kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gravemaskine

En gravemaskine består af et understel med enten hjul eller bælter, hvorpå der med en drejekrans er monteret en opbygning med motor, førerhus, gravearm og kontravægt.

Til kategorien gravemaskiner hører også minigraveren. Det er et holdningsspørgsmål hvor grænsen går; maskinens funktion er den samme, blot i anden målestok.

Stort set alle funktioner på en gravemaskine fungerer ved hjælp af hydraulik.

Betegnelsen gravko, som nu synes at være forældet, stammer fra 1928 som en sammentrækning af firmanavnet Grave-Compagniet (Grav Co), en virksomhed dannet af civilingeniør Kristian Hindhede. Som et kuriosum kan det nævnes at gravko hedder både 'gravkoer' og 'gravkøer' i flertal. Betegnelsen gravko bliver oftest brugt om alle typer maskiner med en skovl, men dette er ikke korrekt ordvalg. 

Entreprenørmaskiner
Soløje-familien

Soløje-familien (Cistaceae) er en stor familie med ca. 175 arter. Det er aromatisk duftende buske, som vokser på solåbne steder med sandet eller kalkrig bund. De har modsatte blade, og blomsterne er regelmæssige med krøllede kronblade og talrige støvdragere. Her nævnes kun de to slægter, som rummer arter, der enten er vildtvoksende eller dyrkede i Danmark.

 Soløje (Helianthemum)
 Soløjetræ (Cistus)

 
Katost-ordenen
Irazú

Irazú er en aktiv vulkan i Costa Rica nær byen Cartago. Vulkanen har været i udbrud mindst 23 gange siden 1723. Sidste gang var i 1963-1965, hvor udbruddet startede samme dag, som John F. Kennedy skulle på statsbesøg. Derfor blev Kennedy nødt til at holde tale under en paraply, så han ikke blev ramt af asken.

Irazu er 3.431 meter høj, men på trods af det er det en populær turistdestinantion, da det er let at komme dertil fra hovedstaden San José. Efter sigende skulle man i godt vejr kunne se både Atlanterhavet og Stillehavet, der er dog oftest skyet.

Vulkaner i Costa Rica
Poás

Poás er en aktiv vulkan i Costa Rica 37 km. nord for Alajuela. Vulkanen er 2704 meter høj og havde sidst et stort udbrud i 1989, hvor den sendte en kilometer høj sky op i luften. Siden har vulkanen været mere eller mindre aktiv hele tiden og i dag kan man stadigt se at det bobler i krateret.

Vulkaner i Costa Rica
Direktorat

Direktorat, afledt af latin: director; leder, er en enhed i et ministerium, der varetager bestemte fagspecfikke og administrative opgaver under departementets generelle ledelse. Et direktorat er synonymt med en styrelse.

Direktorater og styrelser er ofte karakteriseret ved at udføre meget specifikke opgaver, der i det daglige ikke nyder stor politisk bevågenhed. Der kan også være tale om opgaver, der ønskes holdt uden for daglig politisk indflydelse, og endelig kan der være tale om statslig kontrol på et bestemt område, f.eks. Konkurrencestyrelsen. Direktoraternes og styrelsernes ansatte er overvejende faglige specialister (f.eks. er der mange læger ansat i Sundhedsstyrelsen) i modsætning til departementernes mange generalistuddannede. Direktoraterne og styrelserne er underlagt departementets ledelse i form af bekendtgørelser og cirkulærer.

Direktorater og styrelser ledes af en direktør og er normalt opdelt i mindre områder med hver deres områdechef.

Grønland har tidligere anvendt betegnelsen direktorat om ministerierne, men bruger nu betegnelsen departement.

Direktorater og styrelser

Noter
Nørreport (København)

Nørreport var en af Københavns fire byporte. De tre andre byporte til København var Østerport, Vesterport og Amagerport.

