sig således:

 Australian Open
 1961, 1963, 1964, 1965, 1966 og 1967

 French Open
 1963 og 1967

 Wimbledon
 1965 og 1967

 US Open
 1961 og 1964

Eksterne links 
 Spillerprofil

Tennisspillere fra Australien
Jean Borotra

Jean Robert Borotra (født 13. august 1898, død 17. juli 1994) var en fransk tennisspille. 

Han vandt i løbet af 1920'erne og 30'erne vandt 5 Grand Slam-titler i singlerækkerne. Titlerne fordelte sig således:

 Australian Open
 1928

 French Open
 1924 og 1931

 Wimbledon
 1924 og 1926

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Spillerprofil

Tennisspillere fra Frankrig
Vindere af Australian Open 
Vindere af French Open 
Vindere af Wimbledon
René Lacoste

Jean René Lacoste (født 2. juli 1904, død 12. oktober 1996) var en fransk tennisspiller og forretningsmand. Lacoste vandt igennem sin karriere 8 Grand Slam singletitler. Efter han indstillede sin karriere startede han i 1933 det senere verdensberømte tøjfirma Lacoste.

Grand Slam 
Lacostes 8 Grand Slam-singletitler fordeler sig således:

 French Open
 1925, 1927 og 1929

 Wimbledon
 1925 og 1928

 US Open
 1926 og 1927

Eksterne henvisninger 

 Tøjfirmaet Lacostes hjemmeside 

Tennisspillere fra Frankrig
Erhvervsfolk fra Frankrig
Henri Cochet

Henri Jean Cochet (født14. december 1901, død 1. april 1987) var en fransk tennisspiller, der i løbet af 1920'erne og 30'erne vandt 8 Grand Slam-titler. Han fik desuden en sølvmedalje ved OL 1924.

Grand Slam titler 
 French Open
 1922, 1926, 1928, 1930 og 1932
 Wimbledon
 1927 og 1929
 US Open
 1928

Eksterne henvisninger 

 

Tennisspillere fra Frankrig
Deltagere ved sommer-OL 1924
Xavier Malisse

Xavier Malisse (født 19. juli 1980 i Kortrijk, Belgien) er en belgisk tennisspiller, der blev professionel i 1998. Han har igennem sin karriere vundet 3 single- og 4 doubletitler, og hans højeste placering på ATP's verdensrangliste er en 19. plads, som han opnåede i august 2002.

Grand Slam 
Malisse' bedste Grand Slam-resultat i singlerækkerne kom ved Wimbledon i 2002, hvor han overraskende nåede helt frem til semifinalen, efter at have besejret briten Greg Rusedski undervejs. I semifinalen måtte han dog se sig besejret af argentineren David Nalbandian.

Eksterne henvisninger 

Tennisspillere fra Belgien
Personer fra Kortrijk
Deltagere for Italien ved sommer-OL 2004
Xenonisotoper

Naturligt forekommende xenon (Xe) består af 9 stabile isotoper. Man har forudsagt at isotoperne 124Xe, 134Xe og 136Xe gennemgår et dobbelt betahenfald, men da ingen nogensinde har observeret dette, har man antaget at de er stabile.

Xenon har det næsthøjeste antal af stabile isotoper, kun overgået af tin som har 10 stabile isotoper.

Ud over de 8 [9?] stabile xenonisotoper, så er der over 40 ustabile isotoper som er blevet undersøgt. 129Xe dannes af betahenfald fra 129I (halveringstid: 16 millioner år). 131mXe, 133Xe, 133mXe, og 135Xe er nogle af de fissions produkter man får af 235U og 239Pu og derfor bliver de brugt som indikatorer i forbindelse med en nuklear eksplosion.

Den unaturlige isotop 135Xe har en væsentlig betydning for driften af nuklear fissions reaktorer (atomreaktorer). 135Xe har et stort neutrontværsnit for termoneutroner, nemlig 2,65x106 barns, så den fungerer som en neutron absorbere eller "gift" som kan sænke hastigheden på kernereaktionen eller stoppe den helt, efter den har været i drift i en periode. Dette blev opdaget i de første atomreaktorer, som blev bygget i forbindelse med det amerikanske projekt: Manhattan Project, til plutonium produktion.

