kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bager

En bager er en person, der bager og sælger bagværk som brød, kager og lignende fødemidler. Bagere forveksles sommetider med konditorer. En bager arbejder i et bageri.

Bagningens historie 
De første mennesker, som bagte brød, var de gamle egyptere fra o. 8000 f.kr.

I middelalderen havde de fleste godser et bageri, som egentlig var en offentlig ovn; husmødre kunne komme til bageren med dej, de havde forberedt, og han ville bage dejen til brød. Efterhånden begyndte bagerne at bage deres egne varer.

Moderne bagere 
I dag arbejder nogle bagere som ansatte, mens andre ejer deres egne butikker. Bagere arbejder ofte i:
 Små uafhængige bagerier. De er ofte familieejede forretninger. De kan specialisere sig i bestemte former for produkter som surdej.
 Butikskæder. I de seneste år har der været en stigning i antallet af butikskæder (Føtex og Super Brugsen) som sælger det samme udvalg. Bagerne i disse butikker bager efter en forudbestemt opskriftsamling af bagemix. Det kan føre til frustration, da nogle bagere ikke er enige i de teknikker, der bruges af franchise-modellen.
 Store fabrikker producerer brød og lignende produkter, som transporteres til flere forhandlere i en region, heriblandt supermarkeder. Bagerne der er oftest for at kvalitetskontrollere, da maskiner tager sig af det meste egentlige arbejde.

Galleri

Se også 
 Konditor
 Dej og surdej
 Æltning
 Brød-Hvede
 Rugmel
 Hansen's Konditori & Cafe – Danmarks ældste konditori

Eksterne henvisninger
Bageri

Et bageri (bageributik eller bager) er et forretningslokale eller et virksomhedslokale, hvor der bages og sælges melbaseret bagværk, der er bagt i en ovn, eksempelvis brød, kager og tærter. De mindste detailhandelsbagerier kaldes også for bagere, når de drives af en uafhængig bager. De største grossistbagerier kaldes også for brødfabrikker eller kagefabrikker.

Danske bagerier 
Kendte danske bagerier:
 Emmerys
 Lagkagehuset
 Reinh van Hauen

Referencer

Eksterne henvisninger
Sønderup (Rebild Kommune)

Sønderup er en landsby i det centrale Himmerland med , beliggende i Sønderup Sogn 10 kilometer øst for Aars, fem kilometer syd for Suldrup og tre kilometer nord for Haverslev. Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Rebild Kommune.

Om byen 
I Sønderup er et forsamlingshus hvor byens foreninger på skift har arrangementer som bl.a. fællesspisning. Nær Sønderup ligger den delvist fredede Sønderup Å. Af andre lokale seværdigheder kan nævnes Rold Skov, Rebild Bakker, Thingbæk kalkminer og Rævemosen hvor Gundestrupkarret blev fundet.

Eksterne henvisninger 
 Sonderupby.dk

Kilder 

Byer i Rebild Kommune
Jørn Hjorting

Jørn Hjorting (født 12. januar 1931) (f. som Carlo Jørn Hjorting) er en dansk radio- og tv-vært, der er særlig kendt for i mange år at være vært i radioprogrammet De ringer, vi spiller.

Han blev ansat ved Danmarks Radios underholdningsafdeling i 1960, hvor han indledte den lange radiokarriere med ungdomsprogrammer som Teenagehjørnet og publikumsafstemningsprogrammet TI, VI KA' LI'. I 1968 havde han premiere på det program, der gjorde Hjorting til et fænomen og som skulle vise sig at blive et af de mest langtidsholdbare i dansk æterhistorie, nemlig De ringer, vi spiller. Konceptet var, at værten med en simpel quiz som påskud talte med almindelige folk fra hele landet. Programmet havde som forudsætning, at værten var i stand til at få folk, især husmødre og pensionister, der kunne høre programmet, når det blev sendt, til at føle sig trygge og berette om deres liv og dagligdag. Jørn Hjorting havde netop den evne, og lytterne valgte ham gang på gang som deres foretrukne radiofavorit. Også med programmer som Prøv lykken, Morgennisserne og Dansktoppen fik han succes. 

