Tamsvin

Tamsvin eller svin er betegnelsen for den gruppe af svinefamilien, der opdrættes til slagtning. Det nedstammer fra vildsvinet. Biologisk er svin en gruppe af enkeltmavede og altædende, parrettåede hovdyr.

Anvendelse 

Svin anvendes til menneskeføde og opdrættes som slagtesvin på svinefarme. Svin kan bruges til en række fødevarer som flæskesteg, koteletter, fars, bacon og blodet kan anvendes til blodpølse. Huden garves og anvendes som skind til især beklædning. Huden udnyttes også som fødevare for mennesker i form af snacks (flæskesvær) og fyldstoffer i fødevareindustrien sammen med fedt- og benafpuds, ligesom dele af svinet  anvendes til dyrefoder for hunde.
En so har op til 14 brystvorter  og kan  avle flere unger (grise) end de fleste andre pattedyr.

Beskrivelse 
Svinet er formet som primitive løbere: en temmelig kort, noget sammentrykt krop, der bæres af ret korte, kraftige ben. På fast grund trædes der kun på 3. og 4. tås hove, medens bitæerne, 2. og 5. tå, der dog er vel udviklede, også støtter dyret på blød grund. Halen er kort og tynd og halsen kort. Det næsten kegleformede hoved ender fortil i en bevægelig tryne, der i spidsen danner en nøgen skive omkring næseborene; det føres af mægtige muskler og er vel egnet til at oprode jorden med. Indvendig støttes trynen af en særlig tryneknogle. Øjet er temmelig lille, øret stort og opretstående. Hårklædningen er mere eller mindre tæt og dækhårene er stive børster. 

I tandsættet findes alle tre slags tænder: fortænder, hjørnetænder og kindtænder. De opadgående hjørnetænder er kraftige og kan, når dyret roder efter føde, hos de fleste former med lethed overrive selv kraftige rødder. De forreste kindtænder er skarpe og sammentrykte; de bageste knudret-knoldede. Tandsættet er et udpræget altædertandsæt. 

Svin holder især til i noget fugtige egne, i nærheden af vand, og færdes i større eller mindre flokke. 

Deres gang er hurtig, og deres løb er ofte en ejendommelig galop ("grisegalop"), hvor hvert sæt er ledsaget af en svag grynten. De svømmer fortræffeligt og kan endog svømme over betydelige havarme for at komme fra en ø til en anden. Ved farer søger de at undslippe, men lykkes det ikke, sætter de sig kraftigt til modværge og går endda over til angreb. Med deres kraftige hugtænder er de meget farlige modstandere. 

Da de fleste arter i hvert kuld sætter et betydeligt antal unger i verden, er de meget almindelige i egne, der passer for dem.

Racer

Tamme 
 Dansk Duroc
 Dansk Landrace (fra moderne svineproduktion)
 Dansk Yorkshire
 Devon Pig, der også kaldes Large Black
 Hampshire
 Husum protestsvin, der blev anvendt som protest efter 1864, hvor man i Sønderjylland ikke måtte flage med Dannebrog
 Hvid Dansk Landrace
 Mangalitza (Ungarsk Uldgris)
 Sortbroget Dansk Landrace

Vilde 
 Hjortesvin
 Penselsvin
 Vildsvin
 Vortesvin

Andre 
 Linderödsgris

Betegnelser 
 Orne: Voksent ikke-kastreret han-dyr
 So: Voksent hun-dyr, som har faret (født)
 Polt: Hun-dyr, som aldrig har været drægtigt
 Gylt: Hun-dyr, som er eller har været drægtig, men som endnu ikke har faret (født)
 Galt: Kastreret han-dyr
 Gris: Unge
 Pattegris: Lille gris, som stadig dier hos moder-dyret
 Smågris: Gris op til 30-40 kg, som er fravænnet moderen
 Slagtesvin: Fællesbetegnelse for galte og polte, der opfedes til slagtning

Eksterne henvisninger 

 Lov om udendørs hold af svin
 Lov om indendørs hold af drægtige søer og gylte
 Online håndbogssystem om svin

Noter 

 
Svinekød