Man finder høje koncentrationer af radioaktive xenonisotoper udstråle fra atomreaktorer, på grund af udledningen af fissions gasser, som stammer fra sprækkede brændselsstave eller fra spaltningen af uran i kølevandet, dog er koncentrationen af disse isotoper normalt ret lave sammenlignet med naturligt forekommende ædelgasser som for eksempel 222Rn.

Da xenon er et sporingsstof for to moderisotoper, er xenon en værdifuldt værktøj når det kommer til at studere dannelen af solsystemet, da man kan se på forholdet af xenonisotoper i metoritter. Iod-xenon datering giver tiden i mellem nukleosyntesen til kondensationen af faste objekter fra solsystemets dannelse. Xenonisotoper er også et vigtigt værktøj til at forstå jordisk differentiation. Man tror at et overskud af 129Xe som er fundet i gasser fra en kuldioxid brønd i New Mexico, skulle stamme fra henfald af gasser fra jordens kappe, kort efter jorden blev dannet
.

Tabel

Referencer 

 Isotope masses from Ame2003 Atomic Mass Evaluation  by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
 Isotopic compositions and standard atomic masses from Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) .
 Half-life, spin, and isomer data selected from these sources. Editing notes on this article's talk page.
 Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties , Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
 National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
 David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.

Ædelgasser
Isotoper
Fulleren

Fullerener er en gruppe af kulstofallotroper, som forekommer naturligt. Molekylerne består udelukkende af kulstof og har form som en kugle, ellipsoid eller cylinder. Hvert carbonatom er bundet til tre andre atomer gennem en enkeltbinding samtidig med, at det bidrager med en elektron i en fælles "suppe" af elektroner på samme måde som for aromatiske kulbrinter.

Den mest forekomne og kendte fulleren har den kemiske formel  og benævnes Buckminsterfulleren, Buckykuglen eller Carbon 60. Molekylet kaldes også for fodboldmolekylet, da kulstofatomerne er bundet sammen i 12 femkanter og 20 sekskanter nøjagtigt som en fodbold. Et andet eksempel på fullerener er grafen, som er magen til grafit, men dog kun består af ét lag.

I fremtiden satser man på at benytte fullerener som byggemateriale i form af carbonnanorør.

Se også 

 Carcerand

Eksterne links 

 
 Dansk forsker baner vej for mindre elektronik. Videnskab.dk 
 NANO Science – Fysik og biologi mødes. Perspektiv 

Carbon
Endohedral fulleren

En endohedral fulleren er en fulleren, der har ekstra atomer, ioner eller klustre indesluttet i deres indre hulrum. Det første lanthan--kompleks blev syntetiseret i 1985 og er kaldet La@C60. @-tegnet i navnet indikerer et lille molekyle fanget inden i en skal. To typer af endohedrale komplekser eksisterer: endohedrale metallofullerener og ikke-metaldopede fullerener.

Referencer 

Carbon
Kulstofforbindelser
Cut'N'Move

Cut'N'Move er et dansk band som blev dannet i slutningen af 1980'erne. Bandet var et af de allerførste danske bands, som producerede musik i dance-genren.

Gruppens første single, "Take No Crap" ( senere med titlen: "Get Serious (Take No Crap)") blev et stort hit i det meste af Europa. Den havde senere et andet stort hit i form af nummeret "Give It Up", som var en coverversion af en KC and the Sunshine Band-sang. Nummeret lå bl.a. nummer 1 i Tyskland og Australien i fire uger. Gruppen havde også andre hits som "Peace, Love & Harmony" og "I'm Alive".

Forsangeren Thera Hoeymans afløste den oprindelige sanger Chris C. og efter Get Serious-albummet kom Zindy Laursen også med som sangerinde.

