kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Erling Bonnesen

Erling Bonnesen (født 28. marts 1955) er en dansk politiker, som siden 2004 har været medlem af Folketinget for Venstre opstillet i Svendborgkredsen.

Bonnesen er uddannet som tekniker på økonomilinjen med ophold i Malmø og Oslo mellem 1974-1978, derefter tjenestegjorde han et år ved Livgarden til 1979, siden beskæftiget indenfor erhvervs- og økonomibranchen frem til 1998. Siden 1980 har Bonnesen været aktiv i forenings- og bestyrelses-arbejde og vælgerforeninger.

Bonnesen var fra 1994 til 2006 borgmester i Broby Kommune. Fra 2002-2004 var han også bestyrelsesmedlem i Kommunernes Landsforening.

Bonnesen indtrådte for første gang i Folketinget i 2004 efter Mariann Fischer Boels mandatnedlæggelse.

Han varetager i dag hvervet som Venstres fødevareordfører og landbrugsordfører og er medlem af en række udvalg i Folketinget.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 , Dato: 18. januar 2005
 Erling Bonnesens "private" hjemmeside  

Nuværende folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Folketingsmedlemmer i 2010'erne
Folketingsmedlemmer i 2020'erne
Personer fra Fyn
Borgmestre fra Venstre
Lise Hækkerup

Lise Ingeborg Hækkerup (født 20. februar 1947 i Vejle) er en dansk politiker som har repræsenteret Socialdemokraterne i Folketinget 1990-1994, 1998-2001, og igen fra oktober 2004 hvor hun indtrådte efter Karen Jespersens mandatnedlæggelse, indtil valget i februar 2005. Siden kommunalvalget 2005 har hun været medlem af Frederiksberg Kommunalbestyrelse.

Lise Hækkerup var tidligere gift med Hans Hækkerup.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Hækkerup, Lise Ingeborg.

Socialdemokratiet. – Midlertidigt medlem for Østre Storkreds 6.-18. dec. 1994 og 28. marts-4. april 1995. Folketingsmedlem for Østre Storkreds 12. dec. 1990-21. sept. 1994 og for Københavns Amtskreds fra 11. marts 1998-20.nov. 2001.

Født den 20. febr. 1947 i Vejle, datter af lærer Åse Gottlieb og læge Jens G.

Fåborg Grundskole 1954-59. Student Frederiksborg Statsskole 1965. Danmarks Biblioteksskole 1968-72. Københavns Kommunes biblioteker.

Medlem af Socialdemokratiets hovedbestyrelse 1985-91. Næstformand for ligestillingsudvalget i Socialdemokratiet 1985-90.

Partiets kandidat i Østbanekredsen 1969-94, i Lyngbykredsen fra 1995.

Se også 
Hækkerup-familien

Eksterne henvisninger 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 18. januar 2005

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Lise
Personer fra Vejle
Bibliotekarer fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Medlemmer af Frederiksberg Kommunalbestyrelse
Patrick Vieira

Patrick Vieira (født 23. juni 1976 i Dakar, Senegal) er en tidligere senegalesisk-fransk fodboldspiller. Han er mest kendt for sin  tid i Arsenal F.C. i den engelske Premier League, og han sluttede sin aktive fodboldkarriere i 2011 som spiller for Manchester City, ligeledes  i den engelske Premier League.

Han startede sin professionelle karriere i Cannes FC (1993-1995). Han kom til AC Milan (1995-1996) men spillede kun to ligakampe, inden han blev købt af Arsenal F.C. for 4 millioner pund. 

Faktisk var købet af Vieira et krav fra Arsène Wengers side for at overtage trænerjobbet i Arsenal. 

Han har vundet tre Premier League-titler (1998, 2002, 2004) og fire FA Cup-titler (1998, 2002, 2003, 2005) med Arsenal, og blev betragtet som én af de bedste defensive midtbanespillere i Premier League. 2005-2006 spillede han for Juventus, men skiftede i 2006 til Inter.
 
