kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tage Hansen

Tage Hansen er navnet på flere personer:

 Tage Hansen (officer) (1901-1987) – dansk officer og modstandsmand
 Tage Hansen (dommer) (født 1929) – dansk dommer
 Tage Hvejsel Hansen (født 1930) – dansk tandlæge og fodboldspiller
Desuden:
 Tage Bülow-Hansen (1916-1994) – dansk rektor
 Tage Skou-Hansen (født 1925) – dansk forfatter
 Tage Tage-Hansen (1849-1920) – dansk læge og politiker (Tage Algreen Tage-Hansen)
Tage Hansen (officer)

Tage Hansen (4. juli 1901 i Ebeltoft – 21. december 1987) var en dansk officer, våbeningeniør og modstandsmand.

Karriere 
Tage Hansen var søn af mejeribestyrer Jørgen Hansen og hustru Ane f. Madsen (død 1945), blev sergent i artilleriet 1922, gennemgik Hærens Officersskoles officersklasse og specialklasse samt kursus på Artilleriskydeskolen og blev uddannet som våbeningeniør. Hansen blev sekondløjtnant i artilleriet 1928 og allerede premierløjtnant samme år, kaptajnløjtnant 1936, militær motorsagkyndig 1938, kaptajn 1939, oberstløjtnant 1950 og oberst i Forsvarets Krigsmaterielforvaltning 1952.

Han var tjenstgørende i Hærens Tekniske Korps fra 1935, chef for den motortekniske afdeling 1949-55, for konstruktionsafdelingen 1955-61. Han var desuden på studieophold ved det svenske forsvar i 1947 og ved den schweiziske hær i 1949; formand for Hærens Tekniske Korps' motorkommission 1939-49 og medlem af Dansk Ingeniørforening.

Under besættelsen indgik han efter Operation Safari som medlem af modstandsbevægelsens Københavnsledelse 1944-45.

1961 blev han stillet i nr. i reserven og til rådighed for Forsvarets Krigsmaterielforvaltning, hvilket han var indtil 1966.

Øvrige tillidshverv 
Tage Hansen var også konsulent for Dansk Røde Kors i motorsager 1949-50, for Finansministeriet i samme 1950-61; medlem af Krigsministeriets erstatningsudvalg af 1945 1945-56 og af Finansministeriets udvalg af 1957 vedr. tjenestemænds godtgørelse for benyttelse af eget befordringsmiddel; lærer ved artilleri- og våbenteknisk kursus ved Hærens Officersskole, senere Forsvarsakademiet, 1948-61 og var på talrige tjenesterejser i udlandet.

Samtidig drev han privat virksomhed som direktør i A/S Glostrup Importkompagni Glimko, 1961-62; underdirektør i A/S Nordisk Diesel 1963-64; konsulent i motorsager for Ringsted Karosserifabrik A/S fra 1964. Han var Ridder af 1. grad af Dannebrogordenen.

Ægteskaber 
Tage Hansen blev gift 1. gang 3. august 1929 med Dagmar Geert-Jørgensen (5. oktober 1887 i København – 1957), datter af sognepræst, folketingsmand Anders Geert-Jørgensen (død 1936) og hustru Anna f. Mortensen (død 1926); 2. gang 21. december 1957 med Ebba Schack Nielsen (12. maj 1907 i Aarhus – ?), datter af maskinmester V. Schack Nielsen (død 1936) og hustru Augusta f. Esbensen (død 1940).

Kilder 
 
 
  (flere registreringer)
 Kraks Blå Bog 1974

Artilleriofficerer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Ebeltoft
Ingeniører fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Medlemmer af militærgrupper
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Dyveljern

Et dyveljern er en jern- eller stålplade, dyvelstål, forsynet med et antal koniske huller i forskellig størrelse, fx 1/4", 3/8", 1/2", 5/8" osv, eller fra 7 ‑ 22 mm (jf. Århus Værkøjsmagasin, 1917).

Dyveljern kan have stjerneformede huller, der laver riflede dyvler. 

Dyvlerne fremstilles ved at træpinde af passende tykkelse bankes igennem et af hullerne. Tidligere brugt af træsmede der alle gør brug af dyvler.