Hoeymans spillede sin sidste koncert med Cut'N'Move nytårsaften 1993, hvorefter hun forlod bandet. Således blev det kun til et enkelt album med to sangerinder. Bandet forsatte herefter endnu nogle år på lavere blus. Foruden deres egen musik producerede musikerne i Cut'N'Move også forskellige remixes for andre kunstnere.

Gruppens begyndelse 

Cut'N'Move udspringer af gruppen Groovy Groves, der tidligt i 1989 indspillede singlen "How To Allow It" efter at have fået kontrakt med Submission Records i England i sommeren 1989. Singlen blev kun udgivet i få eksemplarer til DJ's. Denne sang kan findes på Cut'N'Moves første album, Get Serious. Groovy Groves bestod af Per Holm, Pelle Brændgaard, Niels Rayet Pors, Dan Lumbye, Christian Willesen og Christine Christiansen. Dan og Christian startede senere gruppen Nice Device.

Gruppen bestod oprindeligt af Per Holm, Jørn K, Christine Christiansen (Chris C.) og MC Zipp. Chris C. forlod bandet, og Thera Hoeymans kom til; senere kom Zindy Laursen med. I slutningen af 1989 fik gruppen John Aagaard som manager, og den begyndte at spille uden for Aarhus. Navnet Cut'N'Move kommer fra en funktion i det sequencer-program, bandet brugte (Creator). Tidligt i 1990 skrev gruppen kontrakt med Soulshocks Soul Power Records.

Cut'N'Moves første single, "Take no Crap", blev først udgivet hos Soul Power Records. Kontrakten blev derefter solgt til Epic Records.

"Take No Crap" ændrede navn til "Get Serious" for det internationale marked, hvor den blev højt placeret på dance-hitlister i både Europa, Brasilien og Australien. Gruppens første album udkom i 1991 på Epic.

Grammy Awards 
Cut'N'Move har modtaget fire Grammy Awards.

Diskografi

Album 
 Get Serious (1991)
 Peace, Love & Harmony (1993)
 The Sound of Now (1995)
 Into the Zone '91-'96 (1996)
 Hits'N'Remix (2003)

Singler

Henvisninger 

Dancegrupper fra Danmark
Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra 1989
Ophørt i 1995
3-center-4-elektronbinding

3-center-4-elektronbinding er en model brugt til at forklare binding i hypervalente molekyler såsom fosforpentafluorid, svovlhexafluorid, xenonfluoriderne og hydrogendifluoridionen. Den kendes også som Pimentel-Rundle three-center model efter et arbejde publiseret af  George C. Pimentel i 1951, som byggede på koncepter udviklet tidligere af Robert E. Rundle for elektron-manglende binding.

Modellen betragter binding af tre kolineære atomer. For eksempel i  hvor den lineære F-Xe-F-underenhed beskrives ved et sæt af tre molekylorbitaler (MOs) afledt af colineære p-orbitaler fra hvert atom. Xe-F-bindingen er et resultat af kombinationen af en fyldt p-orbital i det centrale atom (Xe) med to halvfyldte p-orbitaler på de aksiale atomer (F), hvilket resulterer i en fyldt bindende orbital, en fyldt ikke-bindende orbital og en tom antibindende orbital. De to lavenergi-MO'er er dobbeltokkuperede. Den højestbesatte molekylorbital kan lokaliseres på de to endeatomer. Denne lokalisering af ladning tilvejebringes ved det faktum at de afsluttende ligander er stærkt elektronegative i hypervalente molekyler. Molekylerne  og  beskrives ifølge denne model som havende en 3-center-4-elektronbinding såvel som henholdsvis tre og to andre mere konventionelt beskrevne bindinger. I  og i xenonfluoriderne er alle bindinger beskrevet med 3-center-4-elektronmodellen.
 
Bindingen i  kan også vises kvalitativt bed brug af resonante Lewis-struktur som vist herunder:

I denne repræsentation er oktetreglen ikke brudt, bindingsordenen er 1/2 og der er forøget elektrondensitet ved fluoratomerne. Disse resultater stemmer overens med molekylorbitalbilledet overvejet ovenfor.