Nørreport var indkørselsport for rejsende fra Norge, Sverige som ankom via Helsingør. På grund af sin beliggenhed var det også den port rejsende fra det østlige og nordlige Sjælland brugte når de skulle ind til byen. Da de danske kongelige ofte anvendte Frederiksborg Slot som sommerresidens og gik igennem Nørreport på rejsen derhen, blev den gade som ligger lige indenfor porten kaldt Frederiksborggade, et navn den bærer endnu. 

En ældre port blev i 1671 erstattet af en ny port, bygget af Christian 5. efter tegninger af Lambert van Haven. Denne nye port blev Københavns højeste og mest kunstnerisk udsmykkede byport. Udsmykningen var i sandsten og bestod bl.a. af en kvindefigur på hver side af porten som symbol på gudsfrygt og retfærdighed og hentydede således til Christian 5.s valgsprog. 

Nørreport blev nedrevet 1857 da voldene omkring byen nedlagdes.

Der blev i 1925 opsat en af P.V. Jensen Klint tegnet nulpunktsten udfor Frederiksborggade 20A, som markerer hvor Nørreport var placeret.

Se også
 Jarmers Tårn
 Nørreport Station
 Nørreport (højhus)

Galleri

Ekstern henvisning
 Nørreport, København 

Indre By (København)
Byporte i Danmark
Fæstningsanlæg i København
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Nørreport

Nørreport var navnet på flere danske byporte:

 Nørreport (København) – en af Københavns byporte
 Nørreport Station – en station ved den tidligere byport
 Nørreport (højhus) - et højhus ved den tidligere byport
 Nørreport (Ebeltoft) – en af Ebeltofts byporte
 Nørreport (Flensborg) – en af Flensborgs byporte
 Nørreport (Fåborg) – en af Fåborgs byporte
 Nørreport (Haderslev) – en af Haderslevs byporte
 Nørreport (Kalundborg) – en af Kalundborgs byporte
 Nørreport (Kolding) – en af Koldings byporte
 Nørreport (Køge) – en af Køges byporte
 Nørreport (Nysted) – en af Nysteds byporte (tvivlsom oplysning)
 Nørreport (Odense) – en af Odenses byporte
 Nørreport (Randers) – en af Randers' byporte
 Nørreport (Ribe) – en af Ribes byporte
 Nørreport (Rudkøbing) – en af Rudkøbings byporte
 Nørreport (Skanderborg) – en af Skanderborgs byporte
 Nørreport (Skive) – en af Skives byporte
 Nørreport (Vejle) – en af Vejles byporte
 Nørreport (Vordingborg) – en af Vordingborgs byporte
 Nørreport (Aarhus) – gade i Aarhus og en af byens byporte
 Nørreport Station (Aarhus) - et letbanestation på gaden
 Nørreport (Åbenrå) – en af Åbenrås byporte
Østerport (København)

Østerport var en af Københavns fire byporte. De tre andre byporte til København var Nørreport, Vesterport og Amagerport.

Den oprindelige Østerport lå for enden af Østergade (på det nuværende Kongens Nytorv). Den forsvandt, da byen blev udvidet nord for Gothersgade (ny-København) og erstattedes af en ny port (omtrent ved den nuværende Østerport Station).

Det er ukendt, hvornår denne Østerport blev bygget, men i 1708 blev den genopført af Frederik 4. med en temmelig beskeden udsmykning. I 1857 blev den nedrevet.

P.V. Jensen Klint tegnede nulpunktstenene, der markerer hvor byportene stod, således også ved Østerport.

I december 2010 udgravede arkæologer den oprindelige Østerport på Kongens Nytorv, og kunne således endelig bestemme portens præcise placering, som var et par meter sydligt for Østergade/Strøgets indgang på torvet. I samme anledning fandt man også et udhugget løvehoved, som man regner med har været en del af portens oprindelige udsmykning.  Det var opfattelsen at byporten blev opført af Christian 4., men datering af fundlagene omkring porten viser at den i stedet stammer fra perioden 1300- til 1500-tallet.