Vieira spillede mellem 1997 og 2009 107 kampe for Frankrigs landshold, hvori han scorede seks mål. Han har vundet både VM i 1998, EM i 2000, Confederations Cup 2001 og var med på sølvholdet ved VM i 2006.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Frankrig
Fodboldspillere fra Senegal
Fodboldspillere fra Arsenal F.C.
Fodboldspillere fra FC Internazionale Milano
Fodboldspillere fra Juventus F.C.
Fodboldspillere fra AC Milan
Fodboldspillere fra AS Cannes
Fodboldspillere fra Manchester City F.C.
Verdensmestre i fodbold
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2000
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2002
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2008
Dirigent (musik)

En dirigent er en person, der ved hjælp af mimik og gestik leder en musikalsk opførelse. En dirigent, der selv spiller med og leder ensemblet fra sin aktive plads, betegnes ofte som kapelmester eller orkesterleder.

Dirigenten har en meget væsentlig rolle i forhold til de valg, der tages rent kunstnerisk: tempo, frasering o.l. Især i klassisk europæisk kompositionsmusik regnes dirigenten for en selvstændig musiker på linje med solisterne.

Dirigentens rolle 
Dirigentens opgave er at formidle og fortolke musikken. I mange sammenhænge fungerer dirigenten også som indstuderingsleder og sikrer, at alle medvirkende spiller eller synger noderne uden fejl samt sørger for at musikerne har en fælles forståelse af, hvordan musikken skal udføres.

Eksterne henvisninger 

 
Musikfolk
Ali Daei

Ali Daei (født 21. marts 1969 i Ardebil, Iran) er en iransk fodboldspiller. Han er den første mandlige fodboldspiller, der har scoret over 100 mål i international sammenhæng og den første asiatiske spiller, der har scoret mål i UEFA Champions League. En etnisk Azeri.

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Fodboldspillere fra Iran
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Hamburgische Staatsoper

Hamburgische Staatsoper er et operahus beliggende i Hamburg, Tyskland. Det er et af Europas førende.

Operaen blev grundlagt den 2. januar 1687 under navnet Opern-Theatrum og var det første borgerlige operahus i Tyskland (modsat hofopera). Allerede fra starten blev det et dynamisk omdrejningspunkt for datidens komponister og opførte værker af komponister som Reinhard Keiser, Georg Philipp Telemann og Georg Friedrich Händel.

I 1891 overtog Gustav Mahler posten som kapelmester og blev på teatret i seks år.

I 1925 bevilgede byrådet penge til et nyt scenehus der stadig benyttes. I 1943 blev selve teatersalen ødelagt under de allierede bombardementer af Hamborg.

Eksterne henvisninger 

Staatsoper
Operahuse i Tyskland
Sortfodet kat

Den sortfodede kat (latin: Felis nigripes) er et dyr i kattefamilien. Katten bliver 34-50 cm lang med en hale på 15-20 cm og vejer 1,5-3 kg. Den er dermed en af de mindste katte. Den lever i det sydlige Afrika bl.a. Kalahari-ørkenen.

Dyr fra det sydlige Afrika
Katteslægten
Marmorkat

Marmorkatten (latin: Pardofelis marmorata) er et dyr i kattefamilien. Marmorkatten er omkring 53 cm lang med en hale på 38 cm og vejer 3-5 kg. Den lever i skove i det sydlige og sydøstlige Asien. Hjørnetænderne er bemærkelsesværdigt store og halen meget lang.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Marbled Cat  Feline Conservation Federation.

Dyr fra Sydøstasien
Kattefamilien
Serval

Servalen (latin: Leptailurus serval) er et dyr i kattefamilien. Servalen bliver 60-100 cm lang med en hale på 24-45 cm og vejer 9-18 kg. Den lever i store dele af Afrika.

