kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arkæologisk frilandsmuseum

Et arkæologisk frilandsmuseum er et frilandsmuseum der indeholder rekonstruerede bygninger i naturlig størrelsesforhold. Bygninger er opført på baggrund af arkæologisk fund. De indeholder også immateriel kultur og der bliver ofte lavet fortolkning af, hvordan folk i fortiden levede og opførte sig ved såkaldt living history. Det foregår ligeledes på baggrund af historiske og arkæologiske kilder, og formålet er uddannelse og underholdning af de besøgende. Museerne kan også udføre eksperimentel arkæologi.

De arkæologiske frilandsmuseer adskiller sig fra de traditionelle frilandsmuseer, ved at bygninger er nyopførte frem for eksisterende gamle huse, der er blevet flyttet.
En stor del af verdens arkæologiske frilandsmuseer er organiseret i foreningen EXARC, der er tilknyttet International Council of Museums.

Eksempler 
I Danmark findes en række arkæologiske frilandsmuseer heriblandt Bork Vikingehavn, Hjemsted Oldtidspark, Jernalderlandsbyen, Middelaldercentret, Sagnlandet Lejre, Stenaldercentret og Vikingelandsbyen.

Internationalt findes bl.a. Colonial Williamsburg, Biskupin, Butser Ancient Farm, Flag Fen, Pfahlbau Museum Unteruhldingen, Saalburg, Plimoth Plantation, West Stow Anglo-Saxon village, Havránok, Scottish Crannog Centre og Eindhoven Museum.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 ICOM
 ICOM Code of ethics for museums  
 EXARC the international ICOM affiliated association of archaeological open-air museums and experimental archaeology 

Frilandsmuseer
Museumstyper
Bülowsvej

Bülowsvej er en gade på Frederiksberg i København, der går fra Gammel Kongevej i forlængelse af Madvigs Allé til Åboulevard i forlængelse af Brohusgade. Den vestlige side domineres af Københavns Universitets Frederiksberg Campus med den store hovedbygning fra 1895. På den østlige side ligger et af Danmarks ældste parcelhuskvarterer.

Historie 

Gaden er opkaldt efter Ladegårdens inspektør Frederik Christoffer Bülow. Da demarkationslinjen blev flyttet fra Jagtvej til Søerne i 1852 erhvervede han store arealer, både mellem Ladegårdsåen og Gammel Kongevej på Frederiksberg og ved Blågård på Nørrebro. Området på Frederiksberg udstykkede han i grunde med servitutter gældende til 1925, der sikrede, at de kun blev brugt til lave private villaer. Bülow foreslog, at H.C. Ørsteds Vej blev forlænget hele vejen til Gammel Kongevej, men det blev forkastet. I stedet anlagde han Bülowsvej på sin egen jord og opkaldte den efter sig selv.

I 1858 blev Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskoles nye hovedbygning opført på den vestlige side af gaden til erstatning for den gamle ved Sankt Annæ Gade på Christianshavn. I 1864 blev Vestbanen til Roskilde omlagt, så den kom til at krydse gaden. I 1902 åbnede Paul Bergsøe en metalvarefabrik på den østlige af gaden ved jernbanen. Den blev revet ned i 1945. Jernbaneoverskæringen forsvandt, da banen blev omlagt til sit nuværende forløb i 1911.

Bygninger og beboere 

Den mest bemærkelsesværdige bygning er hovedbygningen for Københavns Universitets Frederiksberg Campus i nr. 17. Dets nuværende udseende skyldes en udvidelse tegnet af Johannes Emil Gnudtzmann i 1895. Nord for den gamle hovedbygning, på den anden side af Thorvaldsensvej, er Copenhagen Plant Science Centre under opførelse. Det kommer til at bestå af fire cylinderformede bygninger tegnet af Lundgaard & Tranberg.

