kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pomperipossa i Monismanien

Pomperipossa i Monismanien er en satirisk fortælling skrevet af den svenske forfatterinde Astrid Lindgren og offentliggjort i avisen Expressen den 10. marts 1976.

Astrid Lindgren skrev den efter at have opdaget at hun betalte 102 % i skat, og den blev et vigtigt indlæg i debatten om høje marginalskatter og menes at være en medvirkende årsag til at socialdemokraterne tabte magten ved rigsdagsvalget i 1976, for første gang i 40 år.

I en tydelig allegori berettes historien om Pomperipossa, som i et rige langt borte skriver bøger for børn og kun har 5000 kroner at leve for om året, til trods for at hun slider og slæber.

I forbifarten nævner Lindgren, at man kan sænke sin skat ved at købe et højtbelånt hus. Dette var et nålestik mod Sveriges daværende finansminister Gunnar Sträng, som netop havde gjort det, hvilket medførte at han det år kun betalte en ganske lav skat, til trods for at han havde en stor indkomst.

I rigsdagen læste moderaternas partileder Gösta Bohman fortællingen fra talerstolen. Herpå svarede Sträng, i sin myndige tone, at Astrid Lindgrens indlæg i skattedebatten røbede "dyb uvidenhed" om skattesystemet. "Men det forlanger vi jo heller ikke at Astrid Lindgren skal kunne klare". Lindgren svarede i radioen dagen efter: "Men jeg forlanger det af Gunnar Sträng. Hvis der er nogen, der har regnet forkert, er det Riksskatteverket, for det er fra dem, jeg har fået cifrene. Sträng kan fortælle historier, men regne kan han tydeligvis ikke. Vi burde nok bytte job, han og jeg."

Den høje marginalskat var et resultat af Haga-forliget mellem socialdemokraterne, Folkpartiet og Centerpartiet den 4. marts 1975, hvor man sænkede indkomstskatten blandt andet ved at fjerne loftet for egenafgifter (afgifter for selvstændigt erhvervsdrivende, svarende til arbejdsgiverafgifter) i socialforsikringen.

Ekstern henvisning 
 Pomperipossa i Monismanien

Sveriges politik
Astrid Lindgren
Litteratur i 1976
Livsverden

Begrebet livsverden hører til i den fænomenologiske tradition fra Edmund Husserl, og kan siges at være den sene Husserls modsvar til Martin Heideggers pointering af mennesket som en væren-i-verden (Heidegger, 1927). Særligt den eksistentielle fænomenologi efter Heidegger (1927/2014), Merleau-Ponty (1945/2009) og Patocka har fokuseret på livsverdenen. Livsverdenen er den umiddelbare hverdagsvirkelighed, hvorfra vi henter de væsentligste dele af vores sprog, begreber og identitet (Pahuus, 1988). I Husserls forståelse af "livsverden" er denne den primære referenceramme for al menneskelig tænkning og handlen. Husserls tanker er på et tidligt tidspunkt blevet videreført inden for den fænomenologiske sociologi af Alfred Schütz med en understregning af, at vi altid allerede er til stede i en fælles, intersubjektiv, kulturel verden. Husserl, og hans efterfølger Schütz, kommer dog med begrebet om livsverden i konflikt med deres transcendental-filosofiske position. En konflikt som både Heidegger, Merleau-Ponty, Patocka og Sartre peger på, og som de selv løser ved at forstå livsverden som tænkningens prerefleksive, og dermed også videnskabens, grundlag, som man i princippet ikke kan hæve sig over. Heidegger, Merleau-Ponty, Patocka og Sartre tager så at sige den sene Husserl på ordet, og løser modsætningsforholdet i Husserls tænkning ved at fremhæve livsverdenens forrang. Den fænomenologiske tradition efter Husserl påpeger dette igennem flere begreber, særlig via væren-i-verden og igennem en nyfortolkning af begreberne om den naturlige indstilling og livsverden. Denne understregning af mennesket som ufravigeligt knyttet til en særlig meningshorisont er varetegnet for den fænomenologiske tradition, som kaldes eksistentiel fænomenologi (Keller, 2012).