Servalen jager altid alene og bruger forskellige jagtteknikker til at fange små pattedyr, fugle, firben og insekter. Servalen har store ører så den kan høre svage lyde fra byttet; den slår ofte kløerne i byttet i et elegant spring. Servalen kan springe op til 3 m for at fange en fugl, der flyver forbi. Dens bagben er længere end forbenene; det giver den mere springkraft. Servalens unger forlader deres mor og klarer sig selv når de er 1 år gamle. Servalen kan også jage fisk ved lavvande hvor dens poter kan fange dem ligesom bjørnen.

Udbredelse 
Servalen lever udelukkende på og omkring Afrikas store savanner syd for Sahara. Før i tiden fandtes dyret også længere nordpå i Tunesien og Marokko. Servalen lever hovedsageligt i områder med vand og sletter, men findes til tider i bjergområder og i udkanten af jungler.

Adfærd 

Ligesom de fleste kattedyr er servalen en enlig og nataktiv jæger, der udnytter en veludviklet evne til at snige sig lydløst ind på et bytte og overfalde det.

På en enkelt nat kan servaler bevæge sig så langt som 3-4 kilometer på jagt efter føde.

Begge køn afmærker territorier ved at sprøjte urin på større objekter såsom buske eller klippesten. Konfronteres to rivaler er adfæren ofte enormt aggressiv, kendetegnet ved nedlagte ører, hvæsen og blottede tænder.

Se også 
 Savannah, en krydsning mellem serval og huskat.

Afrikas fauna
Kattefamilien
Iberiske los

Den Iberiske los (Lynx pardinus) er et dyr i kattefamilien. Den Iberiske los bliver 85-110 cm lang med en hale på 13 cm og vejer 10-13 kg. Den kaldes også panterlos og er mere tydeligt plettet end den europæiske los. Den lever i begrænsede dele af Spanien samt ganske få individer i Portugal. I alt omfatter arten i dag blot omkring 150 voksne individer (2012).

I Portugal opførte man i 2009 et reservat med henblik på at redde den iberiske los. Centret skulle huse 16 iberiske losser doneret af Spanien, som har et lignende center i nærheden af byen Doñana i Sydspanien.

Bestanden er i 2020 vokset til 855.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Artikel: Sidste udkald for den iberiske los

Losser
Teatro alla Scala

Teatro alla Scala i Milano er et af de førende og mest berømte operahuse i verden og kendes også under navnet Scala-operaen.

Teatro alla Scala blev grundlagt under protektion af kejserinde Maria Theresia af Østrig som erstatning for Teatro Regio Ducale, der var brændt ned den 26. februar 1776 og som havde fungeret som opera i Milano. 

Den neoklassicistiske bygning var tegnet af Giuseppe Piermarini, og teatret åbnede den 3. august 1778 med Antonio Salieris opera L'Europa riconosciuta, med libretto af Mattia Verazi.

Online transmissioner 
Biografer verden over viser direkte eller forskudte transmissioner af operaforestillinger fra Teatro alla Scala. I Danmark gælder det bl.a. Biffen i Aalborg og Rønne Bio.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Teatro alla Scala – Officiel hjemmeside

Operahuse i Italien
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Milano
The Metropolitan Opera

The Metropolitan Opera (i daglig tale kaldet The Met) er et af verdens førende operahuse. Operaen har hjemsted i Lincoln Center for the Performing Arts på Manhattan i New York.

Operaen åbnedes i 1883 på hjørnet af Broadway og 39. gade. I september 1966 flyttede den til bedre faciliteter Lincoln Center.

Radiotransmissioner fra The Metropolitan Opera 

The Metropolitan Opera er verdenskendt for sine direkte radiotransmissioner. Sæsonen varer normalt fra december til maj. Den første udsendelse fandt sted den 25. december 1931 med Engelbert Humperdincks Hans og Grete (Hänsel und Gretel).

Den 7. december 1941 begyndte udsendelser lørdag eftermiddag sponsoreret af Texaco. Operaen var Mozarts Figaros bryllup (Le nozze di Figaro). Texacos sponsorat endte i 2004, da Texaco fusionerede med Chevron. Fra sæsonen 2005-2006 er det overtaget af Toll Brothers.