Ældre modeller til forklaring af hypervalens inddrog d-orbitaler. Pr. 2008 optræder disse modeller stadig i nogle begynderlærebøger på college-niveau; kvantekemiske beregninger antyder dog af deltagelse fra d-orbital ikke er realistisk grundet den store energiforskel mellem de relevante p- (fyldte) og d-orbitaler (tomme). Yderligere skal en adskillelse mellem "d-orbitaler" i valensbindingsforstand og "d-funktioner", der er inkluderet i QM-beregning som polariseringsfunktioner, foretages. 3-center-4-elektronbindingsmodellen har den fordel ikke at have brug for d-orbitaler, hvilket har ført til accept af modellen.

Referencer 

Kemisk binding
Gruppe (periodiske system)

I det periodiske system er en gruppe hver kolonne i systemet. Alle grundstoffer i en gruppe besidder samme antal valenselektroner og har dermed ensartede kemiske egenskaber. Der er i alt 18 grupper, hvoraf otte (grupperne 1, 2 og 13-18) hører under den tidligere benyttede betegnelse hovedgruppe og ti (Gruppen 3-12) i samme nomenklatur kaldtes undergrupper. I undergrupperne forefindes overgangsmetallerne. Oppefra og ned stiger grundstoffernes atomvægt. Elektronegativiteten aftager og den metalliske karakter tager til. Flere grupper sammensluttes i blokke. Grupper med særligt ensartede egenskaber betegnes også som "grundstoffamilier". Dette gælder hovedsageligt alkali- og jordalkalimetallerne såvel som halogenerne.

Sammenhænge på tværs af grupper eller blokke er i tidernes løb blevet opdaget og nogle har fået navn. Dette gælder blandt andet hestens spring.

Gruppernes navne 
Nummereringen af grupperne med arabertal (1 til 18) følger den gældende IUPAC-konvention (International Union of Pure and Applied Chemistry) og skulle løse uoverensstemmelser mellem den gamle IUPAC-konvention og CAS-konventionen. Da grundstofferne i visse grupper udviser særdeles lignende kemiske egenskaber, har de enkelte grupper specielle navne. Andre grupper har navne efter de mest kendte grundstoffer i gruppen.

Den gamle IUPAC-konvention var udledt i Amerika og stammer tilbage fra tiden, hvor systemet kaldtes langperiodiske system; A stod for den venstre og B for den højre side af systemet. Chemical Abstracts Service (CAS) anvendte indtil år 1986 en nummerering for kortperiodiske system. CAS-gruppebetegnelserne bruges stadig visse steder i Europa. A står her for hovedgruppegrundstoffer og B for undergruppegrundstoffer.

Yderligere betragtes også lanthaniderne og actiniderne som gruppe grundet deres usædvanligt ligedanne egenskaber. I disse grupper udfyldes f-orbitalerne, hvilket bevarer det samme antal valenselektroner.

De endnu ikke fremstillede grundstoffer med atomnummer 122 til 153 danner en gruppe af Glenn Seaborg kaldet superactinoider. I disse grundstoffer udfyldes 5g- og 6f-orbitalerne. Alle disse grundstoffer har sandsynligvis meget korte halveringstider.

Referencer 

Periodiske system
Syntetisk grundstof

I kemi er de grundstoffer klassificeret som syntetiske for ustabile til at forekomme naturligt på Jorden. Disse syntetiske grundstoffer har halveringstider, der er så korte relativt til Jordens alder, at alle atomer af disse grundstoffer, der eventuelt har eksisteret, da Jorden dannedes, for længe siden er forfaldet. Grundet dette er syntetiske grundstoffer kun tilstede på Jorden som et produkt af eksperimenter, der involverer kernereaktorer eller partikelacceleratorer via fusion eller neutronindfangning. Uran og thorium har ingen stabile isotoper, men findes naturligt i jordskorpen og atmosfæren, så ingen af disse to grundstoffer kaldes syntetiske. Ligeledes kan ustabile grundstoffer som polonium, radium og radon, som dannes ved forfald af uran og thorium, findes i naturen på trods af deres korte halveringstid.

