Galathea-ekspeditionerne

Danmark har to gange sendt ekspeditionsskibe ved navn Galathea ud på en jordomsejling. Første gang var i 1845 og anden gang i 1950. Under Galathea 3 (11. august 2006-25. april 2007) anvendtes søværnets skib Vædderen. Det har været forskellige skibe hver gang og alle gange havde ekspeditionen en dobbelt karakter: Dels var formålet repræsentation, dels naturvidenskabelige landvindinger.

[[Fil:Corvette Galathea 1833-1861.JPG|thumb|Galathea (1831)]]
 Galathea-ekspeditionen 1845–1847 
Korvetten Galatheas verdensomsejling var det første danske forsøg på at gøre, hvad de fleste store søfarende nationer gjorde i perioden: At gennemføre et storstilet ekspeditionstogt. Det nok mest berømte af togterne fra denne periode er HMS Beagles togt i 1830'erne, hvor Charles Darwin, manden der gav evolutionsteorien dens gennembrud, var med.

Ekspeditionen havde dog flere formål, hvoraf naturvidenskaben kun var den ene. De medsejlende videnskabsmænd var Wilhelm Friedrich Georg Behn, Didrik Ferdinand Didrichsen, Bernhard Casper Kamphǿvener, Carl Emil Kiellerup, Johannes Theodor Reinhardt og Hinrich Johannes Rink samt tegner Johan Christian Thornam og genremaler Poul August Plum. Galathea skulle også varetage danske handelsinteresser i Fjernøsten og Sydamerika, den skulle genoptage koloniseringen af Nicobarerne i den Bengalske Bugt og endelig skulle den overdrage de danske handelspladser i Indien til England.

 Den første ekspeditions rute 
Korvetten forlod København 24. juni 1845. Herfra sejlede den syd om Afrika til Indien, videre op til Japan over Stillehavet med holdt på Sandwich-øerne (Hawaii), syd om Sydamerika, op gennem Atlanterhavet og tilbage til Europa. Den var tilbage den 31. august 1847. Ekspeditionen var under kommando af kaptajn Steen Andersen Bille. Rejsen er beskrevet i »St. Billes Beretning om Corvetten
Gaiatheas Rejse omkring Jorden« af W. v. Rosen fra 1853.

 Korvetten Galathea 
Korvetten Galathea blev bygget på Orlogsværftet på Gammelholm og blev søsat 6. oktober 1831. Den indgik i den Kongelige Danske Marine i perioden 1833–1861.

De første mange år af dens tid i flåden drog den på togter i bl.a. Middelhavet. Galathea-ekspeditionen blev dog det sidste togt, herefter kom skibet under krigsudrustning og tjente bl.a. som vagtskib. I 1862 blev den solgt til Handelshuset Mohr & Kjær. 

Skibet var 42,2 meter lang, 10,2 meter bred, med en dybgang på 4,5 meter. Det kunne bære over 30 kanoner.

 Den første ekspeditions resultater 
De videnskabelige resultater fra den første Galathea-ekspedition gjorde ikke det store væsen af sig. Det skyldes blandt andet de politiske forhold. Christian 8., der var personligt interesseret i ekspeditionen, døde 1848, og senere samme år brød Treårskrigen ud. De politiske forhold gjorde, at det indsamlede materiale var mange år om at blive videnskabeligt bearbejdet, og resultaterne udeblev derfor indlysende nok.

Meget af det indsamlede materiale indgår dog i dag i danske naturvidenskabelige samlinger.

 Galathea-ekspeditionen 1950–1952 

Den anden Galathea-ekspedition havde ligesom den første det dobbelte formål, at den dels var en videnskabelig ekspedition, dels en dansk repræsentation.

På videnskabsdelen var formålet denne gang primært dybhavsundersøgelser. Dyrelivet i dybderne på verdens oceaner skulle undersøges, og der skulle foretages hydrografiske undersøgelser og undersøgelse af jordens magnetfelt. Undersøgelser til lands skulle kun ske i begrænset omfang.

Repræsentationsmæssigt var det ekspeditionens formål at præsentere dansk kultur- og erhvervsliv i de besøgte havne. Samtidig skulle der dog også indsamles materiale fra den danske tid i de tidligere danske kolonier.

 Den anden ekspeditions rute Galathea forlod København 15. oktober 1950 fra Langelinie. Følgende liste viser skibets rute:

 København, Danmark
 Plymouth, England
 Lissabon, Portugal
 Santa Cruz, Tenerife, Spanien 
 Dakar, Senegal
 Monrovia, Liberia
 Takoradi, Guldkysten
 Accra, Guldkysten
 São Tomé, Portugal
 Port Victoria
 Luanda, Angola
 Lobito, Angola
 Simon's Town, Sydafrika
 Walvis Bay
 Kapstaden 
 Durban 
 Beira 
 Mombasa 
 Seychellerne 
 Colombo
 Tranquebar
 Kolkata (dengang Calcutta) 
 Nicobarerne
 Bangkok
 Manila 
 Filippinergraven
 Borneo
 Sundadybet (2.–11.9.1951)
 Ny Guinea
 Salomondybet
 Brisbane
 Sydney
 Melbourne
 Adelaide (7.–10.12.1951)
 Wellington
 Campbell Island
 Dunedin (8.–11.1.1952)
 Auckland
 Kermadecdybet
 Tongadybet
 Samoa (15.3.1952)
 Honolulu (25.–28.3.1952)
 San Francisco (6.–9.4.1952)
 San Diego (12.–22.4.1952)
 Acapulco (29.4.–3.5.1952)
 Panama (22.5.1952)
 Sankt Jan, Sankt Croix og Sankt Thomas (26.–29.5.1952)
 San Juan
 Azorerne (11.–13.6.1952)
 Plymouth
 København (26.6.1952)

 Fregatten Galathea 
Fregatten blev bygget på orlogsværftet på flådestationen HMNB Devonport, England, og startede sin karriere i den newzealandske flåde 1934–1939. Herefter var den i civilt ejerskab et par år, inden den danske flåde købte den i august 1949. Den anden Galathea-ekspedition blev dens sidste egentlige bedrift. I 1954 blev den solgt som skrot.Galathea'' var 81,34 meter lang, 10,98 meter bred, Deplacement 1.500 tons, med en dybgang på 3,05 meter og fart 16 knob.

Den anden ekspeditions resultater 
Ekspeditionen havde på det videnskabelige område mange resultater med hjem. Blandt emnerne kan nævnes:

 Hydrografiske undersøgelser
 Palmestudier fra Seychellerne
 Måling af havets stofproduktion
 Studier af pelagisk dyreliv
 Studier af havslanger
 Omfattende studier af dybhavets dyreliv
 Undersøgelser af dyreliv på havbunden
 Studier af oceanernes fugleliv
 Jordmagnetiske undersøgelser

Blandt de mange dybhavsdyr, der var studeret, var også adskillige hidtil ukendte dyrearter, heriblandt urbløddyret Neopilina galatheae. Derudover havde ekspeditionen filmmateriale til Statens Filminstitut med hjem fra mange af de besøgte steder.

Galathea-ekspeditionen 2006–2007 

Se Galathea 3.

Se også 
 Andre betydninger af Galathea
 Hinrich Rink (første ekspedition)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Korvetten Galathea hos Dansk Marinehistorie 
 Surveyship Galathea hos Dansk Marinehistorie 

Skibsekspeditioner
Begivenheder i 1845