kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
C.M.T. Cold (generalprokurør)

Christian Magdalus Thestrup Cold (9. februar 1754 i Sorø – 13. januar 1826 i København) var en dansk jurist og embedsmand (generalprokurør).

Han blev cand.jur. 1781, samme år prokurator ved Hof- og Stadsretten. Fra 1788 professor ved Københavns Universitet og 1790 dr.jur. på afhandlingen De salario tutorum ex jure Danico-Norvegico veteri et hodierno altså Om værgers vederlag efter dansk og norsk ret før og nu.

Senere bestred Cold stillingen som politimester for hovedstaden, deputeret i kancelliet og fra 1804 generalprokurør ved siden af en række andre vigtige hverv. Cold har ikke efterladt sig noget af nævneværdig betydning, men må betegnes som et mønster på den flittige, pligttro embedsmand under enevælden.

Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Prokuratorer fra Danmark
Generalprokurører
Højesteretsdommere fra Danmark
Departementschefer
Professorer fra Københavns Universitet
Politifolk fra Danmark
Personer fra Sorø
Storkors af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Etatsråder fra Danmark
Kvalme

Kvalme er fornemmelsen af ubehag i maven ledsaget af følelsen af snarligt opkast.

Kvalme kan være transportsyge, morgenkvalme, roskildesyge og andre maveinfektioner, strålesyge, hypoglykæmi og en bivirkning af mange stoffer. 

Behandling af kvalme og opkast kan være at undgå af fast føde. Det er som regel nemt, da kvalme effektivt fjerner appetitten. Desuden findes der en række antiemetika (opkast-hæmmende stoffer), som i visse tilfælde kan fjerne kvalme.

Kvalme kan alene skyldes påvirkning fra en ubehagelig lugt/smag, tanken om eller synet af noget ubehageligt eller sult/og eller tørst. Kvalme er derfor ikke ensbetydende med, at det er nødvendigt at fremkalde opkast og forsvinder som regel af sig selv, hvis den ubehagelige lugt forsvinder. Kvalme kan i høj grad være psykisk: man kan vænne sig til ubehagelige lugte eller ændre holdning til, hvad der er en ubehagelig lugt. En person, som ikke bryder sig som ost, vil oftest få kvalme ved lugten eller tanken om ost, mens det ikke er tilfælde hos en anden, som bryder sig om ost. Det ses også hos psykisk syge, at tanken om mad giver dem kvalme, fordi de lider af en tvangstanke om, at maden er forgiftet.

Se også

Eksterne henvisninger 
 Om kvalme på min.medicin.dk
 Om kvalme på www.hospitalsenhedmidt.dk (PDF) 

Følelser
Symptomer
Forsvarschef

Forsvarschefen er fælles chef for alle værn i respektive lande.

Se også 

Forsvarschef (Danmark)
Forsvarschef (USA) – Chairman of the Joint Chiefs of Staff.

Militære titler
Forsvarschef (Danmark)

Forsvarschefen er chef for Værnsfælles Forsvarskommando, som har ansvaret for Forsvarets tre værn: Hæren, Søværnet og Flyvevåbnet.

Chefen virker som den øverstkommanderende militære chef og koordinator for værnene i fredstid og under eventuelle konflikter. Stillingen blev oprettet den 27. maj 1950 med effekt fra 1. oktober samme år.
 
I Danmark er forsvarschefen en højtstående officer med rang af enten admiral eller general.
 
Forsvarschefen er underlagt Forsvarsministeriet og fungerer som militær rådgiver for forsvarsministeren.

Tidligere har man tilstræbt, at stillingen som forsvarschef gik på skift mellem de tre værn. Denne praksis ophørte i 2012, hvor Forsvarsministeriet i flere dagblade indrykkede annoncer for stillingen.

