kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Von

Præpositionerne von (tysk) og van (nederlandsk) betyder "fra" eller "af". V udtales f på tysk og nederlandsk. Ordet bruges i en del efternavne. 

Præpositionen von benyttes ofte i adelsnavne, men det indikerer ikke nødvendigvis, at der er tale om adelige. Oprindeligt angav det blot en fødsels- eller virkested (f.eks. Wolfram von Eschenbach = Wolfram fra Eschenbach). Da det først blev antaget som adelsmærke, hentydede det altid til adelsmandens gods eller len. I 1500-tallet blev det almindeligt at danne nye adelsnavne ved at sætte von foran opdigtede stednavne, og først efter 1630 opstod den fra et heraldisk synspunkt ukorrekte praksis at sætte von foran tilnavnet.

"von" skrives med lille v, altså von og ikke Von.

Praksis i forskellige lande

Preussen/Tyskland 
I den preussiske rangforordning er der den lille ejendommelige distinktion, at foran uomtvistelig adelige personers navn forkortes von til v., hvorimod det skrives fuldt ud i ikkeadeliges navne. von und zu ("af og til") betegner altid adelig stand, men tilkommer kun familier, der er i besiddelse af deres stamgods.

Østrig 
I Østrig har det siden 1919 været forbudt at anvende "von" og andre adelstitler og -prædikater.

Danmark 
I Danmark blev det fra ca. 1770 fast praksis for enhver dansk officer at sætte et von foran sit efternavn. "Von" kan i denne sammenhæng siges at være et kendetegn for sværdadelen – en klasse, der ellers ikke var repræsenteret i Danmark. Denne praksis var inspireret af det preussiske militær, hvor de fleste officerer tilhørte landadelen. Omkring 1770 blev brugen af von så udbredt, at regeringsmyndighederne benyttede det i officielle skrivelser, men en egentlig anerkendelse fik det aldrig. Indtil 1860 havde danske officerer lov til at sætte et von foran deres familienavn (således Løjtnant von Buddinge i Hostrups Gjenboerne fra 1844). Det har givet næring til den – forkerte – opfattelse, at von indikerer adelskab.

Nederlandene og Belgien 
Den nederlandske form, van, er meget brugt ved dannelse af personnavne, som henviser til fødsels- eller virkested, men er ikke et adelsmærke. Ofte sammenskriver nederlænderne van med navnet til ét ord (Vanloo, Vanderbilt etc.). I Nederlandene skrives "van" med lille v, når fornavnet medtages, men med stort "Van" når efternavnet står uden fornavn. I Belgien følges denne skik ikke. Her skrives normalt "Van", fx Herman Van Rompuy.

Kilder 
 "Om anvendelsen af 'von' i danske navne", fra Danmarks Adels Aarbog, opr. fra Georg Søndergaard: Bogen om personnavne, 1965.

Navne

cs:Přídomek
Erno Müller

Erno Carl Müller (25. april 1917 i Aarhus – 26. juli 2005) var en dansk skuespiller.

Han fik ikke gennemført en egentlig skuespilleruddannelse, men fik sin debut i 1938 på Vennelyst Teater i Århus.

Fra 1945-1963 var han engageret på Odense Teater.

Frem til 1979 var han i flere perioder ansat på Århus Teater. Herefter begyndte han sin ansættelse på Det kongelige Teater, hvor han fik flere betydningsfulde roller.

Udvalgt filmografi 
 Een blandt mange – 1961
 Hvad med os? – 1963
 Nyt legetøj – 1977
 Brødrene Løvehjerte – 1978
 Mig og Charly – 1978
 Kundskabens træ – 1981
 Felix – 1982
 De uanstændige – 1983
 Min farmors hus – 1984
 Europa – 1991
 Idioterne – 1998

Tv-serier 
 Landsbyen – 1991
 Bryggeren – 1996
 Charlot og Charlotte – 1996
Taxa - 1999

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
Journalistik

Journalistik er indsamling, bearbejdning og formidling af nyheder og information der vedrører nyhederne til et publikum. Ordet bruges både om metoden til at undersøge nyheder og den litterære stil, som bruges til at videreformidle det. Personer der udfører journalistik kaldes ofte journalister.