I de syv årtier, der er sendt fra The Metropolitan Opera, har der kun været tre værter på udsendelserne. Den første var Milton Cross, der virkede til sin død i 1975. Han blev fulgt at Peter Allen, som gik på pension efter sæsonen 2003-2004. Derefter tog Margaret Juntwait over.

Hjemsteder

Det gamle operahus 

The Metropolitan Operas første hjem lå mellem 39. og 40. gade på Broadway. Huset åbnede den 22. oktober 1883 med en opførelse af Faust. Huset var tegnet af J. Cleaveland Cady, men blev ødelagt af en brand den 27. august 1892. Efter branden gennemgik bygningen en gennemgribende renovering. Den blev for lille ved århundredeskiftet. Der blev gjort forsøg på at finde større lokaler (fx Rockefeller Center), men det mislykkedes af økonomiske årsager. Først i 1966 flyttede kompagniet til Lincoln Center. Den gamle bygning blev ikke fredet, men revet ned i 1967.

Det nuværende operahus 

The Metropolitan Operas bygning med omtrent 4.000 siddepladser er tegnet af arkitekt Wallace K. Harrison. Det nye operahus åbnede den 16. september 1966 med en urpremiere: Samuel Barbers Antony and Cleopatra. Bygningen er dækket med hvid frådsten og østfacaden kendes på de fem store, ens buer. Lobbyen har to vægmalerier af Marc Chagall. Prosceniet måler 16,5 gange 16,5 meter. Scenetæppet er af gulddamask og er det største scenetæppe i verden.

The Metropolitan Opera har et skiftende repertoire af store operaer og opfører hver uge syv forestillinger af fire til fem forskellige værker. Den avancerede sceneteknik letter udskiftningen fra aften til aften.

Eksterne links 

 The Metropolitan Opera (officiel website) 
 Historien bag The Metropolitan Opera 

Operahuse
Kultur i New York City
Etableret i 1883
Klavs Bondebjerg

Klavs Bondebjerg (16. juli 1953 – 20. juni 2004) var en dansk digter.

Han debuterede som lyriker i 1982 med digtsamlingen Uroligheder og udgav siden yderligere fem digtsamlinger, senest Luften omkring dine læber i 1998. Siden 1980'erne arbejdede han som journalist på Danmarks Radio og producerede en lang række rejsereportager. Hans sidste bog, Menneske for en dag – udvalgte digte og rejsenotater, udkom i april 2004.

Digtere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Wiener Staatsoper

Wiener Staatsoper, indtil 1919 Wiener Hofoper, er det vigtigste operahus i Wien og et af verdens mest kendte. Foruden opera giver Staatsoper også balletforestillinger.

Historie 
I slutningen af 1861 begyndte det byggeri, der i 1869 stod færdigt som det nuværende operahus, opført efter planer fra arkitekterne August Sicard von Sicardsburg og Eduard van der Nüll.

Et luftangreb mod Wien i marts 1945 medførte omfattende skader på bygningen. Genopbygningen varede ti år, indtil Staatsoper kunne genåbnes den 5. november 1955 med en opførelse af Ludwig van Beethovens Fidelio.

Mens genopbygningen stod på, havde Staatsoper-ensemblet hjemsted i Volksopers bygning.

Begivenheder 
I statsoperaen finder blandt andet Operaballet sted, der afholdes hvert år.

Direktører 

Liste over direktører

Liste over musikdirektører

 Claudio Abbado (1986-1991)
 Seiji Ozawa (2002-2010)
 Franz Welser-Möst (2010-2014)
 Philippe Jordan (2020-)

Også dirigenten Herbert von Karajan var i perioden 1956-1964 kunstnerisk leder og gennemførte princippet om at opføre alle operaer på originalsproget.