Se også
 Østerport Station

Henvisninger

Ekstern henvisning
 Østerport, København

Indre By (København)
Byporte i Danmark
Fæstningsanlæg i København
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Amagerport

Amagerport var en af Københavns fire byporte. De tre andre byporte til København var Nørreport, Vesterport og Østerport.

Eksterne henvisninger

Amagerport, København
Bi Skaarup, Bjørn Westerbeek Dahl: Guide til Københavns Befæstning 
Amagerport

Byporte i Danmark
Christianshavn
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Fæstningsanlæg i København
Porte i Danmark
Østerport

Østerport var navnet på flere danske byporte:

 Østerport (København) – en af Københavns byporte
 Østerport Station – en station ved denne port
 Østerport (Assens) – en af Assens' byporte
 Østerport (Frederikssund) – en af Frederikssunds byporte
 Østerport (Fåborg) – en af Fåborgs byporte
 Østerport (Kalundborg) – en af Kalundborgs byporte
 Østerport (Middelfart) – en af Middelfarts byporte
 Østerport (Næstved) – en af Næstveds byporte
 Østerport (Randers) – en af Randers' byporte
 Østerport (Rudkøbing) – en af Rudkøbings byporte
 Østerport (Skive) – en af Skives byporte
 Østerport (Skælskør) – en af Skælskørs byporte
 Østerport (Tønder) – en af Tønders byporte
 Østerport (Vejle) – en af Vejles byporte
 Østerport (Vordingborg) – en af Vordingborgs byporte
Byport

En byport er en port, som fører ind i en by, ofte gennem en bymur. I Danmark havde mange købstæder før i tiden mindst én byport. I middelalderen indgik de som oftest som en del af byens befæstning, men under enevælden blev deres funktion tæt knyttet til opkrævning af told, den såkaldte accise, der fra 1660 blev opkrævet til købstadens kasse (fra 1672 kaldet portkonsumptionen). Da portkonsumptionen blev afskaffet i 1852, begyndte byportene også at forsvinde.

Middelalderlige danske byporte findes i dag kun i Faaborg (Vesterport) og Stege (Mølleporten), samt i Flensborg, i dag i Tyskland, mens yngre porte er bevaret i Fredericia (Prinsens Port og Danmarks Port) og Nyborg (Landeporten).

Eksterne henvisninger 

 Byporte under Enevælden

Fæstningsanlæg
 
Bygninger, konstruktioner og anlæg
Kristtorn (slægt)

Kristtorn (Ilex) eller kristtjørn er en stor slægt med henved 100 arter i Europa, Østasien, Nord- og Sydamerika og på Atlanterhavsøerne. Det er stedsegrønne eller løvfældende buske og træer med spredtstillede, hele blade og firetallige blomster. Frugten er en stenfrugt med én kerne. Her nævnes kun de arter og krydsninger, som enten dyrkes i Danmark eller er vildtvoksende her.

 Kristtorn (Ilex aquifolium)
 Blågrøn kristtorn (Ilex x meserveae)
 Buksbombladet kristtorn eller Japansk Kristtorn (Ilex crenata)
 Dværgkristtorn (Ilex rugosa)
 Paraguaykristtorn (Ilex paraguariensis) – heraf fås maté
 Pernykristtorn (Ilex pernyi)
 Virginsk vinterbær (Ilex verticillata)

Kristtorn-familien
Danshøj Station

Danshøj Station er en S-togs-station, beliggende hvor Høje Taastrup-banen mellem København H og Høje Taastrup krydser Ringbanen mellem Hellerup og Ny Ellebjerg.

Stationen, som åbnede den 8. januar 2005, er særlig derved, at den primært er beregnet som omstigningsstation mellem de to S-togs-linjer. Stationen har således hverken parkeringspladser eller busbetjening. I forbindelse med anlæggelsen blev det nordlige spor på Høje Taastrup-banen flyttet til en nyopført bro for at give plads til en øperron mellem de to spor. Ved Ringbanen er der sideperroner.