De medier som journalistik videreformidles via varierer afhængigt af indhold, men de inkluderer trykte aviser og blade, tv og radio samt digital udgaver, der offentliggøres via hjemmesider og applikationer.

I det moderne samfund er nyhedsmediet den vigtigste leverandør af information og meninger om offentlige anliggender. Journalistik er dog ikke altid begrænset til nyhedsmedier eller til nyhederne selv, da journalistisk kommunikation kan publiceret via litteratur og film. I nogle nationer er nyhedsmedierne stadig kontrolleret ved statslig indgriben, og er således ikke et helt uafhængigt organ.

I demokratiske samfund spiller adgang til gratis information en central rolle i opbyggelsen af et system af kontrol og balance, og distribution mellem regeringer, virksomheder, enkeltpersoner og andre sociale enheder. Adgang til verificerbare oplysninger indsamlet af uafhængige medier, der overholder de journalistiske standarder, kan også være til nytte for den almindelige borgere, ved at give dem de værktøjer, de behøver for at kunne deltage i den politiske proces.

Man snakker om et fjerde led i den tredelte statsmagt. Magten er derfor ikke længere fordelt mellem den lovgivende, den dømmende og den udøvende, men også pressen. Denne magt opstår med det faktum at pressen igennem journalistik kan styre rammerne for den nationale samt internationale debat om centrale inden for blandt andet politik. Denne magt giver også anledning til kritik, hvor udtrykket falske nyheder er udsprunget fra. Her tales der om bevidst som ubevidst udbredning af forkert information med henblik på vildledning. Dog er meningsjournalistik også vundet frem, hvor at princippet om objektivitet er lagt væk. Her lægges der derimod vægt på en stor diversitet af subjektive journalister og medier, hvor borgeren kan høre forskellige synspunkter dog alle begrundet med saglige argumenter.

Journalistikkens rolle og status, sammen med massemediet, har gennemgået store forandringer i løbet af de sidste to årtier med fremkomsten af digital kommunikation og udgivelse af nyheder på internettet. Dette har skabt en ændring i forbruget af de trykte mediekanaler, i takt med at folk i stigende grad får nyheder via tablets, smartphones og andre elektroniske enheder, hvilket udfordrer nyhedsorganisationer til fuldt ud at kunne tjene penge på deres digitale medier, samt udvikle den måde hvorpå de publicere nyheder på tryk. Især i det amerikanske medielandskab har redaktioner reduceret deres personale og nyhedsdækning som traditionelle mediekanaler, såsom fjernsyn, og kæmpe med med faldende publikum. For eksempel har CNN mellem 2007 og 2013 reduceret deres historie til næsten halvdelen af dens originale længde.

Se også 
 Falske nyheder
 Falske nyhedsmedier

Referencer
Von (flertydig)

Von har flere betydninger:

 Von – en del af nogle efternavne.
 Von (nordisk mytologi) – en flod.
 Von (album) – album fra det islandske band Sigur Rós.
 Von (band) – et tidligt amerikansk black metal-band.
Formand for Grønlands regering

Formand for Grønlands regering (også Formand for Naalakkersuisut ) er titlen på formanden for Grønlands regering, Naalakkersuisut. Indtil 2009 var titlen Landsstyreformand  

Formanden udpeges Grønlands parlament, Inatsisartut (tidligere Grønlands Landsting). Formanden for Grønlands regering udpeger medlemmerne af landsstyret.

Landsstyreformænd og formænd for Grønlands regering

Grønlands politik
H.N. Jacobsens Boghandel

H.N. Jacobsens Bókahandil er Færøernes ældste boghandel og blandt landets ældste forretninger.