Livsverdensbegrebet er i nyere tid især kendt fra den tyske sociolog Jürgen Habermas' arbejder. Habermas opfatter livsverdenen som det sted, hvor menneskets primære socialisering og sprogudvikling foregår. Livsverdenen er baseret på ikke-formålsrettet interaktion (det han kalder 'den kommunikative handlen') og står dermed i modsætning til systemet, der er baseret på formålsorienteret og strategisk handlen.

Litteratur 
 Heidegger, Heidegger (1927/2014). Sein und Zeit. (Erste Hälfte.) In: Jahrbuch für Philosophie und phänomenologische Forschung. Band 8, 1927, S. 1–438 (Digitalisat). Dansk oversættelse fra 2014: Væren og tid. Klim.
Merleau-Ponty, M. (1945/2009). Kroppens fænomenologi. 2. udgave. Frederiksberg: Det Lille Forlag. Bibliotek.dk [Delvis dansk oversættelse af Phénoménologie de la perception]
Pahuus, M. (1988). Livsverdenens ubestemmelighedskarakter i fænomenologien og i livsfilosofien, Philosophia, 17, 1-2, pp. 13-25.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Livsverden.dk: Om livsverdensbegrebet og dets rolle inden for den eksistentiel-fænomenologiske tradition
 Forum for eksistentiel fænomenologi: videnskilde og forum for interesserede i eksistentiel fænomenologi Læs om fænomenologiske perspektiver på terapi, psykologi, specialpædagogik, videnskabsteori mm.

Filosofi
Fænomenologi
Accelerometer

Et accelerometer er en transducer der kan måle acceleration.

Accelerometre anvendes bl.a. i smartphones, videospilkonsoller og ikke mindst i udvikling af alt fra biler, vindmøller, fly osv.

Verdens første kommercielle piezoelektriske accelerometer blev udviklet af Dr. Per Vilhelm Brüel i 1943 i virksomheden Brüel & Kjær i Nærum nord for København. Brüel & Kjær er stadig i dag førende inden for udvikling og produktion af højt ydende accelerometere til industrien.

Referencer 
 http://www.bksv.com/doc/bn1414.pdf

Yderligere læsning 
Accelerometer håndbog(engelsk) http://www.bksv.com/doc/bb0694.pdf

Måleinstrumenter
Brudelys-familien

Brudelys-familien (Butomaceae) er en monotypisk familie med én slægt og én art, der er udbredt i Europa, Nordafrika, Mellemøsten og Centralasien. Det er urteagtige vandplanter, der kan kendes på deres lange, smalle blade med trekantet tværsnit og på de skærmagtige, endestillede blomsterstande. Blomsterne er tretallige og lyserøde. Frugterne er bælgkapsler.

 Brudelys-slægten (Butomus)
Brudelys-slægten

Brudelys-slægten (Butomus) er en monotypisk slægt med kun én art. Det er vandplanter med opret vækst, trekantede skud og endestillede skærme med lyserøde, duftende blosmter. Se den nærmere beskrivelse under nedennævnte art.

 Brudelys (Butomus umbellatus)

Planteslægter
Brudelys-familien
Jacob den Danske

Broder Jacob den Danske eller på latin Jacobus de Dacia (født ca. 1484 i Danmark, død 1566 i Mexico) var en dansk franciskanermunk.

Kongesøn? 
Historikeren Jørgen Nybo Rasmussen argumenterer for, at Jacob var søn af kong Hans og yngre broder til Christian II. Denne opfattelse deles ikke af alle, men ligger til grund for Henrik Stangerups roman: Broder Jacob.