I 1984 fik han titel af redaktionsleder, og i 1989 blev han udnævnt til leder af dagredaktionen på P3. Syv år senere forlod han efter næsten 37 år Danmarks Radio fordi han blev headhuntet til at være med til at starte den nye radiostation Radio 2. På Radio 2  fortsatte han  med et lignende telefonprogram, og senere flyttede han fra radiomediet til tv for at blive vært i udsendelsen Snak med Hjorting på dk4, sammen med sin gode ven Niels Bernhart. Til samme kanal har han også lavet Prøv lykken – igen, der er en serie musikalske quiz-programmer fra kroer og forsamlingshuse overalt i landet. Hjorting har også en enkelt gang forsøgt sig som sanger og desuden som tekstforfatter. Han har medvirket i enkelte film.

Filmografi 
 Kvindesind (1980)
 Walter og Carlo - yes, det er far (1986)
 Bananen - skræl den før din nabo (1990)

Eksterne henvisninger 
 

Studieværter fra Danmark
Ansatte i DR
Radioværter fra Danmark
Martha Christensen

Martha Johanne Christensen (født 12. juni 1926 i Holsted, død 3. januar 1995 i Svanninge) var en dansk forfatter.

Martha Christensen voksede op i Holsted i Jylland. Hun var uddannet og arbejdede som fritidspædagog. I 1988 modtog hun Boghandlernes gyldne Laurbær for romanen Dansen med Regitze.

Martha Christensen blev født 12. juni 1926 i Holsted i Sydvestjylland. Hendes far var smed. Egentlig ville hun gerne have været bibliotekar, idet hun allerede som ung holdt af bøger og af at skrive, men hun uddannede sig først på handelsskole, læste dernæst på seminariet, som hun dog opgav. Hun valgte så at blive fritidspædagog og blev færdiguddannet i 1950 (1951?).

Efter et års arbejde på et børnehjem i Norge kom Martha Christensen til "Svanegården" i Odense. Her havde hun sin livslange gerning som fritidspædagog, indtil hun valgte at gå på pension og hellige sig skriveriet som 60-årig i 1986.

Martha Christensen boede de sidste mange år sammen med en veninde på en lille stråtækt bondegård i landsbyen Millinge ved Falsled på Sydfyn. Hun døde 3. januar 1995 efter lang tids sygdom – uden at efterlade sig nogen børn.
Martha Christensen fik udgivet en række digte og noveller i tidsskriftet Vild Hvede i årene 1949-51. Hun debuterede som romanforfatter i 1962 med "Vær god ved Remond", om en åndssvag dreng, der bliver anbragt på et børnehjem.

Det var ikke mindst i sit arbejde som fritidspædagog, Martha Christensen hentede stoffet til sine bøger. Hun skrev om og med sympati for samfundets "stille eksistenser", de svage og udstødte i det sociale hierarki. Hendes romaner er vedkommende og jordnære. De blev skrevet med enkle litterære midler, hvilket måske ikke medførte den store anerkendelse i akademiske kredse, men hun blev en af Danmarks mest læste forfattere, og hun modtog et væld af priser og fornemme hædersbevisninger.

Gennem sit 32-årige forfatterskab skrev Martha Christensen i alt 15 romaner og 3 novellesamlinger.

Kasper Rostrups filmatisering af "Dansen med Regitze" i 1989 med Ghita Nørby og Frits Helmuth i hovedrollerne blev en stor succes.

Martha Christensen er kendt for hendes fire typer romaner (som hun selv inddelte dem i): samvittighedsbøgerne, de sociale romaner, familiebøgerne og andet. Nogle mener, at hun hentede inspiration fra den anden danske forfatter Martin Andersen Nexø, fordi han også skrev om de svageste i samfundet - dog mere fattige end retarderede og handicappede.

Hædersbevisninger 
 1977: Herman Bangs Mindelegat
 1990: Tagea Brandts Rejselegat

Eksterne kilder/henvisninger 

 
 
 

Romanforfattere fra Danmark
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Dansksprogede forfattere fra Danmark
DSTS

DSTS, akronymet henviser til forskellige artikler:

 Dansk Selskab for Teoretisk Statistik – en forening der promoverer udviklingen af den statistiske videnskab og dens anvendelser.
 Dansk svømmetræner sammenslutning – interesse organisation for danske svømmetrænere.
Volga-Don-Kanalen

Volga-Don-Kanalen (, ) er en kanal, som forbinder Volga og Don på det punkt hvor de er tættest på hinanden. Kanalen er 101 km (heraf 45 km gennem floder og reservoirer).

Udfordringen med at forbinde de to floder daterer sig langt tilbage i historien. Det første kanalarbejde blev gjort af det Osmanniske Rige i 1569. Peter den Store gjorde et usuccesfuldt forsøg på at bygge en kanal i slutningen af 1600-tallet. Senere blev der projekteret flere projekter der skulle forbinde floderne, men de blev ikke gennemført.

