kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bruno Bernard Heim

Bruno Bernard Heim, JCD, Ph.D. (5. marts 1911 – 18. marts 2003) var Vatikanstatens første apostoliske nuntius i Storbritannien og var en af det tyvende århundredes mest fremtrædende kunstnere indenfor kirkelig heraldik.

Bruno Bernard Heim blev født i Olten i Schweiz den 5. marts 1911 som søn af stationsforstander Bernard Heim-Studer og dennes kone Elisabeth. I 1938 blev han præst og i 1947 blev han personlig sekretær for ærkebiskop Angelo Roncalli, den senere pave Johannes 23., der var nuntius i Paris.

Udgivelser 
 Heim, Bruno Bernard. Armorial: Armorial Liber Amicorum. Gerrards Cross, UK: Van Duren, 1981, ().
 Heim, Bruno Bernard. Heraldry in the Catholic Church: Its Origins, Customs, and Laws, New Jersey: Humanities Press Inc, 1978 ().
 Heim, Bruno Bernard. Or and Argent, Gerrards Cross, Buckinghamshire, England, UK, Van Duren, 1994, ().

Eksterne henvisninger 
 Erzbischof Bruno Bernhard Heim im Alter von 92 Jahren verstorben  Nekrolog fra det katolske bispedømme i Basel

Personer fra Schweiz
Heraldikere
Konsensus

Konsensus vil sige enighed i en gruppe eller et fællesskab om et eller andet.

Konsensus blev omtalt af den britiske politiske filosof Thomas Hobbes (1588 -1679). Auguste Comte (1798 – 1857) introducerede som den første konsensus det nødvendige middel til at skabe social orden. Han mente, at en udbredt fælles moral var et nødvendigt fundament, hvis et samfund skulle undgå at forfalde til ren individualisme. Sociologen Talcott Parsons (1902 – 1979) udviklede yderlig denne tese.

Eksterne henvisninger 

 Torben Bech Dyrberg: "Stat og civilsamfund – den sociale ordens politiske konstitution" (Politica, Bind 22; 1990)
 Lars Bo Kaspersen: "Samfundet som samfundsvidenskabens problem" (Politica, Bind 32; 2000)
 Torben Hviid Nielsen: "Stat, marked og individ Politik, økonomi og menneskesyn hos Thomas Hobbes, Adam Smith og i renaissance-humanismen" (Politica, Bind 18; 1986)
 Jørgen Poulsen: "Demokratiforståelse i det liberale konstruktørprogram" (Politica, Bind 11; 1979)
 Erik Rasmussen: "Magtens grænser" (Politica, Bind 15; 1983)

Se også 
Wikipedia:Konsensus

Etik
Ulriksdal (Godsted Sogn)

Ulriksdal var i Middelalderen en sædegård, som hørte under Fyns Bispestol, den hed da Bispensø. Den var fra 1776 en avlsgård under Engestofte Gods. Navnet Ulriksdal er fra 1714. Gården ligger i Godsted Sogn, Musse Herred, Guldborgsund Kommune. Hovedbygningen er opført i 1860.

Ulriksdal er på 410,7 hektar

Ejere af Ulriksdal 

 (1400-1536) Fyns Bispestol
 (1536-1691) Kronen
 (1691-1722) Henning Ulrich von Lützow
 (1722-1750) Christian Frederik von Lützow
 (1750-1776) Sophie Christiansdatter von Lützow gift von Krogh
 (1776-1797) Jørgen Wichfeld 
 (1797-1799) Jørgen Wichfelds dødsbo
 (1799-1846) Henning Wichfeld 
 (1846-1848) Anna Henriette Marie de Braës gift Wichfeld
 (1848-1888) Jørgen Wichfeld 
 (1888-1907) Henning Wichfeld 
 (1907-1965) Jørgen Adalbert Wichfeld
 (1965-1967) Jørgen Adalbert Wichfelds dødsbo
 (1967-1994) William Erik Berntsen 
 (1994-1995) William Odd Berntsen 
 (1995-2003) Berntsen Fonden
 (2003-) Frederik von Lüttichau

Eksterne henvisninger 

Engestofte og Søholt Godser
Ulriksdal - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 
J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Maribo Amt
Herregårde i Guldborgsund Kommune
29'er

29’eren (udtales twentyniner) er en meget hurtig jolle, der er designet af australieren Julian Bethwaite. Den første båd blev produceret i 1998. Målgruppen er ungdomssejlere, især de, der træner til at sejle den større 49'er. Den har en trapez og en asymmetrisk spiler ligesom 49’eren, bare mindre. 29'eren blev udviklet som en mindre variant af 49'eren. Den populære båd er en One Design båd, hvor alle både er helt ens fra skrog til rig. Den er et alternativ til Laseren med mere fart og er en international klasse.

