kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
VM i håndbold 1995 (mænd)

Verdensmesterskabet i håndbold for mænd 1995 var det 14. (indendørs) VM i håndbold for mænd. Slutrunden, der for første gang havde deltagelse af 24 hold, blev afholdt i Island i perioden 7. – 21. maj 1995.

De 24 deltagende nationer spillede først en indledende runde i fire grupper med seks hold, hvorfra de fire bedste i hver gruppe gik videre til ottendedelsfinalerne. Vinderne af 1/8-finalerne spillede om 1.- 8.-pladsen, mens taberne måtte nøjes med at spille placeringskampe om 9.- 16.-pladsen. Holdene, der sluttede sidst og næstsidst i de indledende grupper, blev rangeret på placeringerne 17-24 efter deres resultater i den indledende runde.

Frankrig blev verdensmester for første gang ved at slå Kroatien 23-19 i finalen. Bronzen gik for anden gang i træk til Sverige, der besejrede Tyskland 26-20 i bronzekampen. Danmark sluttede på 19.-pladsen efter at være endt på 5.-pladsen i holdets indledende gruppe.

Rangering

Slutrunde

Indledende runde 

De fire bedste hold fra hver gruppe gik videre til ottendedelsfinalerne.

Slutspil 
De fire bedste hold fra hver indledende gruppe gik videre til slutspillets ottendedelsfinaler. Vinderne af 1/8-finalerne gik videre til kvartfinalerne og kampen om placeringerne 1-8, mens taberne måtte tage til takke med at spille om 9.- 16.-pladsen. Taberne af kvartfinalerne spillede om 5.- 8.pladsen, mens taberne af semifinalerne spillede bronzekamp om 3.- 4.-pladsen.

5.- 8.-pladsen 
Taberne af kvartfinalerne spillede om 5.- 8.-pladsen.

9.- 16.-pladsen 
Taberne af ottendedelsfinalerne spillede om 9.- 16.-pladsen.

Kilder / eksterne henvisninger 
International Handball Federation
IHF – Officielle resultater

1995 (mænd)
Håndbold i 1995
Skydancer

Skydancer er debutalbummet fra det svenske melodiske dødsmetal band Dark Tranquillity, som blev udgivet i 1993. Det er det eneste studiealbum med vokasten Anders Fridén (som senere sluttede sig til In Flames). Albummet blev genudgivet med Of Chaos and Eternal Night epen i 1996.

Sporliste 
 "Nightfall by the Shore of Time" (Henriksson, Sundin) – 4:46
 "Crimson Winds" (Sundin, Jivarp) – 5:28
 "A Bolt of Blazing Gold" (Henriksson, Sundin) – 7:14
 "In Tears Bereaved" (Sundin, Henriksson) – 3:50
 "Skywards" (Sundin, Henriksson) – 5:06
 "Through Ebony Archways" (Henriksson, Sundin) – 3:47
 "Shadow Duet" (Henriksson, Sundin, Jivarp) – 7:05
 "My Faeryland Forgotten" (Henriksson) – 4:38
 "Alone" (Henriksson, Sundin) – 5:45

Eksterne henvisninger 
 

Debutalbum fra 1993
Dark Tranquillity-album
Metalalbum
The Gallery

The Gallery er et album fra det svenske melodiske dødsmetal-band Dark Tranquillity som blev udgivet i 1995 gennem Osmose Productions. Dette var det første album hvor den nye vokalist Mikael Stanne optrådte på.

I 2005 blev albummet genudgivet af Century Media med nyt layout og 5 covernumre.

Sporliste

Original udgivelse 
 "Punish My Heaven" – 4:46
 "Silence, and the Firmament Withdrew" – 2:36
 "Edenspring" – 4:30
 "The Dividing Line" – 5:01
 "The Gallery" – 4:07
 "The One Brooding Warning" – 4:14
 "Midway through Infinity" – 3:30
 "Lethe" – 4:42
 "The Emptiness from Which I Fed" – 5:43
 "Mine Is the Grandeur..." – 2:26
 "...Of Melancholy Burning" – 6:16