Projekteringen af Volga-Don-Kanalen begyndte før den Store Fædrelandskrig (1941–1945), der forsinkede byggeriet. I 1948–1952 blev konstruktionen fuldført. I 1949 rekrutteredes en arbejdsstyrke af arbejdere fra hele Sovjetunionen. Kandidater fra universiteter og højere læreanstalter blev mobiliseret ligesom demobiliserede fra hæren deltog i byggeriet. Omkring 700.000 civile arbejdere var ansat på kontrakt ved byggeriet. Alt i alt var omkring 100.000 tyske krigsfanger og i alt godt 130.000 sovjetiske fanger involveret under opførelsen. De sovjetiske fanger var dømt for tyveri, hærværk og bedrageri, ligesom der var vaneforbrydere og politiske fanger imellem. Fangerne blev ansat på det samme arbejdsvilkår som de regulære bygningsarbejdere i blandede brigader, men til en lavere løn. Et af incitamenterne for fangerne var at én dag på byggepladsen talte som to til tre dages almindelig afsoning. 26.000 fanger blev efterfølgende prøveløsladt og 15 af fangerne modtog "Arbejdets Røde Fanes orden" efter deres løsladelse.

Efter færdiggørelse blev Volga-Don-Kanalen en vigtig del af et forenet dybvandstransportsystem i den europæiske del af Sovjetunionen. Kanalen har ni sluser med hver et kammer på Volga siden, hvilket kan hæve skibe 88 m, og fire sluser af samme slags på Donsiden, hvilket kan sænke skibe 44 m. Dimensionerne på sluserne er mindre end dem, der er på Volgafloden, de kan tillade skibe med tonnage op til 5.000 ton.

Volga-Don-Kanalen får sit vand fra Donfloden, som pumpes ind i kanalen ved hjælp af tre kraftige pumper. Vandet bruges også til kunstvanding.

Den russiske komponist Sergej Prokofjev skrev tonedigtet Mødet af Volga og Don for at fejre kanalens færdiggørelse.

Se også 
 Kuma-Manytj-Kanalen

Kilder

Eksterne henvisninger 

Kanaler i Rusland
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Volgograd oblast
Etableret i 1952
Kanaler anlagt i Sovjettiden
VM i håndbold 1990 (mænd)

Verdensmesterskabet i håndbold for mænd 1990 var det 12. (indendørs) VM i håndbold for mænd. Slutrunden blev afholdt i Tjekkoslovakiet i perioden 28. februar – 10. marts 1990.

De 16 deltagende nationer spillede først en indledende runde i fire grupper med fire hold, hvorfra de tre bedste i hver gruppe gik videre til hovedrunden, der bestod af to nye grupper med seks hold. Hovedrundens to gruppevindere gik direkte videre til VM-finalen, mens de to toere gik videre til bronzekampen. De to gruppetreere spillede om 5.pladsen, firerne spillede om 7.pladsen, femmerne om 9.pladsen og sekserne om 11.pladsen. Holdene, der sluttede sidst i de indledende grupper, spillede en placeringsrunde om placeringerne 13-16.

Sverige blev verdensmester for tredje gang ved at slå Sovjetunionen 27-23 i finalen. Bronzen gik til Rumænien, der besejrede Jugoslavien 27-21 i bronzekampen. Slutrunden blev den første i VM-historien uden dansk deltagelse, eftersom det danske landshold ikke kvalificerede sig. Det var ligeledes den sidste slutrunde med tidligere store håndboldnationer, som Sovjetunionen, DDR og Tjekkoslovakiet.

Slutrunde

Indledende runde

Placeringsrunde 

Holdene, der endte på fjerdepladserne i de indledende grupper, spillede om placeringerne 13-16 i placeringsrunden.

Hovedrunde 

Hovedrunden bestod af de tolv hold, der var endt som nr. 1, 2 eller 3 i de indledende grupper, og holdene var inddelt i to grupper med seks hold – holdene fra de indlende grupper A og B blev samlet i gruppe I, mens holdene fra gruppe C og D samledes i gruppe II. Resultaterne af kampe mellem hold fra samme gruppe i den indledende runde blev overført til hovedrunden. Vinderne af de to grupper gik direkte i VM-finalen, toerne spillede bronzekamp, treerne spillede om 5.pladsen, mens firerne mødtes i en kamp om 7.pladsen, femmerne spillede om 9.pladsen og endelig mødtes sekserne i kampen om 11.pladsen

Finalekampe

Kilder / eksterne henvisninger 
International Handball Federation
IHF – Officielle resultater

1990 (mænd)
Håndbold i 1990
Hørbygård

Hørbygaard er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1320. Gården ligger i Hørby Sogn, Tuse Herred, Holbæk Amt, Holbæk Kommune. Hovedbygningen er opført i 1861-1862

Hørbygaard Gods er på 435 hektar med Søgaard.