Fremtrædende i Danmark op til reformationen 
Han indtrådte i franciskanerordenen under ukendte omstændigheder. I optakten til reformationen var han i klosteret i Malmø, hvor han deltog i disputatser med byens lutherske ledere Claus Mortensen Tøndebinder, Hans Olufsen Spandemager og Frans Vormordsen. I 1530 blev franciskanerne fordrevet fra klosteret, ligesom det i de følgende år skete i andre danske byer. Dette skildredes af Broder Jacob i Gråbrødrenes Fordrivelseskrønike, der var tænkt som en sagsfremstilling ved en ikke gennemført proces med henblik på at genvinde de konfiskerede klostre.

I 1536 gennemførtes den lutherske reformation og med den et forbud mod tiggerordener, hvorfor Broder Jacob måtte gå i landflygtighed, først i Mecklenburg, hvor han betegnede sig som provincial, dvs. leder af de danske franciskanere. Derfra drog han til Spanien.

Missionær i Mexico 
I 1542 kom Broder Jacob til Mexico, hvor han lærte flere af de indianske sprog og oprettede flere klostre. Han gik stærkt ind for indianernes ligestilling i den katolske kirke. Dette vakte modstand både hos de spanske kolonimyndigheder og i kirken, herunder også hans franciskanske medbrødre. Og i spørgsmålet om at egnede indianere kunne ordineres til præster, led Jacob nederlag og måtte underkaste sig kirkebod for sine fejltagelser. Jacob havde hævdet, at det var kætteri at afvise, at indianere kunne præstevies. Selv om han måtte bøje sig, så vedblev han at arbejde for indianernes rettigheder.

Han døde i klostret i Tarecuato, hvor han var guardian. Han huskes stadig som indianernes ven af den lokale befolkning. Fra 1996 har der været gjort forsøg på at få ham helgenkåret.

Referencer

Litteratur 
 
 
 Stangerup, Henrik: Broder Jacob, 1991 (roman)

Eksterne henvisninger 
 Helgenleksikon (Den katolske Kirke i Danmark) 
 Danske personligheder i den mexikanske historie (Danske Ambassade i Mexico City)

Danskere i 1500-tallet
Franciskanere
Brudelys

 
Brudelys (Butomus umbellatus) er en op til 120 cm høj urt, der vokser langs bredden af søer og vandløb på næringsrig lerbund.

Beskrivelse 
Brudelys er en flerårig urt med en opret, lidt sivagtig vækst. Bladene er trekantede ved grunden, men smalle og linieformede foroven. Bladranden er hel, og begge sider af bladet er friskt grøn.

Blomsterne sidder i skærme på særskilte stængler, der er noget længere end bladene. Blomstringen sker i juli-august. De enkelte blomster er lyserøde. Frugterne er bælgkapsler med 3 frø i hvert. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet består af en vandret krybende rodstok, hvorfra der udgår dels rødder og dels blade og blomsterstængler. Når planten står i rindende vand, kan den udvikle meget lange undervandsblade.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 x ? m (100 x 10 cm/år). Disse mål kan fx bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Voksested 
Brudelys er hjemmehørende i Danmark, hvor den gror i rørsumpen ved søer, grøfter og vandløb. Den foretrækker en mineralrig bund, hvor man kan finde den sammen med bl.a. Tagrør, Bredbladet Dunhammer, Grenet Pindsvineknop, Gul Iris, Høj Sødgræs og Langbladet Ranunkel.

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Vandplanter
Lyserøde blomster
Sandvika

Sandvika er det administrative centrum i Bærum kommune i Norge, ca 13km vest for Oslo. Sandvika fik bystatus 4. juni 2003. Kommunens administration, og de fleste andre offentlige tjenester, ligger i Sandvika. Sandvika by har siden slutningen af 1980'erne gennemgået store forandringer i infrastukturen, og er vokset radikalt. Sandvika er kommunens handelscenter, med Sandvika Storsenter som største indkøbscenter. Handelshøyskolen BI lå i Sandvika indtil 2005, hvor den flyttede til Nydalen i Oslo. De gamle lokaler blev året efter overtaget af Sandvika Videregående Skole.