Forsvarschefer gennem tiderne

Noter

Referencer

Eksterne links 
 Denstoredanske.dk: Danmark – forsvar og militær  Besøgt 29. januar 2012
 Forsvaret.dk: Om Forsvarskommandoen  Besøgt 29. januar 2012

 
Etableret i 1950
Dollartegn

Dollartegn ( $ ) er:

 Det 36. tegn i ASCII-tegnsættet og repræsenteres med hex-koden 0x24 i langt de fleste tegnsæt.
 Valutasymbol for dollar – en valuta, der bruges i mange lande.
 Valutasymbol for peso – en valuta der anvendes i mange spansktalende lande.
 Brugt til at angive variabler i en række programmeringssprog – for eksempel PHP og Perl.

Oprindelse 
Dollartegnet, et S med to tværstreger, er i virkeligheden en forenkling af bogstaverne U.S. – United States, selve landets navn forenklet til et mønttegn.

Dollartegnet som valutasymbol 
Udover de lande, der benytter dollar eller peso som møntenhed, bruger følgende lande også dollartegnet som valutasymbol:

 Nicaragua: Córdoba
 Tonga: Pa'anga
 Bolivia: Boliviano

En undtagelse er den filippinske peso, der skrives som følger: .

Visse valutaer anvender cifrão , der minder om dollartegnet, men altid har to lodrette streger:

 Brasilien: Real
 Kap Verde: Cape Verde escudo
 Portugal: Escudo (før euroen)

Udtryk 
Et fast udtryk, der bliver brugt i det daglige danske sprog, er at have "dollartegn i øjnene". Som man i overført betydning mener, at der er en chance for at tjene mange penge. Som eksempel, "konfirmanderne går til alters med dollartegn i øjnene".

Referencer 

Symboler

eu:$
Eurosymbol

Eurosymbolet eller eurotegnet (€) anvendes som valutasymbol for møntenheden euro. Symbolsk kombinerer det et E eller et græsk epsilon med de to parallelle streger, man ofte ser i valutasymboler.

Det vides ikke med sikkerhed, hvem eurosymbolet blev designet af. Nogle medier hævder, det blev skabt af tidligere designer ved EF Arthur Eisenmenger, mens andre påstår, det blev skabt af en lille gruppe ledet af Alain Billiet. Muligvis er ingen af disse forklaringer korrekte, da Den Paneuropæiske Union udsendte en '1 euro'-medalje i 1972, hvorpå man kan se et symbol, der i høj grad ligner det nuværende eurosymbol.

Eurotegnet findes på tastaturet og i standardtegnsættet på moderne pc'er, men det er så nyt, at det ikke findes i bl.a. ASCII-tegnsættet. Hvis det ikke er tilgængeligt, kan man i stedet bruge ISO-koden EUR.

Symboler
Shlomo Kleit

Shlomo Kleit (1880 – 1962) var leder af den jiddische/socialistiske bevægelse i Litauen.

Kleit var aktiv i den anti-tsaristiske, revolutionære bevægelse og den anti-tyske undergrund i 1. verdenskrig fra 1915 til 1918. Efter krigen blev han valgt som socialistisk vicepræsident af Kehillah'en i Vilnius. Kleit flygtede fra Litauen af politiske årsager og boede i Berlin, Cairo, det sydlige Frankrig og Toronto. Med assistance fra Yaakov (Yankel) Pat, den internationale bundist-leder, rejste Kleit til USA i 1927 og arbejdede der som lærer på Arbeter Ring-skolen indtil sin død.

Under og efter 2. verdenskrig arbejdede Kleit med at redde jøderne fra holocaust og bringe overlevende til USA fra Cuba og andre lande. Der er beviser, der tyder på, at cirklen af grupper og individuelle, som Kleit hjalp, inkluderede Hashomer Hatzion, tilbagevendte krigsveteraner, shiksahs (ikke-jødiske) piloter og mekanikere og kriminelle som Meyer Lansky og (noget uklart endnu) Lucky Luciano.

Iblandt Kleits kollegaer i jødisk uddannelse var Leo Dashefsky, Leah Vevetches, Pesach Simon og Michel Gelbart.