Der har været afholdt VM hvert år siden 2000. VM 2006 blev holdt i Storbritannien, hvor Silja Lehtinen og Scott Babbage vandt.

Idealvægten for besætningen ligger på omkring de 125 kg.

Skrog og rig 

Skroget er lavet af glasfiber og er bygget med sandwichforstærkninger og dobbeltbund. Dette fører til, at 29'eren er meget stiv og robust, men samtidig let.

Masten kan deles i tre hvor de to nederste dele er lavet i aluminium og toppen i en kulfiber/glasfiber blanding. 

Fokken vender selv, det vil sige, at den ikke skal betjenes, når den først er trimmet ind. Dertil er der også et storsejl, som betjenes direkte fra bommen som en gennakker. Sejlene er af mylar design som surfsejl og kan ses igennem. Kun gennakkeren består af almindeligt spilerstof. I øjeblikket laves sejlene af Neilpryde, der primært laver surfsejl.

I modsætning til 49'eren står kun gasten i trapez i 29'eren, mens rorsmanden bruger hængestropper. Det er svært at sejle jollen med krængning, så de kræver godt samarbejde mellem rorsmanden og gasten, for at båden ikke krænger.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Dansk 29'er side 
 International 29'er side 

Joller
Party shooter

En party shooter er en festartikel der benyttes til, at få festdeltagere til at drikke øl meget hurtigt, med hurtig beruselse til følge.

Party shooteren fungerer ved, at man sætter den ene ende af en cylinder fast på toppen af en ølflaske, mens den anden ende tages i munden. Man holder fingeren for en slange, som skal sikre ulignelse af tryk, og suger, for at danne undertryk. Når slangen slippes udlignes trykket, og hele øllen render ned i halsen.

Øl
MIT Press

MIT Press er et amerikansk forlag i Boston. Det hører til ved det amerikanske tekniske universitet Massachusetts Institute of Technology og udgiver bøger og tidsskrifter indenfor teknik og naturvidenskab. 

Blandt forlagets vigtige tidsskrifter finde man Journal of Cognitive Neuroscience og Neural Computation.

Henvisning 
 http://mitpress.mit.edu – forlagets hjemmeside. 

Forlag fra USA
Massachusetts Institute of Technology
Katabolisme

Katabolisme er en stofskifteproces, hvor molekyler i levende organismer nedbrydes. Kataboliske processer er det modsatte af anaboliske processer, hvorved molekyler opbygges. Ved kataboliske processer bliver store, ofte polymere, biomolekyler (polysakkarider, nukleinsyrer og proteiner) nedbrudt til deres respektive monomere enheder (henholdsvis monosakkarider, nukleotider og aminosyrer).

Celler bruger monomerer til at danne nye polymere molekyler og nedbryder dem til simple cellulære metabolitter, som f.eks. mælkesyre, eddikesyre, CO2, ammoniak og urinstof. Dannelsen af cellulære metabolitter er en oxidationsproces som involverer frigivelse af energi. Meget af denne energi går til varme, mens resten bevares gennem en kobling til syntesen af ATP. Hydrolyse af ATP bruges efterfølgende til at drive stort set alle energikrævende processer i cellen. Katabolisme bidrager defor med den energi der skal bruges til at opretholde en levende celle.

Kataboliske og anaboliske processer er modsat rettede, så det der opbygges ved anaboliske processer nedbrydes ved de kataboliske. Derfor findes der mange signaler i cellerne som skruer op for de anaboliske processer samtidig med at de skruer ned for de kataboliske, og omvendt. De fleste af disse signaler er hormoner og de molekyler der er involveret i processerene.
Traditionelt har endokrinologer klassificeret hormoner som anaboliske eller kataboliske.