I nr. 27 ligger DTU Veterinærinstituttet, en del af DTU, der forsker i infektiøse dyresygdomme. Instituttet er resultatet af en fusion mellem Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskoles Serumlaboratorium (grundlagt i 1908) og Statens Veterinære Institut for Virusforskning (grundlagt i 1926) i 2002 under navnet Danmarks Veterinærinstitut. Det har været en del af DTU siden 1. januar 2007.

Den neobarokke etageejendom i nr. 40 ved hjørnet af Rosenørns Allé er fra 1905 og tegnet af Axel Preisler og Povl Baumann.

Området på den østlige side af gaden udgør Danmarks ældste kvarter af parcelhuse. Det omfatter blandt andet sidegaderne Uraniavej, Lindevej, Kastanievej og Amalievej.

Noter

Eksterne henvisninger 

Gader på Frederiksberg
Søholm (Emdrup)

Søholm er et fredet landsted i neoklassisk stil ved Emdrup Sø i Hellerup i København. 

Bygningen blev opført for grosserer Joseph Nathan David (1758–1839) efter tegninger af C.F. Hansen i 1809. Det var den første bygning, C.F. Hansen fuldførte, efter at han flyttede fra Slesvig-Holsten til København. De to enetages sidefløje blev tilføjet i 1858. Bygningen blev restaureret af Gotfred Tvede i 1912-1915. Den blev senere benyttet som plejehjem. I 1982 blev den erhvervet af Arkitekternes Pensionskasse og genskabt.

Bygningen består af 848 m² kontorer og 152 m² bolig. Den var til salg pr. februar 2016 til 16,8 mio. kr.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Gamle billeder fra Dansk Kulturarv

Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Gentofte Kommune
Etableret i 1809
Australasian Championships 1911

Australasian Championships 1911 var den syvende udgave af Australasian Championships, som senere udviklede sig til den nuværende grand slam-turnering Australian Open. Mesterskabet blev spillet udendørs på græsbaner i Albert Park i Melbourne, Australien i perioden 20. - 25. november 1911. Melbourne var værtsby for mesterskabet for anden gang.

Der blev spillet to mesterskabsrækker: herresingle og herredouble. Herresingletitlen blev vundet af Norman Brookes fra Australien, som i finalen besejrede landsmanden Horace Rice med 6–1, 6–2, 6–3, og som dermed vandt sin første og eneste australasiatiske mesterskabstitel i herresingle. Herredoublemesterskabet blev vundet af australieren Rodney Heath og briten Randolph Lycett, der vandt over John Addison og Norman Brookes i finalen med 6–2, 7–5, 6–0.

Resultater

Herresingle 

Herresingleturneringen havde deltagelse af 15 spillere og blev vundet af Norman Brookes fra Australien, som i finalen besejrede sin landsmand, 1907-mesteren Horace Rice, med 6–1, 6–2, 6–3, og som dermed vandt det australasiatiske mesterskab i herresingle for første og sidste gang i sin karriere. Det var til gengæld andet år i træk, at Horace Rice tabte i finalen.

Herredouble 

Herredoublemesterskabet blev vundet af australieren Rodney Heath og briten Randolph Lycett, der vandt over australierne John Addison og Norman Brookes i finalen med 6–2, 7–5, 6–0.

Kilder / eksterne henvisninger 
 Australian Open 
 Australian Open - Results Archive - 1911 Men's Singles  
 Australian Open - Results Archive - 1911 Men's Doubles  
 Tennis Archives - Australian Open 1911  
 The Argus, 27. november 1911, s. 10 
 The Argus, 25. november 1911, s. 21 
 The Argus, 24. november 1911, s. 9 
 The Argus, 23. november 1911, s. 5 
 The Argus, 22. november 1911, s. 5 
 The Argus, 21. november 1911, s. 5 
 The Argus, 20. november 1911, s. 4

Noter 

Australian Open
Tennis i 1911
Torsionstav

Torsionsstav er en slags affjedring til motorkøretøjer, som virker ved at en stålstav vrides i sin længderetning. Den ene ende af torsionsstaven sidder fast i køretøjets chassis. I den anden ende sidder en stav, som hjulets nav er fæstnet til. Stangen er vinkelret på torsionsstaven. Når køretøjer bevæger sig højden vrides torsionsstaven i længderetningen.

