Navarras monarker

Dette er en oversigt over kongerne og dronningerne af Pamplona, senere Navarra. Pamplona var det primære navn for kongeriget indtil dens forening med Kongeriget Aragonien (1076–1134). Imidlertid begyndte man at anvende den territoriale betegnelse Navarra som et alternativ navn i det sene 10. århundrede, og navnet Pamplona blev beholdt godt ind i det tolvte århundrede.

Huset Íñiguez ,? 824-905 
Íñiguez-dynastiet krediteres med grundlæggelsen af det navarriske rige (af Pamplona) i eller omkring 824, hvor det rejste sig mod et forsøg på at udvide den franske (karolinske) magt til regionen. Det blev styrtet i 905, da en anti-Cordoba-koalition placerede Jiménez-dynastiet ved magten.

Huset Jiménez, 905–1234 
I 905 tvang en koalition af nabostater Fortún Garcés til at gå i kloster og kronede i hans sted et medlem af et nyt dynasti. Under det begyndte navnet Navarra at erstatte Pamplona. 

Efter mordet på Sancho 4. blev Navarra delt af fætrene Alfons 6. af Kastilien og Sancho Ramírez af Aragonien. Denne blev konge. Det førte til mere end et halvt århundrede med aragonsk kontrol. 

Alfons' død førte til en arvekrise i Aragonien, og Navarra udnyttede muligheden til at genoprette et uafhængigt monarki ved at krone en barnebarn (gennem en uægte bror) af den myrdede Sancho 4.

Huset Champagne, 1234–1284 
Den sidste Jiménez-konge Sancho 7.'s død førte til, at Navarra-kronen gik til sønnen af hans søster Blanka, grevinde af Champagne, da hun var regent under meget af sin brors regeringstid.

Huset Capet, 1284–1441

Huset Capet, 1284–1349  
Henrik uventede død efterlod hans mindreårige datter Johanne som den eneste arving til tronen. Johannes mor Blanka af Artois var regent i de næste ti år. I 1284 blev Johanne gift med den fremtidige Filip 4. af Frankrig. Det afsluttede Blankas regentskab. Filip overtog Frankrigs trone et år senere som "Konge af Frankrig og Navarra".

Huset Évreux, 1328–1441 
Efter Ludvig og hans nyfødte søns død holdt hans brødre Philip og Charles kronerne i Frankrig og Navarra indtil deres død. Så overgik Frankrigs krone til Philip af Valois, en fjern fætter, der ikke stammede fra Joan I, og Navarras krone gik til Louis' datter Joan II. Joan regerede sammen med sin mand Philip III til hans død og alene til hendes død.

Huset Trastámara, 1425–1479 
Blanka (1.) regerede sammen med sin mand Johan 2. I 1458 arvede Johan Kongeriget Aragonien fra sin ældre bror. Efter hans død gik Navarras krone til Eleanora, hans og Blankas eneste levende barn, mens hans aragonesiske krone gik til Ferdinand 2. af Aragonien, søn af Johan og hans anden kone Juana Enríquez.

Titulær konge og dronning af Navarra 
Efter Blankas død i 1441 beholdt Johan Navarras krone, til han døde 38 år senere. En konflikt med hans søn førte til Navarriske borgerkrig. Selvom nogle af kilderne betragter Karl og Blanka som de legitime monarker, var de facto kongen af Navarra stadig Johan 2. 
Eleanora gjorde ikke krav på at være dronning før hendes fars død.

Huset Foix, 1479–1517 
Eleanora, der havde allieret sig med sin far mod sin bror og søster, overlevede sin far med kun tre uger. På det tidspunkt var hun enke efter Gaston 4., greve af Foix, og deres ældste søn Gaston af Foix, prins af Viana var også død. Hun blev fulgt af sit barnebarn Frans.

Huset Albret, 1484–1513 
Katarina regerede sammen med sin mand Johan 3. Efter hans død regerede hun alene i otte måneder til sin død. I løbet af deres regeringstid blev Navarra besejret af Ferdinand 2. af Aragonien i 1512. Det resulterede i tabet af hele dets territorium syd for Pyrenæerne med den kongelige hovedstad Pamplona. Ferdinand, søn af Johan 2. og hans anden hustru og dermed halvbror til Katarinas bedstemor Eleanora, blev derefter kronet til konge af Navarra, og den del af titlen nedarvedes gennem de aragonesiske og spanske monarker. Katherina og Johan 3. havde kun Nedre Navarra, en brøkdel af kongerigets tidligere territorium, der ligger på nordsiden af Pyrenæerne, som var forenet med andre landområder i Frankrig, der var under deres kontrol.

Huset Trastamara, 1513-1516

Opdelingen af kongeriget

Nedre Navarra 
I 1530 besluttede Karl 5. definitivt at give afkald på Nedre Navarra på grund af umuligheden af at kontrollere det, da blev effektivt styret af Henrik 2., mens Karl 5. og hans mor Johanne 3. fortsatte som regenter i Øvre Navarra. 

Katarina og Johan 3. sad tilbage med den del af kongerigets tidligere territorium, der ligger på nordsiden af Pyrenæerne, som var forenet med andre landområder i Frankrig, der var under deres kontrol.

Huset Albret, 1513–1572

Huset Bourbon, 1572–1620 
Johanne 3. regerede sammen med sin mand Anton til hans død og alene til sin død. Deres søn Henrik (IV) blev konge af Frankrig i 1589 og tog besiddelse af kongeriget i 1593, da de franske religionskrige blev afsluttet. Derefter overgik Navarras krone til kongerne af Frankrig. I 1620 blev kongeriget fusioneret med Frankrig. Dog fortsatte de franske konger med at bruge titlen Konge af Navarra til 1791, og den blev genanvendt igen fra 1814 til 1830 under Bourbon-restaurationen.

Øvre Navarra

Huset Trastamara, 1516-1555

Huset Østrig, 1516-1700

Huset Bourbon, 1700-1833

Nuværende prætendenter 

 Louis Alphonse, hertug af Anjou, er den nuværende legitimistiske prætendent til kongerigerne Frankrig og Navarra. Hans krav på Navarras trone er baseret på dens forening med den franske trone under Ludvig 13., og undtager enhver efterfølgende kvindelig arvefølge. 
 Jean, greve af Paris, er den nuværende Orleanist prætendent til Frankrig og Navarra. Hans krav på Navarras trone er baseret på dens forening med den franske trone under Ludvig 13., og undtager enhver efterfølgende kvindelig arvefølge. 
 Felipe 6. af Spanien bruger titlen Konge af Navarra som en del af hans mere udvidede titler, arvet fra de tidligere monarker i Spanien (Kastilien og Aragonien) og er baseret på Ferdinand 2. af Aragoniens erobring af størstedelen af det gamle rige. 
 Sixtus Enrique af Bourbon-Parma gør krav på titlen Konge af Navarra, som en del af alle titler i det spansktalende monarki baseret på Ferdinand 2. af Aragoniens erobring af størstedelen af det gamle rige. Han betragter sig som en legitim efterfølger i overenstemmelse med de traditionelle love for Spaniens katolske monarki, støttet af karlisterne. 
 Prins Pedro, hertug af Kalabrien er den nuværende arving til Kongeriget Navarra, under kongerigets egne love, der tillod kvindelig rækkefølge, i modsætning til Frankrigs Saliske lov.

Referencer

Se også 

 Liste over franske monarker 
 Liste over spanske monarker 
Regenter af Navarra
Lister over regenter