Højesteret

|

Højesteret er Kongeriget Danmarks højeste domstol og sidste appelinstans. Den er beliggende på Christiansborg i København.

Eftersom retten er en appelinstans, behandler den normalt kun domme og kendelser, som er afsagt af en landsret eller Sø- og Handelsretten. Hvis en sag er begyndt i en byret og efterfølgende appelleret og afgjort i en landsret, kræver appel til Højesteret en såkaldt tredjeinstansbevilling. Er en forening imidlertid blevet tvangsopløst, garanterer Grundloven, at sagen kan prøves ved Højesteret. Tredjeinstansbevillinger gives ikke af Højesteret selv, men af Procesbevillingsnævnet, ud fra en vurdering af sagens principielle betydning.

Fra den 1. januar 2010 kan Grønlands Landsrets afgørelser med Procesbevillingsnævnets tilladelse ligeledes appelleres til Højesteret, hvor de før kunne ankes til Østre Landsret. Retten på Færøernes domme i nævningesager ankes til Højesteret. Afgørelser fra Færøernes Overlandvæsenskommission og Overudskiftningskommissionen kan appelleres til Højesteret i et vist omfang.

I lighed med de øvrige almindelige domstole, hører Højesteret både civile og straffesager. I straffesager kan Højesteret dog ikke tage stilling til bedømmelsen af beviserne i sagen, men kan alene tage stilling til sagsbehandling (formalitetsfejl), strafudmålingen og anvendelsen af lovgivningen.

Historie og bygning 

Højesteret blev oprettet af Frederik 3. i 1661. Den har fra siden sin oprettelse været beliggende på de forskellige slotte, der har ligget på Slotsholmen i København: Københavns Slot, samt det første, andet og tredje Christiansborg Slot. Dens nuværende lokaliteter er opført af Thorvald Jørgensen med genbrug af bygningsdele fra det andet Christiansborg. Højesteret har sin hovedindgang i Prins Jørgens Gård, og her har man genbrugt indgangspartiet fra Kongeporten på det tidligere slot, som dog nu er blevet løftet op til en placering for enden af indgangstrappen.

Dommere 
Højesteretsdommere beskikkes af regenten efter indstilling fra justitsministeren efter indstilling fra Dommerudnævnelsesrådet efter indstilling fra Højesteret. For at blive udnævnt, skal man have en juridisk kandidateksamen og bestå en prøve, hvor man deltager i voteringen som prøvevoterende i fire sager i Højesteret. Dommere pensioneres ved udgangen af den måned, hvor de fylder 70 år jf. tjenestemandsloven § 34 stk. 2.

Ifølge retsplejeloven § 2 består Højesteret af 16 dommere, hvoraf en besidder posten som præsident for Højesteret (i øjeblikket Jens Peter Christensen). Imidlertid er der i medfør af tekstanmærkninger på finansloven udpeget yderligere dommere. Pr. 22. februar 2023 er der 17 højesteretsdommere. Udover de 17 er højesteretsdommer Lars Bay Larsen på orlov som den danske dommer ved EU-Domstolen. De 15 længstsiddende er tillige medlemmer af Rigsretten.

Liste over nuværende højesteretsdommere 

Højesteretsdommere pr. februar 2023:

Præsidenter 
I perioden 1674-1758 fandtes der både en "øverste tilforordnede" og en justitiarius for Højesteret. Rigskansleren i Danske Kancelli var født "øverste tilforordnede" indtil 1730, hvorefter kanslerembedet stod ubesat. Embedet som justitiarius blev indført 1674, og i 1919 blev titlen ændret til præsident.