Genudgivet version fra 2005 
 "Punish My Heaven" – 4:47
 "Silence, and the Firmament Withdrew" – 2:36
 "Edenspring" – 4:31
 "The Dividing Line" – 5:01
 "The Gallery" – 4:08
 "The One Brooding Warning" – 4:14
 "Midway through Infinity" – 3:30
 "Lethe" – 4:43
 "The Emptiness from Which I Fed" – 5:44
 "Mine is the Grandeur..." – 2:27
 "...Of Melancholy Burning" – 6:14
 "Bringer of Torture" (Kreator cover) – 3:14
 "Sacred Reich" (Sacred Reich cover) – 2:19
 "22 Acacia Avenue" (Iron Maiden cover) – 6:05
 "Lady in Black" (Mercyful Fate cover) – 4:22
 "My Friend of Misery" (Metallica cover) – 5:25

Eksterne henvisninger 
 Sangtekster på darklyrics.com
 Oversigt over forskellige album versioner 
 

Album fra 1995
Metalalbum
Dark Tranquillity-album
Vestbanen

Den sjællandske Vestbane eller kort Vestbanen er den statsejede jernbane, der strækker sig fra København til Korsør. Vestbanen er landets næstmest befærdede jernbane, efter S-banen.

Vestbanen indviedes som den første jernbane i det nuværende Danmark mellem København og Roskilde 26. juni 1847. Banen forlængedes 27. april 1856 til Korsør, hvor den i 1997 fik tilslutning til Storebæltsforbindelsen til Nyborg. I 1988 blev strækningen fra Høje Taastrup Station til Roskilde Station udbygget til fire spor, efter at dette havde været diskuteret i 1888 og 1936.

Banen ligger parallelt med S-banen Høje Taastrup-banen, som den har flere stationer tilfælles med. Til daglig drives de to jernbaner uafhængigt af hinanden.

Stationer på Vestbanen 
 København H (Kh)
 Dybbølsbro Station (Dbt) (kun S-tog)
 Enghave Station (Av) (kun S-tog, nedlagt i 2016)
 Carlsberg Station (kun S-tog)
 Valby Station (Val)
 Danshøj Station (Dah) (kun S-tog)
 Hvidovre Station (Hit) (kun S-tog)
 Rødovre Station (Rdo) (kun S-tog)
 Brøndbyøster Station (Bøt) (kun S-tog)
 Glostrup Station (Gl) (kun S-tog. Tidligere også fjerntog )
 Albertslund Station (Alb) (kun S-tog)
 Taastrup Station (Tå) (kun S-tog. Tidligere også fjerntog )
 Høje Taastrup Station (Htå), åbnet 1986
 Hedehusene Station (Hh)
 Trekroner Station (Trk), åbnet i 1988
 Roskilde Station (Ro), forbindelse til Lille Syd og Nordvestbanen
 Gøderup T (Gøt), oprettet i 1929, nedlagt i 1974
 Viby Sjælland Station (Vy)
 Borup Station (Bo)
 Kværkeby Station (Ky), nedlagt som trinbræt i 1974, transversalstation fra 1982
 Ringsted Station (Rg), har forbindelse til Sydbanen og have forbindelse til Midtbanen og Køge-Ringsted Banen
 Bringstrup trinbræt (Brt), oprettet i 1931, nedlagt i 1955
 Fjenneslev Station (Fj), nedlagt som station i 1962, transversalstation fra 1984
 Sorø Station (So), havde forbindelse til Sorø-Vedde-banen
 Frederikslund Station (Fr), nedlagt som station i 1962
 Slagelse Station (Sg), forbindelse til Tølløse via Høng (oprindeligt Slagelse-Værslev-banen). Slagelse var endestation for den tidligere Slagelse-Næstved bane
 Forlev Station (Fo), nedlagt som station i 1962, transversalstation fra 1983
 Svendstrup Billetssalgssted med sidespor (Sw), nedlagt i 1962, var forgreningsstation til hhv den gl Korsør Station og Storebæltsforbindelsen i 1997
 Korsør Station (Kø)
Herfra forsættes via Storebæltsforbindelsen til den fynske hovedbane

Se også 
 Det Sjællandske Jernbaneselskab
 København-Ringsted banen.

Noter 

Jernbanestrækninger i Danmark
S-togs-strækninger
Gaular

Gaular er en tidligere  kommune i Vestland fylke i Norge. Den grænser i nord til Askvoll og Førde, i øst til Balestrand, i syd til Høyanger, og i vest til Fjaler. De fleste af Gaulars indbyggere bor i Bygstad.