Træværktøj
Værktøj
12. etape af Tour de France 2012

Tolvte etape af Tour de France 2012 var en 226 km lang kuperet etape. Den blev kørt fredag den 13. juli fra Saint-Jean-de-Maurienne til Annonay.

 Etape: 12. etape
 Dato: 13. juli
 Længde: 226 km
 Gennemsnitshastighed: 39,56 km/t

Point- og bjergspurter

Pointspurt (Marcilloles) 
Efter 153 km

1. bjergspurt (Col du Grand Cucheron) 
1. kategori stigning på Col du Grand Cucheron, efter 34 km (1.188 m; 12,5 km à 6,5 %)

2. bjergspurt (Col du Granier) 
1. kategori stigning på Col du Granier, efter 80,5 km (1.134 m; 9,7 km à 8,6 %)

3. bjergspurt (Côte d'Ardoix) 
3. kategori stigning på Côte d'Ardoix, efter 207,5 km (366 m; 5,9 km à 3,4 %)

Resultatliste 

 Matthew Goss blev deklasseret fra 6. pladsen til 7. pladsen og frataget 30 point for uren kørsel i spurten.

Manglende ryttere 
 88  David Moncoutié (COF) udgik.
 151  Robert Gesink (RAB) stillede ikke til start på etapen.
 219  Tom Veelers (ARG) udgik.

Eksterne henvisninger 
 Etapeside  på Letour.fr   

 12

en:2012 Tour de France, Stage 11 to Stage 20#Stage 12
LEGO Star Wars: The Video Game

LEGO Star Wars: The Video Game er et action-adventure videospil med LEGO tema der blev udgivet den 29. marts 2005. Spillet er det første LEGO spil udviklet af Traveller's Tales, som fremover skulle stå for produktionen af alle LEGO spil, og er udgivet af LucasArts.
Spillet er baseret på de tre prequel film i Star Wars-serien: Star Wars Episode I: Den usynlige fjende, Star Wars Episode II: Klonernes angreb og Star Wars Episode III: Sith-fyrsternes hævn.

Spillet blev udgivet til Xbox, Playstation 2, Gamecube og Windows. Der blev yderligere udviklet en Game Boy Advance version af Griptonite Games og en Macintosh udgave af Aspyr.

Eksterne henvisninger 
 

Star Wars: The Video Game
Engelsknøgle

Engelsk nøgle, Engelsk skiftenøgle, eller Engelsk skruenøgle er en skiftenøgle af engelsk type, hvor kæberne sidder vinkelret på skaftet, og som indstilles med en skrue i håndtaget.

Typen er ikke længere almindelig her i landet, men omtales i gamle værktøjskataloger (bl.a. C. Th. Roms fra før 1900 og set vistnok i Smith's Key). Sådanne er set anvendt, men det er mange år siden, og de er for længst afløst af den langt mere fleksible svensknøgle. Allerede i Teknisk Leksikon I (1942) siges at den engelske er næsten fortrængt af svensknøglen.

I Sydeuropa er den imidlertid stadig i udbredt anvendelse. Som et kuriosum kan nævnes at skruenøgle på spansk hedder llave inglesa, altså netop engelsk nøgle, der fint modsvarer vort brug af ordet svensknøgle.

Eksterne henvisninger 
 More information on adjustable spanners 
 http://www.baskholm.dk/haandbog/haandbog.html 

Værktøj med holdefunktion
Leva Livet

Leva Livet er en svensk version af den danske musical Elsk mig i nat efter en idé af Jesper Winge Leisner. 
Forestillingen bygger over lang række af de allerstørste svenske hits fra 1980'erne og blev instrueret af Philip Zandén.

Handlingen og replikkerne er de samme som i den danske udgave, men sangene er udskiftet med lignende svenske sange, så de passer ind i handlingen.
Forestillingen indeholdt sange af bl.a. Gyllene Tider, Orup, Mauro Scocco, Björn Skifs, Marie Fredriksson, Eva Dahlgren, Tomas Di Leva och Niklas Strömstedt.

Forestillingen havde premiere i Stockholm 13. januar 2011.

