kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Holbækmotorvejen

Holbækmotorvejen (M11) er en motorvej som går mellem Vigerslev og Tuse ved Holbæk (heraf navnet).

Motorvejen er en del af Primærrute 21 på Sjælland der løber fra Vigerslevvej i Valby ved København, videre syd om Holbæk og op til Sjællands Odde, hvor der er forbindelse med Molslinjen til Aarhus og/eller Ebeltoft.

Fra Tuse Nord er der bygget en ny 2+1-sporet motortrafikvej til nord for Vig, hvor den kobles sammen med resten af motortrafikvejen fra Lumsås. Denne strækning åbnede for trafik den 29. november 2013.

Motorvejen er på strækningen fra Vigerslevvej – Svogerslev sekssporet, mens strækningen videre til Tuse Nord er firesporet.

Trafik 

I 2005 blev der målt følgende trafik forskellige steder på Holbækmotorvejen:

 Vest for Albertslund: 71.000
 Syd for Roskilde: 52.000
 Ved Torkilstrup: 34.000
 Syd for Holbæk: 19.700

Historie 

|- align="center"
| Vigerslevvej || || Søndre Ringvej || 2 || 6 || || 1968 || align="Left" | 
|- align="center"
| Søndre Ringvej || 2 || Roskildevej || 5 || 6 || || 1974 || align="Left" | Øst→Nord del af motorvejskryds Vallensbæk bygges.
|- align="center"
| Roskildevej || 5 || Baldersbrønde || 7b || 6 || || 1976 || align="Left" | Syd→Vest del af motorvejskryds Taastrup bygges.
|- align="center"
| Baldersbrønde || 7b || Hedelandsvej || 9 || 4 || || 1960 || align="Left" | Blev bygget som stærkt savnet omfartsvej nord om Hedehusene
|- align="center"
| Hedelandsvej || 9 || Københavnsvej || 10 || 4 || || 1966 || align="Left" | Man havde glemt dette lille stykke vej mellem to motorvejsetaper.
|- align="center"
| Københavnsvej || 10 || Ringstedvej || 13 || 4 || || 1965 || align="Left" | Blev bygget som stærkt savnet omfartsvej syd om Roskilde. Afkørslen Ringstedvej blev bygget som en 270 graders karrussel for at lede trafikken nemmere videre mod Ringsted.
|- align="center"
| Ringstedvej || 13 || Kirke Sonnerup V || 16 || 4 || || 1972 || align="Left" | 
|- align="center"
| Kirke Sonnerup V || 16 || Langerød || || 4 || || 1969 || align="Left" | 
|- align="center"
| Langerød ||  || Tuse Nord || 20 || 4 || || 2006 || align="Left" | Endelig udvidelse af holbækmotorvejen fra 1969 L402
|- 
|}

Fremtiden 

|- align="center"
| Baldersbrønde || 7b || Hedelandsvej || 9 || 4→8 || || 2012 || align="Left" | Motorvejen udbygges asymmetrisk mod syd. L523 
|- align="center"
| Hedelandsvej || 9 || Lindenborgvej || 14 || 4→6 || || 2012 || align="Left" | Motorvejen udbygges asymmetrisk mod syd. L523 
|- align="center"
| Tuse Nord || 20 || Herrestrup || || 2 || align="center" | || 2013 || align="Left" | Bygges indtil videre kun som Motortrafikvej måske i fremtiden som motorvej. Anlægsloven L402
|- align="center"
| Herrestrup || || Vig Nord || || 2 || || 2013 || align="Left" | Bygges indtil videre kun som Motortrafikvej måske i fremtiden som motorvej. Anlægsloven  L402
|}

Se også 
 Motorveje i Danmark
 Ring 4 (København)
 Primærrute 21
 Primærrute 23

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Trafikken – Navnene på motorvejene 
 Vejdirektoratet: M11-Holbækmotorvejen 

Motorvejen
Motorveje i Danmark
Hollywood Foreign Press Association

Hollywood Foreign Press Association (HFPA) er en organisation sammensat af journalister der dækker filmindustrien i USA, men som er tilknyttet medier uden for Nordamerika. Gruppen er formodentlig bedst kendt for deres uddeling af Golden Globe-prisen som de står bag og stadig arrangerer. HFPA blev grundlagt i 1943 af en journalist fra den britiske avis Daily Mail. Hovedformålet er at sprede nyheder om Hollywood til lande uden for Nordamerika.