Kommunen strækker sig fra fjord til fjeld i et varieret naturlandskab. Gaularelven er en livsnerve, som kommer fra Gaularfjeldet/Jostedalsbræen og løber ud i den store Osfossen inderst i Dalsfjorden.

1. januar 2020 blev Førde, Naustdal, Gaular  og Jølster kommuner lagt sammen til Sunnfjord kommune.

Kilder og henvisninger

Gaular på snl.no

Tidligere kommuner i Norge
Vestlands geografi
Kommuner i det tidligere Sogn og Fjordane fylke
Vejlav

Et vejlav er en sammenslutning af grundejere, der som regel frivilligt er gået sammen om at vedligeholde en privatejet vej. Et vejlav styres af en bestyrelse, hvis medlemmer vælges af medlemmerne for en periode på et eller to år. Formanden i et vejlav kaldes ofte oldermand.
Vejlavets bestyrelse varetager medlemmernes interesser overfor kommunen og andre interessenter. Det vil typisk ske i forbindelse med lokalplanforslag, som berører vejlavets grundejere eller området omkring dem. Andre typiske opgaver er snerydning, fælles containere m.v.

Grundejerforeninger kan sammenlignes med vejlav. Grundejerforeninger er dog for det meste etableret af kommunen i forbindelse med udstykning af ejendomme. Der bliver på de enkelte matrikler tinglyst obligatorisk medlemskab af grundejerforeningen.

Eksempler på vejlav og grundejerforeninger 
 Fjordparkens Vejlaug 
 Grundejerforeningen Ibsgården
 Grundejerforeningen Kirsebærhaven
 Grundejerforeningen Terraserne

Foreninger
René Jean Jensen

René Jean Jensen (født 1971) er en dansk digter, kritiker og oversætter, uddannet fra Forfatterskolen 1999. Han har blandt andet publiceret tekster i Apparatur, Hvedekorn, Ildfisken og Den Blå Port. Han er endvidere redaktør ved Forlaget Basilisk.

Udgivelser 
 Opvågningsbog, Basilisk, 2001 (Digte)
 Om april, i maj, Anblik, 2010 (Div. prosa)
 Jeg har planlagt at dagdrømme, Gyldendal, 2010 (Digte)
I nat bar jeg Caligula, Gyldendal, 2019 (Digte)

Oversættelser 
 Kenneth Koch: Et tog kan skjule et andet – og andre digte, Basilisk, 2001 (s.m. Pejk Malinovski)
 Ola Julén: Orissa", Basilisk, 2001 (Digte) (s.m. Pejk Malinovski)
 Robert Walser: En verden for sig – udvalgte mikrogrammer, Basilisk, 2004 (Mikrogrammer)
 Thomas Bernhard: Gående, Basilisk, 2005 (Roman) (s.m. Tommy Kirkegaard)
 Robert Walser: Røveren, Basilisk, 2006 (Roman)
 Helene Hegemann: Axolotl Roadkill, C&K, 2010 (Roman)
 Hermann Hesse: Steppeulven, Gyldendal, 2012 (Roman)
 Thomas Bernhard: Træfældning, Basilisk, 2013 (Roman)
 Ernst Jünger: Det eventyrlige hjerte, Gyldendal, 2015
 Thomas Bernhard: Gamle Mestre, Basilisk, 2016 (Roman)

Eksterne links 
 Tekst i Hvedekorn
 Forfatterens blog 

http://basilisk.dk/

Digtere fra Danmark
Oversættere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Dy Plambeck

Dy Plambeck (født 31. maj 1980 i København) er en dansk forfatter og digter, uddannet fra Forfatterskolen 2004. Hun er blevet kendt som en af sin generations mest originale og talentfulde forfattere og er af anmeldere blevet sammenlignet med Suzanne Brøgger, Tove Ditlevsen og Klaus Rifbjerg.