Medvirkende

Eksterne kilder/henvisninger 
 Musicalen Leva Livet 

Musik i 2011
Svensk kultur
Musicals
Ib Hansen (maler)

Ib Holm Hansen (15. februar 1928 i Kolding – 15./21. marts 1945 i koncentrationslejren Hannover-Stöcken, Tyskland) var en dansk maler og modstandsmand, bror til Preben Hansen.

Han var søn af maleren Thorvald Hansen og Emma Augusta Holm, lærte at male hos faderen og debuterede i 1942 som 14-årig på Kunstnernes Efterårsudstilling som denne udstillings hidtil yngste deltager. Trods sin unge alder havde Ib Hansens malerier en modenhed og en sikker farvesans, der imponerede samtiden. Ib Hansens motivkreds bestod, ligesom for faderens vedkommende, af opstillinger, portrætter, interiører samt by- og landskabsbilleder. Udtrykket var præget af ro, enkelhed og harmoni, med behændigt afstemte, bløde farvenuancer.

Familien Hansen var aktiv i DKP og var under besættelsen involveret i en illegal bladgruppe i Aarhus. Hele familien blev angivet af Grethe Bartram, og 6. juni 1944 blev familien anholdt af Gestapo. Ib Hansen blev sendt til Horserødlejren, Frøslevlejren og endte i Tyskland, hvor han døde i koncentrationslejren Hannover-Stöcken en måned efter sin 17-års fødselsdag.

Udstillinger 
 Kunstnernes Efterårsudstilling 1942-43 og 1946
 Den Polykrome 1945 (mindeophængning)
Separatudstillinger:
 Aarhus 1943; Aarhus 1944; Silkeborg 1944
 Mindeudstilling, Aarhus Kunstmuseum m.fl. 1969 (s.m. faderen Thorvald Hansen)

Værker 
 Opstilling med æble på lyserødt papir (1940, Bornholms Kunstmuseum)
 Siddende model (1941)
 Portræt af kunstnerens mor (1941)
 Opstilling med violinkasse (1941)
 Interiør med bord (1942)
 Selvportræt (1942)
 Vej ved Sanskås, Asta Nielsen (1943, Bornholms Kunstmuseum)
 Figur med grøn trøje (1943)
 Fra den gamle kirkegård (1943)
 Drivhuse (1943)
 Kolonihaven (1944)
 Både i åen (1944)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Malere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Ofre for Holocaust fra Danmark
Personer fra Kolding
Modstandsfolk fra DKP
Ib Hansen

Ib Hansen er navnet på flere personer:

 Ib Hansen (fotograf) (født 1923) – dansk fotograf
 Ib Hansen (maler) (1928-1945) – dansk maler og modstandsmand (Ib Holm Hansen)
 Ib Hansen (operasanger) (1928-2013) - dansk operasanger, kgl. kammersanger
 Ib Monrad Hansen (født 1963) – dansk billedhugger
Foreningen for Dansk Kunst

Foreningen for Dansk Kunst, oprindeligt Foreningen for National Kunst var en dansk forening stiftet 21. november 1900. Foreningen ophørte i 1980, men blev senere gendannet.

Foreningen blev stiftet af Gustav Vermehren og opstod som udtryk for en protest mod den nye ikke-naturalistiske kunst.

Foreningen opnåede stor opbakning, der viste sig et i høje medlemstal (1904: ca. 1.115 medlemmer), som i 1921 nåede et højdepunkt på 2.385. Medlemsbladet Dansk Kunst blev kendt i vide kredse. Et senere kendt medlem af foreningen var Christian F. Beck, som var sekretær i foreningen 1948-52, mens officeren Paul Jorck-Jorckston sad i bestyrelsen fra 1968.

Foreningen uddeler en række legater.

Formænd 

 -1915: Sophus Bauditz
 1915-1917: Højeretssagfører Michael Lunn
 1921-1922: Overretssagfører Johs Kalko
 1922-1928: Sagfører L.F.Kock
 1928-1932: Kommandør Erik Rüdinger
 1932-1952: Professor dr. theol J.Oskar Andersen
 1952-1954: Direktør A.Ch. Louw
 1990-2000: Dorthe Falcon Møller

Redaktører og sekretærer 

 1900-1931 Maleren Gustav Vermehren
 1931-1948 Billedhugger Rikard Mortensen
 1948-1952 Maleren Chr.F. Beck
 1952-         Maleren Ove Hase

Litteratur 

 Foreningen for National Kunst: Jubilæumsudstilling, 1950.
 Georg Jacobsen: Foreningen for National Kunst: Nogle oplysninger om Foreningen for National Kunst, 1956.
 Dorthe Falcon Møller: Foreningen for Dansk Kunst 100 år, Forlaget Falcon 2000.