Fordelen ved en torsionsstav sammenlignet med f.eks. en spiralfjeder er en mere enkel mekanisk konstruktion, lavere tyngdepunkt og frem for alt lavere vægt. Torsionsaffjedring anvendtes i nogle Volkswagen-prototyper i 1930'erne. Systemet blev brugt i mange kampvogne under 2. verdenskrig og var en efterfølger af Christie-systemet.

Det anvendes stadig på anhængere, høstvogne, campingvogne o.l. Krængningshæmmere på moderne sportsvogne bygger ofte på torsionsstavsprincippet.

Bildele
Apperup

Apperup er en tidligere landsby i Hellebæk Sogn, Lynge-Kronborg Herred, Frederiksborg Amt, nu en bydel i Hellebæk, Helsingør Kommune.

Etymologi 

Forleddet menes at være et navn. Efterleddet -rup (-torp) viser, at der er tale om en udflytterbebyggelse.

Historie 

Apperup opstod som landsby formentlig i middelalderen.

I 1682 omfattede landsbyen 4 gårde. Det samlede dyrkede areal udgjorde 44,3 tønder land skyldsat til 13,55 tdr hartkorn. Driftsformen var trevangsbrug. Skønt Apperup ikke lå langt fra kysten, var ingen sysselsat ved fiskeri, ifølge jordebogen.

I 1906 anlagdes jernbanen mellem Helsingør og Hornbæk (i 1916 forlænget til Gilleleje) gennemskærende Apperups jorders nordligste del og med station anlagt umiddelbart op til denne. Udviklingen bevirkede udviklingen af en beskeden bebyggelse ved vejen fra Ålsgårde forbi stationen til Apperup, Apperupvej. I takt med, at Hellebæk-Ålsgårde byområde udviklede sig mod vest, blev også Apperups jorder inddraget i byudviklingen, og i tiden under Tikøb Kommune udvikledes en ny bydel, Ny Apperup, på den nordlige og østlige del af Apperups område, mens den vestlige del forblev ubebygget.

Efter sammenlægningen mellem Tikøb Kommune og Helsingør Købstadskommune i 1970 blev også de resterende dele af Apperups jorder inddraget i den fremadskridende byudvikling således, at det meste af jorden nu er bebygget med boliger, fortrinsvis enfamiliehuse. Desuden blev byområdet forsynet med nye offentlige tjenester, og der blev bygget et mindre butikscenter.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983),
 Lars Bjørn Madsen: En beskrivelse af Tikøb Sogn i året 1681; Helsingør Kommunes Museer 1997; 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688; København 1928 (Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975); 

Hellebæk
Bydele og forstæder i Danmark
Vive-Hadsund Sogn

Vive-Hadsund Sogn er et sogn i Hadsund Provsti, Aalborg Stift. Sognet blev etableret ved en sammenlægning af Vive Sogn og Hadsund Sogn i 2016. Sognet udgør sit eget pastorat.

Sognet ligger i Mariagerfjord Kommune, Region Nordjylland.

Geografi 
Sognets areal er 34,1 km². Dets sydlige grænser dannes af Mariager Fjord, mod sydvest er Oue Sogn, mod nordvest Rostrup Sogn og mod nord og øst Visborg Sogn. Sognets største by er Hadsund.

Administrativ historik 
Den 1. januar 2016 blev sognet etableret ved en sammenlægning mellem Vive Sogn og Hadsund Sogn. Sognet er hørende til Hadsund Provsti under Aalborg Stift.

Det er beliggende i Mariagerfjord Kommune under Region Nordjylland.