Hørbygaard arbejder på etablering af driftsfællesskab med Eriksholm Gods sydøst for Holbæk. Dette driftsfællesskab vil bl.a. omfatte drift af 1050 ha. konventionelle planteavlsarealer.

Ejere af Hørbygaard 
 (1314-1411) Forskellige ejere
 (1411-1433) Peder Jensen Lodehat
 (1433-1536) Roskilde Bispestol
 (1536-1693) Kronen
 (1693-1694) Henrik Span
 (1694-1722) Susanne Christine Schønbæck gift Span
 (1722-1730) Henriette Henriksdatter Span gift von Pagelsen
 (1730-1744) Christian 6.
 (1744-1748) Volrad August von der Lühe
 (1748-1760) Jacoba von Holten gift Castenschiold
 (1760-1813) Jørgen Frederik Castenschiold
 (1813-1854) Caspar Holten Grevencop-Castenschiold
 (1854-1888) Joachim Melchior Grevenkop-Castenskiold
 (1888-1890) Enkefru Grevenkop-Castenskiold
 (1890-1913) Carl Holten Grevenkop-Castenskiold
 (1913-1925) Enke Fru Grevenkop-Castenskiold
 (1925-1935) Louise Grevenkop-Castenskiold
 (1935-1945) Else Ahlefeldt-Laurvig gift Grevenkop-Castenskiold
 (1945-1954) Familien Grevenkop-Castenskiold Stift
 (1954-1987) Claus Christian Castenskiold
 (1987-) Christian Gustav Castenskiold

Eksterne henvisninger 
 www.hoerbygaard.dk – officiel website for Hørbygaard Gods

Kilder 
J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Holbæk Amt
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Holbæk Kommune
Herregårde i Holbæk Kommune
Gislingegård

Gislingegård er en sædegård, som er dannet i 1730 af Peder Benzon. Gården ligger i Gislinge Sogn, Holbæk Kommune. Hovedbygningen er opført i 1879 i gotisk stil med takkede gavle og frontespice. 

Gislingegaard Gods er på 302 hektar, Hyllegaard og Helgogaard.

Ejere af Gislingegaard 

 (1730-1735) Peder Benzon
 (1735-1739) Jacob Jørgensen
 (1739-1747) H. J. Jacobsen Hvalsøe
 (1747-1748) Claus Buch
 (1748-1749) Enke Fru Buch
 (1749-1757) Albert Phillip Buch
 (1757-1768) O. Mandix
 (1768-1770) Frederik Carl Christian von Støcken
 (1770-1794) Erik Switzer
 (1794-1805) Johannes Frisenborg
 (1805-1806) Lund / Klem
 (1806-1809) Haagen Christian Astrup
 (1809-1828) Simon Groth Clausen
 (1828-1843) Slægten Groth Clausen
 (1843-1870) Herman Frederik Løvenskiold
 (1870-1873) Adolf Gideon Suell
 (1873-1884) V. T. Plenge
 (1884-1896) Slægten Plenge
 (1896) Victor Ræder
 (1896-1899) J. F. Lagoni
 (1899-1912) J. Johannesen
 (1912-1915) F. Ingerslev
 (1915) Udstykningsforening For Sjælland Og Fyns Stifter
 (1915) Christoffersen
 (1915-1918) C. J. Pedersen
 (1918-1929) Heinrich Hansen
 (1929-1937) C. Udsen
 (1937-1939) H. Omøe
 (1939-1988) K. Jornil
 (1988-) Ejnar Dissing

Eksterne henvisninger 

 Gislingegård Gods

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Holbæk Amt
Etableret i 1730
Herregårde i Holbæk Kommune
Epilering

Epilering er en sammenfattende betegnelse af permanent fjernelse af hår, hvor man også fjerner hårsækkene fra huden.

Ved barbering skæres hårene over ved huden og hårene kommer derfor hurtigere frem end ved epilering. Som alternativ til epilering kan hårene fjernes med voks.