Eksempler på kataboliske processer 
 nedbrydning af muskelvæv for at kunne bruge aminosyrerne som substrat i glukoneogenesen
 nedbrydning af fedtvæv til fedtsyrer

Kataboliske hormoner 
 Cortisol
 Glukagon
 Adrenalin
 Cytokiner

Se også 
 Cellestofskifte

Referencer 

Metabolisme
Efterklang

Efterklang også kaldet rumklang er en langsomt udklingende lyd i et rum, efter den orignale kilde er blevet tavs. Efterklang måles som den tid lyden tager at dø ud til et bestemt niveau. I lydteknisk sammenhæng kaldes kunstig efterklang rumklang eller reverb.

RT60 er efterklangstiden, der kræves for at refleksionerne af en direkte lyd er faldet med 60 dB under niveauet af den direkte lyd. Efterklangstid er ofte angivet som en enkelt værdi, men det kan måles som et bredt spektrum (20 Hz til 20 kHz) eller mere præcist i smalle bånd (en oktav, 1 / 3 oktav, 1 / 6 oktav, osv.). Typisk vil efterklangstiden målt i smalle bånd variere afhængigt af frekvensområdet, der måles i. Det er normalt nyttigt at vide, hvilke spektrum af frekvenserne der er målt i når man opgiver en efterklangstidsmåling.

Akustik
Nukleinsyre

En nukleinsyre (også kaldet kernesyre) er en biologisk polymer der er opbygget af nukleotider. De mest almindelige nukleinsyrer er deoxyribonukleinsyre (DNA) og ribonukleinsyre (RNA) som findes i alle levende celler og vira.

Nukleinsyrerne er polymerer hvis monomere bestanddele kaldes nukleotider. Et nukleotid består af en pentosesukker (deoxyribose eller ribose, et femledet cyklisk sukkermolekyle), en heterogen nitrogenholdig base, som enten er en purin eller en pyrimidin, samt en fosfatgruppe. Sukkergruppen i nukleotidet varierer mellem forskellige typer af nukleinsyrer, således er det 2-deoxyribose i DNA og ribose i  RNA . Baserne kan også variere, DNA indeholder f.eks. thymin, hvor RNA har uracil, mens andre baser som adenin, guanin og cytosin findes i både DNA og RNA. Et basepar er altid en pyrimidin og en purin, parret er bestemt af antallet af hydrogenbindinger: to hydrogenbindinger mellem thymin eller uracil og adenin og tre mellem cytosin og guanin.

Nukleinsyrer kan være enten enkeltstrengede eller dobbeltstrengede. RNA er typisk enkeltstrenget, mens DNA er dobbeltstrenget. RNA er dog tit foldet således at der dannes lokale dobbeltstrengede regioner. Dobbeltstrengede nukleinsyrer holdes sammen v.hj.a. hydrogenbindinger i mellem baserne. Nogle viras genomer består af enkeltstrenget DNA.

DNA 

DNA udgør en organismes arvemasse, dvs. DNA er den komplette genetiske information organiseret som ekstremt langstrakte molekyler i kromosomer. Arvemassen betegnes også som organismens genom og koden udgøres af basesekvensen, dvs. rækkefølgen af baserne i DNA.

RNA 

RNA har mange funktioner i organismen, hvilket afspejler sig i mange forskellige typer RNA: mRNA (messenger RNA), tRNA (transfer RNA), rRNA (ribosomalt RNA), snRNA (small nuclear RNA)og ikke-kodende RNA. I modsætning til DNA er RNA meget mindre molekyler, men også meget forskellige i størrelsen. Også i modsætning til DNA er RNA ofte enkeltstrenget, men stykkevis parret i en dobbeltstuktur via baseparring analogt med DNA. Nogle virus har RNA som arvemasse.

Ribozymer er RNA, der kan katalysere en kemisk reaktion som et enzym. Eksempler på ribozymer er rRNA. Ribozymer har givet ophav til "RNA verdenshypotesen" om at de tidligste livsformer kunne have klaret sig med RNA som eneste katalysatorer og eneste arvemasse.