Kirker 
I sognet er der to kirker.
 Hadsund Kirke
 Vive Kirke

Autoriserede stednavne 
I Vive-Hadsund Sogn findes flg. autoriserede stednavne:

 Farsdal (bebyggelse)
 Femhøj (areal)
 Grevelund (bebyggelse, ejerlav)
 Grevelund Hede (bebyggelse)
 Hadsund (bebyggelse, ejerlav)
 Hadsund Huse (bebyggelse)
 Hadsundbroen (bro)
 Halkær (bebyggelse)
 Marienhøj Plantage (areal)
 Røde Huse (bebyggelse)
 Skallehøj (bebyggelse)
 Stevn (bebyggelse, ejerlav)
 Stevn Mark (bebyggelse)
 Svalhøj (bebyggelse)
 Søndergårde (bebyggelse)
 Visborg Skovmark (bebyggelse)
 Vive (bebyggelse, ejerlav)
 Vive Hede (bebyggelse)
 Vive Mark (bebyggelse)
 Østergårde (bebyggelse, ejerlav)
 Ålborgdal (bebyggelse)

Referencer

Eksterne henvisninger

Se også 
 Vive Sogn
 Hadsund Sogn

Sogne i Mariagerfjord Kommune
Sogne i Aalborg Stift
Sogne i Hindsted Herred
Etableret i 2016
Hadsund
Jeonbuk Hyundai Motors

Jeonbuk Hyundai Motors (koreansk: 전북 현대 모터스) er en fodboldklub i Nordjeolla, Sydkorea.

Titler 
K League Classic
Vinder (9): 2009, 2011, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021

Korean FA Cup
Vinder (5): 2000, 2003, 2005, 2020, 2022

Korean Super Cup
Vinder (1): 2004

AFC Champions League
Vinder (2): 2006, 2016

Eksterne henvisninger 

 hjemmeside (koreansk)
Fodboldklubber i Sydkorea
Sport i Sydkorea
École Centrale de Paris

École Centrale de Paris er et fransk ingeniør-institut tilknyttet Université Paris-Saclay. 

Instituttet blev oprettet i 1829 (École centrale des arts et manufactures) og har i dag omkring 2000 studerende.

Berømte kandidat 
 Gustave Eiffel, fransk ingeniør og arkitekt og er mest kendt for at have skabt Eiffeltårnet i Paris

Noter 

Uddannelsesinstitutioner i Frankrig
Tekniske universiteter
Ida Gard

Ida Bidstrup Østergaard (født 1. marts 1986 i Hadsund) med kunstnernavnet Ida Gard er en dansk sangerinde, sangskriver, musiker og producer.
I 2008 var hun blandt vinderne af P3s talentkonkurrence Karrierekanonen sammen med Birk Storm og Firehouse ft. Lady Smita.

Debutalbummet "Knees, Feet & The Parts We Don't Speak Of" udkom d.1. november 2011. Albummet indeholdt blandt andet Karrierekanon-vindersangen "On His Knees" samt "Nothing's Wrong Song", som senere blev sunget af X-Factor-vinderen, Ida, i 2012. Musikanmelderen Torben Bille anmeldte "Knees, Feet & The Parts We Don't Speak Of" positivt.

Størstedelen af opfølgeren til debutalbummet indspillede Ida Gard i New York, og "Doors" blev udgivet den 16. september 2013 i Danmark. "Doors" fik meget opmærksomhed blandt andet fra Tyskland, og interessen udløste adskillelige koncerter i Tyskland, hvor albummet blev genudgivet i 2014.

I juli 2014 spillede Ida Gard opvarmning for Bob Dylan på Amfiscenen i Aarhus.

Ida Gard medvirkede i projektet "Flygtningestemmer" med sangen "A Lady" som var skrevet sammen med Boe Larsen, Gert Barslund og den bosniske kvinde Lara.

Ida Gards album album "Womb" er inspireret af Mikael Niemis roman "Populærmusik Fra Vittula" og udkom i Danmark 19. februar 2016 og indeholder 15 sange. Albummet fik fine anmeldelser både i Danmark og i Tyskland.