Ekstern henvisning 
 Officiel hjemmeside 

Golden Globe
Journalistik
Foreign Press Association
Etableret i 1943
Kongen af Danmark

Kongen af Danmark er et rødt bolsje med anissmag. Som regel er de fabriksfremstillede ovale bolsjer præget med en krone.

Historie 
Navnet "Kongen af Danmark", stammer fra 1600-tallet. Ifølge legenden fik Christian 5., der var konge af Danmark 1670-1699, ondt i halsen og tilkaldte sin livlæge. Livlægen ordinerede anisolie, tidens medicin mod ondt i halsen. Men da anisolie smager stærkt, ville kongen ikke indtage den. 
Derfor måtte livlægen finde på noget. Han havde hørt, at nogle apotekere tilførte medicin til sukkermasse for at gøre den spiselig. 
Han lavede derfor en varm sukkermasse, som han tilførte anisolie og en smule rødbedesaft. 
Det blev til fine, røde bolsjer, som kong Christian 5. gladelig spiste. Og han blev rask.

Eksterne henvisninger 

Bolsjer
DGI City 2009

DGI City 2009 er Danske Gymnastik- & Idrætsforeningers navn for Landsstævnet i Holbæk i 2009. 

Landsstævnet afholdes for første gang i 20 år på Sjælland, mens det tidligere har været afholdt i Haderslev (2006), Rønne (2002), Silkeborg (1998) og Svendborg (1994).

Arrangementet har lokalt ført til mange diskussioner om hvordan de nødvendige idrætsanlæg skal anlægges. Mens de fleste anlæg vil blive opført i byens sydlige del, er der planer om at opføre en svømmehal, kombineret med et 12 etagers luksushotel ved den tidligere industrihavn.

En del af diskussionen drejer sig om Arnolds bjerg i Holbæks syddel, der i forbindelse med afholdelsen af DGI arrangementet skal bruges i forbindelse med anlæg af sportsfaciliteter. Bjerget blev i den forbindelse af borgmester Jørn Sørensen omdøbt til "Mount Arnold", hvilke skabte utilfredshed blandt den lokale befolkning.

Idrætsbegivenheder i Danmark
Sport i Holbæk
Sport i 2009
Kongen af Danmark (flertydig)

Kongen af Danmark har flere betydninger:
 Kongen af Danmark – et bolsje.
 Kongen af Danmark (radioprogram) – Et radioprogram på TV2 Radio.

Se også Kongerækken
Mineslund

Mineslund er en lille herregård på halvøen Asnæs, som er dannet i 1798 af Christian Cornelius Lerche til Lerchenborg. Gården ligger i Årby Sogn, Kalundborg Kommune.

Ejendommen har tidligere hørt under godset Lerchenborg, men blev i 1952 solgt fra sammen med Asnæsgården.

Mineslund Gods er på 247 hektar og producerer og sælger økologisk kød og pålæg.

Ejere af Mineslund 
(1798-1852) Christian Cornelius Lerche
(1852-1885) Christian Albrecht Lerche
(1885-1927) Christian Cornelius Lubbi Lerche-Lerchenborg
(1927-1928) J. Bruhn
(1928-1950) Peter Andreas Lund
(1950-1952) Enkefru Marie Lund
(1952-1989) Titi Petersdatter Lund gift Vinsand
(1989-) Eirik Knutson Vinsand

Eksterne henvisninger 

Mineslund

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Kalundborg Kommune
Herregårde i Holbæk Amt
Etableret i 1798
Ungarske forint

Forint er den ungarske valuta. Den blev indført efter 2. verdenskrig da den tidligere valuta Pengő, var udsat for en hyperinflation på op mod 41,9 billiard %, altså priserne blev fordoblet hver 15. time.