I projektfasen gik stationen under navnet Harrestrup Station, hvilket efter en offentlig høring blev ændret til Danshøj, der tillige er navnet på en gravhøj fra oldtiden, der ligger ca. 500 meter sydvest for stationen.

Der er ingen veje, der går helt hen til stationen. Men i kraft af, at det nærliggende villakvarter har række veje, er der trods alt vejforbindelse hen til Ringbanens østlige perron. Herfra er desuden en gang- og cykelbro, der fører over jernbanen og hen til villakvarteret på den anden side af banen. Oven på afskærmingen mellem broen og køreledningerne er der opsat to plader fra Banedanmark, der hhv. fortæller om Danshøj Station og Ringbane-projektet generelt.

Fra broens vestlige ende fører en sti langs perronen mod jordvolden og fortsætter langs den mod vest.

Oprindeligt var stationens område fredskov og godsbanen/Ringbanen krydsede længere mod vest. Men man valgte at udbygge den jordvold, banen mod Høje Taastrup kører på og samtidig trække skinnerne længere mod øst. Efter anlæggelsen af stationen er der ikke meget skov over området, men er blot blevet beplantet med græs, samt enkelte træer og skal nu fungere som et rekreativt område.

Stationen har cykelparkering på Ringbanens perroner, da kun disse ligger tilgængeligt for cykeltrafik. Der er således både overdækkede og ikke-overdækkede parkeringspladser bag overdækningerne i perronernes sydlige ende.

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen 2008 var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende:

Noter

Eksterne henvisninger 
 Danshøj station på dsb.dk

S-togs-stationer
Valby
Etableret i 2005
Høvelte Trinbræt

Høvelte Station, populært kaldet Høvelte Trinbræt, er et trinbræt på S-tog's-linjen mellem Birkerød og Allerød. Trinbrættet, som ikke er nævnt i publikumskøreplanen, betjener primært Høvelte Kaserne. Der er kun perron ved det nordgående spor, og det er kun enkelte tog tidlig morgen og sen aften, der standser for at afsætte passagerer. På andre tidspunkter kan soldater spørge lokomotivføreren om han vil standse ved trinbrættet.

Vedligeholdelse og kontrol af lys på trinbrættet udføres af Høvelte Kaserne selv.

Kilder

Noter 

S-togs-stationer
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Allerød Kommune
Hagar

Hagar har flere betydninger

 Hagar (Bibelen) – en trælkvinde, der tilhørte Abrahams  hustru Sara. Mor til Ismael. (1. Mosebog kapitel 16).
 Hagar den skrækkelige – en tegneseriefigur.
 Hagar (virksomhed) - en islandsk virksomhed.
Hagar (Bibelen)

Hagar er en kvinde, som omtales i 1. Mosebog kapitel 16. Hun var en trælkvinde, der tilhørte Abrahams hustru Sara. Da Sara ikke kunne få børn, opfordrede hun Abraham til at tage Hagar som medhustru. Hagar fik så sønnen Ismael med Abraham.

Personer i Det Gamle Testamente
Slaver
Joseph P. Kennedy, Sr.

Joseph "Joe" Patrick Kennedy, Sr. (født 6. september 1888, død 18. november 1969) var en prominent amerikansk forretningsmand og politiker. Han var far til præsident John F. Kennedy og overhoved for Kennedy-klanen.

I 1938 blev han udnævnt til USA's ambassadør i Storbritannien. Kennedy, der var af irsk afstamning, bekymrede sig ikke stort om briterne, støttede amerikansk isolationisme, og havde ikke noget problem med Neville Chamberlain's såkaldte appeasement-politik. Han gik af som ambassadør i 1940 eftersom han var uenig med Roosevelts støtte til Storbritannien.