Udgivelser 
 Buresø-fortællinger, Gyldendal, 2005 (digte)
 Texas' rose, Gyldendal, 2008 (roman)
 Drømmehøjen, Dansklærerforeningens Forlag, 2008 (børnebog)
 Gudfar, Gyldendal, 2011 (roman)
 Os fra Blomsterkvarteret 1-4, Dansklærerforeningens Forlag, 2011 (børnebøger)
 Os fra Blomsterkvarteret 5-8, Dansklærerforeningens Forlag, 2013 (børnebøger)
 Mikael, Gyldendal, 2014 (roman)

Priser, stipendier og legater 
 Statens Kunstfonds tre-årige arbejdsstipendium 2006
 Klaus Rifbjergs debutantpris for lyrik i 2006
 Jytte Borberg Prisen i 2011
 Jeanne og Henri Nathansens Mindelegat i 2012
 Politikens litteraturpris 2019

Referencer

Eksterne links 
 Dy Plambeck – officiel website 
 Alt for damerne – Anmeldelse af Buresø-fortællinger på Sentura 
 Mily, med Y som i DY – anmeldelse af Buresø-fortællinger i LitLive.dk

Romanforfattere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Studenter fra Sankt Annæ Gymnasium
Robert for årets instruktør

Robertprisen for årets instruktør er en filmpris, der siden 2001 er blevet uddelt ved den årlige Robertfest af Danmarks Film Akademi.

Prismodtagere

2000'erne 
 2001 – Per Fly for Bænken
 2002 – Ole Christian Madsen for En kærlighedshistorie
 2003 – Nils Malmros for At kende sandheden
 2004 – Per Fly for Arven
 2005 – Nikolaj Arcel for Kongekabale
 2006 – Per Fly for Drabet
 2007 – Niels Arden Oplev for Drømmen
 2008 – Peter Schønau Fog for Kunsten at græde i kor
 2009 – Henrik Ruben Genz for Frygtelig lykkelig

2010'erne 
 2010 – Lars von Trier for Antichrist
 2011 – Tobias Lindholm og Michael Noer for R
 2012 – Lars von Trier for Melancholia
 2013 – Nikolaj Arcel for En kongelig affære
 2014 – Thomas Vinterberg for Jagten
 2015 – Lars von Trier for Nymphomaniac Director's Cut
 2016 – Martin Zandvliet for Under sandet
 2017 – Christian Tafdrup for Forældre
 2018 – Hlynur Pàlmason for Vinterbrødre
 2019 – Gustav Möller for Den skyldige

2020'erne 
 2020 − May el-Toukhy for Dronningen
 2021 − Thomas Vinterberg for Druk
 2022 − Lisa Jespersen for Hvor kragerne vender
 2023 − Ali Abbasi for Holy Spider''

Referencer
Sinusbølge

En sinusbølge (sinussvingning eller sinusoide) er en matematisk funktion der bliver brugt i f.eks. signalanalyse og fysik. 
I den simpleste form kan den skrives: 
 
Det er således en almindelig cosinus (eller sinus) funktion der er skaleret med amplituden (udsvinget) A, forskubbet med et faseskift φ (phi), og frekvensen er ændret med vinkelhastigheden ω (omega).

I stedet for formen med vinkelhastigheden kan den også skrives med frekvensen (den cykliske frekvens) f: 
 
Den kan også omskrives til at bruge svingningstiden (perioden) :
 
Endelig kan man skrive en sinusbølge som en sum af komplekse eksponenter
 
hvor j er det imaginære tal .
Denne form nåes ved at anvende den omvendte Eulers formel for cosinus.

Regneregler for sinusbølger 
Når to eller flere sinusbølger lægges sammen, og de har samme frekvens, er resultatet en ny sinusbølge med ændret amplitude og ændret fase, dvs.
 
Sammenlægningen kan udføres ved hjælp af såkaldt "fasoraddition". 

Har sinusbølgerne forskellig frekvens vil deres sum ikke være en sinusbølge.

Fasorrepræsentation 
En sinusbølges amplitude og faseskift kan også repræsenteres med en såkaldt fasor, der er et komplekst tal.
For sinusbølgen  er fasoren:
 
Dette er en bekvem måde at repræsentere sinusbølger på hvis de har samme frekvens og skal lægges, for eksempel:
 
Fasoren for den resulterende sinusbølge bliver derefter blot en addition med to komplekse tal

Multiplikation 
Bliver to sinusbølger ganget med hinanden svarer det til amplitudemodulation.

Funktioner
Signalbehandling
Bølger
Nøvling Kirke (Herning Kommune)

Nøvling Kirke er opført af stenene fra sognets gamle kirke, som man, i starten af det 20. århundrede, besluttede at flytte.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Byggeår for kirker 
 Nøvling Kirke på KortTilKirken.dk

Kirker i Herning Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kirker i Ringkøbing Amt
Robert for årets kvindelige hovedrolle

Robertprisen for årets kvindelige hovedrolle er en filmpris, der uddeles af Danmarks Film Akademi ved den årlige Robertfest.