Kilder 
 Omtale af jubilæumsbogen 
Tidsskriftet Dansk Kunst 1915-1954

Kunst fra Danmark
Foreninger fra Danmark
Etableret i 1900
Kunstnersammenslutninger fra Danmark
Arbejdernes Fællesorganisation

Arbejdernes Fællesorganisation var en fælles landsdækkende organisation inden for fagbevægelsen stiftet i 1898 under navnet 'De samvirkende Fagforbund' og omdøbt til 'Arbejdernes Fællesorganisation' i 1935. Organisationen bestod af de mange lokale fællesorganisationer, som var opstået som 'De samvirkende arbejder- og fagforeninger', 'Arbejdernes Fællesorganisation' eller 'De samvirkende fagforeninger'. Fælles for de lokale fællesorganisationer var, at de i hver deres by eller amt havde til formål at gøre en fælles aktiv indsats for lønmodtagerne i lønkampe, sikre at alle fag blev organiseret og arbejde politisk i bred forstand.

Louis Pios stiftelse af den dansk afdeling af Internationalen 15. oktober 1871 var kraftigt med til at styrke oprettelsen af lokale fagforeninger blandt den voksende arbejderbefolkning i de danske byer.

I 1889 afholdt en række europæiske arbejderpartier i et fælles møde i Paris, som havde til formål at få igangsat et politisk samarbejde inden for fagbevægelsen på tværs af landegrænserne. Udløberen af mødet blev hovedkravet om otte timers arbejdsdag. Samtidig besluttede man at gøre 1. maj til en international kampdag med dette krav som tema.
Dette fælles krav om otte timers arbejdsdag var stærkt medvirkende til at de mange små danske fagforeninger på tværs af fag begyndte at slutte sig sammen i lokale fællesorganisationer under navne som De samvirkende arbejder- og fagforeninger eller blot de samvirkende fagforeninger.
Fælles for disse lokale fællesorganisationer var, at de skulle gøre en mere aktiv indsats for lønmodtagerne i lønkampe, sikre at alle fag blev organiseret og arbejde politisk i bred forstand.

De lokale bevægelser og den landsdækkende Arbejdernes Fællesorganisation blev ved en reorganisering af strukturen i arbejderbevægelsen samlet og lagt sammen under LO.

Kilder 

Organisationer fra Danmark
13. etape af Tour de France 2012

Trettende etape af Tour de France 2012 var en 217 km lang flad etape. Den blev kørt lørdag den 14. juli fra Saint-Paul-Trois-Châteaux til Le Cap d'Agde.

 Etape: 13. etape
 Dato: 14. juli
 Længde: 217 km
 Gennemsnitshastighed: 43,694 km/t

Point- og bjergspurter

Pointspurt (Mas-de-Londres) 
Efter 126,5 km

Bjergspurt (Mont Saint-Clair) 
3. kategori stigning på Mont Saint-Clair, efter 194 km (159 m; 1,6 km à 10,2 %)

Resultatliste

Manglende ryttere 
 13  Tony Gallopin (RNT) udgik.

Eksterne henvisninger 
 Etapeside  på Letour.fr   

 13
IC4's tidslinje 1998-2008

Dette er en kronologisk oversigt over begivenheder og milepæle i IC4-sagen i perioden 1998-2008. 2008 angiver tidspunktet henholdsvis før og efter det økonomiske og juridiske forlig mellem DSB og AnsaldoBreda.

1998 - 2007 
Januar 1998 – DSB fremlægger sin vision om fremtidens trafik, Gode tog til alle.

December 1999 – Tidspunktet for aflevering af tilbud udskydes til 14. februar 2000.

Februar 2000 – 5 leverandører afleverer tilbud.

Maj 2000 – Tilbud fra Bombardier og Siemens sorteres fra.

December 2000 – Efter et EU-udbud afgiver DSB en ordre på fem milliarder kroner på 83 IC4-togsæt hos AnsaldoBreda.

