Nuklearmedicin

Nuklearmedicin er anvendelsen af radioaktive stoffer i medicinsk sammenhæng. Anvendelsen kan være til undersøgelser (diagnostik) eller behandling (terapi). Som lægeligt speciale er betegnelsen Klinisk fysiologi og nuklearmedicin, fordi radioaktiviteten bruges til at undersøge kroppens fysiologi. 

Princippet til sådanne undersøgelser er, at patienten indgives et kortlivet radioaktivt sporstof, dvs. et stof som (pga. radioaktiviteten) kan spores i kroppen. Sporstoffets fordeling i kroppen kan så afbildes med et gammakamera eller en PET/CT-skanner.

Afdelingerne er som regel benævnt "Klinisk Fysiologisk og Nuklearmedicinsk Afdeling" eller "Nuklearmedicinsk Afdeling". Afdelingerne er oftest bemandet af bioanalytikere og læger fra specialerne radiologi og klinisk fysiologi og nuklearmedicin og på nogle afdelinger sygeplejersker. Hertil hører en række støttefunktioner som hospitalsfysikere og kemikere.

Undersøgelser baseret på nuklearmedicin er ikke kun forbeholdt mennesker. Til forskningsbrug udføres de på små dyr som mus og rotter, større dyr som hunde og svin og på KU life og Højgård Hestehospital også på heste.

Diagnostik 
 Knoglescintigrafi – beskriver knogleomsætningen. Anvendes i særlig grad til at diagnosticere knoglemetastaser, primære knoglecancere og knoglemetaboliske sygdomme.
 Thyreoideaskintigrafi – vurdering af funktion og størrelse af skjoldbruskkirtlen. Særlig velegnet til at differentiere hyperfungerende ("varme") og hypofungerende ("kolde") knuder. Sidstnævnte kan være udtryk for cancer.
 PET/CT-undersøgelser – det hyppigst brugte PET-sporstof er fluor-deoxy-glucose ([18F]FDG), der viser glukoseoptagelsen i cellerne. Anvendes i særlig grad til diagnostik af cancer, gigtlidelser og infektion.
 Distale blodtryksmålinger / Hudperfusion – beskriver blodtrykket i fingre/tæer, samt blodgennemstrømningen, med henblik på amputation.
 Angiokardioskintigrafi / MUGA – beskriver hjertes evne til at tømme sig.
 Sentinel node – viser fraførende lymfe(r), kan også udføres uden isotop, med farve i stedet.
 GFR / Glomerulær Filtrations Rate – viser nyrernes filtrationshastighed.
 Leukocytskintigrafi – viser leukocytophobninger, kan bruges men henblik på infektionsfokus.

Behandling 
 Radiojod-behandlinger (131I) – behandling af lidelser i en hyperfungerende glandula thyreoidea, eller struma, der vha. stråleskader ødelægger vævet.
 Strontiumbehandlinger (89Sr) – bruges primært i USA, til behandling af kræft metastaseret til knoglerne.

De første afdelinger 
Danmark startede med oprettelse af klinisk fysiologisk afdelinger og Nuklearmedicinske afdelinger i 1960erne, Sverige kom dog først i Norden med afdelinger i 1950erne.

Klinisk fysiologisk afdelinger
 Glostrup Hospital (1963)
 Bispebjerg Hospital (1963
 Odense Universitetshospital (1963)
 Hillerød Hospital (1965)
 Københavns Kommunehospital (1967)

Nuklearmedicinske afdelinger
 Rigshospitalet (1965)
 Odense Universitetshospital (1968)
 Århus Kommunehospital (1971)
 Herning Centralsygehus (1973)
 Vejle Sygehus (1986)
 Aalborg Universitetshospital (1972)

Nuværende afdelinger

Region Hovedstaden 
 Bispebjerg Hospital og Frederiksberg Hospital, Klinisk Fysiologisk og Nuklearmedicinsk Afdeling , 
 Gentofte Hospital og Herlev Hospital, Afdeling for Nuklearmedicin , 
 Hvidovre Hospital, Klinisk Fysiologisk og Nuklearmedicinsk Sektion 
 Nordsjællands Hospital - Hillerød, Billeddiagnostisk Afdeling 
 Rigshospitalet og Glostrup, Klinik for Klinisk Fysiologi, Nuklearmedicin og PET , Klinisk Fysiologisk og Nuklearmedicinsk Afdeling Glostrup

Region Midtjylland 
 Regionshospitalet Gødstrup, Nuklearmedicinsk Afdeling 
 Regionshospitalet Viborg, Klinisk Fysiologisk Afdeling 
 Aarhus Universitetshospital, Nuklearmedicin og PET

Region Nordjylland 
 Aalborg Universitetshospital, Nuklearmedicinsk Afdeling

Region Sjælland 
 Næstved Sygehus og Køge Sygehus, Klinisk Fysiologisk-Nuklearmedicinsk Afdeling ,

Region Syddanmark
 Odense Universitetshospital, Nuklearmedicinsk Afdeling 
 Sydvestjysk Sygehus - Esbjerg, Røntgen, Skanning og Nuklearmedicinsk Afdeling 
 Sygehus Lillebælt - Vejle, Nuklearmedicinsk Afdeling

Videnskabelige selskaber 

Fysiologi og Nuklearmedicin har i Danmark været samlet under forskellige selskaber. Efter specialet har vundet større og større udbredelse, har det fået sit eget selskab.
 1956 – 1971 Dansk Selskab for Klinisk Kemi og Klinisk Fysiologi
 1971 – 1982 Dansk Nuklearmedicinsk Selskab & Dansk Selskab for Klinisk Fysiologi
 1982 – Dansk Selskab for Klinisk Fysiologi og Nuklearmedicin

Kilder/Eksterne henvisninger 
 
 DSKFNM
Borthne, Arne & Brekke, Magne. Nukleærmedisin. I Store medisinske leksikon. Hentet 11. september 2018.

Referencer 

Lægevidenskab
Medicinsk fysik