Prismodtagere

1980'erne

1990'erne

2000'erne

2010'erne

2020'erne

Referencer
Robert for årets mandlige hovedrolle

Robertprisen for årets mandlige hovedrolle er en filmpris, der siden 1984 er blevet uddelt af Danmarks Film Akademi ved den årlige Robertfest.

Prismodtagere

1980'erne 
 1984 – Jesper Klein for Skønheden og udyret
 1985 – Lars Simonsen for Tro, håb og kærlighed
 1986 – Reine Brynolfsson for Ofelia kommer til byen
 1987 – Torben Jensen for Flamberede hjerter
 1988 – Max von Sydow for Pelle Erobreren
 1989 – Börje Ahlstedt for Skyggen af Emma

1990'erne 
 1990 – Frits Helmuth for Dansen med Regitze
 1991 – Tommy Kenter for Lad isbjørnene danse
 1992 – Ole Lemmeke for De nøgne træer
 1993 – Søren Østergaard for Kærlighedens smerte
 1994 – Frits Helmuth for Det forsømte forår
 1995 – Ernst-Hugo Järegård for Riget
 1996 – Ulf Pilgaard for Farligt venskab
 1997 – Thomas Bo Larsen for De største helte
 1998 – Lars Simonsen for Barbara
 1999 – Ulrich Thomsen for Festen

2000'erne 
 2000 – Niels Olsen for Den eneste ene
 2001 – Jesper Christensen for Bænken
 2002 – Nikolaj Lie Kaas for Et rigtigt menneske
 2003 – Jens Albinus for At kende sandheden
 2004 – Ulrich Thomsen for Arven
 2005 – Mads Mikkelsen for Pusher 2
 2006 – Troels Lyby for Anklaget
 2007 – David Dencik for En Soap
 2008 – Lars Brygmann for Hvid nat
 2009 – Jakob Cedergren for Frygtelig lykkelig

2010'erne 
 2010 – Lars Mikkelsen for Headhunter
 2011 – Pilou Asbæk i R
 2012 – Nikolaj Lie Kaas for Dirch
 2013 – Søren Malling for Kapringen
 2014 – Mads Mikkelsen for Jagten
 2015 – Henrik Birch for Klumpfisken
 2016 – Ulrich Thomsen for Sommeren '92
 2017 – Søren Malling for Forældre
 2018 – Elliott Crosset Hove for Vinterbrødre
 2019 – Jacob Cedergren for Den skyldige

2020'erne 
 2020 - Esben Smed for Ser du månen, Daniel
 2021 - Mads Mikkelsen for Druk
 2022 - Simon Bennebjerg for Pagten

Referencer
Robert for årets mandlige birolle

Robertprisen for årets mandlige birolle er en filmpris der uddeles af Danmarks Film Akademi ved den årlige Robertfest.

Prismodtagere

2020'erne 
 2022 - Jakob Oftebro for Margrete den Første
 2021 - Lars Brygmann for Retfærdighedens ryttere
 2020 - Magnus Krepper for Dronningen

2010'erne 

 2019 – Fares Fares for Journal 64
 2018 – Jakob Oftebro for Mesteren
 2017 – Lars Mikkelsen for Der kommer en dag
 2016 – Nicolas Bro for Mænd og høns
 2015 – Fares Fares for Fasandræberne
 2014 – Nicolas Bro for Spies & Glistrup
 2013 – Mikkel Boe Følsgaard for En kongelig affære
 2012 – Lars Ranthe for Dirch
 2011 – Peter Plaugborg for Submarino
 2010 – Henning Moritzen for Headhunter

2000'erne 
 2009 – Jens Jørn Spottag for To verdener
 2008 – Jesper Asholt for Kunsten at græde i kor
 2007 – Bent Mejding for Drømmen 
 2006 – Thure Lindhardt for Nordkraft
 2005 – Søren Pilmark for Kongekabale 
 2004 – Peter Steen for Arven
 2003 – Nikolaj Lie Kaas for Elsker dig for evigt
 2002 – Troels Lyby for En kort en lang
 2001 – Peter Gantzler for Italiensk for begyndere
 2000 – Jesper Asholt for Mifunes sidste sang