Byen Sandvika er (pr. marts 2005) ikke geografisk afgrænset, da det er en del af et større byområde, og det er derfor vanskeligt at fastsætte byens eksakte indbyggertal og areal.

Eksterne henvisninger 

 Sandvika 

Byer i Norge
Bærum
Seksuel selektion

Seksuel selektion er en evolutionær mekanisme, der sorterer mindre attraktive individer fra i kampen om parring og seksuel reproduktion. Konkurrencen mellem individer af det samme køn kan resultere i opsigtsvækkende modifikationer af arten – som regel til en utilpasning i omgivelserne (dvs. modsat naturlig selektion,hvor arten tilpasser sig omgivelserne). I ekstreme tilfælde kan seksuel selektion resultere i såkaldt "runaway".

Eksterne links 
 Sådan fungerer evolutionen. Videnskab.dk 2011
 The Complete Work of Charles Darwin Online 

Biologi
Evolutionsteori

sv:Naturligt urval#Sexuellt urval
Løvenholt

Løvenholt er dannet 1830 af den dygtige landmand Fr. H. Møller ved sammenlægning af tre bøndergårde. Gården ligger i landsbyen Salten, Them Sogn i Silkeborg Kommune. Hovedbygningen er opført i 1830 og ombygget i 1920 ved Gotfred Tvede. Løvenholt Gods er på 383 hektar

Ejere af Løvenholt 
 (1830-1850) Frederik Harald Møller
 (1850-1856) proprietær Boserup
 (1856-1861) Regnar Westenholz
 (1861-1873) forpagter Aude
 (1873-1875) Jens Dinesen
 (1875-1884) H. Busch
 (1884-1905) Holger Weiss
 (1905-1908) Laurids Martin Nielsen / V. Birkedal-Nielsen
 (1908-1911) Laurids Martin Nielsen
 (1911-1915) P. Hansen
 (1915-1919) Niels Nielsen
 (1919-1925) Einar Alexander Foss
 (1925-1926) Edda Hostrup-Schultz, gift Foss 
 (1926-1952) Torben Alexander Foss
 (1952-1956) Torben Alexander Foss' dødsbo
 (1956-1960) Birgitte Eileen Torbensdatter Foss, gift von Lowzow
 (1960-1994) Lennart von Lowzow
 (1994-) Torben Alexander von Lowzow

Referencer 

Herregårde i Silkeborg Kommune
Herregårde i Skanderborg Amt
Slægten Dinesen
Sallerup

Sallerup kan henvise til flere stednavne:
 Sallerup (Køng Sogn) – en bebyggelse i Køng Sogn i Vordingborg Kommune
 Søndre Sallerup – et sogn og en landsby i Oxie Herred i Skåne
 Østre Sallerup – et sogn og en landsby i Froste Herred i Skåne
 Vestre Sallerup – et sogn og en landsby i Harriager Herred i Skåne
Christian Møller (Luthersk Mission)

Hans Christian Møller (23. oktober 1834 i Nexø – 16. december 1907 i Rønne) stiftede i 1868 Bornholms Forening til Evangeliets Fremme, som imidlertid 1869 tog navneforandring til Luthersk Missionsforening.

Chr. Møller blev uddannet smed ved et stenbrud i Nexø og omkring 1860-61 kom han og hans kone Elisabeth i berøring med den bornholmske vækkelsespræst Peter Christian Trandberg.

I 1863 meldte Møller og omkring 1500 andre bornholmere sig ud af folkekirken opildnet af P.C. Trandberg og stiftede en evangelisk-luthersk frimenighed. Møller blev af Trandberg optaget på en prædikantskole og fungerede fra 1864 og frem til 1867 som en slags præst i frimenigheden.

I 1866 rejste han til Stockholm for at føre samtaler med Carl Olof Rosenius og resultatet af disse drøftelser blev, at en missionsforening inden for folkekirkens rammer blev stiftet i 1868.