Til epilering bruges en epilator.

Hår
Personlig hygiejne
Sexrollespil

Sexrollspil er en form for seksuelle lege, hvor deltagerne påtager sig fiktive roller for at øge den erotiske oplevelse. Sexrollespil benyttes ofte i BDSM.

Seksualitet
Koronagraf

Koronagraf-kameraer skaber en kunstig solformørkelse ved at blokere for Solens blændende lys med en lille skive. Med koronagraferne kan astronomerne studere Solens omegn, hvilket bl.a. gør det muligt at følge de store skyer af elektrisk ladede partikler, der slynges ud i forbindelse med store udbrud på Solen.

Det er vanskeligt at konstruere en koronagraf, som virker godt ved Jordens overflade, fordi det her er svært at undgå spredt lys fra atmosfæren. Det kan dog lade sig gøre, for eksempel findes der én på Mauna Loa, en bjergtop på Hawaii. Men man får langt bedre billeder, hvis man observerer fra en satellit udenfor Jordens atmosfære.

Kameraet kaldes undertiden i stedet koronograf.

Kilder 
 Rummet.dk 
 Tycho.dk

Eksterne henvisninger 
 Video af et soludbrud, optaget med en koronagraf, fra en satellit 

Film- og videoteknologi
Fotografi
Solen
Børnesang

Børnesange er sange, som hovedsageligt henvender sig til børn.
Det kan være sange, som børn selv har fundet på eller sange, som er skrevet af forfattere/digtere og komponister. Når der er tale om folkesange, er komponister og tekstforfattere ofte ukendte.

Teksterne kan have forskellig karakter. De kan f.eks. være underholdende, legende, opdragende eller skræmmende. Desuden findes vuggeviser, vrøvleviser, fødselsdagssange, bevægelsessange osv. Sangene har ofte flere vers, som samlet fortæller en historie eller et hændelsesforløb. Teksten har ofte rim og slagkraftige omkvæd. Melodierne er enkle og sangbare, og versene er korte, så melodien er let at lære og synge.

Mange af de ældre børnesange er fælles nordisk arvegods, f.eks.:
 Ride, ride ranke med tekst af den finske forfatter Zacharias Topelius
 Lasse lille (også kendt som Verden er så stor så stor) med tekst af Zacharias Topelius og melodi af Alice Tegnér
 Mors lille Ole i skoven gik med tekst og melodi af Alice Tegnér

Andre er endnu mere internationale, f.eks.:
 Mester Jakob Lille Peter Edderkop Ro, ro, ro din båd - (fra engelsk Row, row, row your boat)

Af ældre danske børnesange kan nævnes f.eks.:
 Højt på en gren en krage med tekst af Johan Ludvig Heiberg
 En lille nisse rejste med tekst af Julius Christian Gerson og melodi af J.C. Gebauer

Nye danske børnesange er kommet til og er blevet "klassikere", f.eks.:
 Hjulene på bussen Bim bam busse med musik af Hans-Henrik Ley og tekst af Jannik Hastrup

En del af de ældre børnesange er kendt af både børn og bedste- og oldeforældre og er med til at binde generationerne sammen ligesom børnesangbogen De små synger'' (Gunnar Nyborg-Jensen (red.)), der udkom første gang i 1948 og er med i Kulturkanonens børnekanon.
Diofantisk ligning

En diofantisk ligning er en ligning, hvor der kun accepteres hele tal (1,2,3,4,...) som løsninger og navnet referer til Diofant af Alexandria en græsk matematiker.

Eksempler
I de følgende diofantiske ligninger er , ,  og  de ubekendte. De andre bogstaver er givne konstanter:

Ligninger
Trikotillomani

Trikotillomani er betegnelsen for den relativt ukendte psykiske sygdom, som betyder "Konstant hårudtrækning". Sygdommen forbindes ofte med skam og skyldfølelse, hvor patienten føler en uimodståelig trang til at plukke hår ud. Nogle plukker alle deres øjenbryn og øjenvipper. Andre hiver deres hovedhår, pubeshår eller skæg ud.

Psykiske sygdomme
Hår
World League for Freedom and Democracy

World League for Freedom and Democracy (indtil 1990 World Anti-Communist League (WACL)) er en højreorienteret organisation grundlagt i 1966 i Taipei på Taiwan. Blandt initiativtagerne var Chiang Kai-shek. Organisationen blev grundlagt med det mål at bekæmpe kommunisme med "ukonventionelle metoder".