Eksterne henvisninger 

Forint
Skibbrogade (Kalundborg)

Skibbrogade er en gade i Kalundborg, der strækker sig fra slutningen af Kordilgade og ned mod havnen til Vestre Havnevej. Gaden var tidligere gågade i den nordlige ende, men i 2007 blev den åbnet for trafik på grund af ombygningen af den firkantede rundkørsel til Klostertorvet. Åbningen af gaden medførte trafikale problemer og diskussion om, hvorvidt gaden skulle forblive åben for biltrafik. I 2010 besluttede byrådet, at gaden igen skulle være gågade.

Gaden støder op til byens hovedstrøg, Lindegade, og på hjørnet mellem de to gader ligger bindingsværkshuset Lindegade 1-3.

Referencer 

Gader i Kalundborg
Asnæsgård

Asnæsgård er en lille herregård på halvøen Asnæs, som er dannet i 1750 af Christian Lerche til Lerchenborg. Gården ligger i Årby Sogn, Kalundborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1952

Ejendommen har tidligere hørt under godset Lerchenborg, men blev i 1952 solgt fra sammen med Mineslund.

Asnæsgaard Gods er på 415,6 hektar

Ejere af Asnæsgaard 

(1750-1757) Christian Lerche
(1757-1766) Amalie Margrethe Christiane Caroline Leiningen Westerburg gift Lerche
(1766-1798) Georg Flemming Lerche
(1798-1852) Christian Cornelius Lerche
(1852-1885) Christian Albrecht Lerche
(1885-1927) Christian Cornelius Lubbi Lerche-Lerchenborg
(1927-1928) J. Bruhn
(1928-1950) Peter Andreas Lund
(1950-1952) Enkefru Marie Lund
(1952-1989) Titi Petersdatter Lund gift Vinsand
(1989-) Eirik Knutson Vinsand

Eksterne henvisninger 

Asnæsgård og Mineslund

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Kalundborg Kommune
Herregårde i Holbæk Amt
Lars Windfeld

Lars Windfeld (født 3. oktober 1962) er tidligere administerende direktør for den danske fodboldklub AGF og tidligere fodboldspiller for Aabenraa, Haderslev FK, AC Horsens og AGF.

Lars Windfeld er målmand og nåede 221 kampe for AGF, mange som anfører, og han spillede indtil 2000, hvor skader satte stop for karrieren. Han fik i 1995 Det gyldne bur, kåringen af årets målmand i dansk fodbold.
Lars Windfeldt er berømt for sit mål på et forrygende udspark, der overrumplede Lars Høgh i en kamp mod OB.

Lars Windfelds måske bedste kamp for klubben var i 1997, da AGF overraskende vandt 1-0 ude over franske Nantes og gik videre i UEFA Cup.

I 2005 tiltrådte Lars Windfeld som adm. direktør for AGF fodbold, efter Frank Heskjær forlod posten. Windfeld forlod posten i 2009 på grund af sygdom.

I 2021 blev Lars Windfeld stævnet for stort millionbeløb efter konkurs i Titus Olie og Gas.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Haderslev FK
Fodboldspillere fra AC Horsens
Fodboldspillere fra AGF
Nokia N95

N95 er Nokias første mobiltelefon med integreret GPS og HSDPA og en kamerafunktion på 5 megapixel. Nokia lancerede N95 under sloganet "It's what computers have become" eller på dansk: "Dette er, hvad computere har udviklet sig til" med henvisning til N95's muligheder grundet blandt andet styresystemet Symbian OS S60 3rd Edition Feature Pack 1, hvilket også er en nyskabelse i N95. Designmæssigt prøver Nokia også noget nyt med N95. N95 er den første Nokia-telefon som har 'double slider' design, hvilket vil sige at slides telefonens underdel til den ene side kommer et normalt T9 tastatur frem, hvorimod slides underdelen den anden vej kommer traditionelle medieknapper til syne og telefonens skærm skifter til landscape. N95 blev præsenteret på Nokias Open Studio 2006 d. 26. september 2006.