Det første grundstoffer opdaget gennem syntese var technetium. Denne opdagelse udfyldte et hul i det periodiske system, og det faktum at ingen stabile technetiumisotoper eksisterer forklarer dets naturlige fravær på Jorden (og hullet) Med en halveringstid på 4,2 millioner år er ingen technetiumatomer forblevet efter dannelsen af Jorden. Kun meget minimale spor af technetium forekommer naturligt i Jordens skorpe (som produkt af spontan fission af uranium-238 eller ved neutronindfangning i molybdenårer), men technetium findes naturligt i røde kæmpestjerner. 

Atommasse for naturlige grundstoffer er baseret på et gennemsnit af vægtede isotoper efter naturlig forekomst i Jorden skorpe eller atmosfære. For syntetiske grundstoffer afhænger den dannede isotop af midlet til syntesen, så konceptet for naturlig forekomst af isotoper giver ingen mening. Derfor listes massen (neutroner plus protoner) af den mest stabile isotop (længst halveringstid) for syntetiske grundstoffer.

quasi-syntetiske grundstoffer inkluderer:
Technetium, atomnummer 43
Promethium, atomnummer 61
Astat, atomnummer 85
Francium, atomnummer 87
Neptunium, atomnummer 93
Plutonium, atomnummer 94
(Alle grundstoffer med atomnumre 1-94 er naturligt forekomne, i det mindste i sporbare mængder)

Americium symbol Am, atomnummer 95
Curium symbol Cm, atomnummer 96
Berkelium symbol Bk, atomnummer 97
Californium symbol Cf, atomnummer 98
Einsteinium symbol Es, atomnummer 99
Fermium symbol Fm, atomnummer 100
Mendelevium symbol Md, atomnummer 101
Nobelium symbol No, atomnummer 102
Lawrencium symbol Lr, atomnummer 103
Rutherfordium symbol Rf, atomnummer 104

Transactinide grundstoffer
Dubnium symbol Db, atomnummer 105
Seaborgium symbol Sg, atomnummer 106
Bohrium symbol Bh, atomnummer 107
Hassium symbol Hs, atomnummer 108
Meitnerium symbol Mt, atomnummer 109
Darmstadtium symbol Ds, atomnummer 110
Røntgenium symbol Rg, atomnummer 111
Copernicium symbol Cn, atomnummer 112
Nihonium symbol Nh, atomnummer 113
Flerovium symbol Fl, atomnummer 114
Moscovium symbol Mc, atomnummer 115
Livermorium symbol Lv, atomnummer 116
Tennessin symbol Ts, atomnummer 117
Oganesson symbol Og, atomnummer 118

Kernefysik
Viking 1

Viking 1 var det første af to rumfartøjer sendt til Mars som en del af NASAs Viking program.

Mission 
Efter opsendelsen med en Titan/Centaur raket d. 20. august 1975 fulgte 10 måneders rejse til Mars. 5 dage før rumsonden blev indsat i kredsløb begyndte den at tage billeder hvor hele Mars var indenfor synsfeltet. Den 19. juni 1976 blev den indsat i kredsløb og 21. juni blev kredsløbet tilpasset så apoapsis var 1.513 km og periapsis var 33.000. Det var planlagt at landingen på Mars skulle ske d. 4. juli så den faldt sammen med 200-året for Den amerikanske uafhængighedserklæring, men den måtte udskydes da det landingssted man først havde udset sig viste sig at være uegnet pga. af store sten, der gjorde en landing risikabel. Den 20. juli havde man fundet et nyt landingssted så landeren blev frakoblet og landede på Mars som den første amerikanske rumsonde og den første vellykkede marslander.

Viking 1 galleri

Eksterne henvisninger 

Viking 1 missionsprofil  fra NASA's Solar System Exploration

Kilder 

Mars
Rumsonder
Robotter
Standardbetingelser

I kemi og andre videnskaber er standardbetingelser (også kaldet STP eller standardtemperatur og -tryk) et standardsæt af betingelser for eksperimentelle målinger, der muliggør sammenligninger af forskellige datasæt.