November 2002 – DSB skriver kontrakt med AnsaldoBreda om levering af 23 IC2-tog.

December 2002 – DSB og AnsaldoBreda aftaler en ændret leveringsplan, så det første togsæt leveres med 3 ½ måneders forsinkelse i forhold til kontrakten. Fristen for sidste tog i drift forbliver uændret, køreplansskiftet 2005/2006.

April 2003 – Det første IC4-tog skulle ifølge den oprindelige leveringsplan være indsat i april 2003.

Marts 2004 – På DSB's årsregnskabspressemøde meddeler DSB, at AnsaldoBreda forventer, at det første IC4-tog er leveret ved køreplansskiftet 2004/2005.

Juni 2004 – Administrerende direktør Keld Sengeløv udtaler, at DSB føler sig svigtet af leverandøren. Der er problemer med togets elektriske systemer og samspillet mellem togcomputeren og togets mekaniske systemer. Keld Sengeløv truer AnsaldoBreda med dagbøder.

13. september 2004 – Børsen skriver, at DSB ifølge Norske Veritas bør droppe IC4-projektet. DSB afviser kritikken.

Februar 2005 – I et statusnotat finder Rigsrevisionen ikke anledning til at kritisere DSB.

Oktober 2005 – I en revideret leveringsplan forventer AnsaldoBreda, at det første IC4-tog er leveret ved køreplansskiftet 2005/2006.

November 2005 – DSB får udbetalt en bod på 250 mio. kr. for både IC4- og IC2-togene.

Moderselskabet Finmeccanica udskifter på DSB's foranledning topledelsen i AnsaldoBreda. Leveringsplanen revideres på ny, og det første IC4-tog forventes nu først leveret i april/maj 2006.

December 2006 – I en beretning om anskaffelsen af IC4-togene finder Rigsrevisionen ikke anledning til at kritisere DSB.

25. juni 2007 – Det første af fire IC4-tog testkøres med passagerer på strækningen mellem Aarhus H og Lindholm.

2008 

Februar-marts 2008 – IC4-testkørslerne er indstillet i perioden den 22. februar til og med den 2. marts som følge af lugtgener fra togets udstødning.

Marts 2008 – AnsaldoBreda og TÜV søger Trafikstyrelsen om en typegodkendelse for i alt 14 enkeltkørende togsæt i landsdelsdrift.

Maj 2008 – DSB stiller AnsaldoBreda et ultimatum om indsættelse af IC4 i landsdelstrafikken senest i maj 2009.

7. august 2008 kl. 8.59 – Første IC4-tog indsættes i drift fra Aalborg mod Københavns Hovedbanegård i "overvåget prøvedrift med passagerer i landsdelstrafik (inkl. tunnelkørsel)".

1. december 2008 – IC4 indsættes i køreplanen med ét dagligt løb Aarhus–Aalborg–København–Aarhus mandag til torsdag

Se også 
 IC4's tidslinje 2009-
 IC4's leveringsoversigt
 IC2's (DSB) tidslinje
 IC2's (DSB) leveringsoversigt

Referencer 

Tidslinje 1998-2008
Tidslinjer
William Joseph Simmons

William Joseph Simmons (6. maj 1880 – 18. maj 1945) var grundlæggeren af det andet Ku Klux Klan natten på Thanksgiving 1915.

Fodnoter 

Højreekstremister
Atlanta
Personer fra Georgia
Personer fra Alabama
Fabio Borini

Fabio Borini (født d. 29. marts 1991) er en italiensk professionel fodboldspiller, som spiller for den tyrkiske Süper Lig-klub Fatih Karagümrük

Klubkarriere

Chelsea 
Efter at oprindeligt have kommet fra Bolognas ungdomsakademi, og skiftede i 2007 til Chelseas akademi.

Borini fik sin professionelle debut for Chelsea den 20. september 2009 i en League Cup-kamp.

Lån til Swansea City 
Borini blev udlejet til Swansea City i marts 2011.

Parma 
Borini skiftede til Parma i juli 2011.

Lån til og køb af Roma 
Borini skiftede videre fra Parma med det samme, og i august 2011 skiftede han til AS Roma på en lejeaftale med en mulighed for at gøre aftalen permanent. Denne mulighed blev taget i januar 2012, hvor han skiftede fast til Roma.