Funktioner 

 Integreret GPS system
 5 Megapixel kamera (2592 x 1944) med Carl Zeiss Optics, autofocus & digital zoom
 Video optager i 640 x 480 format med 30 fps – DVD-agtig kvalitet
 WiFi 
 HSDPA (3.5G) – 3.6 MBit/s download hastighed
 Quad band GSM / GPRS / EDGE
 2.6-tommer QVGA-skærm (320x240) med 16 millioner farver
 Understøtter microSD(HC) memorykort (op til 16GB indtil videre)
 160MB intern hukommelse
 3.5mm minijack, kan bruges til hovedtelefoner, headset og tv-out.
 Musik afspiller som understøtter MP3, WMA, RealAudio, SP-MIDI, AAC+, eAAC+, MIDI, AMR, M4A, True Tones 
 Stereohøjtalere
 A2DP – understøttelse af trådløse stereohovedtelefoner
 FM Radio
 USB 2.0 via mini USB port
 Universal Plug and Play
 Bluetooth v2.0

Eksterne links 
 Nokia N95 Specifikationer 
 Officiel Nokia N95 Page
 Officiel pressemeddelelse fra Nokia

N95

de:Nokia Nseries#Nokia N95
Denethor 2.

Denethor II er en person i Tolkiens roman Ringenes Herre. Sammen med Finduilas fra Dol fik han sønnerne Boromir og Faramir. Han var den sidste regerende Marsk af Gondor.

Han efterfulgte sin far Ecthelion 2. som marsk i år 2984 (af den tredje alder). I sin undgdom konkurrede han med krigeren Thorongil om sin faders gunst. Thorongil var i virkeligheden Aragorn i forklædning. Da Thorongil forsvandt fra Gondor regnede folk med at det var fordi han ikke ville tage imod ordrer fra Denethor.

Eksterne henvisninger 

 

Personer i Ringenes Herre

de:Figuren in Tolkiens Welt#Denethor
simple:Middle-earth characters#Denethor
Ulvekobbel

Et ulvekobbel er en flok af ulve.

Ulvekoblet har givet navn til ulvekobbeltaktikken, der benyttes af ubåde, der angriber i flok. Teknikken blev forbedret under 2. verdenskrig af den tyske storadmiral Karl Dönitz.

Se også 
Flok

Etologi
Eide

Eide er en tidligere kommune på Nordmøre i Møre og Romsdal fylke i Norge. Den grænser i sydøst til Gjemnes og i sydvest til Fræna. Nord for Kornstadfjorden ligger Averøy.

1. januar 2020 blev Fræna og Eide kommuner lagt sammen til den nye Hustadvika kommune.

Eide kommune har et af de største miljøer for stenindustri i Norge med rødder tilbage til bl.a genopbygningen efter bybranden i Ålesund i 1904. Stenindustrien i Eide leverer i dag ca. 40% af alle gravmonumenter i Norge. Fra stenbruddene i Eide leveres kalk som råstof til produktionen hos Hustad Marmor i nabokommunen Fræna.

På kysten mellem Eide og Averøy findes Atlanterhavsvejen, et populært mål for norske og udenlandske bilturister.

Eidedialekten hører oprindelig til trøndsk. Grænsen mellem trøndsk og vestnorsk går i vest mellem Eide og Fræna. I dag påvirkes sproget i Eide til dels af Frænadialekten og til dels af den normaliserede Moldedialekt.

Eksterne henvisninger 

 Eide  på snl.no

Kommuner i Møre og Romsdal
Tidligere kommuner i Norge
Hustadvika
Gekko

En gekko er en 5-30 cm lang øgle med en fænomenal evne til at sidde fast på alting. Gekkoen lever i alle varme dele af verden og er et natdyr.
Gekkoen sidder fast på ting ved at gribe fat på molekylært niveau med nogle "hår" af hvilke, der på hver fod regnes med at være ca. en milliard.
Det eneste en gekko ikke kan sidde fast på er teflon.
Bliver mest set som nyttedyr, da de bl.a. spiser myg.

Klassifikation 
Familie: Gekkonidae

Kilder/referencer 
 Taxonomicon – Family Gekkonidae 

 
Øgler
Atlanterhavsvejen

Atlanterhavsvejen er et vejstykke på riksvei 64 i Nordmøre i Møre og Romsdal fylke i Norge. Vejen er 8.274 meter lang og går fra Vevang i Eide til Kårvåg i Averøy og afløste 7. juli 1989 færgeforbindelsen mellem Ørjavik og Tøvik i de to kommuner. Anlægget består blandt andet af otte broer på tilsammen 891 meter og går over en hel del holme og skær. Vejen kostede 122 millioner 1989-kroner og var delvis finansieret med bompenge. Bommen blev fjernet i juni 1999.