Diskografi

Album 
 Knees, Feet & the Parts We Don't Speak Of (2011)
 Doors (2013)
 Womb (2016)

Singler 
 "On His Knees " (2008)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Ida Gards hjemmeside

Singer-songwritere fra Danmark
Personer fra Hadsund
Boderne (Hellebæk Sogn)

Boderne (tidligere Boerne) er navnet på en bydel i Hellebæk beliggende mellem de tidligere fiskerlejer Ellekilde og Ålsgårde i Helsingør Kommune.

Boderne hørte oprindeligt under Tikøb sogn, senere Hornbæk-Hellebæk sogn og endnu senere Hellebæk Sogn, Lynge-Kronborg herred, Frederiksborg amt.

Historie 

I henhold til jordebogen for Kronborg og Frederiksborg len 1582-83 havde Boderne 5 fiskere, som kun ydede fisk i landgilde.

Ifølge matriklen fra 1682 bestod Boderne da af 3 fiskerhuse med jord, i alt 6,2 tdr. land dyrket areal til en værdi af 1,91 tdr. htk. Rettelig var der tog tale om to huse samt et tredje, Boebacken (Bobakken). Husene lå ved stranden, og beboerne "nærer sig af Fiskeri." Til husene hørte nogle engstykker.

I takt med, at bebyggelsen voksede i forlængelse af Helsingør-Hornbæk Banens anlæggelse i 1906 (senere forlænget til Gilleleje) blev også Bobakken inddraget i bebyggelsesudviklingen, idet der blev oprettet et trinbræt ved Skibstrup. I 1906 optaltes 125 indbyggere, i 1911 1096 indbyggere fordelt på 28 huse, og i 1916 110 indbyggere fordelt på 21 huse sidstnævnte år. I 1921 var antallet blot 59 fordelt på 17 huse. Boderne regnedes da allerede som en del af Hellebæk stationsbys område. Boderne havde allerede inden århundredeskiftet (1900) udviklet sig til en samlet kystbebyggelse langs Nordre Strandvej, sammenvokset med fiskerlejerne Ellekilde mod vest og Ålsgårde mod øst, som i årene efter århundredeskiftet blev opslugt af den hurtigt voksende stationsby Hellebæk.

Noter

Litteratur 
 Danmarks Statistik: "Folkemængden 1. februar 1911 i Kongeriget Danmark efter de vigtigste administrative Inddelinger"; Statens Statistiske Bureau, København 1911 (forkortet "FT 1911")
 Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. Række, 51. Bind, 1. Hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1916 i Kongeriget Danmark efter de vigtigste administrative Inddelinger"; Det Statistiske Departement, København 1916 (forkortet "FT 1916")
 Lars Bjørn Madsen: En beskrivelse af Tikøb Sogn i året 1681; Helsingør Kommunes Museer 1997; 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688; København 1928 (Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975); 
 Bjarne Stoklund: Bondefiskere og strandsiddere. Studier over de store sæsonfiskerier 1350-1600; Landbohistorisk Selskab 2000; 

Hellebæk
Bydele og forstæder i Danmark
Empire Bio

Empire Bio er en biograf på Nørrebro,København. Den blev etableret i 2001. Lokalerne har der tidligere været filmstudier og bilforhandler. Bygningen blev bygget som en del af Smith, Mygind & Hüttemeiers fabrik.

Biografen har 7 sale 1, 2, 3, 4, 4½, 5½ og 7½. Sal 1 har 227 pladser og sal 5½ har 25.

Eksterne henvisninger 
 Empire Bio hjemmeside

Referecer 

Biografer i København
Etableret i 2001
Nørrebro
Vitalis Norström

Johan Vitalis Abraham Norström (født 29. januar 1856 i Åmål, død 29. november 1916 i Alingsås) var en svensk filosof.