Se også 

 DNA-sekventering
 Genteknologi 
 GMO
 Histon
 Genetiske kode

Eksterne links og henvisninger 

Biokemi
Capitol

Capitol har flere betydninger:

Kapitol – en af Roms syv høje.
United States Capitol – den bygning i Washington D.C. som huser USA's parlament, USAs Kongres, som består af Senatet og Repræsentanternes Hus.
Capitol Hill – den bakke i Washington D.C., som United States Capitol ligger på.
State capitol – betegner lokalregeringen i hver af USA's delstater.
Capitol Records – amerikansk pladeselskab, ejes af EMI.
Kuldeindeks

Kuldeindeks (også Vindafkølingsfaktor, Wind chill (factor) og Chill Index) er den reele nedkøling i temperatur når vinden blæser varmen væk fra den bare hud, i forhold til temperaturen målt i luften med termometer. 

Alle har oplevet at + temperaturer med vind, går gennem "marv og ben", det behøver ikke være livstruende, men der kan opstå risiko for nedkøling, forfrysninger og til sidst død. Når man færdes udenfor i arktiske områder med lave temperaturer og selv lav vindhastighed, er uhensigtsmæssig påklædning og udsat bar hud livstruende.
Man opdager ikke problemet, før det er for sent.

Kuldeindeks (vedvarende og med korrekt påklædning):
0 ºC til -20 ºC: Minimal risiko, men falsk følelse af sikkerhed.
-20 ºC til -40 ºC: Lettere forfrysning af blottet hud.
-40 ºC til -60 ºC: Forfrysning af blottet hud på kort tid.
under -60 ºC: Forfrysning af blottet hud øjeblikkeligt.

Ekstern henvisning 

 DMI Kuldeindeks 

Temperatur
Vind
Jens Christian Hostrup

Jens Christian Hostrup (født 20. maj 1818 i København, død 21. november 1892 på Frederiksberg) var en dansk digter, dramatiker og præst.

Liv og virke 
Han blev student fra Metropolitanskolen i 1837 og cand.theol. i 1843 .

Han virkede fra 1854 til 1880 som præst i Silkeborg og Hillerød.

Han blev gift første gang d. 2. november 1848 med Henriette Vilhelmine Louise Mantzius (1824-1849). Hun var søster til vennen skuespilleren Kristian Mantzius. Gift anden gang med Christiane Georgine Elisabeth Hauch i 1855, datter af Carsten Hauch. De fik en søn, Helge Hostrup (1862-1949).

Hostrup benyttede ofte pseudonymet Jens Kristrup (Christrup).

Han er begravet på Frederiksberg ældre kirkegård.

Erindringer 
 Erindringer fra min Barndom og Ungdom, 1891.
 Senere Livserindringer, 1893.

Småvers af Hostrup (1882)

Min Fader var en Abekat (En Naturforskers Stamtavle)  Af C. Hostrup 
Min Fader var en Abekat
med Hale naturligvis
med fire Hænder som godt tog fat og
vilde være i Pris.
Mest føler jeg tabet af Halen,
det tyder paa Slægtens Dalen;
dog den Forvisning har,
jeg ligner endnu min Far.
Min Bedstefar var af Øgleæt.
Han gav kun klamme Kys,
Jeg kan ikke male hans Portræt,
men ved, han fo’er helst tilsøs.
Jeg lider og-saa det vaade,
skjønt rigtignok kun med Maade,
og mener, end Træk jeg har,
som minder om Bedstefar.
Min Oldefar han var Andemad,
han mærked ej Lykkens Spil,
men voksede fredelig,
mild og glad, for Ænder var da ikke til.
Hver and, det mig lykkes at vinde,
jeg æder som Slægtens Fjende,
det jeg paa Følelelsen har,
jeg skylder min Oldefar.
Min Tipoldefar – ja han var Dynd,
og det er at, hvad jeg ved.
Han trykkedes aldrig af Sorg og Synd,
og derfor var han saa fed.
Kun lidet Synden mig plager,
med livet jeg let det tager,
og ligner, den Sag er klar,
imeget min Tipoldefar.
Hans Fader igjen var ingenting,
det dejlige runde Nul.
Men det gjør min Tanke altid omkring
og vil ikke ind i det Hul.
Saa maa jeg da lade det være
og kun holde Hullet i Ære,
thi hele min Visdom har
jeg fra min Tiptipoldefar.