Liverpool 
Borini returnede til England i juli 2012, da han skiftede til Liverpool.

Lån til Sunderland 
Borini blev udlejet til Sunderland for 2013-14 sæsonen.

Sunderland 
Efter en sæson tilbage hos Liverpool, så skiftede Borini tilbage til Sunderland på en fast aftale i august 2015.

Milan 
Borini skiftede i juni 2017 til Milan på en lejeaftale med obligation til at købe ham. Denne obligation blev gennemført i juni 2018.

Hellas Verona 
Borini skiftede i januar 2020 til Hellas Verona.

Fatih Karagümrük 
Borini skiftede i december 2020 til Fatih Karagümrük.

Landsholdskarriere

Ungdomslandshold 
Borini har repræsenteret Italien på flere ungdomsniveauer.

Seniorlandshold 
Borini spillede sin første og hidtil eneste landskamp for seniorlandsholdet den 29. februar 2012.

Borini var del af Italiens trup til EM 2012, men kom ikke på banen i løbet af tuneringen.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Personer fra Bologna
Fodboldspillere fra Italien
Fodboldspillere fra Bologna FC
Fodboldspillere fra Chelsea F.C.
Fodboldspillere fra Swansea City A.F.C.
Fodboldspillere fra Parma FC
Fodboldspillere fra AS Roma
Fodboldspillere fra Liverpool F.C.
Fodboldspillere fra Sunderland A.F.C.
Fodboldspillere fra AC Milan
Fodboldspillere fra Hellas Verona FC
Fodboldspillere fra Fatih Karagümrük S.K.
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2012
Mørklægning

Mørklægning blev indført 9. april 1940 af den tyske besættelsesmagt, som pålagde danskerne at mørkelægge deres vinduer og begrænse al udendørs belysning for at besværliggøre evt. britiske flys orientering.
Da alle pludselig fra dag til dag skulle mørklægge deres hjem og rigtige mørklægningsgardiner var en mangelvare, måtte folk være kreative og anvendte i stedet f.eks. sort papir, tæpper og andre lyshindrende materialer, indtil man efterhånden fik nye forsyninger af mørklægningsgardiner.

Mørklægningen var pålagt danskerne helt frem til 4. maj 1945, hvor det om aftenen blev proklameret, at de tyske tropper havde overgivet sig. Denne nyhed udløste spontane glædesudbrud, og mange skyndte sig at rive mørklægningsgardinerne ned og markere besættelsens afslutning ved at afbrænde dem på bål.

Eksterne henvisninger 
 Mørklægning under besættelsen 2verdenskrig.dk

Danmark under 2. verdenskrig
Vængsø

Vængsø er en 15,7 hektar stor lavvandet sø, med en middeldybde på ca. 1,2 m, beliggende nord for Sønder Vissing i Horsens Kommune i Midtjylland. Den har afløb  igennem Møllebækken, der løber til Gudenåen. Den har tidligere været stærkt forurenet, men har været omfattet af et naturgenopretningsprojekt hvor man fjernede tilførsel af spildevand og opfangning af  især de dominerende skaller og brasen i perioden fra 1986 – 1988. I alt 4 tons fisk blev opfisket fra Vængsø, og det havde en klar positiv effekt
på både vandkemi, planktonsamfund, fiskesammensætning og undervandsvegetation.

Eksterne kilder og henvisninger 

Søer i Horsens Kommune
Naturgenopretning i Danmark
Torup Sø

Torup Sø er en sø i Midtjylland på 20,2 ha, beliggende mellem Vrads, Hampen og Nørre Snede på grænsen mellem Silkeborg Kommune og Ikast-Brande Kommune. Mattrup Å, der er et udløb til Gudenåen, der har sit udspring i søen, og løber videre fra dens sydlige ende. 

Søen der ikke er samlingssted for nogen større tilløb, har været plaget af iltsvind pga. tilførsel af næringsstoffer fra omgivelserne. Den var i sin tid omfattet af et naturgenopretningsprojekt fra 2002-2006, hvor man med forskellige metoder forsøgte at hæve dens iltindhold, hvilket efterfølgende har givet søen et bedre vandmiljø.