Forretningen blev grundlagt af bogbinderen Hans Niklái Jacobsen på Tinganes i Tórshavn på Ólavsøkadag, den 29. juli 1865. I 1918 flyttede H.N. Jacobsens Boghandel fra Tinganes' hovedgade Gongin til torvet Vaglið midt i byen ved bunden af Niels Finsens gøta. Den trelængede, fredede bygning på Vaglið var Færøernes første realskole fra 1861 og regnes blandt Tórshavns smukkeste med store ahorntræer foran.

Boghandelen havde også et trykkeri og forlag, hvor mange færøske bøger udkom.

Eksterne henvisninger 
 
 Portal.fo, 30. juli 2005: Bókhandilin 140 ár  (billeder)

Virksomheder fra Færøerne
Tórshavn
Etableret i 1865
Boghandler
Landsting (middelalderen)

Landstinget var i ældre dansk tid en række forsamlinger af alle frie og våbenføre mænd.

Danmark var i middelalderen opdelt i 13 landskaber (Nørrejylland, Sønderjylland, Fyn, Langeland, Sjælland, Lolland, Falster, Møn, Bornholm, Skåne, Nørre- og Sønder-Halland og Blekinge). Hvert land havde sit landsting, men især på de tre store landsting i Viborg, i Ringsted og i Lund (på Lerbäckshögen) blev der truffet historiske beslutninger for landet. Deres vigtigste opgave var at hylde kongen ved tronskifte, men de var også politiske forsamlinger, der traf afgørelser om krig og fred og havde lovgivende og dømmende funktioner. De fleste af disse var dog i slutningen af middelaldereren overgået til konge og adel, men de var stadig en højere retsinstans mellem kongen og herredstinget.

De dømmende medlemmer af Landstinget kaldtes Landsdommere. Dette svarer til det engelske system, hvor de juriske medlemmer af Overhuset indtil 2009 var den britiske Højesteret. 

I Det Danske Monarki havde Færøernes lagting og Altinget i Island samme opgaver som landstingene i det egentlige Danmark. I det tyske grevskab Holsten holdt landstinget sine møder på Bornhøved. Tinget blev afløst af stændermøder, der fungerede som en holstensk landdag. Som i Holsten så blev også det sønderjyske landsting på Urnehoved afløst af Stænderne, der fungerede som en slesvigsk landdag. 

Omkring år 1800 blev tingene i Viborg, Ringsted, Thorshavn og Island afløst af mere tidssvarende domstole. Således blev Viborg Landsting, Sjællandsfar Landsting, Mønbo Landsting (i Stege), Lollandsfar og Falsters Landsting (fra 1683 i Maribo) og Fynbo Landsting nedlagt i 1805. I 1813 blev Bornholms Landsting (i Åkirkeby, fra 1771 i Rønne) nedlagt.

I 1834 blev der indført de såkaldte Rådgivende provinsialstænderforsamlinger.

Noter 

Historiske domstole og retter
Danmarks historie
Landsting (Sverige)

Landsting er i Sverige en folkevalgt forsamling svarende nogenlunde til Danmarks amtsråd – en sekundærkommune, hvis primære ansvarsområde er sundhedsvæsenet. Landstingets geografiske myndighedsområde kaldes et län.

Sveriges län
Van

Van er en by i det østlige Tyrkiet med  indbyggere. Byen er hovedstad i en provins, der også hedder Van, og ligger ved bredden af Tyrkiets største sø, Vansøen. Van har tidligere tilhørt Armenien, hvilket man også kan se af navnet, der også indgår i navnet på Armeniens hovedstad, Yerevan. Van var en af de mange byer, som Tyrkiet overtog efter den tyrkiske uafhængighedskrig. Man kan stadig se de nu faldefærdige kirker som tidligere er bygget af de kristne armenske beboere. I nutiden er byen kendt for sine håndvævede tæpper.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Tyrkiet
Niels Finsens gøta

Niels Finsens gøta i Tórshavn er Færøernes eneste gågade (delvis gågade) med flere forretninger, hvor der findes alt det, man forventer i en hovedstad. Det er kun en lille del af gaden, som er delvis lukket for gennemkørsel.
 