Møller grundlagde bladet Budskab fra Naadens Rige i 1865 og var bladets redaktør frem til sin død i december 1907. Han er begravet på Rønne Kirkegård.

Eksterne henvisninger 
 
 

Danskere i 1800-tallet
Personer fra Nexø
Kristne prædikanter fra Danmark
Smede fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Redaktører fra Danmark
Kunstig selektion

Kunstig selektion er den evolutionære proces, hvorved arter modificeres gennem menneskelig indgriben til at have specielle gunstige egenskaber. Dette kaldes også avl. For at forhindre indavl, bruger man af og til et avlsregister.

Charles Darwin 

Charles Darwin omtalte kunstig selektion som en succesfuld måde at ændre organismer på i sin bog Arternes Oprindelse. Første kapitel i bogen omhandlede kunstig selektion og domesticering af dyr som duer, katte, kvæg og hunde. Kunstig selektion blev brugt af Darwin som springbræt for at introducere sin teori om naturlig selektion og understøtte den.

Se også 
 Matadoravl

Kilder 

 

Evolutionsteori
Avl
Ronald Fisher

Sir Ronald Aylmer Fisher (født 17. februar 1890, død 29. juli 1962) var en engelsk statistiker, evolutionsteoretiker og genetiker. Han udviklede en matematisk model for hvor hurtigt seksuel selektion kunne resultere i markante ændringer i en art, den såkaldte runaway-teori.

Han var central i udviklingen af den matematiske statistik og skrev flere klassiske bøger i området.

Delvis bibliografi 
 Ronald Aylmer Fisher, Statistical Methods for Research Workers. Først udgave 1925. Flere udgaver. .
 Ronald Aylmer Fisher, The design of experiments. 1935. .

Matematikere fra Storbritannien
Biologer fra Storbritannien
Modtagere af Copleymedaljen
Evolutionsteori
Briter i 1900-tallet
Södra Sallerup

Södra Sallerup, før 1885 blot Sallerup, var en landsby og et sogn i Malmøhus Len, Oxie Herred, Sverige. 

Landsbyen er i dag sammenvokset med bydelen Husie i Malmø.

Södra Sallerup Kirke er fra 1100-tallet.

Husie
Bydele og forstæder til Malmø
Operation X

Operation X er et dokumentarprogram på TV 2, der afdækker ulovligheder som f.eks. skattesvindel blandt store virksomheder og dyremishandling. Programmets vært er Morten Spiegelhauer.
 
Den mest omtalte udsendelse til dato bærer undertitlen Narret til porno. Heri afsløres med skjult kamera, hvordan en sikker chat-konsulent ansat ved Ringkjøbing Amt, Rudy Frederiksen, lokker unge piger til at deltage i pornografi mod løfter om penge og en modelkarriere. Programmet førte efterfølgende til varetægtsfængsling af chat-konsulenten.

Andre programmer i Operation X-serien har bl.a. været om Henrik Bruhn Kristensen.

Programmet anklages fra tid til anden for selv at bruge ulovlige metoder til at afsløre svindlere.

Episoder

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 

Tv-programmer fra TV 2 Danmark
Nyheds- og aktualitetsprogrammer fra Danmark
Dokumentarserier fra Danmark
Danske tv-serier fra 2000'erne
Stougård

Stougaard er en gammel hovedgård. Gården nævnes første gang i 1396 som Røverkulen; gårdens første ejer var Peder Skram, han var ejer fra 1440. Gården ligger i Tørring Sogn i Hedensted Kommune. Hovedbygningen er opført i 1763 og ombygget i 1844-1846.