WACL havde otte regionale grene og arbejdede i mindst 100 lande på seks kontinenter.
Særlig aktiv i Europa var medlemmer af netværket for tidligere SS-officerer, ODESSA (Organisation der ehemaligen SS-Angehörigen, "Organisationen af tidligere SS-medlemmer"). Organisationen
fik stærk logistisk støtte i Spanien under General Franco.

Den berømte SS-Obersturmbannführer Otto Skorzeny ledede organisationens spanske kontor, som tidligt fik tilført midler fra Paraguays dikatator Alfredo Stroessner. Organisationen var fra begyndelsen kontroversiel, bl.a. grundet dens formål og dens indsamling af midler til dødspatruljer i flere latinamerikanske lande, støtten til Contra-bevægelsen i Nicaragua – og valget af fascisten Roger Pearson til formand. Det blev anset for uhensigtsmæssigt, og Pearson måtte gå i 1980.

Danske forhold 

Antallet af medlemmer i Danmark er ukendt, men flere politikere har eller har haft forbindelse til organisationen. Fremskridtpartiets leder Pia Kjærsgaard deltog i 1988 som WACL's gæst på organisationens kongres i Taipei. ”Det er en verdensomspændende organisation, der klart har til formål at bekæmpe kommunismen verden over. Dette gode formål giver jeg naturligvis min fulde støtte, og jeg havde da således lejlighed til at holde en tale under kongressen for en indbudt kreds” nævner Pia Kjærsgaard i bladet Fremskridt.
Den tidligere formand for danske WACL, Erik Dissing, tidligere medlem af kommunalbestyrelsen i Tårnby kommune for Det konservative Folkeparti, forsvarede i Det Fri Aktuelt d. 18. september 1988 Alfredo Stroessners Paraguay. Dissing gav endvidere udtryk for sympati for Chiles diktator, Augusto Pinochet: ”Hvis man ser bort fra alle flosklerne, så er det en kendsgerning, at general Pinochet har været en lykke for Chile”, nævnte Erik Dissing.

Prominente medlemmer 
 Yoshio Kodama
 Park Chung Hee
 Yaroslav Stetsko
 Otto Skorzeny

Kilder 
 Scott Anderson and Jon Lee Anderson, Inside The League
 Det fri Aktuelt: 18. september 1988: "Gæst hos fascismen"

Referencer 

Politiske organisationer
Ivar

Ivar er et drengenavn, der stammer fra olddansk Iwar eller Ívarr. Det stammer muligvis fra det urnordiske InhuharjaR og er i så fald en variation over Ingvar. Variationerne Iver, Iwar og Iwer forekommer også på dansk. Omkring 1.250 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet
Ivar Abel, dansk sprogforsker.
Ivar Afzelius, svensk retslærd og rigsdagsmedlem.
Ivar Benløs, dansk-svensk vikingeleder og konge.
Ivar Bentsen, dansk arkitekt og professor.
Ivar Bredal, dansk musiker og komponist.
Ivar Enger, black metal-bandet Darkthrones første bassist og senere guitarist.
Ivar Giæver, norsk fysiker og nobelprismodtager.
Ivar Gjørup, dansk lektor og tegneserietegner.
Ivar Hansen, dansk gårdejer, politiker og minister.
Ivar Huitfeldt, dansk søhelt.
Ivar Jacobson, svensk datalog.
Ivar Knudsen, direktør for Burmeister & Wains skibsværft.
Ivar Kreuger, svensk forretningsmand og industrileder.
Ivar of Limerick, sidste Norske konge af Limerick.
Ivar Lo-Johansson, svensk forfatter.
Ivar Lykke, norsk politiker og statsminister.
Ivar Lykke Seidelin Nielsen, dansk fodboldspiller.
Ivar Nørgaard, dansk politiker og minister.
Ivar Sporon-Fiedler, dansk godsejer, forfatter og modstandsmand.
Ivar Vidfadme, skånsk konge fra sagalitteraturen.
Ivar Vind, dansk atlet, godsejer og kammerherre.
Ivar Aasen, norsk sprogforsker.
Iver Axelsen Thott, dansk rigsråd.
Carl Ivar Hagen, norsk politiker.
Dag Ivar Wirén, svensk komponist.
Niels Ivar Bech, dansk virksomhedsleder.
Niels Ivar Heje, dansk præst og tidsskriftredaktør.

Navnet anvendt i fiktion
Guld-Iver Flintesten er en figur i Anders And-universet.

Drengenavne