1990'erne 
 1999 – Thomas Bo Larsen for Festen
 1998 – Jesper Christensen for Barbara 
 1997 – Ulrich Thomsen for De største helte
 1996 – Søren Pilmark for Menneskedyret
 1995 – Kim Bodnia for Nattevagten
 1994 – Jesper Christensen for Den russiske sangerinde
 1993 – Jesper Christensen for Sofie
 1992 – Nikolaj Lie Kaas for Drengene fra Sankt Petri
 1991 – Peter Schrøder for Springflod
 1990 – Tom McEwan for Århus by Night

1980'erne 
 1989 – Erik Mørk for Himmel og helvede
 1988 – Björn Granath for Pelle Erobreren
 1987 – Peter Hesse Overgaard for Flamberede hjerter
 1986 – Flemming Jørgensen for Ofelia kommer til byen
 1985 – Bent Mejding for Tro, håb og kærlighed
 1984 – Hans Christian Ægidius for Forræderne

Referencer
Nantes-ediktet

Nantes-ediktet er en kundgørelse, der blev udstedt i den franske by Nantes den 30. april 1598 af den franske konge, Henrik 4. Ediktet gav huguenotterne (protestanterne) frihed til at dyrke deres religion efter nærmere bestemte regler og overlod dem flere fæstningsbyer. Henrik 4. var protestant og konverterede til katolicismen for at bestige den franske trone.

Ediktet er kendt for tilbagekaldelserne.
Den skete i tre etaper:

 Ludvig 13. ophævede 1629 protestanternes ret til militær beskyttelse. Det førte bl.a. til belejringen af La Rochelle
 Kong Ludvig 14. søgte 1660 – 1685 at tvinge protestanternes omvendelse til katolicismen. Det førte til dannelsen af katolsk-fjendtlige hemmelige selskaber
 Ludvig 14. tilbagekaldte definitivt Nantes-ediktet i 1685. Det førte til mange protestanters (huguenotters) flugt. Mange kom til Danmark og bosatte sig i Fredericia. Herfra kendes franske navne som Betacq, Bottelet, Charnique, Collier, Deleuran, Desmarets, Devantier, Dufour, Dufresne, Dupont, Feut, Fournaise, Hermann (Armand), Honoré, Jourdain, Killemond, La Bové, Le Blond, Le Fevre, Logier, Louison, Marot, Stein, Suppli, Vilain, Villaume, m.m.

Frankrigs historie
Kirkehistorie
Calvinisme
Begivenheder i 1598
Begivenheder i 1685
Ediktet
Robert for årets amerikanske film

Robertprisen for årets amerikanske film er en filmpris der uddeles af Danmarks Film Akademi ved den årlige Robertfest.

Prisvindere

1990'erne 
 1996 – Smoke
 1999 – The Truman Show

2000'erne 
 2000 – The Straight Story
 2001 – American Beauty
 2002 – Ringenes Herre - Eventyret om Ringen
 2003 – Gosford Park
 2004 – The Hours
 2005 – Lost in Translation 
 2006 – Sideways
 2007 – Babel
 2008 – Delt: The Bourne Ultimatum og Ratatouille 
 2009 – No Country for Old Men

2010'erne

2020'erne
Robert for årets ikke-amerikanske film

Robertprisen for årets ikke-amerikanske film er en filmpris der uddeles af Danmarks Film Akademi ved den årlige Robertfest. Prisen er blevet uddelt siden 1993.

Prismodtagere

1990'erne 
 1993 – Strictly Ballroom
 1994 – The Piano
 1995 – Resten af dagen
 1997 – Postbudet
 1998 – Det' bare mænd
 1999 – My name is Joe

2000'erne 
 2000 – Delt mellem Livet er smukt og Alt om min mor
 2001 – Tiger på spring, drage i skjul
 2002 – Moulin Rouge!
 2003 – Den fabelagtige Amélie fra Montmartre
 2004 – Good Bye, Lenin!
 2005 – Ondskab
 2006 – Der Untergang
 2007 – De andres liv
 2008 – Eastern Promises
 2009 – Maria Larssons evige øjeblik

2010'erne 
 2010 – Slumdog Millionaire
 2011 – An Education
 2012 – Kongens store tale
 2013 – Amour
 2014 – Adèles liv – kapitel 1 & 2
 2015 – Force Majeure 2016 – Mommy 2017 – Sauls søn af László Nemes
 2018 – The Square af Ruben Östlund
 2019 – Grænse af Ali Abbasi

 2020'erne 

 2020 Parasite'' af Boon Jong-ho
Robert for årets børne- og familiefilm

Robertprisen for årets børne- og familiefilm er en filmpris, der uddeles af Danmarks Film Akademi ved den årlige Robertfest. Prisen er blevet uddelt siden 2002.