Jøder fra Litauen
Procenttegn

Procenttegnet ( % ) er:

 Det 37. tegn i ASCII-tegnsættet og repræsenteret ved hex-koden 0x25 i langt de fleste tegnsæt.
 Tegnet anvendt til at angive procent.
 Modulo-operator i flere programmeringssprog.

Tegnsætning
Matematiske symboler
Pundtegn

Pundtegnet ("£" eller "₤") anvendes primært som valutategn for møntenheden pund. Tegnet er en version af bogstavet L for Libra, som på latin betyder vægt eller et romersk pund

I Italien anvendtes symbolet ₤ for lira før indførelsen af euro (€).

Det gamle pundtegn for vægt (½ kg) ligner et 'u', men angives at have sin oprindelse fra lb = libra. 

Vi kan finde tegnet i Frøken Jensens Kogebog fra 1901. 

Symboler
Kolon

Et kolon er et grammatisk tegn grafisk opbygget med en prik over en anden: ":".

Der findes også et bogstav kolon:  "꞉".

Tegnsætning 

Kolon bruges foran ordret gengivelse, forklaringer og opremsninger, i betydningen nemlig og mellem forfatter og værk:

Anders Fogh Rasmussen sagde:
Er der nogen, som overskrider lovens rammer for ytringsfrihed, er det en sag for domstolene og ikke en sag for selvtægt - Vi forlanger, at hvis man vil bo i det danske samfund, så må man respektere og anerkende grundværdierne: Ytringsfrihed, ligeret for kvinder og mænd, adskillelsen af politik og religion.
Fra WikiQuote

Der kan kun være én forklaring: Kassen er tom!

Der mangler to: Bent og Lars Ulrik.

Vi skal bruge tre ting: en hammer, to gummiænder og en 10 meter lang flagstang.

H. C. Andersen: Den nye Barselstue

På svensk er kolon også et forkortelsestegn: k:a for kyrka. Björn J:son Lindhs mellemnavn er Johansson. Svenske priser skrives med kolon (2:-), hvor vi i Danmark bruger komma (2,-).

På dansk skal det første ord efter et kolon skrives med stort begyndelsesbogstav hvis kolonet efterfølges af en eller flere helsætninger, og ellers med småt. Det har været reglen siden 2001. Tidligere var det valgfrit at starte med stort eller lille begyndelsesbogstav efter kolon hvis kolonet efterfølges af en enkelt helsætning. Således skal der ikke stort bogstav i "ytringsfrihed" i citatet fra Wikiquote ovenfor.

Matematik 

I matematikken anvendes kolon (eller brøkstreg) som divisionsoperator. Der anvendes også andre notationer, blandt andet i IT og især i angelsaksiske lande.

I anvendt matematik kan kolon beskrive målestoksforhold, odds og lignende.

Bogstavet 
Bogstavet kolon,  "꞉" benyttes i lydskrift og i visse ikke-europæiske sprog.

IT 

Tegnet kolon, ( : ), repræsenteres i IT-systemer som det 58. tegn i ASCII-tegnsættet (og beslægtede tegnsæt) og repræsenteres ved hex-koden 0x3A.

Kildehenvisninger 

https://ordnet.dk/ddo/ordbog?query=kolon
https://sproget.dk/lookup?SearchableText=kolon
https://dsn.dk/retskrivning/retskrivningsregler/a7-40-60/a7-52

Noter 

Tegnsætning
Typografi
James Hill

James Hill (født 3. september 1980, i Langley, Canada) er en canadisk ukulelespiller.

Liv 
Han startede med at spille ukulele, som 9-årig, da skolerne havde ukuleleundervisning som en obligatorisk del af undervisningen. Han fortsatte i Langley Ukulele Ensemble, dirigeret af Peter Luongo.

Diskografi 
 2002 – Playing it like it isn't.
 2003 – On the Other Hand.
 2005 – Fantasy for 'Ukulele (kun udgivet i Japan)
 2005 – A Flying Leap.