Han havde selv ambitioner med hensyn til præsidentposten i USA, men da det på grund af hans manglende popularitet syntes umuligt, arbejdede han i stedet henimod at hans ældste søn Joseph Jr. skulle kunne opnå denne post. Joe Jr. blev dog dræbt i aktiv tjeneste under et bombeangreb over Tyskland. Joseph vendte så i stedet sin opmærksomhed mod sin næstældste søn John F. Kennedy der vandt præsidentposten ved valget i 1960.

Mordet på John F. Kennedy i 1963 påvirkede naturligvis familien kraftigt, og Joseph var ikke meget for at støtte sin anden søn, Robert F. Kennedy, i dennes forsøg på at blive det demokratiske partis præsidentkandidat ved valget i 1968 af frygt for at miste endnu et barn. Denne frygt viste sig begrundet, da Sirhan Sirhan myrdede Robert F. Kennedy i 1968.

Børn 
 Joseph Patrick Kennedy jr. (1915–1944)
 Præsident John F. Kennedy (1917-1963)
 Rosemary Kennedy (1918-2005)
 Kathleen Agnes Kennedy Cavendish (1920–1948)
 Eunice Mary Kennedy Shriver (1921-2009)
 Patricia Kennedy Lawford (født 1924-2006)
 Robert Francis Kennedy (1925–1968)
 Jean Anne Kennedy Smith (født 1928)
 Edward Moore Kennedy (1932–2009)

Referencer 

Politikere fra USA
Diplomater fra USA
Personer fra Boston
Joseph Kennedy

Joseph Kennedy kan være flere personer:

 Joseph P. Kennedy, Sr. – Far til bl.a. John F. Kennedy
 Joseph P. Kennedy, Jr. – Bror til bl.a. John F. Kennedy
Videnskabelig uredelighed

Videnskabelig uredelighed er et brud på standarden for videnskabelig og etisk adfærd i professionel videnskabelig forskning. De oftest forekommende former er:

 Fabrikation – udgivelse af forfalsket eller bevidst vildledende forskning. Forskningen kan således være ren fabrikation, hvor forskningsresultater er opfundet, eller forfalskning, hvor forskningsresultater er manipuleret eller udeladt. Denne form forekommer ikke mindst, når forskningsresultater strider mod forskerens eller dennes sponsors interesser.
 Plagiarisme – hvor man tager æren for andres forskning.
 Uetisk forskning – hvor man bryder etiske standarder for eksperimenter på mennesker eller dyr.

Videnskabelig uredelighed kan nogle gange stride mod gældende lovgivning. Det er en alvorlig sag at blive anklaget for videnskabelig uredelighed, og det kan få alvorlige konsekvenser for forskeren, hvis forskeren kendes skyldig i videnskabelig uredelighed.

Dansk definition 
I Danmark er videnskabelig uredelighed defineret i loven af 1. juli 2017 om Nævnet for Videnskabelig Uredelighed. Definitionen lyder således:

 Fabrikering: Uoplyst konstruktion af data eller substitution med fiktive data.
 Forfalskning: Manipulation af forskningsmateriale, udstyr eller processer samt ændring eller udeladelse af data eller resultater, hvorved forskning fremstår misvisende.
 Plagiering: Tilegnelse af andres ideer, processer, resultater, tekst eller særlige begreber uden retmæssig kreditering.”

Motivation for videnskabelig uredelighed 
De tre primære motivatorer for videnskabelig uredelighed skulle angiveligt være:

 Karrierepres – Videnskab er ofte en stærkt karrieredreven disciplin. Videnskabsfolk har brug for et godt omdømme for at modtage støtte, og et godt omdømme bygger i væsentlig udstrækning på udgivelsen af vigtige videnskabelige artikler. Videnskabsfolk er således nødt til at udgive artikler, hvilket kan motivere desperate videnskabsfolk til at fabrikere resultater.

 At "kende det rigtige svar" – Selv om videnskabsfolk ikke nødvendigvis ønsker at snyde, kan de falde i den fælde, at de ønsker at introducere en "sandhed", som de selv tror på, idet de undgår at gennemføre de nødvendige eksperimenter, der ville have afkræftet deres formodning.