Norström studerede i Uppsala, hvor han siden virkede som docent, indtil han 1891 blev professor ved Göteborgs Högskola. Hans vigtigste værker er: Natursammanhang och frihet (1895), Hvad innebär en modern ståndpunkt i filosofien (1898), Masskultur (1910) og navnlig Religion och tanke (1912). Oprindelig udgået af den Boströmske skole, stærkt påvirket af Carl Yngve Sahlin og Pontus Wikner, kæmpede Norström sig efterhånden frem til selvstændighed og klarhed, idet han på en gang frigjorde sig for sine læremestres optimistiske idealisme og vendte sig imod tidens rationalisme og naturalisme; gennem studiet af Kant, der ved sin erkendelseskritik bliver ham tænkeren frem for alle andre, og af de moderne kulturfilosofer Dilthey og Nietzsche når han til en udpræget personlighedsfilosofi, hvori livsvilje og livstro er de dybeste motiver. Norströms kritik af Ellen Keys liberalisme, der fremkaldte en vidtløftig polemik, er stærk og rammende og viser forfatteren som en af Nordens mest udprægede og selvstændige tænkere i sin tid.

Kilder 
 

Filosoffer fra Sverige
Professorer fra Sverige
Ansatte ved Uppsala Universitet
Ansatte ved Göteborgs Universitet
Faglitterære forfattere fra Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Personer fra Dalsland
Parallelparkering

Parallelparkering er en metode til at parkere et køretøj parallelt med vejen (deraf udtrykket "Parallelparkering«), på linje med andre parkerede biler. Parallelparkering kræver normalt at man indledningsvis kører lidt forbi parkeringspladsen, op parallelt med den parkerede bil foran den ledige plads, for derefter at bakke og dreje bilen ind på den tomme plads. Efterfølgende kan positionen justeres ved brug af frem- og bakgear.

Køreprøve 
Ved undervisning på køreskoler er parallelparkering en del af pensum. Ved en køreprøve kalder de prøvesagkyndige parallelparkeringen for “Baglæns parkering til vejkant“. Til køreprøven må der være max. være 30 centimeters afstand mellem bilens dæk og kantsten ved en parallelparkering.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Parkering
Kunstbibliotek

Kunstbiblioteket er et københavnsk, privatejet bibliotek med udlån af kunst, hovedsagelig malerier.

Kunstbiblioteket blev etableret i 1957 af Knud Pedersen. Begyndelsen til Kunstbiblioteket var ”Byens Billede”, som var betegnelsen for staffelier til udstilling af moderne kunst rundt omkring i bybilledet. Dette projekt satte Pedersen i gang i 1952. Man kunne siden låne værkerne i Byens Billede med hjem for en beskeden pris, hvilket blev så efterspurgt, at Pedersen i 1957 etablerede sig med Kunstbiblioteket i hovedskibet i Nikolaj Kirke, som på daværende tidspunkt ikke var i brug.

Idéen bag Kunstbiblioteket var at give den almindelige borger adgang til at se den moderne kunst, hvilket ellers dengang i 1950erne var forbeholdt de mere kunstvante borgere via museer og gallerier. Devisen var ”Kunsten ud til folket”. Alle kunne låne et originalt kunstværk med hjem. Samtidig var det også tanken, at man med Kunstbiblioteket kunne hjælpe unge kunstnere på vej, som havde svært ved at finde en platform eller et udstillingssted for deres værker.

I 1970 var Kunstbiblioteket nødsaget til at flytte ud af Nikolaj Kirke til nærtliggende lokaler i Nikolajgade 22. Kunstbiblioteket eksisterer fortsat på samme adresse og med de samme præmisser, både for lånerne og kunstnerne. Alle kan besøge Kunstbiblioteket og låne et maleri med hjem for en beskeden pris. Kunstbibliotekets Billedbus, som virksomheder kan låne kunst fra, kører i hele landet. De deltagende kunstnere skal have udstillet på en af de statsanerkendte, censurerede udstillinger.