Ruten, vejen følger, blev oprindelig planlagt for jernbane tidligt i 1900-tallet, men den idé blev endeligt skrinlagt i 1935. Planlægning af vejstrækningen kom i gang i 1970'erne. Byggeriet startede 1. august 1983.

Atlanterhavsvejen er landets ottendebedst besøgte naturbaserede turistattraktion (2004) med 283.500 besøgende. Vejstrækningen er foreslået som national turistvej.

Århundredets bygningsværk i Norge 
I september 2005 blev Atlanterhavsvejen kåret til Århundrets bygningsværk 1905–2005.

Broer på Atlanterhavsvejen fra vest mod øst 
 Vevangstraumen bro, 119 meter – sejlhøjde 10 meter
 Hulvågen broer, 3 broer på til sammen 239 meter – sejlhøjde 4 meter
 Storseisundet bro, 260 meter – sejlhøjde 23 meter
 Geitøysundet bro, 52 meter – sejlhøjde 6 meter
 Store Lauvøysund bro, 52 meter – sejlhøjde 3 meter
 Lille Lauvøysund bro, 115 meter – sejlhøjde 7 meter

Eksterne henvisninger 

 http://www.atlanterhavsveien.no
 http://atlanterhavsveien.net 
 http://www.atlanterhavsveien.org

Møre og Romsdals geografi
Veje i Norge
Broer i Norge
Skarntyde

Skarntyde (Conium maculátum) er en op til 250 centimeter høj urt, der hører til skærmblomstfamilien (Apiaceae), ligesom fx gulerod og bjørneklo. Den blomstrer med hvide blomster i juni og juli. Planten er temmelig almindelig i Danmark, hvortil den formentlig er indført af munke. Skarntyde er meget giftig og har været brugt som lægemiddel til udvortes brug.

Udbredelse 
Skarntyde er hjemmehørende i middelhavsregionen og i Vestasien og senere spredt med kulturen til store dele af det øvrige Europa, Nordafrika og Asien. Desuden er den indslæbt til Nord- og Sydamerika og New Zealand. Den ynder fugtig og næringsrig jord, der jævnligt forstyrres. I Danmark oftest ved beboelser, i grøftekanter, på strandvolde og ruderater.

Beskrivelse 
Stænglen er glat med blåligt skær og rødplettet forneden (deraf navnet maculatum = plettet). Bladene er 3 eller 4 gange fjersnitdelte og ligner bladene fra vild kørvel, der også er blevet kaldt skarntyde. Planten er toårig og danner det første år en roset af blade. Året efter vokser et blomsterbærende skud frem. Planten har en ubehagelig lugt af muse-urin, der især kan lugtes på solvarme sommerdage eller når bladene gnides.

Giftighed 
Carl von Linné gav planten slægtsnavnet Conium, efter det græske ord "koneion" – den giftdrik af skarntydesaft, som i antikkens Grækenland blev benyttet til at eksekvere dødsdomme med. Filosoffen Sokrates blev eksempelvis dømt til at begå selvmord med skarntydesaft. Dens dødbringende egenskaber skyldes især de to alkaloider koniin og gamma-konicein.

Kilder og henvisninger 
 M. Skytte Christiansen og Henning Anthon: Danmarks Vilde Planter, Branner og Korchs Forlag 1958. Side 442-443
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. . Side 577.
 Online artikel om skarntydegift og Sokrates  (hentet 2021-09-03)
 

Giftige planter
Planter i Danmark
Blomster i juli
Blomster i juni
Martina

Martina er et pigenavn, der er mest anvendes i England, Tyskland, Italien, Spanien, Portugal, Grækenland, Kroatien, Slovakiet, Slovenien, samt dele af Skandinavien.

På engelsk udtales navnet mahr-teen-a, mens det på italiensk og spansk udtales mahr-tee-nah.
 
Navnet er den feminime form af Martinus.