 Muligheden for slippe af sted med det – I mange videnskabelige felter er det svært at gentage eksperimenterne på grund af den kontekst, eksperimenterne indgår i. Det betyder, at selv hvis en forsker forfalsker data, kan forskeren forvente at slippe af sted med det, eller i det mindste foregive at være uskyldig, hvis forskerens resultater ikke stemmer overens med andre forskeres resultater.

Kilder og henvisninger

Uredelighed
Hoffmans

Hoffmans er en roman fra 2003 af den danske forfatter Morten Sabroe.

Den forkælede og selvoptagede tv-producer, Frederik Hoffman, er besat af drømmen om at blive kendt. Hans kone, Charlotte, er for længst flygtet ind i sig selv, og deres datter, Julie, lever i sin egen redigerede videoverden.

Alle tre kæmper en desperat kamp for at opnå det største af alt – at blive set.

Indtil et skæbnesvangert besøg hos en luder og en druknet mand i Københavns Havn ændrer deres liv katastrofalt.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2003
Morten Sabroe

Morten Sabroe (født 5. juni 1947 i Gentofte, død 5. juni 2023) var en dansk forfatter og journalist.

Sabroe var søn af redaktør og cirkusrevy-direktør Povl Sabroe og Ingrid Larsen, barnebarn af socialreformator og socialdemokrat Peter Sabroe. Efter en uddannelse til bygningssnedker fulgte et studie i Frankrig og Journalistuddannelse på Berlingske Tidende.

Som journalist udviklede Sabroe en stærkt personlig stil, hvor journalistens engagement og følelser er det bærende element frem for neutral rapportering. Denne tendens ses også i prosaen, der ofte har selvbiografiske elementer. Har modtaget flere arbejdslegater fra Statens Kunstfond.

Morten Sabroe døde 5. juni 2023.

Bibliografi 
Blandt de værker han har skrevet kan nævnes:

 Men ude i kulissen – 1976
 Tre beretninger om Marion – 1977
 Alle på gaden – 1977
 Køter – 1979
 Farvel Sally – 1984
 Historien om en by – 1985
 Rejsen til Amerika – 1986
 Vejene venter – 1988
 I svinets hjerte – 1990
 En luder steg af toget – 1994
 Sidste tog – 1996
 Johanna – 1998
 Undskyld, men hvor er udgangen – 1999
 Manden der kaldte sig mor – 1999
 Den spanske gæst – 2000
 Den niende kreds – 2002
 Hoffmans – 2003
 Du som er i himlen – 2007
 Kærlighedskrigeren – 2008
 Det 13. spil – 2010
 Fader vor - 2011
 Os - 2013
 Libido - 2013
 Drengen der løb med Gud - 2015
 Love me Do - 2017
 32 cm - 2018
 Der var engang en familie - 2021

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Morten Sabroe – Biografi fra Litteratursiden.dk 
 

Journalister fra Danmark
Journalister ved Dagbladet Information
Personer fra Gentofte
Selvbiografer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Romanforfattere fra Danmark
Journalister ved Berlingske
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Mandlige forfattere i det 21. århundrede
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Tritium

Tritium er den supertunge form af brint (hydrogen, H). Den består af to neutroner, en proton og en elektron, hvor brint normalt kun har en proton som atomkerne og en elektron. Tritium, T, ³H, kommer efter den tunge form af brint, deuterium, ²H = D, som består af én neutron, én proton og én elektron.

Tritium-atomet er ustabilt og er radioaktivt med en halveringstid på 12,32 år. Det henfalder til helium-3 ved reaktionen:

og frigiver en energimængde på 18,6 keV.

Tritiumhenfaldet er næsten ufarligt så længe stoffet er udenfor kroppen og er afskærmet af mindst ca. 6 mm luft, vores hud eller et stykke papir. Grunden er at betapartiklerne ikke har særlig stor gennemtrængelighed. Betapartikler er blot elektroner i "halvhøj" fart.