Gaden blev grundlagt omkr. 1900 som Nyvej (da danske navne var i brug), men snart efter at Niels Finsen, landets eneste nobelprismodtager, var død, fik gaden hans navn.

I Niels Finsensgøtas øverste (nordlige) del ligger kommuneskolen ved Tórshavnar kommuna, sparekassen og skuespilhuset. Kommuneskolen blev lukket som skole i 2011 pga. af problemer med fugt.

Ved den sydlige del af gaden (syd for Steinatún) ligger torvet Vaglið med Lagtingshuset og H.N. Jacobsens Boghandel som også huser Turistinformationen og rådhuset. Lidt længere oppe er bybiblioteket (Býarbókasavnið), som har en kafe i stueetagen. Gaden og torvet er en central skueplads for taler, parader, koncerter og færøsk kædedans på Ólavsøka. Taler bliver f.eks. holdt til Flagdagen, som er den 25. april og ved 1. maj, til den Internationale Arbejderdag. Den sydligste del af gaden, syd for Steinatún, men før Lagtingshuset, er belagt med fliser og brosten.

Skulpturer 
En særlig attraktion i Niels Finsensgøta er skulpturerne langs gaden og ved torvet, udført af:
 Hans Pauli Olsen – "Álvagentan", bronzestatue af en af William Heinesens klippede elverpiger fra 2000 og "Traðamaðurin", bronzestatue til minde om de mænd, der ved hårdt slid dyrkede de små jordlodder (traðir) fra 1989
 Tróndur Patursson – "Ormabani", springvand i elven i stål og farvet glas fra 1992 
 Jens Peter Kellermann – bronzestatue af Hans Andrias Djurhuus, 1991 
 Fritjof Joensen – springvand med dansende børn udført i rustfrit stål 1983
 Janus Kamban – "Mand og Kvinde", 1971, "Fortælleren" , relief i cement, der viser en mand, der fortæller børnene historie fra 1956. 
 Anne Marie Carl Nielsen – bronzebuste af politikeren og digteren R.C. Effersøe, 1933.

Referencer 

Tórshavn
Gågader
Them

Them har flere betydinger:

 Them (by) – en by i Midtjylland
 Them Kommune – en dansk kommune
 Them Andelsmejeri – et mejeri
 Them (gruppe) – en irsk-britisk rockgruppe
 Them (drengenavn) – et drengenavn
Overdrive (musik)

Overdrive (da. overstyring) er en måde at forandre lyd. Den benyttes typisk i forbindelse med el-guitarer i form af en effekt-pedal der tilsluttes før forstærkeren, eller som en indbygget funktion i forstærkeren. Brugen af effekten begyndte, da man opdagede, at rørforstærkere laver overdrive, når rørene overbelastes.
Overdrive i sin rene form uden effektpedaler, bruges stadig flittigt i kombinationen mellem Hammondorgel og Leslie. Denne sound udvikledes og perfektioneredes af Jon Lord fra rockbandet Deep Purple

Overdrive er mildere end distortion, og har en blødere lyd.

Teknisk forklaring
Overdrive er i bund og grund en forstærkerkreds, som overstyres, der fra navnet Overdrive.
Når forstærkeren ikke er i stand til at arbejde med indgangsspændingen, skæres der i bunden og toppen af signalet, også kaldt clipping, det er dette som giver den karakteristiske lyd.

 
 

Lydteknologi
Millau-viadukten

Millau-viadukten (fransk:Viaduc de Millau) er en skråstagsbro beliggende i Frankrig. Broen krydser dalen, som har gennemløb af Tarn-floden, tæt på byen Millau i det sydlige Frankrig. Den er konstrueret af den franske broingeniør Michel Virlogeux i samarbejde med den engelske arkitekt Norman Foster.