Øverste tilforordnede 

 1661-1674 Peder Reedtz
 1674-1676 Peder Schumacher Griffenfeld
 1676-1686 Frederik Ahlefeldt
 1686-1690 Michael Vibe
 1690-1708 Conrad Reventlow
 (1708-1719 Caspar Schøller)
 1720-1721 Frederik Rostgaard
 1721-1730 Ulrik Adolf Holstein
 1730-1740 Iver Rosenkrantz
 1740-1748 Johan Ludvig Holstein
 1748-1758 Claus Reventlow

Justitiarii (indtil 1919) 

 1674-1676 Otto Pogwisch
 1676-1679 Ove Juul
 1679-1683 Holger Vind
 1683-1690 Michael Vibe
 1690-1704 Willum Worm
 1705-1719 Caspar Schøller
 1720-1721 Frederik Rostgaard
 1721-1726 Christian Scavenius
 1726-1736 Christian Braem
 1736-1737 Thomas Bartholin den yngste
 1737-1743 Didrik Seckman
 1743-1758 Oluf Borch de Schouboe
 1758-1763 Hans Frederik von Levetzau
 1763-1765 Caspar Christopher Bartholin (konstitueret)
 1765-1769 Mogens Rosenkrantz
 1769-1769 Villum Berregaard
 1769-1776 Jens Krag-Juel-Vind
 1776-1780 Henrik Hielmstierne
 1780-1782 Peder Rosenørn
 1782-1788 Adolph Sigfried von der Osten
 1788-1789 Jørgen Erik Skeel
 1790-1794 Christian Urne
 1794-1799 Stephan Hofgaard Cordsen (første borgerlige justitiarius)
 1799-1802 Jacob Edvard Colbiørnsen
 1802-1804 Frederik Julius Kaas
 1804-1814 Christian Colbiørnsen
 1815-1822 Peter Feddersen
 1822-1843 Anker Vilhelm Frederik Bornemann
 1843-1856 Frederik von Lowzow
 1856-1856 Johannes Ephraim Larsen
 1856-1861 Peter Georg Bang
 1861-1861 Anton Wilhelm Scheel (konstitueret)
 1861-1871 Christian Michael Rottbøll
 1871-1880 Charles Ferdinand Léonard Mourier
 1880-1897 P.C.N. Buch
 1897-1907 Peter Frederik Koch
 1907-1909 C.C.V. Nyholm
 1909-1915 Niels Lassen
 1915-1918 Edvard Hvidt
 1918-1919 Richard Severin Gram (oprindelig titel var justitiarius, men blev ændret til præsident i 1919)

Præsidenter (siden 1919) 

 1919-1928: Richard Severin Gram (oprindelig titel var justitiarius, men blev ændret til præsident i 1919)
 1928-1936: Cosmus Meyer
 1936-1944: Troels G. Jørgensen
 1944-1953: Thomas Frølund
 1953-1958: Asbjørn Drachmann Bentzon
 1958-1964: Otto Irminger Kaarsberg
 1964-1971: Aage Lorenzen
 1971-1975: Jørgen Trolle
 1975-1981: Mogens Hvidt
 1981-1990: Peter Christensen
 1990-2001: Niels Pontoppidan
 2001-2004: Jacques Hermann
 2004-2010: Torben Melchior
 2010-2014: Børge Dahl
 2014-2017: Poul Søgaard
 2017-2022: Thomas Rørdam
 Fra 2022: Jens Peter Christensen

Referencer

Litteratur 
 Sophus Vedel: Den dansk-norske Højesterets Historie under Enevælden fra 1661-1790, 1888
 Højesteretspræsident Troels G. Jørgensen: Træk af Højesterets Udvikling og Liv i Svensk Juristtidning, årgang 1941, s. 17ff
 Povl Bagge, Jep Lauesen Frost og Bernt Hjejle (red.): Højesteret 1661-1961. Udgivet på Højesterets foranstaltning i trehundredåret for udstedelsen af Forordning om dend Høyeste Rettis administration i Danmarck den 14. februar 1661, 3 bind, København 1961
 Per Magid, Torben Melchior, Jon Stokholm & Ditlev Tamm (red.): Højesteret – 350 år, København: Gyldendal 2011. 
 Børge Dahl og Jens Peter Christensen: Danmarks Højesteret siden 1814 - Kontinuitet og forandring i Lov, sannhet, rett Norges Høyesteretts 200 års jubilæumsskrift, 2015

Eksterne henvisninger 

 Højesterets hjemmeside
 Højesterets afgørelsesdatabase
 Indscannede voteringsprotokoller på Digitalarkivet 
 Højesteretstidende indscannet

Danmarks retsvæsen
Christiansborg Slot
Etableret i 1661
Danske myndigheder under enevælden
 
Retsvæsen
Jura
Retsvidenskab