Ved at tro paa Livet 
Ved at tro på livet erfares det.
Ved at elske livet forklares det.
Ved at vove livet forsvares det.
Ved at give livet bevares det.

Udvalgte værker 
 Hostrups sange på Wikisource
 Genboerne. 1844
 Eventyr på Fodrejsen. 1847
 Komedier. 1900

Litteratur 
 Helge Hostrup, Jens Christian Hostrup : hans Liv og Gerning, Gyldendal, 1916.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Jens Christian Hostrup på Dansk Forfatterleksikon
 Samlede værker online og Forfatterportræt  på Arkiv for Dansk Litteratur
 

Digtere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Præster fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Metropolitanskolen
Tim McCord

Tim McCord (født 28. juni 1979 i Sacramento, Californien) er en amerikansk bassist i det amerikanske band Evanescence.

Eksterne henvisninger 
 

Bassister fra USA
Tornbjerg

Tornbjerg er en bydel i det sydøstlige Odense, ca. 6 km. fra centrum. Bydelen er opkaldt efter en gammel gård, Tornbjerggård, som lå i Blangstedgård.

Området har børnehaver, vuggestuer, nærbutikker, fritidscentre, Tornbjerg Kirke, Tornbjerg Gymnasium og kollegium.

Bydelen er omgivet af Niels Bohrs Allé mod nord og Ørbækvej mod syd. Tornbjergs vejnavne er hovedesagligt opkaldt efter forskellige typer svampe, såsom Væbnerhatten, Blækhatten, Ridderhatten, Mælkehatten, Slørhatten og Sneglehatten. De to største veje opkaldt efter bydelen, Store Tornbjergvej og Lille Tornbjergvej. 

Der er forbindelse til Odense Banegård Center med FynBus.

Odense Congress Center og Arena Fyn er begge beliggende i den sydøstlige del af Tornbjerg.

Tornbjergs postdistrikt er 5220 Odense SØ.

Bydele i Odense
Herregårde i Holbæk Amt

Herregårde i Holbæk Amt (Holbæk Amt)

Før Kommunalreformen i 1970 bestod amtet af syv herreder:

Ars Herred 

 Asnæsgård – Årby Sogn
 Flinterupgård – Svallerup Sogn
 Philipsdal – Svallerup Sogn
 Saltofte – Ubby Sogn
 Kaalund Kloster (Kalundborg Slots Ladegård) – Vor Frue Sogn (Kalundborg Kommune)
 Lerchenborg – Årby Sogn
 Lerchenfeld – Vor Frue Sogn (Kalundborg Kommune)
 Mineslund – Årby Sogn

Løve Herred 

 Bøstrup – Drøsselbjerg Sogn
 Mullerupgaard – Drøsselbjerg Sogn
 Kattrup – Buerup Sogn
 Kragerup – Ørslev
 Løvegård – Gierslev Sogn
 Nørager – Buerup Sogn
 Selchausdal – Buerup Sogn
 Hallebygård – Buerup Sogn
 Solbjerggård – Solbjerg
 Sæbygård – Sæby Sogn
 Hesselbjerggaard – Ruds Vedby Sogn
 Buskysminde – Ruds Vedby Sogn
 Vedbygård – Ruds Vedby Sogn
 Falkenhøj – Ruds Vedby Sogn
 Frihedslund – Ruds Vedby Sogn
 Ågård – Gørlev Sogn

Merløse Herred 

 Bonderup – Store Tåstrup Sogn
 Eriksholm – Ågerup sogn
 Holbæk Slots Ladegaard – Holbæk købstad
 Knabstrup – Sønder Jernløse Sogn
 Kongsdal – Undløse Sogn
 Løvenborg – Butterup Sogn
 Tersløsegaard – Tersløse Sogn
 Tølløsegaard – Tølløse Sogn