Se også 
 Ukulele

Eksterne henvisninger/kilder 
 James Hills hjemmeside 

Musikere fra Canada
Ukulelister
AbiWord

Abiword er et open source tekstbehandlingsprogram og udviklet igennem længere tid, som et alternativ til Microsoft Word.

Programmet har de fleste funktioner man har brug for til tekstbehandling. Det er tilgængeligt i mange forskellige styresystemer. Abiword håndterer mange filformater, bl.a. Word dokumenter og understøtter også den nye åbne dokumentstandard.

Programmet bruger GTK+ som sit toolkit.

Det er også inkluderet som standard i mange Linux-distributioner.

Referencer og noter

Eksterne henvisninger 

AbiSource , hvorfra MacOS-, Linux- og Windowsversioner af programmet kan hentes.

Fri tekstbehandlingssoftware
Linux tekstbehandlingssoftware
Tekst-relaterede programmer til OS X
Tekst-relaterede programmer til Windows
Hit

Hit har flere betydninger:

 Hit (album) – et musikalbum af Peter Gabriel
 Hit (kiks) – en chokoladekiks
 Hit (succes) – noget der har stor succes
 Hit (tidsskrift) – det første danske tidsskrift om rock
 Slager – en populær sang
 HIT – tysk butikskæde
Ungefair

Ungefair var et tv-program, der blev sendt på DR i 2005. Programmet var et debatprogram for og med unge. Programmets vært var Lise Rønne. Programmets redaktør var Jacob Kofler.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

DR-programmer
Nyheds- og aktualitetsprogrammer fra Danmark
Ungdomsprogrammer fra Danmark
Danske tv-serier fra 2000'erne
Petäjävesi

Petäjävesi er en by i det centrale Finland. Kirken blev bygget mellem 1763 og 1765. Den lutheranske landsbykirke er typisk for det østlige Skandinavien.

Byens kirke blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1994.

Eksterne henvisninger 

Kommuner i Mellersta Finland
Byer i Finland
Verdensarvsområder i Finland
Verla papirmølle

Verla papirmølle er en papirfabrik, der ligger nær Jaala i det sydøstlige Finland. Fabrikken er et eksempel på den småindustri der blev etableret på landet i Nordeuropa og Nordamerika i slutningen af 1800-tallet og starten af 1900-tallet.

Fabrikken og det tilhørende beboelseskvarter blev indskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 1996.

Eksterne henvisninger 

Verdensarvsområder i Finland
Aflyd

Aflyd (af tysk Ablaut) er et vokalskifte mellem forskellige bøjninger og afledninger af samme rod. Aflyd er almindeligt på de semitiske og indoeuropæiske sprog.

Indoeuropæisk 
I indoeuropæisk skelnes der mellem kvalitativ aflyd (e ~ o) og kvantitativ aflyd (- ~ e, e ~ ē, o ~ō). Man taler i den forbindelse om forskellige aflydstrin: nultrin, fuldtrin, o-trin og langtrin (under indflydelse fra den indiske sprogvidenskab, der opfattede aflyden som en stigning: guna og vriddhi). Hvor den kvantitative aflyd er opstået under påvirkning af den indoeuropæiske accent, således at ubetonede stavelser regelmæssigt havde nultrin, er den kvalitative aflyds oprindelse uvis.

Germansk 
Aflyd er bevaret som en fast del af bøjningen af de stærke verber i de germanske sprog.

Det typiske er, at infinitiv og præsens har e (> germ. e/i), præteritum (singularis) har o (> germ. a) og participiet har nultrin: f.eks. indoeur. *bheudh- : *bhoudh- : *bhudh- > germ. *beudan : *baud : *budanaz > dansk byde : bød : budt eller indoeur. *bheid- : *bhoid- : *bhid- > germ. *bītan : *bait : *bitanaz > dansk bide : bed : bidt. Hvis nultrinnet førte til, at n, m, r, l kom til at stå som stavelsens kerne, indskød germansk regelmæssigt et u, f.eks. indoeur. *bhendh- : *bhondh- : *bhndh- > germ. *bindan : *band : *bundanaz > dansk binde : bandt : bundet.