Danskere på Staatsoper 
Blandt de danske kunstnere, der har haft eller har tilknytning til Staatsoper, kan nævnes:
 August Bournonville
 Erik Schmedes
 Helge Rosvænge
 Else Brems
 Poul Elming
 Bo Boje Skovhus
 Michael Schønwandt
 Kenneth Greve
 Morten Frank Larsen
 Johan Reuter
 Julius Price

Ekstern henvisning 

 Wiener Statsoper – officiel website

Operahuse
Staatsoper
Musik fra Østrig
Den ungarske Statsopera

Den ungarske Statsopera (Magyar Állami Operaház og til 1918 Den Kongelige opera) ligger i Budapest og stod færdig i 1884. Operahuset er tegnet af arkitekten Miklós Ybl. Publikumsfoyeren og trappegangene er udsmykket med fresker af Bertalan Székely, Mór Than og Károly Lotz.

Gustav Mahler var direktør for operaen fra 1888 til 1891.

Operahuse
Statsopera
Etableret i 1884
Princeps senatus

Princeps senatus (pluralis principes senatus) var formanden for af det romerske senat. Selv om stillingen ikke var cursus honorum og ikke gav imperium, gav den megen prestige.

Princeps senatus blev valgt af den nyvalgte censor, der blev valgt hvert femte år. Censorerne kunne vælge en princeps senatus for en periode på fem år. Han blev valgt sædvanligvis valgt blandt tidligere censorer, der var patriciske senatorer og fik rang af konsul. 

Princeps senatus skulle have haft en strålende politisk karriere og være respekteret af sine medsenatorer.

Stillingsbeskrivelse 

 Åbne og lukke senatsamlingen
 Bestemme dagsorden
 Bestemme sted for senatssamlingerne
 Opretholde ro og orden under møderne
 Møde fremmede ambassadører
 Korrespondere i Senatets navn 

Efter Republikkens fald var kejseren princeps senatus, men under krisen i 3. århundrede e. Kr. fik andre posten: Valerian havde den i 238 under Maximinus Thrax og Gordian I.

Ukomplet liste over principes senatus 
 … 
 214 f.Kr. – Marcus Fabius Buteo 
 209 f.Kr. – Quintus Fabius Maximus Verrucosus 
 199 f.Kr. – Publius Cornelius Scipio Africanus Major 
 184 f.Kr. – Lucius Valerius Flaccus 
 179 f.Kr. – Mamercus Aemilius Lepidus 
 147 f.Kr. – Publius Cornelius Scipio Nasica 
 136 f.Kr. – Appius Claudius Pulcher 
 131 f.Kr. – Lucius Cornelius Lentulus Lupus 
 125 f.Kr. – Publius Cornelius Lentulus 
 115 f.Kr. – Marcus Aemilius Scaurus 
 86 f.Kr. – Lucius Valerius Flaccus 
 …

Se også 
 Romerriget
 Det romerske senat

Embeder i det Antikke Rom
Spætmejse

Spætmejsen (), 15 cm, er en almindelig ynglefugl i Danmark i ældre løvskove og parker. Uden for Danmark findes spætmejsen i størstedelen af Europa og østpå gennem Asien helt til Stillehavets kyst.

Beskrivelse 
Spætmejsen er trods sit navn ikke en mejse men tilhører sin egen familie, spætmejserne. Det er en lille, kompakt fugl med kraftigt næb. Den har blågrå overside og lysere underside med en sort stribe gennem øjet. Fugle vest for Storebælt er gyldenbrune på undersiden (racen caesia), mens fugle på Sjælland og Lolland-Falster er lysere (racen europaea) og kun rustrøde på undergumpen og de nedre flanker.

Udbredelse 
Arten er almindelig bortset fra i de dele af Vest- og Nordjylland, der mangler ældre løvskove med egnede redehuller. Spætmejsen er en meget stedfast standfugl og spreder sig ikke nemt. Således mangler den på mange øer, som Læsø, Samsø eller Ærø. Den er først for nylig (i 1995) indvandret til Bornholm.