Tritium kan bl.a. dannes ved:

og

og

Kilder/referencer

Se også 
 Kernefusion
 Sonofusion

Ikke-metaller
Gasser
Slagelse Museum

Slagelse Museum er et kulturhistorisk egnsmuseum beliggende i Slagelse. Museet rummer en samling af gammelt håndværk, og besøgende kan opleve hvordan handel, håndværk og industri er foregået de sidste 100 år. Desuden findes en købmandsbutik. Museet har en stor og særegen samling af fugleskydningsplatter fra 1819–1936.

Slagelse Museum har erhvervet kulisserne fra filmen Unge Andersen, som nu kan genses i en ny sammenhæng. Handel og håndværk præsenteres i en gade som den kunne have set ud på H.C. Andersens tid med bl.a. en skomager, en snedker og en hattemager. Gaden munder ud i det gamle torv med bybrønden. Herfra kan besøgende gå på opdagelse i latinskolen, hvor der udstilles genstande fra perioden 1820 – 50.

Museum
Historiske museer i Danmark
Museer i Region Sjælland
Museer etableret i 1978
Museum
Anatomisk terapeutisk kemisk klassifikation

Anatomisk terapeutisk kemisk (ATC) klassifikation bruges til at inddele lægemidler i forskellige grupper efter hvilke organsystemer de påvirker og deres terapeutiske og kemiske egenskaber.

Klassifikationssystemet styres af WHOs Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology og blev offentliggjort for første gang i 1976. Det er baseret på det tidligere anatomiske klassifikationssystem (AC) der var blevet udviklet af European Pharmaceutical Market Research Association (EPhMRA) og Pharmaceutical Business Intelligence and Research Group (PBIRG). 

En række lægemidler har ikke en ATC-kode. Det gælder de magistrelle lægemidler, der ofte fremstilles i relativt små mængder på enkelte apoteker. Der er også nogle lægemidler, som ikke har en komplet ATC-kode. Det kan f.eks. være lægemidler, der lige er blevet markedsført, hvor den fulde ATC-kode endnu ikke er blevet fastlagt.

ATC-klassifikationen inddeler lægemidlerne i 5 forskellige niveauer: 

Første niveau – Bogstavkode for den anatomiske gruppe, i alt 14 grupper:

Andet niveau – Talkode (2 ciffer) for terapeutisk hovedgruppe.

Tredje niveau – Bogstavkode for terapeutisk/farmakologisk undergruppe.

Fjerde niveau – Bogstavkode for kemisk/terapeutisk/farmakologisk undergruppe.

Femte niveau – Talkode (2 ciffer) for kemisk substans-undergruppe.

Eksempler:
 N        Nervesystemet
 N05      Psykoleptika
 N05B     Anxiolytika
 N05B A   Benzodiazepin-derivater
 N05B A01 Diazepam

Substansnavnene som anvendes er internationale ikke-proprietære navne i den udstrækning de findes for de aktuelle substanser.

ATC/DDD-systemet er ATC-klassifikationen samt den antagne gennemsnitsdosis per døgn af et lægemiddel, der anvendes til sin hovedindikation af voksne; defineret døgndosis (DDD).

Andre ATC-klassifikationer er ATCvet (for veterinærmedicin) og ATC-urteklassifikationen (for urtepræparater).

Kildehenvisninger

Eksterne Henvisninger 
WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology – ATC/DDD

Kodninger
Farmakologi
Asopos

Asopos er en flodgud, der indgår en byttehandet med Sisyfos. Asopos får at vide hvor Zeus gemmer sig, og Sisyfos får en kilde til hans slot. Dette sker, men Asopos glemmer i sin iver, at Zeus er alle guders og menneskers hersker. Zeus bliver vred og sender et lyn, der rammer flodguden. Asopos falder brændende i en flod, hvor der lige siden har flydt kulstykker oven på vandet.

Græske guder