En anden sjældnere type har *a (< indoeuropæisk *o) i infinitiv, præsens og participiet, men *ō i præteritum: Dansk fare : for : faret, tage : tog : taget.

Historisk sprogforskning
Fonetik
Bror von Blixen-Finecke

Bror Frederik von Blixen-Finecke (født 25. juli 1886 på Næsbyholm, Skåne, død 4. marts 1946 i Gårdstånga, Lund, Skåne) var en svensk friherre og storvildtsjæger.

Han var søn af Frederik Theodor Hans Anna Wolfgang Christian Blixen-Finecke (1847-1919) og Clara Alvilda Benedicte Krag-Juel-Vind-Frijs (1855-1925) (datter af Carl Emil lensgreve Frijs).

Bror var én af de bedst betalte storvildtjægere i Britisk Østafrika (det nuværende Kenya). Han var tvillingebror til Hans von Blixen-Finecke og var fra 1914 til 1925 gift med Karen Blixen. Ægteparret drev sammen en kaffefarm i Kenya, mens Bror samtidig opretholdt sine omfattende safari-aktiviteter. Den mest prominente jæger, han guidede, var Edvard VIII af Storbritannien. Bror forlod Afrika i 1938 og vendte tilbage til Sverige, hvor han døde som 59-årig i 1946 i en bilulykke.

Familie 
Han var gift tre gange. Med Karen Blixen fra 1914-1925, med Jacqueline Harriet Alexander (1892-1955) fra 1928 og med Eva Amalia Maria Lindström (1905-1938) fra omkring 1935.

Bror Frederik fik ingen børn.

Bibliografi 
 Blixen, Bror: Nyama, Stockholm, 1936.
 Blixen, Bror: Storvildt, På dansk ved Svend Kragh-Jacobsen, Westermanns Forlag, København 1944.

Udgivet på engelsk 
 African Hunter, Cassell & Company, London, 1937. (Illustreret britisk førsteudgave).
 The Africa Letters. St. Martin's Press, New York, 1988; med forord af G. W. E. Kleen).

Yderligere læsning 
 Arnold, Tonni: Bror Blixen – En eventyrer, Forlaget Lindhardt og Ringhof, Viborg 1992. .
 Aschan, Ulf: Baron Blixen – Ett porträtt av Baron Bror von Blixen-Finecke, Forlaget Wiken, Höganäs 1986. .
 Dansk: Aschan, Ulf: Manden som kvinderne elskede – Bror Blixens liv, Forlaget Sesam, Oversat til dansk ved Birgitte Brix, København 1988. .
 Engelsk: Aschan, Ulf: The Man Whom Women Loved – The Life of Bror Blixen, Forlaget St. Martin's Press, New York 1987.
 Hagerfors, Lennart: Drömmen om Ngong – En roman om Bror Blixen, Forlaget Norstedt, Sverige 1998.
 Dansk: Nielsen, Peter: Drømmen om Ngong – En roman om Bror Blixen, Forlaget Gyldendal, København 1999. .

Eksterne henvisninger 
 Bror von Blixen-Finecke: Dagbog fra en safari i 1913 på Kb.dk (Det Kongelige Bibliotek) 
 Anetavle  på Torkil.grindstein.info 
 Bror von Blixen-Finecke på Findagrave.com 
 Slægtdatabase Europæiske Konger & Fyrster 

Faglitterære forfattere fra Sverige
Selvbiografer fra Sverige
Bror von
Friherrer fra Sverige
Omkomne ved trafikulykker i Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Engelsksprogede forfattere
Ulrik Stygge

Ulrik Stygge (død 8. juni 1449) var biskop i Århus 1424-49.
 