Broen er per august 2018 den højeste vejbro i verden. Vejbanerne er placeret på syv bropiller af beton, som har en højde over jorden fra 77 til 246 meter. 

På hver bropille er anbragt en pylon, som er 97 meter høj.
Den officielle åbning af broen fandt sted den 14. december 2004, og broen blev åbnet for trafik den 16. december 2004.Broen er en del af motorvej A75, som går fra Paris gennem Clermont-Ferrand til Béziers.

Galleri

Panorama

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger  

Broer i Frankrig
Skråstagsbroer
Hertug Ulrik

Hertug Ulrik kan være to forskellige personer:

 Hertug Ulrik (søn af Frederik 2.) – søn af Frederik 2.
 Hertug Ulrik (søn af Christian 4.) – søn af Christian 4.
Siedlce

Siedlce er en polsk by i voivodskabet Mazowieckie (Podlasie). Siedlce ligger ved floden Muchawka.

Byens bydele 

Siedlce er geografisk opdelt i 7 bydele:

 Śródmieście
 Nowe Siedlce
 Roskosz
 Stara Wieś
 Sekula
 Taradajki
 Przemyslowa

Kendte personer fra Siedlce 

 Aleksandra Oginska

Eksterne henvisninger 
 Siedlce online 
 Siedlce internet

Byer i Polen
Danmarks amter (1793-1970)

Med kongelig resolution af 4. september 1793 blev der gennemført en større amtsreform. Resultatet blev i første omgang 19 amter; 9 i Nørrejylland (dvs. Jylland nord for Sønderjylland), 2 på Fyn og 6 på Sjælland. Bornholm og  Lolland-Falster kom hver til at udgøre ét amt. Den nye amtsinddeling blev bekendtgjort ved en såkaldt rentekammerplakat i 21. juni 1794. Men det tog omkring 16 år at få den gennemført, og der kom senere ændringer, bl.a. blev Roskilde Amt delt i 1808 mellem Frederiksborg Amt og Københavns Amt, ligesom Århus Amt blev delt, så Skanderborg Amt opstod. Efter genforeningen i 1920 opstod de fire Sønderjyske amter.

Liste over Danmarks amter, som de eksisterede i perioden 1793-1970:

 Hjørring
 Thisted
 Ålborg
 Viborg
 Randers
 Ringkøbing
 Ribe
 Århus
 Skanderborg (1824-1867, 1942-1970)
 Vejle
 Tønder (fra 1920)
 Haderslev (fra 1920)
 Åbenrå (fra 1920)
 Sønderborg (fra 1920)
 Odense
 Svendborg
 Holbæk
 Frederiksborg
 København
 Roskilde (før 1808)
 Sorø
 Præstø (fra 1803)
 Maribo
 Bornholm
 Færø (ikke vist på kortet, 1816-1948)
 Grønland (ikke vist på kortet, fra 1953)

Ændringer i løbet af perioden 

 Roskilde Amt var en del af Københavns Amt i tiden 1808-1970. Fra 1842 til 1970 var det delt i to amtskredse med hver deres amtsråd men med fælles amtsmand.
 Skanderborg Amt var en del af Århus Amt i perioderne 1778-1824 og igen fra 1867-1942.

1799 
 Galten Herred overføres fra Århus til Randers Amt.
 Nim Herred overføres fra Vejle til Århus Amt. (Skanderborg Amt)

1803 
 Præstø Amt oprettes af de tidligere sammenlagte amter Tryggevælde Amt og Vordingborg Amt samt Mønbo Herred.

1821 
 Vrads Herred overføres fra Ringkøbing til Århus Amt. (Skanderborg Amt)
 Hids Herred overføres fra Århus til Viborg Amt.