Eksterne kilder og henvisninger

Søer i Silkeborg Kommune
Søer i Ikast-Brande Kommune
Naturgenopretning i Danmark
Evangelisk Luthersk Netværk

Evangelisk Luthersk Netværk (ELN) blev oprettet i 2006 som et netværk for evangelisk-lutherske kristne, som ønsker at fastholde Bibelen og folkekirkens bekendelser som autoritet for livet i kirken. Dette søgte man at formulere i "Odense-erklæringen", som er en aktualisering af, hvad der allerede er sagt i Bibelen og kirkens bekendelser, og som er ELNs grundlagsdokument.
ELNs formål er tofoldigt: Man vil tale med en bibelsk røst i kirke og samfund i Danmark, og man vil skabe fællesskab mellem menigheder og kristne, som ønsker at kirkens liv og mission skal være båret af tillid til Bibelen. Der kan alle, som er enige i Odense-erklæringens anliggende, blive medlem af ELN.

ELN ledes af en landsledelse med 7-9 medlemmer, og som en til to gange årligt mødes med repræsentantskabet, for at drøfte aktuelle kirkelige spørgsmål og arbejdet i ELN. Derud over er en del frivillige engageret i arbejdet.

Medlemmer 
Netværket består af personlige medlemskaber på den ene side og desuden af evangelisk lutherske menigheder i Danmark. Bl.a. Skjern Bykirke, Århus Bykirke, Kristkirken i Kolding , Kronjyllands Valgmenighed og Herning Bykirke.

Eksterne henvisninger 
 www.luthersk-netvaerk.dk

Noter 

Kristendom i Danmark
Etableret i 2006
Anders Geert-Jørgensen

Anders Geert-Jørgensen (15. december 1863 i Stensby – 15. juni 1936 i Vejlby) var en dansk sognepræst og politiker, far til psykiateren Einar Geert-Jørgensen.

1929-32 sad han i Folketinget valgt i Århus Amtskreds for Danmarks Retsforbund.

Han var gift med Anna Mortensen (1864-1926).

Kilder 
 Einar Geert-Jørgensens biografi i Dansk Biografisk Leksikon

Præster fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Retsforbundet
Gabel

Gabel er en holstensk-dansk embedsmandsslægt, som blev adlet 1664. Slægten uddøde i 1800.

Slægten føres tilbage til proviantmester i Glückstadt Wulber (Waldemar) Gabel (død 1628), hvis søn, statholder Christoffer Gabel (1617-1673) til Bavelse og Rantzausholm 1664 optoges i adelsstanden. Han var fader til gehejmeråd Valdemar Gabel (1650-1725) til Hvidkilde og Lindskov, til Anne Margrethe Gabel (1651-1678), der ægtede storkansleren, greve Conrad Reventlow (1644-1708), til Armgaard Sophie Gabel (1654-1719), der var gift med stiftamtmand, gehejmeråd Didrik Schult (1644-1704) til Findstrup og Christiansdal, og til vicestatholder Frederik Gabel (død 1708) til Bavelse, Bregentved og Giesegård. Denne var fader til stiftamtmand, gehejmeråd Christian Carl Gabel (1679-1748) til Bregentved, Ringsted Kloster m.m. og til etatsråd Frederik Vilhelm Gabel (død 1732), af hvis børn Anna Ernestine Frederikke Gabel (1714-1748) var gift med gehejmeråd, greve Otto Didrik Schack (1710-1741) til Schackenborg; med etatsråd Frederik Vilhelm Gabels søn, amtmand og deputeret Christian Carl Gabel (1724-1800) til Ringsted Kloster, uddøde mandslinien.

Kilder 
 Albert Fabritius, "Gabel", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Danmarks Adels Aarbog, X, 1893, s. 141-144; XVIII, 1901, s. 553; XXIII, 1906, s. 492 ; XXVIII, 1911, s. 568.

Adelsslægter fra Danmark
GNU Privacy Guard

GNU Privacy Guard (også kaldet GnuPG eller GPG) er et frit alternativ til kryptografiprogrammet PGP. GPG er kompatibel med RFC 4880 , IETFs OpenPGP specifikation.

Se også 
 Pretty Good Privacy

Fri software
Kryptografi