Ulrik Stygge efterfulgte i 1424 Bo Mogensen som biskop i Århus. Han kom med det samme i strid med dronning Philippa, der under Erik af Pommerns udlandsrejse stod i spidsen for riget, vedrørende arven efter biskop Bo. Sagen blev afgjort ef en række voldgiftsmænd med ærkebiskop Peder Lykke i spidsen. Den afsagte dom faldt ikke ud til bispens fordel. Ulrik Stygge kunne til gengæld senere opleve kongemagtens ydmygelse, da kong Erik blev afsat i 1439. Kongens afsættelse skete blandt andet på grund af højgejstlighedens modstand mod ham, men der vides ikke noget nærmere om den rolle, Ulrik Stygge spillede i denne konflikt. Ulrik Stygge var en af de jyske bisper, der ved Christoffer 3. af Bayerns kroning i Ribe i 1443 gennemførte, at tienden i Jylland for fremtiden skulle udgives med sit fulde beløb. Han udstedte adskillige statutter for sit eget domkapitel og for stiftets præster.

Han regnes for at have stået for opførelsen af det slot, hvis fundament man i dag kan se rester af i Silkeborg.

Eksterne henvisninger 
 
Dansk biografisk Lexikon

Noter

Se også 
 Århus' bisperække

Danskere i 1400-tallet
Biskopper over Århus Stift
Førreformatoriske katolske biskopper fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Klaphat

Klaphatten er en hovedprydelse, der typisk anvendes af tilskuerne til konkurrencesport. Hatten er baseret på en almindelig baseballkasket, men udstyret med to "arme" med tilhørende hænder. Begge arme kan aktiveres via et snoresystem, således at de trækkes fra hinanden, og slækker man på snorene "klapper" hænderne sammen. Således kan man få hatten til at "klappe".

Historie 
Der er flere versioner af historien om den  danske udgave af klaphatten.  Multikunstneren Peter Wendelboe lancerede i 1982 flere forskellige versioner,  der ikke havde noget med fodbold eller landsholdet at gøre. 
Under EM 1984 tog Rene Sørensen og Per Striegler patent på ideen og fik fabrikeret en udgave i rød-hvide farver i forbindelse med en opgave på Handelshøjskolen i København. 

Ved VM i fodbold i 1986 blev klaphatten introduceret af de danske roligans, og var herefter i en periode den moderigtige hovedbeklædning ved sportskampe, fortrinsvis fodbold. Også svenske tilskuere har båret en klaphat, i en gul-blå udgave, hvis forlæg forekommer i den amerikanske serie Cheers (da. "Sams Bar") i afsnit 79, sendt i 1985.  

I 2018 havde DBU solgt omkring 25.000 klaphatte.

Andre betydninger 
Ordet klaphat kan også bruges om en chapeau claque. Det er er en høj silkecylinderhat, der med en fjedermekanisme kan trykkes sammen, og så den er let at transportere. Mekanismen udløses ved et let slag på skyggen.. 
Chapeau claque eller gammeldags høj hat bruges ved højtidelige lejligheder.

En "klaphat" er blevet et slangudtryk for en mindre begavet eller usmart person.

Kilder 

Kultur
Sport
Hatte
Fodboldkultur
Makedonien (flertydig)

Makedonien eller Macedonia kan henvise til flere artikler:

 Makedonien i oldtiden – området i oldtiden under Alexander den Store (356 f.Kr. – 323 f.Kr.)
 Øvre Makedonien
 Nedre Makedonien
 Macedonia (romersk provins) – en romersk provins 146 f.Kr.-3. århundrede e.Kr.. (senere del af bispedømmet Macedonia) I det 3. og 4. århundrede blev provinsen delt i:
 Macedonia Salutaris i nord
 Macedonia Prima i syd 
 Makedonien (område) – Makedonien inden delingen
 Makedonien (græsk region), Græsk Makedonien – en geografisk region i Grækenland
 Vestmakedonien - et af tretten periferier i Grækenland
 Centralmakedonien - en af tretten periferier i Grækenland
 Østmakedonien og Thrakien - en af tretten periferier i Grækenland og den østlige del af græsk Makedonien sammen med Vestthrakien
 Nordmakedonien – staten der tidligere hed "Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien" eller "Republikken Makedonien"
 Det Pirinske Makedonien – en uofficiel betegnelse for Blagoevgrad-provinsen i Bulgarien

Se også 
 For en grundig gennemgang af Makedoniens oldtidshistorie, se Alexander den Store.
Kuglestød (atletik)

Kuglestød er en atletik-disciplin hvor det gælder om at støde en kugle så langt som muligt. Kuglestøderen står i en cirkel med en diameter på 2,13 m., hvorfra atleten skal støde en 7,26 kg tung kugle. For kvinder vejer kuglen 4 kg. Det er imod reglerne at kaste kuglen; den skal stødes med en skubbende bevægelse.