1864 – 1866 
 Vejle Amt udvides med Nørre Tyrstrup Herred
 Ribe Amt udvides med Ribe Herred.
 Svendborg amt udvides med Ærø.
 Ribe amt afgiver de Kongerigske enklaver.

1920 
 Amterne Tønder, Haderslev, Aabenraa og Sønderborg oprettes efter Genforeningen

1931 
 Åbenrå og Sønderborg amter lægges sammen

1948 
 Med Færøernes hjemmestyrelov ophæves Færø Amt

1953 
 Grønlands Amt oprettes med Danmarks Riges Grundlov af 1953, Grønlands kolonistatus ophæves og integreres ligestillet i Danmark.

Referencer

Litteratur 
 Sogn-Herred-Amt, Danske Slægtsforskere, 2023,
Idomeneo

Idomeneo er titlen på en opera fra 1781 skrevet af Wolfgang Amadeus Mozart.

Libretto af Giambattista Varesco.

I Danmark opførtes operaen første gang i 1956 (sending i Danmarks Radio).

Operaer af Wolfgang Amadeus Mozart
Operaer på italiensk
Alceste

Alceste er en opera fra 1767 skrevet Christoph Willibald Gluck.

Libretto er skrevet af Raniero da Calzabigi.

Den franske udgave blev uropført i Paris i 1776.

Operaer på italiensk
Operaer på fransk
Operaer af Christoph Willibald Gluck
Opera seria
Karl 13. af Sverige

Karl 13. (født 7. oktober 1748, død 5. februar 1818) var konge af Sverige (som Karl 13.) fra 1809 og konge af Norge (som Karl 2.) fra 1814 til sin død i 1818. Han var den sidste svenske konge af fyrstehuset Holsten-Gottorp

Karl 13.s statsråd med kongen som regeringschef fungerede som Sveriges regering under Karl 13.

Biografi 
Han var søn af kong Adolf Frederik af Sverige og Lovisa Ulrika af Preussen. 

Han blev gift 7. juli 1774 med sin kusine Hedvig Elisabeth Charlotta af Oldenburg. De fik en søn i 1798 Prins Karl Adolf, hertug af Värmland, men han døde samme år. Da Karl besteg tronen i 1809 blev det derfor aktuelt at finde en anden arveprins og kongeparet adopterede den danske prins Christian August af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg og efter hans død den franske feltmarskal Jean-Baptiste Jules Bernadotte, som efterfulgte kongen som Karl 14. Johan (i Norge: Karl 3. Johan) og som reelt regerede landet allerede fra 1810.

Allerede i 1792 da Gustav 3. af Sverige (bror til Karl 13.) blev myrdet var Karl 13. formynder for den mindreårige Gustav 4. Adolf af Sverige, som på det tidspunkt var 13 år gammel. Reelt regerede Gustaf Adolf Reuterholm dog Sverige, indtil kongen blev myndig i 1796.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 19. århundrede

Eksterne henvisninger 

Huset Holsten-Gottorp
Regenter fra Sverige
Regenter af Norge
Protestantiske monarker
Personer i den gustavianske periode
Frimurere fra Sverige
Admiraler fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Personer fra Stockholm
Riddere af Serafimerordenen
Far til fire i sneen

Far til fire i sneen er en dansk familiefilm i Far til fire-serien fra 1954 instrueret af Alice O'Fredericks efter manuskript af Grete Frische.

Medvirkende 
Ib Schønberg som Far
Birgitte Price som Søs
Otto Møller Jensen Ole
Rudi Hansen som Mie
Ole Neumann som Lille Per
Peter Malberg som Onkel Anders
Agnes Rehni som Fru Sejersen
Preben Neergaard
Ib Mossin som Peter
Ejnar Juhl
Knud Heglund
Eik Koch

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1954
I sneen
Dansksprogede film
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Impious

Impious er et svensk death metal-band. Deres musik er indspillet af det tyske pladeselskab Metal Blade Records.