Stemme 
Spætmejsens stemme er kraftig og varieret. Kaldene kan f.eks bestå af høje, klangfulde lyde som dvyt-dvyt-dvyt. Sangen består af klare fløjtetoner, by-i by-i by-i.

Biologi 
Arten yngler i huller i gamle træer eller overtager de huller, som spætter har udhugget og tidligere benyttet. Gamle træer med huller er sjældne i de fleste skove. Derfor er der stor konkurrence mellem de hulerugende fugle som mejser, stære og fluesnappere. For at undgå konkurrence fra de større fugle, mindsker spætmejsen hullet ved at kline det til med ler, indtil det netop passer i størrelse til den selv. På den måde undgår den for eksempel, at stæren overtager hullet.

Spætmejsen kan ligesom spætter og træløbere klatre på træstammer, men kan som den eneste fugl i Danmark også klatre med hovedet nedad.

Føde 
Om sommeren lever spætmejsen især af insekter, edderkopper og andre smådyr. Om efteråret og vinteren lever den derimod af frø, nødder, bog og agern. For at få hul på nødderne, kiler spætmejsen dem fat i barkrevner og hamrer på dem med sit næb. Den bruger i den forbindelse hele sin kropsvægt og udnytter, at den kan bevæge sig med hovedet nedad.

Kilder 
 Roger Peterson m.fl. Europas Fugle, 7. udgave, Gads Forlag 1985. .
 Grell, Michael Borch, Fuglenes Danmark, Gads Forlag 1998. .
 Hvass, Hans, Danmarks Dyreverden, 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .

Eksterne henvisninger 
 Beskrivelse af spætmejse på Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside

Fugle fra Eurasien
Spurvefugle
Calvin-cyklus

Calvin-cyklussen (af og til også benævnt Calvin-Bensons cyklus eller Calvins cyklus) er en proces bestående af en række kemiske reaktioner, der foregår i grønkornene hos de organismer, som har fotosyntese. Den blev første gang beskrevet af forskerne Melvin Calvin og Andy Benson fra Berkeley-universitetet.

Under den lyskrævende del af fotosyntesen er energi og reduktionspotentiale blevet dannet i form af ATP og NADPH. Calvin-cyklussen er mørkeprocessen, som foregår i grønkornenes stromadel, hvor der bruges energi fra ATP og NADPHs evne til at fremkalde reduktion. På den måde indbygges CO2 i kulhydrat. Nøgleenzymet er i den forbindelse det, som kaldes RuBisCO.

Bruttoformlen for reaktionerne i Calvin-cyklussen er følgende:
6 CO2 + 12 NADPH + 12 H2O + 18 ATP → C6H12O6 + 12 NADP+ + 18 ADP + 18 Pi

C6H12O6 står her for glukose.

Kemiske processer i Calvin-cyklussen 

Processen indledes med, at ribulose-1,5-bisfosfat reagerer med CO2, så der dannes 3-fosfoglycerat. Denne reaktion katalyseres af RuBisCO og er den reaktion, der bestemmer, hvor hurtigt cyklussen kan forløbe.

Dernæst bruges det dannede 3-fosfoglycerat til at danne 1,3-bisfosfoglycerat under forbrug af energi fra ATP. 

Dette gendannes til ribulose-1,5-bisfosfat gennem en lang række processer. Samtidig opstår der et overskud af 3-fosfoglycerat, der er udgangspunktet for dannelsen af sukker, stivelse, aminosyrer og fedtsyrer. 3-fosfoglycerat omdannes via dihydroxyacetonefosfat til hexosefosfater via reaktioner, der er analoge med glukoneogenesen.

Biologi
Metabolisme
Botanik
Fotosyntese

fi:Yhteyttäminen#Valoreaktiot ja pimeäreaktiot
Musefugle

Musefugle (latin: Coliiformes) er en fugleorden med blot seks arter alle i familien Coliidae. Ordenens fugle findes kun i Afrika syd for Sahara og er dermed den eneste fugleorden begrænset til dette kontinent.

