Gultrøjer og Rødtrøjer

Gultrøjer og Rødtrøjer er populære navne på to stridende thailandske politiske grupper, henholdvis konservativ og progressiv.

Gultrøjer 

Gultrøjer refererer til gruppen Phanthamit Prachachon Pheu Prachathipatai (med thailandske skriftegn: พันธมิตรประชาชนเพื่อประชาธิปไตย, engelsk: People's Alliance for Democracy (PAD), dansk: Folkets alliance for demokrati), der er en reaktionær (konservativ) gruppe og tilhænger af det thailandske monarki (gul er kongeflagets farve). Gruppen var oprindeligt en koalition af demonstranter mod Thaksin Shinawatra, Thailands tidligere premierminister fra 2001 til 2006.

I 2008 indtog Gultrøje-demonstranter de to Bangkok-lufthavne Don Mueang og Suvarnabhumi. AoT (Airports of Thailand, dansk: Thailands Lufthavne) har siden søgt erstatning for de skader, der blev forvoldt ved aktionerne gennem årlange retssager. den 20. oktober 2023 afsagde den Centrale Konkursret dekret mod 11 centrale personer i den opløste People Alliance for Democracy (PAD) ved at udstede en absolut betalingsstandsning mod dem. Civilretten bemyndigede 13 PAD-tilknyttede selskaber til at kompensere AoT over 522 millioner baht (omkring 100 millioner kroner), som en del af en væsentlig kendelse, der går tilbage til marts 2011, kombineret med en årlig rente på 7,5 procent fra december 2008. Protestledere, der omfatter højprofilerede personer, står over for konkurs.

Rødtrøjer 

Rødtrøjer refererer til gruppen แนวร่วมประชาธิปไตยต่อต้านเผด็จการแห่งชาติ (forkortet: นปช, dansk: Forenet front for demokrati mod nationens diktatur, engelsk: United Front for Democracy Against Dictatorship, forkortet UDD), som er en politisk pressionsgruppe, der er allieret med det politiske parti Pheu Thai – tidligere eksisterede partiet under navnet Thai Rak Thai (forkort TRT) – som de facto ledes af tidligere premierminister Thaksin Shinawatra. Gruppen opstod efter militærkuppet i 2006, hvor Thaksin blev afsat.

Rødskjorterne begyndte at samles i 2006 under Democratic Alliance against Dictatorship (forkortet DAAD, dansk: Den Demokratiske Alliance mod Diktatur). Mens bevægelsen protesterede på gaden, kæmpede TRT i parlamentet. Selvom Rødskjorterne aldrig var en del af TRT og senere Pheu Thai, satte de deres håb og tro på partiet. Efter at TRT blev forbudt og opløst i 2007, skiftede rødskjorterne navn til UDD, for at fortsætte deres standpunkt mod militærstyret og kræve demokratiske reformer.

I april og maj 2010 opstod nogle voldelige konfrontationer mellem Rødskjorter og militæret ved Democracy Monument i Bangkok, hvor flere end 90 Rødskjorter blev dræbt. Ingen militærpersonel blev sidenhen draget til ansvar. Manglen på juridiske skridt mod militæret for dets rolle i undertrykkelsen af Rødskjorte-demonstrationerne, ansås af oppositionen, som endnu et bevis på en kultur af straffrihed. Ingen blev heller holdt ansvarlig for tidligere militære undertrykkelser af demonstranter i 1973, 1976 og 1992. Selvom en retssag afgjorde, at hærens personel var ansvarlig for, at dræbe civile inde i et tempel under et sidste angreb på Rødskjorte-lejren den 19. maj 2010, fulgte der aldrig nogen retssag mod soldaterne.

I forbindelse med parlamentsvalget i juli 2011, hævdede Rødtrøjerne, at regeringen under Abhisit Vejjajiva havde overtaget magten illegitimt, støttet af det thailandske militær og retsvæsen. Rødtrøjerne opfordrede til, at det thailandske parlament blev opløst, så der kunne afholdes et nyt parlamentsvalg og anklagede landets elite – det vil sige militæret, retsvæsenet, visse medlemmer af Statsrådet og andre ikke-valgte embedsmænd – for at underminere demokratiet, ved at blande sig i politik.

Ved parlamentsvalget i maj 2023 forventede Pheu Thai, der er et midterparti, at få 310 pladser i parlament, men fik kun 141, svarende til 28 procent. Valgets vinder blev det vestreorienterede, ultra liberale Move Forward Party (dansk: Gå freamad-partiet) med 151 pladser, svarende til 30 procent. De to partier indgik en koalition om at danne regering, men Move Forward-partiets kandidat som premierminister fik ikke stemmeflertal i parlamentet, hvor begge kamre stemmer om premierministeren. Pheu Thai kunne som næststørste parti derefter forsøge at danne regering og søgte koalitionspartnere blandt de konservative partier, der havde støttet den afgående regering med 2014-kupmagerne, trods Pheu Thai i valgkampen havde sagt, at de ikke ville være i regering med disse partier. Dette medførte, at flere Rødtrøje tilhængere i august brændte deres trøjer og forlod bevægelsen. Rødtrøjerne havde håbet på, at Pheu Thai ville ændre det thailandske samfund til det bedre og bringe retfærdighed for de rødtrøjedemonstranter, der blev dræbt i 2010-angrebet. Men disse håb forsvandt, efter Pheu Thai sluttede sig til partier, der nominerede to tidligere generaler som premierministerkandidater – Prawit Wongsuwan og Prayut Chan-o-cha – der var forbundet med drabene i 2010, og at retfærdighed aldrig opnås. Den tidligere rødtrøjeleder, Nattawut Saikua, der i 2022 var blevet ansat i Pheu Thai som direktør for Pheu Thai-familien – en post, der tilsyneladende blev skabt specielt til ham – forlod partiet i protest mod dets tiltag, til at danne en koalitionsregering med militærstøttede partier forbundet med kuppet i 2014.

Forsoning og orange klan 
Forsoningsbestræbelser mellem Gultrøjer og Rødtrøjer resulterede i den rød-gule koalitionsregering efter 2023-parlamentsvalget. Politiske kritikere mener, at det vil næppe lykkes, fordi regeringen ikke omfatter alle modstridende parter og fortsætter med, at fængsle mennesker med andre meninger. I stedet for forsoning, har de skabt en ny konflikt med den orange klan – det ultra liberale Move Forward Party og dets støtter, der blandt andet var del af protesterne i 2020.

Fotogalleri

Rødtrøje protester 2010

Referencer 

Thailands politik