WikiLeaks

WikiLeaks er en non-profitorganisation, der publicerer lækkede, hemmelige dokumenter fra statsmagter m.fl. på nettet,  samtidig med at kilderne (whistleblower'ne) tilbydes anonymitet. WikiLeaks' websted, wikileaks.org, blev lanceret i december 2006 af den australske journalist Julian Assange og var oprindeligt baseret i Sverige. Hjemmesiden finansieres af private donationer, og modtager ikke penge fra statslige myndigheder eller større selskaber.

Baggrund

Historie 
Domænet wikileaks.org blev registeret den 4. oktober 2006, og det første dokument blev offentliggjort i december 2006. WikiLeaks har siden januar 2007 overvejende været repræsenteret i offentligheden af Julian Assange, der nu er almindeligt anerkendt som "grundlæggeren af WikiLeaks". Ifølge Wired Magazine sagde en frivillig, at Assange beskrev sig selv i en privat samtale, som "the heart and soul of this organisation, its founder, philosopher, spokesperson, original coder, organizer, financier, and all the rest".

WikiLeaks er afhængig af frivillige medarbejdere og har tidligere beskrevet sine grundlæggere som en blanding af kinesiske systemkritikere, journalister, matematikere, og start-up-virksomhedsteknikere fra USA, Taiwan, Europa, Australien og Sydafrika. Hjemmesiden blev oprindeligt lanceret som en brugerredigerbar wiki (deraf navnet), men har gradvist bevæget sig i retning af en mere traditionel publikationmodel og accepterer ikke længere hverken oprettelse af brugere, kommentarer eller redigering. I juni 2009 havde webstedet mere end 1200 tilmeldte frivillige og startede et rådgivende organ bestående af Assange, dennes stedfortræder Jash Vora og syv andre mennesker, hvoraf nogle benægtede enhver forbindelse med organisationen.

Ifølge et interview fra januar 2010 er WikiLeaksholdet en gruppe bestående af fem mennesker, der arbejder på fuld tid, og omkring 800 mennesker, der arbejder lejlighedsvis, ingen af dem bliver lønnet. WikiLeaks har intet officiel hovedkvarter.

WikiLeaks hævdede i april 2010, at Facebook slettede deres fanside, som havde 30.000 fans.
 
 
 
Men den 7. december 2010 var fansiden på Facebook stadig tilgængelig og var vokset med 100.000 fans dagligt siden 1. december til mere end 1,6 millioner fans. Det var også den største vækst i denne uge. Med hensyn til tilstedeværelsen af WikiLeaks på Facebook, har virksomhedens DC-baserede leder Andrew Noyes af Public Policy Communications udtalt: ""Wikileaks Facebook side overtræder ikke vores indholds standarder vi har heller ikke stødt på noget materiale, der lægges på den side, der overtræder vores politik."

Finansiering 
Wikileaks er en non-profitorganisation, i vid udstrækning støttet af frivillige, og organisationen er afhængig af private donationer. Wikileaks' vigtigste finansieringsmetoder omfatter konventionelle bankoverførsler og online betalingssystemer. Årlige udgifter er anslået til omkring 200.000 €, primært til servere og bureaukrati.

WikiLeaks' advokater arbejder ofte professionelt og billigt, og i nogle tilfælde er juridisk støtte blevet doneret af medieorganisationer som Associated Press, Los Angeles Times og National Newspaper Publishers Association. WikiLeaks' eneste indtægtskilde er donationer, men man har overvejet andre muligheder, herunder en auktionsmodel til at sælge tidlig adgang til dokumenter. I september 2011 begyndte Wikileaks' auktioneringsordninger på Ebay til at rejse penge, og Assange fortalte et publikum på Sydney Festival af farlige ideer, at organisationen ikke vil kunne overleve uden en indtægt.

Flere banker og pengeoverførelsesfirmaer har spærret for WikiLeaks' konti. Som en af de første valgte PayPal den 22. januar 2010 at suspenderede WikiLeaks' "donationskonto og indefrøs deres aktiver. WikiLeaks sagde, at dette var sket før, og blev gjort uden "nogen indlysende grund". Kontoen blev genoprettet den 25. januar 2010. Den 18. maj 2010 meddelte WikiLeaks at organisationens hjemmeside og arkiv havde back-up på andre servere.

I 2010 modtog WikiLeaks € 635,772.73 i private donationer via PayPal, minus € 30.000 i PayPalgebyrer, og € 695,925.46 i bankoverførsler. € 500,988.89 af det beløb blev modtaget i december måned, primært som bankoverførsler inden PayPals betalingsstandsning den 4. december. € 298,057.38 af den resterende del blev modtaget i april.

Juridisk status 
WikiLeaks' juridiske status  er kompleks. Assange mener WikiLeaks skal yde beskyttelse af whistleblower'en. I stedet for at lække fortrolige dokumenter direkte til pressen og frygte eksponering og eventuel gengældelse, kan informanter lække til WikiLeaks, som derefter giver lækager videre til pressen.