Musefuglenes tæer er unikke idet de to yderste tæer kan vendes og derved både pege fremad og tilbage. Musefuglene har fået deres navn pga. fuglenes evne til at løbe ligesom gnavere.

Klassifikation 

 Orden Musefugle Coliiformes
 Familie Coliidae
 Slægt Colius, 4 arter
 Art Brun musefugl Colius striatus
 Art Hvidhovedet musefugl Colius leucocephalus
 Art Rødrygget musefugl Colius castanotus
 Art Hvidrygget musefugl Colius colius
 Slægt Urocolius, 2 arter
 Art Blånakket musefugl Urocolius macrourus
 Art Brillemusefugl Urocolius indicus
Afrikansk guldkat

Den afrikanske guldkat (latin: Caracal aurata) er et dyr i kattefamilien. Den er omtrent dobbelt så stor som en huskat og er kraftigt bygget med lange ben, store poter og ret kort hale. Den afrikanske guldkat lever hovedsageligt i fugtige skove omkring ækvator i det vestlige og centrale Afrika. Den er ifølge genetiske undersøgelser nært beslægtet med karakalen og servalen.

Størrelse 
Den afrikanske guldkat bliver 61-100 cm lang med en hale på 16-46 cm og vejer 5,5-16 kg. Hannen er større end hunnen.

Kilder og eksterne henvisninger 

Kattefamilien
Græskkatolsk

Betegnelsen græskkatolsk kan hentyde til to forskellige grupper af kirkesamfund:
De ortodokse kirker – den dominerende kirkeretning i Østeuropa og Nærorienten. Disse kirker anerkender ikke pavens overhøjhed.
De unerede kirker – østlige kirker, der anerkender den romerskkatolske kirkes pave, men som i øvrigt er uafhængig af den romerskkatolske kirke og har en liturgi, der mere minder om de ortodokse kirkers.

Desuden findes udtrykket "at være græskkatolsk" over for noget, som betyder at være ligeglad med det.

De ortodokse kirker i øst er ikke græskkatolske, men derimod græsk-ortodokse. De unerede kirker hedder netop "unerede" og ikke græskkatolske. De forefindes bl.a. i Ukraine. Skismaet i 1054, hvor paven i Rom og Patriarken i Konstantinopel ekskommunikerede hinanden i en strid om overhøjhed over kristendommen, danner baggrund for at udtale sig om hvorvidt man er græsk-ortodoks eller romersk-katolsk. Når man derfor siger man er græsk-katolsk udmelder man en ligegyldighed overfor begge retninger, hvilket har fundet vej til det danske sprog som en almindelig tilkendegivelse på ligegyldighed i alle mulige sammenhænge.

Kirkesamfund
Ord og vendinger
De unerede kirker

De unerede kirker (også kaldet de græsk-katolske kirker eller uniatskirkerne) er en fællesbetegnelse for en række østlige kristne kirker, der har indgået union med den den romersk-katolske kirke.

De fleste unerede kirker er opstået ved, at en gruppering inden for en gammel kristen kirke (enten østlig ortodoks eller orientalsk ortodoks), valgte at gå i fuld kommunion med den romerske kirke, omend enkelte af disse, fx den maronittiske kirke i Libanon, hævder altid at have været i kommunion med Rom. Disse modsætter sig derfor betegnelsen unerede kirker og foretrækker at kaldes katolske kirker af østlig ritus.

De unerede kirker anerkender som følge af deres union pavens primat og den romersk-katolske kirkes teologi, selv om de i deres ritualer og organisation bevarer deres østlige præg – f.eks. tillader de som regel gifte præster, udelader filioque i den nikæno-konstantinopolitanske trosbekendelse og bruger syret brød i nadveren.

Kirkesamfund
Annapurna

Annapurna kan hentyde til flere artikler:
 Annapurna (bjerg) — en serie bjergtoppe i Himalaya
 Annapurna (sanger) — sanger/danser i orkestret Bifrost
 Parvati — Shivas hustru, et aspekt af Devi; overflodens gudinde; hedder også "Annapurna"