Generelt giver det kun under standardbetingelser mening at sammenlige rumfang, da en sammenligning under standardbetingelser svarer til at sammenligne stofmængde (jævnfør idealgasloven). Stofmængde – ligegyldigt om det angives som antal (mol) eller masse (kg) – er normalt et direkte udtryk for handelsværdi. Også materialeegenskaber som f.eks. densitet, kogepunkt, elektrisk ledningsevne og opløselighed i vand er generelt kun sammenlignelige under standardbetingelser.

Der findes flere standarder – herunder adskillige ISO-standarder – og hvilken man benytter afhænger bl.a. af branche, nationalitet og tradition. Et af de mest benyttede sæt af betingelser er defineret af IUPAC (International Union of Pure and Applied Chemistry) og bestemmer at det absolutte tryk er på 101,325 kPa (1 atm) og temperaturen på 273,15 K (0 °C).

Fodnoter 

Fysisk kemi
Fysik
Standarder
Balkány

Balkány er en landsby i Ungarn med beliggenhed i Szabolcs-Szatmár-Bereg-provinsen nær Nyíregyháza.

Geografi 
Balkány ligger i den østlige del af Ungarn, har et areal på 89,99 km² og  indbyggere.

Historie

Seværdigheder

Venskabsbyer 
  Lázári
  Słopnice
  Chlebnice

Billedgalleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Balkánys hjemmeside
 Hungarian Central Statistical Office

Byer i Ungarn
Gutte Eriksen

Gudrum Agnete Tryde Eriksen, bedre kendt som Gutte Eriksen (født 20. november 1918 i Rødby, død 8. juli 2008) var en dansk keramiker.

Hun stammede fra Rødby og var på husholdningsskole, inden hun fik interesse for at arbejde med ler. Hun kom på Kunsthåndværkerskolen i København i 1936 og debuterede et par år senere på Kunstnernes Efterårsudstilling. Under et ophold hos keramikeren Bernhard Leach, der boede i Cornwall, stiftede hun bekendtskab med japansk keramik, hvilket var med til at skabe hendes egen stil, der var kendetegnet ved en enkelhed og robusthed samt brænding af mange omgange.

I mange år havde hun værksted i Hundested, hvor hun boede og arbejdede sammen med sin mand, maleren Preben Holm Hansen, og hun havde værker med på udstillinger over store dele af verden. I en række år underviste hun på Det Jyske Kunstakademi, lige som hun har været censor på Kunstnernes Efterårsudstilling og medlem af Statens Kunstfonds udvalg for kunsthåndværk.

Hun var gift med maleren Preben Hansen.

Samlinger 
Gutte Eriksen er repræsenteret på:
 Kunstindustrimuseet i København
 Holstebro Kunstmuseum
 Trapholt, Kolding

Priser og hædersbevisninger 
Gutte Eriksen har blandt andet modtaget:
 Tagea Brandts Rejselegat 1969
 Thorvald Bindesbøll Medaljen 1985
 Livsvarig kunstnerydelse fra Statens Kunstfond 1991

Eksterne henvisninger 
 
 
 Kort præsentation med eksempler på værker
 

Keramikere fra Danmark
Personer fra Rødby
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1900-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
Writers Guild of America Awards

Writers Guild of America Awards er en årlig prisuddeling arrangeret af Writers Guild of America West og East. Priserne gives til det enestående skrivearbejdet i fuldlængde film og tv-serier.

Manuskriptforfattere
Filmpriser
Alliance of Motion Picture and Television Producers

Alliance of Motion Picture and Television Producers (ofte forkortet AMPTP) er repræsentant for over 350 amerikanske filmproducenter og -studier. I 2007 og 2008 var de oppositionen til Writers Guild of America-fraktionerne i forfatterstrejken i Hollywood.

Organisationer fra USA
Etableret i 1960
Radionyheder

Radionyheder er en nyhedsudsendelse præsenteret på radio. Udsendelserne udbydes af flere danske radiokanaler, af og til som en udsendelse på kun få minutter.

Radioprogrammer