WikiLeaks' servere er placeret i hele Europa og er tilgængelige fra alle ucensurerede webforbindelser. Organisationen har placeret sit hovedsæde i Sverige, fordi Sverige har en af verdens stærkeste love til beskyttelse af fortrolige relationer mellem kilder og journalister.   WikiLeaks har erklæret, at de ikke kræver oplysninger om dem der lækker dokumenter.   Og Assange brugte sin tale under Hack In The Box konference i Malaysia til at bede mængden af hackere og sikkerheds-eksperter til at hjælpe med at finde dokumenter til listen over "Most Wanted Leaks of 2009".

Det amerikanske justitsministerium indledte en strafferetlig sag mod WikiLeaks og grundlæggeren Julian Assange kort efter lækagen af diplomatiske dokumenter begyndte. Sagen er kendt som Cable gate.

Læk 

WikiLeaks offentliggjorde det første dokument i december 2006, som  indeholdt en beslutning om at myrde embedsmænd underskrevet af Sheikh Hassan Dahir Aweys. I august 2007 bragte The Guardian en historie om korruption af familien til den tidligere kenyanske leder Daniel arap Moi baseret på oplysninger offentliggjort via WikiLeaks. 

I november 2007 blev en kopi fra marts 2003 af Standard Operating Procedures for Camp Delta, der beskriver protokollen i den amerikanske hær på Guantanamo Bay-fangelejren, frigivet. Dokumentet viste, at nogle fanger var gemt væk under besøg af Den Internationale Komité for Røde Kors, noget som det amerikanske militær tidligere gentagne gange havde afvist.

Det højreorienterede engelske parti British National Partys medlemsliste blev lækket på Wikileaks den 18. november 2008. Denne liste indeholdt navne, adresser, alder og andre oplysninger på omkring daværende og tidligere 13.500 medlemmer af BNP. Den 20. oktober 2009 blev BNP's medlemsliste fra april 2008 lækket. Den dækkede over 11.811 medlemmer.

Wikileaks har også offentligtgjort Bilderberggruppen's møderapporter fra årene 1955, 1956, 1957, 1958, 1960, 1962, 1963 og 1980.

Og der er blevet frigivet 570.000 aflytninger af personsøgerbeskeder, der sendtes på dagen for terrorangrebene den 11. september.

I juli 2010 sendte WikiLeaks 92.000 dokumenter vedrørende krigen i Afghanistan mellem 2004 og udgangen af 2009, kaldet Den afghanske krigsdagbog, til The Guardian, The New York Times og Der Spiegel. De dokumenter detaljeret enkelte hændelser, herunder friendly fire, og civile tab. I slutningen af juli blev en 1,4 GB stor "insurance file" føjet til den afghanske krigsdagbogs side, hvis dekrypteringsdetaljer ville blive frigivet, hvis WikiLeaks eller Assange på nogen måde blev skadet.

Fra Cable gate til 2013 

WikiLeaks opnåede betydelig medieomtale da organisationen den 22. oktober 2010 offentliggjorde 400.000 militære rapporter fra Irakkrigen fra perioden 1. januar 2004 – 31. december 2009. Kort efter, den 28. november 2010, påbegyndte WikiLeaks offentliggørelsen af 251.287 dokumenter udarbejdet af amerikanske ambassader, også kendt som Cable gate. 

I januar 2011 blev oprøret i Tunesisen forstærket efter at befolkningen blev bekendt med korruptionsmistanke imod præsident Zine el-Abidine Ben Ali og hans familie. Anklagerne om korruption blev lækket af Wikileaks i december 2010, det er blevet antydet at lækningen var direkte årsag til at landets præsident blev kastet på porten.

I april 2011 begyndte Wikileaks af offentliggøre 779 hemmelige filer om fangerne på Guantanamo Bay.

Den 5. juli 2012 begyndte WikiLeaks at offentliggøre "Syrienfilerne", mere end to millioner e-mails fra syriske politikere, ministerier og associerede virksomheder, der stammer fra august 2006 til marts 2012. 

Torsdag den 25. oktober 2012 begyndte WikiLeaks at offentliggøre tilbageholdte politiker og retningslinjer, mere end 100 fortrolige eller på anden måde begrænsede filer fra USA's Forsvarsministerium, filerne handler om regler og procedurer for tilbageholdte i amerikansk militær varetægt.

I April 2013 offentliggjorde WikiLeaks mere end 1,7 millioner amerikanske diplomatiske og efterretningsmæssige dokumenter fra 1970'erne. Disse dokumenter omfattede Kissinger-kablerne.

Se også
Chelsea Manning

Henvisninger

Notater

Se også 
 Anonymous (bevægelse)
 Julian Assange
 WikiLeaks' offentliggørelse af korrespondance fra amerikanske ambassader

Eksterne henvisninger 

 https://wikileaks.org
 VideoHQ

Wikier
Internetaktivisme
Etableret i 2006
National sikkerhed
Offentlighed i forvaltningen