Bortset fra kunstudlejning, var Kunstbiblioteket også involveret i forskellige af Pedersens egne projekter. I 1962 var Kunstbiblioteket vært for den første Fluxus-festival i Denmark, og i de følgende år lagde Nikolaj Kirke regelmæssigt hus til Fluxusbegivenheder. I 1963 stod Kunstbiblioteket for udlejning af jukeboxe med ”særlige programmer” af lydværker og i 1965 for et projekt med kunst på bagsmækkene af Faxes øl- og sodavandsbiler. Også Kunstbiblioteks telefonnummer og telefonsvarer blev regelmæssigt taget i brug til projekter, for eksempel i 1967, da man kunne høre en ugentlig ”nyhedstjeneste” med nyheder om den danske kunstverdens mere eksperimenterende ende.

Anerkendelse for Kunstbibliotekets arbejde med at gøre kunsten lettere tilgængelig for en bredere offentlighed fulgte i 2006, da Pedersen modtog Kunstakademiets N.L. Høyen Medaljen, som gives til mennesker, der har ydet en indsats af høj kvalitet inden for forskning, fortolkning eller formidling af de skønne kunster.

Referencer 

Bibliotek
Projekter
William Ernest Henley

William Ernest Henley (født 23. august 1849, død 11. juli 1903) var en engelsk digter og kritiker.

Fra barnsben led han af tuberkulose, der til sidst nødvendiggjorde et halvandet år langt ophold på hospitalet i Edinburgh, hvor hans ene fod blev amputeret. Under opholdet her skrev han en række digte, Hospital Verses, der realistisk skildrede sanseindtryk og figurer fra hospitalet. Titelen An Etching, der er navn på et af disse digte, kunde benyttes som fællestitel for dem alle. Digtene sendte han til kritikeren Leslie Stephen, daværende Redaktør af Cornhill Magazine. Denne fattede interesse for forfatteren og besøgte ham sammen med Robert Louis Stevenson, et besøg, der førte til et varmt venskab mellem de to. I digtet Apparition har Henley givet et ualmindelig levende rids af vennen. Sammen med andre digte så de endelig lyset 1888 i en samling: A Book of Verses, der gjorde en del opsigt, navnlig i Amerika. I 1877 kom han til London, blev redaktør først af London (1877—1878), Magazine of Art (1882—1886), senere Scots Observer, hvor Kiplings Barrack Room Ballads først fremkom. Hans øvrige digte, skrevne i den fritid, journalistisk arbejde og sygdom levnede ham, er The Song of the Sword (1892), Hawthorn and Lavender (1899) og For England’s Sake (1900), skrevet under indtryk af Boerkrigen og indeholder i alt fald et af hans smukkeste digte: What have I done for you, England, my England. Sammen med Stevenson skrev han en del skuespil, af hvilke Dean Brodie endnu spilles. Han har udgivet The Centenary Burns (1896—1897) med et fortrinligt forord og 1. bind af Letters of Lord Byron. Samlet udgave af hans produktion er Works, 7 bind (1908).

Kilder 

 

Kritikere fra Storbritannien
Digtere fra England
Engelsksprogede forfattere
Briter i 1800-tallet
Olivia Wilde

Olivia Wilde (født Olivia Jane Cockburn 10. marts 1984) er en amerikansk skuespiller. Hun var med i serien House M.D. hvor hun spillede rollen som Dr. Remy Hadley "Thirteen".

Hun har en søster der hedder Chloe Frances Cockburn og en bror der hedder Charlie Philip Cockburn.

Privat 
Hun blev i 2014 sammen med Jason Sudeikis forældre til sønnen Otis Alexander Sudeikis., og en datter, Daisy, født i 2016. I november 2020, annoncerede de at de seperede sig.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Peter Jacobson

Peter Jacobson (født 24. marts 1965 i Chicago, USA) er skuespiller, der var med i serien House M.D. hvor han spillede rollen som Dr. Chris Taub.

Hans forældre hedder Walter Jacobson og Lynn Staus, og han har tre søstre, Geneieve Jacobson, Julia Jacobson og Wendy Jacobson.

Han er gift med Whitney Scott og de har en søn der hedder Emanual Jacobson sammen.

Eksterne henvisninger 

 

Filmskuespillere fra USA
Skuespillere fra Illinois
Personer fra Chicago