Kendte personer 
 Martina Hingis – slovakisk tennisspiller
 Martina Navratilova – tekkisk tennisspiller
 Martina Stoessel -  Argentisk sanger og skuespillerinde

Se også 
 Martin

Pigenavne
Bill Monroe

William Smith Monroe (13. september 1911 – 9. september 1996) var en amerikansk musiker, der udviklede musikgenren Bluegrass, der fik sit navn fra Monroes band "The Blue Grass Boys", som var opkaldt efter Monroes hjemstat Kentucky (The Blue Grass State). Monroes musikalske karriere spænder over 60 år. I de 60 år var han både instrumentalist, komponist, sanger og bandleder. Han bliver ofte refereret til som "The Father of Bluegrass".

Kompositioner 
Bill Monroe skrev en række kompositioner, hvoraf mange blev indspillet af andre kunstnere. Blandt disse var Elvis Presley, der på sit repertoire havde to af Monroes sange, nemlig "Blue Moon of Kentucky" og "Little Cabin On the Hill".

Eksterne henvisninger 

 Se og hør Monroe optræde med hans største hit ca. 1970

Sangere fra USA
Komponister fra USA
Syddanske Medier

Syddanske Medier var en regional mediekoncern i Syd- og Sønderjylland, som ejedes af Den Sydvestjydske Venstrepresse. Indtil 2013 ejedes halvdelen af Berlingske Media.

Koncerndirektøren var Christian Lund Jepsen, og virksomhedens administrerende direktør var Peter Orry.

I 2014 fusionerede Syddanske Medier med Fynske Medier og Jyske Medier og dannede Jysk Fynske Medier.

Aktiviteter 
 JydskeVestkysten
 Skala FM
 Syddanske Online, bl.a. jv.dk
 Dansk Avis Omdeling (ejes sammen med JP/Politikens Hus)
 Vejen Avis

Noter
Christian Bundegaard

Christian Bundegaard (født 3. december 1961 i Aarhus) er en dansk maler, forfatter og idéhistoriker, (cand. phil. i idéhistorie fra Aarhus Universitet), der desuden har studeret arkitektur ved Arkitektskolen i Aarhus og er uddannet fra Forfatterskolen 1989.

Christian Bundegaard er tidligere litterær direktør for forlaget Gyldendal, lærer ved Testrup Højskole, programmedarbejder ved Danmarks Radio, research fellow ved tænketanken PSIS, Graduate Institute of International Studies i Genève, attaché ved den danske FN-mission i Genève og kommunikationschef i 3XN Arkitekter.

Han har udstillet i bl.a. København, Bruxelles, New York og Palma de Mallorca, skrevet en række bøger, artikler og bidrag til antologier om bl.a. filosofi, kulturhistorie, arkitektur, design, litteratur og film, senest (2018) “Finn Juhl - Liv, værk, verden”. Desuden har han sammen med sin hustru, tidl. udviklingsminister Anita Bay Bundegaard oversat en række bøger af bl.a. Paul Auster. Christian Bundegaard har ateliers i Uccle i Belgien og i Sóller på Mallorca.

Udvalgt bibliografi 
 Billedlotteri, Borgen, 1986 (digte); Finis Terrae, Borgen, 1989 (digte); Sejlads, Gyldendal, 1996 (digte); At fiske i himlen, Danmarks Radio, 1998 (essays); The Battalion State, PSIS, 2004 (essay); "Bydelen der ville være en have" (essay) i Grethe F. Rostbøll (red.): Byen i byen – Frederiksbergs moderne kulturhistorie, Politikens Forlag, 2008; Postens hovedkvartér, Post Danmark, 2012; Finn Juhl - Liv, værk, verden, Strandberg Publishing, 2018.

Eksterne henvisninger 
 Christian Bundegaards officielle hjemmeside

Digtere fra Danmark
Oversættere fra Danmark
Personer fra Aarhus
Skolefolk fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Arkitekturkritikere fra Danmark
Journalister ved Politiken
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer med tilknytning til Gyldendal
Forlæggere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Fynske Medier

Fynske Medier P/S var et salgs- og servicesamarbejde for de to udgiverselskaber Fyens Stiftstidende og Fyns Amts Avis. Partnerselskabet Fynske Medier blev etableret 1. oktober 2006 og ejedes 68,5 procent af Fyens Stiftstidende A/S og 31,5 procent af Svendborg Avis A/S (Fyns Amts Avis). 