Stougaard bedrift er på 280 hektar med Eliseholm og Hvejselgård

Ejere af Stougaard 

 (1396-1440) Forskellige Ejere
 (1440-1480) Peder Nielsen Skram
 (1480-1505) Niels Pedersen Skram
 (1505-1525) Peder Nielsen Skram
 (1525) Bege Pedersdatter Skram gift Juel
 (1525-1550) Jørgen Juel
 (1550) Karen Jørgensdatter Juel gift Lunge
 (1550-1565) Christoffer Lunge
 (1565-1600) Erik Christoffersen Lunge
 (1600) Anne Eriksdatter Lunge gift Sehested
 (1600-1615) Thomas Maltesen Sehested
 (1615-1657) Christen Thomesen Sehested
 (1657-1666) Axel Christensen Sehested
 (1666) Cort Mercher
 (1666-1667) Markvard Rodsteen
 (1667-1676) Niels Rosenkrantz
 (1676-1686) Berte Skeel, gift Rosenkrantz
 (1686-1701) Peiter Ferdinand von Haugwitz
 (1701-1718) Christian Albrecht Brockdorff
 (1718-1722) Heinrich Brockdorff
 (1722-1751) Henning von Arenstorff
 (1751) Maximilian von Dombrock
 (1751-1760) Enke Fru Anna Margrethe Helms gift Schmidt
 (1760-1769) Gotfred Schmidt
 (1769-1776) Christian Frederik Tønne von Lüttichau
 (1776-1778) Frederik L. Chr. Beenfeldt
 (1778-1787) Just Frederik Wodschou
 (1787-1792) Thyge Jesper de Thygeson
 (1792-1797) Poul Glud
 (1797-1804) Knud Pagh
 (1804-1810) Ole Anchersen Secher
 (1810-1813) J. B. Secher
 (1813-1817) Chr. D. von Holstein
 (1817) Johannes P. Ingwersen
 (1817) Else Christine Johannesdatter Ingwersen gift Mazanti
 (1817-1843) Ferdinand Anton Mazanti
 (1843) Else Christine Johannesdatter Ingwersen gift Mazanti
 (1843-1890) Rasmus Johannesen Ingwersen
 (1890-1923) Hans Henrik Rasmussen Ingwersen
 (1923-1926) Enke Fru Marie Ingwersen
 (1926-1938) Christen Linde Schougaard Ingwersen
 (1938-1975) Regnar Ingwersen
 (1975-) Hedda Paaske (født Ingwersen) & Torben Paaske

Herregårde i Skanderborg Amt
Herregårde i Hedensted Kommune
OBH Nordica

OBH Nordica er en dansk virksomhed, der producerer produkter i en bred kategori inden for personlig pleje, øvrig husholdning ure/vejrstationer, madtilberedning og fadølsanlæg. De er desuden kendt for deres serie af køkkenudstyr i børstet stål. Firmaet var siden 2015 været ejet af Tefal.

Historie
Virksomheden blev til ved en fusion mellem det danske Ole Bødtcher-Hansen A/S og svenske Joffe Marketing AB i 2002.

Bertil Joffe AB blev grundlagt af Bertil Joffe i 1959 i Sverige.

Ole Bødtcher-Hansen A/S (OBH) blev grundlagt i Danmark i 1985.

Referencer 

Elektronikvirksomheder i Danmark
Etableret i 2002
Ron Kirby

Ron Kirby er en amerikansk golfbanearkitekt, som blandt andet har designet Danmarks nye internationale mesterskabsbane Royal Golf Center i København samt banerne Gleneagles (Ryder Cup 2014) og Mt. Juliet, Kilkenny (WGC American Express Championship 2002).

Golf
Landskabsarkitekter fra USA
Royal Scandinavia

Royal Scandinavia A/S et et dansk designmærke og var en virksomhed, der fremstillede og forhandlede kunstindustrielle produkter. I 2017 blev virksomheden opløst.

Historie 
Grundlaget for Royal Scandinavia blev etableret i 1985 ved en sammenlægning af de danske kunstindustrille virksomheder Kastrup Glasværk A/S, Holmegaard Glasværk A/S, Georg Jensen Sølvsmedie A/S og Den Kongelige Porcelainsfabrik A/S under navnet Royal Copenhagen. Senere blev opkøbt Illums Bolighus A/S og i 1987 Bing & Grøndahl A/S. Hovedaktionær i Royal Copenhagen var Carlsberggruppen.