Prisvindere

2000'erne

2010'erne

Referencer
Ørsted (Norddjurs Kommune)

Ørsted  ligger på det nordlige Djursland på en bakkekam i Ørsted Sogn. Byen har  og er beliggende i Region Midtjylland under Norddjurs Kommune.

Historie 
Ørsted (1349 Ørstedt, 1408 Ørsthet) lå tidligere i Rougsø herred.

Omkring 1855 beskrives Ørsted på følgende måde: "Ørsted med Kirke, Hospital, Præstegaard, bolig for Districtslægen, Apotek, Skole og Kro" .

Omkring 1875 beskrives Ørsted således: "Ørsted med Kirke, Præstegaard, Bolig for Districtslægen, Apothek, Skole, 2 Veirmøller, 2 Kjøbmandshandler, en Landbrugsforening og Kro" ..

Omkring år 1900 betegnedes Ørsted som en "stor, købstadslignende Landsby med Kirke, Præstegd., Missionshus ("Bethesda", opf. 1899), Skole, teknisk Skole (opr. 1881), Tinghus (Lokale i Fattiggaarden) med Politistation, Syge- og Epidemihus (opf. af Amtet 1885, med 25 senge), Fattiggaard (paa Ørsted Mark, opr. 1881, Pl. for 32 Lemmer), privat Haandgerningsskole med Pogeskole, Distriktslægebolig, Lægebolig, Dyrlægebolig, Apotek (opr. 1867), Farveri, Bryggeri, 2 Møller, Andelsmejeri, Købmandshdlr., m.m., Gæstgiveri, Statstelefonst. og Postkontor" .

Ørsteds indbyggerudvikling: i 1906 havde byen 851 indbyggere, i 1911 794, i 1916 873, i 1921 916, i 1925 971, i 1930 971, i 1935 899, i 1940 884, i 1945 904, i 1950 912, i 1955 1.006, i 1960 1.031 og i 1965 1.069 indbyggere. I 1930, da byen havde 971 indbyggere, var sammensætningen efter erhverv: 265 levede af landbrug, 219 af industri og håndværk, 81 af handel, 84 af transport, 59 af immateriel virksomhed, 92 af husgerning, 132 var ude af erhverv og 39 havde ikke angivet oplysninger.

I 1950 var Ørsted indbyggeres næringsfordeling: 247 levede af landbrug m.v., 242 af håndværk og industri, 105 af handel og omsætning, 65 af samfærdsel, 97 af embedsvæsen og liberale erhverv, 128 af aldersrente, pension, formue o.lign; 28 havde ikke angivet oplysninger om indtægtskilde . Ørsted havde Rougsø Herred som sit handelsmæssige opland.

På trods af at Ørsted i dag ligger 6 kilometer fra nærmeste åbne vand, har der tidligere været en havn i byen. Under en vejrenovering i starten af 1970'erne blev der fundet rester af et gammelt bolværk. På grund af den geografiske placering på sydkanten af et landområde, der indtil middelalderen har været en ø, og stadig er klemt inde mellem Randers Fjord på den ene side og Kattegat på den anden side, har Ørsted et naturligt opland bestående af hele Rougsø Herred.

Befolkning

Kendte personer fra byen 
Skuespilleren Charlotte Munck er opvokset i Ørsted.

Noter

Litteratur 
 Statistisk-topographisk Beskrivelse af Kongeriget Danmark ved J.P.Trap, Andet Bind, Kjøbenhavn 1859;
 Statistisk-topographisk Beskrivelse af Kongeriget Danmark ved J.P.Trap, Anden Udgave, Femte Deel, Kjøbenhavn 1875

Eksterne henvisninger 
 Ørsteds Byportal 

Byer i Norddjurs Kommune
Byer og bydele med genforeningssten