Frankrigs parlamentsvalg 2022

Valget til den franske Nationalforsamling 2022 blev afholdt den 12. juni og den 19. juni 2022. 

Valget fandt sted i enkeltmandskredse. De to kandidater i kredsen, der fik de fleste stemmer i første valgrunde, gik videre til anden valgrunde, hvor det egentlige parlamentsvalg fandt sted.

Partier, der deltog i valget 
De landsdækkende partier, der stillede op ved valget til Nationalforsamlingen var: 

 Borgere sammen – midten, støtter præsident Macron
 La République en marche ! (LREM)
 Den demokratiske bevægelse (MoDem)
 Territorier i fremgang (TdP)
 Agir, Det konstruktive Højre
 Horizons
 En Commun (EC)
 Det radikale Parti (RAD) 
 Diverse midterkandidater (DVC)

 Parlamentarisk venstre (Nouvelle Union Populaire écologiste et sociale (NUPES) (dansk: Nye folkelige økologiske og sociale Union). NUPES, der er en alliance af partier består af fire grupperinger:

 Det oprørske Frankrig og allierede  
 Det oprørske Frankrig (LFI) med præsidentkandidat Jean-Luc Mélenchon.

 Venstrepartiet (PG). 

 Sammen ! (E !).

 Picardiet stående (PD) med François Ruffin. 

 Økologisk revolution for det levende (REV) med Aymeric Caron.

 Uafhængige arbejderparti (POI) med de tidligere præsidentkandidater Gérard Schivardi og Daniel Gluckstein. 
 
 Økologiske gruppering 
 Europa Økologi. De Grønne (EELV).

 Génération.s (G.s) med den tidligere præsidentkandidat Benoît Hamon.

 Nye Demokrater (ND). Udbrydere af La République en marche ! (LREM). 

 Den økologiske generation (GÉ) med den tidligere minister Delphine Batho. 

 Socialistpartiet og allierede 
 Socialistpartiet med Olivier Faure.

 Place Publique (PP) med Raphaël Glucksmann. 

 Kommunistpartiet og allierede 
 Det franske kommunistparti (PCF) med Fabien Roussel.

 Pour La Réunion, et venstrefløjsparti på Réunion.

 Tavini Huiraatira, et parti i Fransk Polynesien, Partiet ligger mellem centrum-venstre og venstrefløjen. 

 Partier fra Centrum-venstre og venstrefløj udenfor valgalliancerne. Nogle partier har valgt at stå udenfor valgalliancerne. De vigtigste alliancefrie partier i centrum–venstre og på venstrefløjen er:  

 Midterpartiet Det radikale venstreparti (PRG), der fik tre mandater ved valget til Nationalforsamlingen i 2017, men som ved valgene i 2012 og tidligere var meget større. Ved de fleste valg fra 1972 til 2017 var de radikale i PRG allierede med Socialistpartiet. 

 Venstrefløjspartiet Nouveau Parti anticapitaliste (NPA), der opstillede Philippe Poutou ved præsidentvalgene i 2012, i 2017 og i 2022.

 Venstrefløjspartiet Arbejdernes Kamp (LO), der opstillede Nathalie Arthaud ved præsidentvalgene i 2012, i 2017 og i 2022.

 Borgernes og republikanernes bevægelse (MRC)

 Diverse venstrekandidater (DVG)

 Parlamentarisk Højre – centrum-højre

 Republikanerne (LR)

 Union af demokrater og uafhængige (UDI)

 Centristerne (LC)

 Diverse højrekandidater (DVD)

 Partier fra Centrum-højre og højrefløj udenfor valgalliancerne. 

 Rassemblement National (RN) – yderste højre

 Debout la France (DLF) – højrefløj 
 
 Reconquête – støtter præsidentkandidat Éric Zemmour fra yderste højre

Stemmetal og mandater ved anden runde 
 Borgere sammen 8.002.407 stemmer (38,57 procent), 245 mandater (- 105).
 Nye folkelige økologiske og sociale Union 6.555.984 stemmer (31,60 procent), 131 mandater (+ 74).
 Nationale Samling 3.589.269 stemmer (17,30 procent), 89 mandater (+ 81).
 Republikanerne 1.447.877 stemmer (6,98 procent), 61 mandater (- 51).
 Generobring (1. runde:) 964.775 stemmer (4,24 procent), 0 mandater (ny).
 Diverse venstre 443.274 stemmer (2,14 procent), 22 mandater (+ 10).
 Økologer (1. runde:) 608.314 stemmer (2,67 procent), 0 mandater (- 1).
 Diverse højre 231.073 stemmer (1,11 procent), 10 mandater (+ 4)
 Regionalister 264.802 stemmer (1,28 procent), 10 mandater (+ 5).
 Diverse midte 99.122 stemmer (0,48 procent), 4 mandater (+ 4) (ny). 
 Diverse ekstreme venstre 11.229 stemmer (0,05 procent), 0 mandater (+ ).
 Højrefløjs suverænister 19.306 stemmer (0,09 procent), 1 mandat (+ ). 
 Union af demokrater og uafhængige (UDI) 64.444 stemmer (0,31 procent), 3 mandater (- 15).
 Diverse 18.296 stemmer (0,09 procent), 1 mandat (- 2).
 Midterpartiet Det radikale venstreparti (PRG) (1. runde) 126.689 stemmer (0,56 procent), 0 mandater (- 3).
 Diverse ekstreme højre 6.457 stemmer (0,03 procent), 0 mandater (- 1).

Parlamentsvalg 2022
Politiske valg i 2022