Se også 

Atletikdiscipliner
Kastesport (atletik)
Englandsfrivillige

De Englandsfrivillige var de unge danskere som meldte sig til frivillig engelsk krigstjeneste kort efter afslutningen af 2. verdenskrig. De danske kom til at virke i den tids globale brændpunkter, blandt andet Tyskland, Østrig, Italien, Grækenland, Syrien, Palæstina, Malaysia, Ceylon, Indien, Hong Kong, Kenya osv. i årene 1945 – 1948. I alt gjorde de danske frivillige tjeneste i 42 britiske regimenter på 72 forskellige destinationer. Fordi de ikke fik nogen offentlig anerkendelse efter deres hjemkomst til Danmark men derimod mistænkeliggjordes for at have været i fremmed krigstjeneste, er de Englandsfrivillige nogle gange blevet kaldt "Den Glemte Hær".

Historie 
Kort efter krigens afslutning henvendte den engelske regering sig, gennem generalmajor Crowe, til den danske regering med en anmodning om frivillig hjælp til aflastning af krigstrætte engelske soldater. Henvendelsen blev modtaget positivt, og det daværende krigsministerium, udarbejdede herefter rammer for hvervning af de frivillige gennem bekendtgørelse nr. A/3702/4120. Som dansk koordinator og rekrutteringschef blev oberst Christian Lunn udpeget, der fik direkte reference til krigsministeriet. Hvervningen af frivillige blev påbegyndt i september 1945, fra nyoprettede dansk-engelske rekrutteringskontorer som blev oprettet i flere større danske byer. Ansøgningsskemaer kunne rekvireres på alle danske politistationer. Der blev udleveret ca. 22.000 ansøgningsskemaer. Den efterfølgende hvervning resulterede i at ca. 2.400 danske frivillige blev optaget. Mange kvinder var interesserede men blev afvist.

Basale krav for at komme i betragtning, var en alder mellem 18 og 32 år, højde minimum 158 cm, vægt over 50 kg, godt helbred, fysik stærk og mentalt stabil, måtte ikke være officer eller underofficer og villig til at tegne kontrakt af tre års varighed. Der blev ikke stillet krav til at kunne tale og forstå engelsk. Ved deltagelse i en session blev det fastlagt om ansøgeren var egnet til hvervning. De hvervede fik efter datidens forhold en rimelig løn. Eventuel hustru og børn fik udbetalt et ugentlig beløb under mandens hvervningsperiode. Alle frivillige som blev hvervet gennemgik en seks ugers grunduddannelse i Canterbury, England ved General Service Corps.

Det første hold som blev afsendt til Canterbury (17. oktober 1945) var på 34 personer, blev udvalgt på basis af deres engelske sprogkundskaber, med det formål at virke som kontakt mellem de engelske underofficerer, som skulle forestå uddannelsen, og de efterfølgende ankomne danske frivillige.

Referencer 
 Armeén der blev glemt af Erik Haaest, 
 Fyn’s Militærhistorisk Samling – Ex Army 45 – Museet er i besiddelse af kildemateriale 
 Hærnyt nr. 3/ 1999 – Artikel af oberstløjtnant Ebbe Juul-Heider
 Beretning om Poul Bærentsen 
 TV 2 Charlie, dokumentar d. 7. juli 2005 
 Danske Mænd i den Britiske Hær 1945-1948
 Hvorsomhelst i det Engelske Rige

Militær
Danmark i 1940'erne
2. verdenskrig