Diskografi 
 (Demo)
 (Demo)

Eksterne henvisninger 

Dødsmetalgrupper
Metalgrupper fra Sverige
Musikgrupper fra 1994
Social- og sundhedsassistent

En social- og sundhedsassistent (også kaldet SOSU-assistent) arbejder på sygehuse, plejehjem, i hjemmeplejen, i psykiatrien samt på dag- og ældrecentre.

SOSU-assistenter arbejder med somatisk og psykiatrisk sygepleje samt med omsorgs- og beskæftigelsesvejledningsopgaver. Derudover leder og fordeler social- og sundhedsassistenter nogle steder arbejdet for social- og sundhedshjælpere og arbejder ofte selv under ledelse af en sygeplejerske.

Social- og sundhedsassistenter er samlet i Social- og Sundhedssektoren i fagforeningen FOA - Fag og Arbejde, som er medlem af LO.

SOSU-assistenter har autorisation og er endvidere underlagt Sundhedsvæsenets Patientklagenævn.

Man kan miste sin autorisation, hvis man ikke gør sit arbejde ordentligt, og Sundhedsstyrelsen finder ud af, at man har lavet store fejl, der er gået ud over borgere eller patienter.

Uddannelsen 
Uddannelsen består af for nogen grundforløb 1, ellers grundforløb 2 SOSU og hovedforløbet, hvor man er ansat hos en region eller en kommune. 

SOSU-assistentuddannelsen foregår på social-, sundheds- og sygeplejeskoler rundt omkring i hele landet.

For at blive uddannet kræver det, at man som minimum har taget grundforløb 2 på en SOSU skole. Derefter skal man ansættes hos en region eller en kommune på hovedforløb, hvor man så er i 2 år, 9 måneder og 3 uger, forudsat at man ikke kan få meritoverførsel. Under hovedforløbet er man ansat og derfor får man elevløn. Elevlønnen ligger omkring 12000 kr. Man kan få voksen elevløn, hvis man er over 25 år samt indenfor de sidste 5 år har haft minimum 1 års relevant erhvervserfaring. 

En udlært SOSU-assistent har mulighed for at videreuddanne sig til sygeplejerske, tandplejer, jordemoder, radiograf, socialrådgiver, fysioterapeut, farmakonom, ergoterapeut, pædagog eller bioanalytiker. På flere af disse uddannelsesinstitutioner har assistenten mulighed for at overføre merit fra SOSU-uddannelsen.

Eksterne kilder og henvisninger 
 UddannelsesGuidens information om uddannelsen som social- og sundhedsassistent 
 UddannelsesGuidens information om arbejdet som social- og sundhedsassistent 
 FOA – Fag og Arbejde
 Undervisningsministeriets bekendtgørelse af 8. december 2006 om social- og sundhedsuddannelserne

Sygepleje
Sundhedsvæsen i Danmark
Titler
Stillingsbetegnelser inden for sundhed
Ungdomsuddannelser i Danmark
Dong Feng

Dong Feng har flere betydninger:

Dong Feng (missil) – et atommissil
Dongfeng Motor Corporation – en bilproducent og et bilmærke fra Kina
Dongfeng Motor Corporation

Dongfeng Motor Corporation er en kinesisk personbils- og lastbilsproducent, der producerer biler med mærket Dongfeng eller DFG. Navnet Dongfeng betyder østenvind.

Dongfeng Motor har et salg der nærmer sig 180.000 lastbiler om året. Firmaet regnes for verdens tredjestørste lastbilproducent.

I 2005 startede Dongfeng Motor et joint-venture-samarbejde med europæiske Renault, der vil tilføre ca 20.000.000 euro og knowhow til firmaet for at komme i gang på det kinesiske marked.

Kilder 

 Dongfeng Motor Corporation 
 findarticles.com 

Køretøjsproducenter fra Kina
Wuhan
Statsejede virksomheder fra Kina