Royal Copenhagen opkøbte i 1997 den svenske virksomhed Orrefors Kosta Boda AB og skiftede i den forbindelse navn til Royal Scandinavia. De svenske ejere af Orrefors Kosta Boda fik i den forbindelse en mindre ejerandel af Royal Scandinavian. Carlsberg var dog fortsat hovedaktionær. 

I 2000 blev aktiemajoriteten overdraget til den danske kapitalfond Axcel. Efter Axcels overtagelse, blev Illums Bolighus og Holmegaards Glasværk solgt fra til ledelserne i de to selskaber i form af en MBO og i 2005 blev de svenske aktiviteter i Orrefors Kosta Boda afhændet til den svenske virksomhed New Wave Group.

Georg Jensen blev i 2012 solgt til et investeringselskab i Bahrain og kort efter blev Royal Copenhagen solgt til finske Fiskars.

Isenkramproducenter i Danmark
Designvirksomheder i Danmark
Etableret i 1997
Ophørt i 2017
Mærker
OXA

OXA er kystradiostationen på Flådestation Holmen, og er Danmarks ældste.

I 1908 opførte Orlogsværftet på Frederiksholm, Holmen, en bygning, som skulle rumme Danmarks første egentlige kystradiostation, med kaldesignalet OXA. Radiostationen, som blev udvidet i 1915, betjente såvel flåden som handelsflåden indtil slutningen af 1940'erne, og bygningen anses for at være et vidnesbyrd om, og et enestående monument for, den trådløse kommunikations pionertid.

Den nedlagte radiostation blev i 2003 flyttet fra Frederiksholm til Nyholm, lige bag Frederik 5.´s Mastekran, og genindviet som museum for Danmarks ældste kystradiostation.

Historisk kom senere kystradiostationerne OXB Blåvand Radio, OXZ Lyngby Radio, OXP Skagen Radio og OYE Rønne Radio.

OXA er nu indviet som museum på Nyholm.

I søværnets gamle arresthus fandt man en gammel forstærker af mærket Skovmand & Pedersen fra omkring 1917-1918.

Den var forsynet med 3 radiorør af mærket Skovmand & Pedersen.

Radiorørene stammede fra Lee De Forest (1873-1961).

Pedersen blev senere kendt som M. P. Pedersen fabrikant af maritimt radioudstyr.

Eksterne henvisninger 
 Foreningen til bevarelse af Danmarks ældste Kystradiostation OXA
 Kystradiostationen OXA - Naval Museum of Wireless Telegraphy
 Fotos af OXA før 1999 
 OXA er kaldesignalet på Danmarks første kystradiostation beliggende på Holmen 

Kystradiostationer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Christianshavn
Martin Ericsson

Martin Ericsson (født 4. september 1980) er en svensk fodboldspiller, der spiller hos BK Häcken i Allsvenskan. Han har tidligere spillet for blandt andet AaB og Brøndby IF i Danmark.

Da han stadig spillede i AaB, scorede han årets mål i 2005, hvor han driblede fra egen midtbane og løb ned og scorede uden nogen anden havde rørt bolden.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Sverige
Fodboldspillere fra AaB
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra IFK Göteborg
Fodboldspillere fra IF Elfsborg
Poul Sundberg

Poul Sundberg (født 1940 eller 1941, død 2. april 2022) var en dansk ejendomsmægler og forretningsmand, der blandt andet var ejer af Forum København, Copenhagen Golf Center Vallensbæk, Poul Sundberg Holding samt Royal Golf Center. Poul Sundberg blev selvstændig som 23-årig med en grafik virksomhed, der skabte grundlaget for de senere selskaber.

Kilde 
 Nekrolog sn.dk

Erhvervsfolk fra Danmark