Fynske Medier forestod administration, drift, produktion, salg og udvikling. Hovedsædet for Fynske Medier var placeret i Fyens Stiftstidendes mediehus i det centrale Odense. Fynske Medier omsatte årligt for 750 mio. kr. og beskæftigede knap 500 medarbejdere. Adm. direktør var Jesper S. Rosener.

I 2014 fusionerede Fynske Medier med Jyske Medier og Syddanske Medier og dannede Jysk Fynske Medier.

Aktiviteter 
 Kjerteminde Avis (delvist ejet)
 Radio 3 (delvist ejet)
 Gul & Gratis
 Portal Fyn (fyn.dk) (sammen med TV 2/Fyn)
 13 disktriktsblade: Ugeavisen Odense, Ugeavisen Svendborg, Ugeavisen Faaborg, Kerteminde Ugeavis, Område Avisen Nordfyn, LokalAvisen Assens, UgeAvisen Nordfyn, LokalAvisen Nyborg, Melfar Posten, LokalAvisen NordVest, Skibhus Avisen, Midtfyns Posten, Ugeavisen Øboen (Langeland) og Dalum-Hjallese Avis. 
 Ejendomsavisen Fyn
 VejviserFyn, som udgiver telefonbøger i 10 udgaver, svarende til de fynske kommuner
 GraphicCo.
 Fyens Trykkeri
 Fyens Distribution

Noter

Eksterne henvisninger 
 Jysk Fynske Mediers side om Fynske Medier 

 
Etableret i 2006
Crémant

Crémant er betegnelsen for en fransk mousserende hvidvin fra andre distrikter end Champagne. Det er kun mousserende vine fra Champagne, der må kaldes champagne. Men metoden, der bruges til fremstilling af champagne, må gerne benyttes uden for Champagne. Crémant er især kendt fra Alsace, men kan også findes i andre regioner i Frankrig:

 Crémant d'Alsace
 Crémant de Bordeaux
 Crémant de Bourgogne
 Crémant de Die
 Crémant du Jura
 Crémant de Limoux
Crémant de Solibakke
 Crémant de Loire
Crémant de Savoie

og uden for Frankrig
 Crémant de Luxembourg.

De tilladte druesorter varierer fra region til region.

Mousserende vin

en:Sparkling wine#Crémant
Randers Amtsavis

Randers Amtsavis, grundlagt 3. juli 1810, er et regionalt dagblad, som dækker Kronjylland – Randers, Mariagerfjord, Norddjurs, Syddjurs og Favrskov kommuner.

Historisk har Randers Amtsavis været en konservativ avis, men definerer sig i dag som en uafhængig borgerlig avis.

I 1998 fusionerede Randers Amtsavis og søsteravisen Dagbladet Djursland med Århus Stiftstidende, hvilket afstedkommer en række omlægninger af Randers Amtsavis, herunder nyt layout, som avisen stadig bruger. Layoutet er i øvrigt det samme som de øvrige Stiftstidender (Nordjyske og Fyens) og JydskeVestkysten bruger. Dagbladet Djursland lukker 1. november 2001. Lokalstoffet fra Djursland er fremover at finde i både Randers Amtsavis og Århus Stiftstidende.

I forbindelse med fusionen lanceres Randers Amtsavis i en søndagsudgave. Den ophører imidlertid allerede i 2002, hvor man ligeledes ophører med at dække det nordligste af avisens område, hvilket betyder at lokalredaktionerne i Hadsund og Hobro lukkes. Områderne dækkes nu kun af Nordjyske Stiftstidende. I 2002 nedlægges desuden ugeavisen Randers Posten, og Randers Amtsavis' onsdagsudgave bliver fremover omdelt til de fleste husstande i avisens dækningsområde.

Randers Amtsavis udkommer ifølge Dansk Oplagskontrol i 12.532 eksemplarer (1. kvartal 2006), mens onsdagsudgaven udkommer i 46.058 eksemplarer.

Eksterne henvisninger 
 Randers Amtsavis' hjemmeside
 Digitaliserede udgaver af Randers Amtsavis i Mediestream
 Læs om Randers Amtsavis i opslagsværket "De Danske Aviser"

Aviser fra Jylland
Amtsavis