Ods Herred 

 Anneberg – Højby Sogn
 Dragsholm – Fårevejle Sogn
 Ellingegaard – Højby Sogn

Samsø Herred 

 Brattingsborg – Tranebjerg Sogn

Skippinge Herred 

 Algestrup – Føllenslev Sogn
 Aunsøgård – Aunsø Sogn
 Birkendegård – Værslev Sogn
 Davrup – Bjergsted Sogn
 Dønnerup – Holmstrup Sogn
 Egemarke – Føllenslev Sogn
 Kaltredgård – Bregninge Sogn
 Smakkerupgård – Viskinge Sogn
 Særslevgård – Særslev Sogn
 Vesterbygård – Jorløse Sogn

Tuse Herred 

 Aggersvold – Hjembæk Sogn
 Bjergbygaard – Stigs Bjergby Sogn
 Hagestedgaard – Hagested Sogn
 Hørbygaard – Hørby Sogn
 Gislingegård – Gislinge Sogn
 Orelund – Skamstrup Sogn
 Svinningegård – Svinninge Sogn
 Toftholm – Mørkøv Sogn
 Torbenfeldt – Frydendal Sogn
 Vognserup – Kundby Sogn

Holbæk Amt
Kvitsøy

Kvitsøy er en økommune i Rogaland fylke i Norge. Den omgives af de ydre dele af Boknafjorden; mod nord ligger Karmøy og Bokn, og mod øst Rennesøy og Randaberg. 

Kvitsøy er landets mindste kommune målt i areal, med kun 5,73 km², og administrationen ligger i Ydstebøhavn.

På Kvitsøy findes et 3,9 m højt stenkors fra kristendommens ældste dage i Norge. Det skal være Norges største og bedst bevarede stenkors. Ud over at være et kristent symbol blev det også benyttet som sømærke. Lige ved korset lå ruinerne af St. Clemenskirken. Denne blev ifølge sagnet nedrevet i 1270. Døbefonten fra St. Clemenskirken er fundet og fungerer som døbefont i nutidens kirke, som blev bygget i 1600.

I kommunen ligger en stor radiosender, et sendeanlæg for kortbølge- og mellembølgeradioen. Radiosenderen bliver kaldt «Kvitsøysenderen» eller «Kvitsøy kringkaster».

Øen har færgeforbindelse til Mekjarvik og Skudeneshavn. Der er planlagt en afstikker til øen fra den tunnel, der er projekteret under Boknafjorden. Tunnellen skal krydse Boknafjorden fra Harestad i Randaberg kommune til Arsvågen i Bokn kommune.

Eksterne henvisninger 

 Om Kvitsøy Fyr 

Kommuner i Rogaland
Ryfylke
Lund (Rogaland)

Lund er en kommune i Rogaland fylke i Norge. Kommunen blev oprettet i 1837 og blev i 1965 lagt sammen med Heskestad kommune. Kommunecenteret er Moi.

Kommunen ligger i den sydlige ende af Rogaland, midtvejs mellem Kristiansand og Stavanger, og grænser til Sirdal, Flekkefjord, Sokndal og Eigersund. Lund er kendt som en industrikommune hvor der foregår produktion af blandt andet træsko, gyngestole og vinduer, og andelen industriansatte er blandt de højeste i landet. 

Byvåbenet er tre agern, som symboliserer de tre kommunecentre Moi, Hovsherad og Ualand/Heskestad. Det blev tegnet af Svein Arild Berntsen i 1983.

Moi Station er en restaureret bygning fra den gamle Flekkefjordbane, som blev bygget  i 1904. Det er en statelig bygning, som nu er stoppested og stationsbygning for Sørlandsbanen.

Eksterne henvisninger 
 Tall om Lund fra Statistisk sentralbyrå

Kommuner i Rogaland
Spillekonsol

En spillekonsol er en elektronisk enhed, som kan benyttes til spille computerspil på. Den elektroniske enhed kan have påmonteret en skærm, eller den kan have en videoudgang, som kan tilkobles en skærm eller et fjernsyn.

Pr. 1. januar 2012 havde 40 % af alle danske familier en spillekonsol i hjemmet.

Eksempler på spillekonsoller 

 PlayStation-serien
 PlayStation
 PlayStation 2
 PlayStation 3
 PlayStation 4

 Xbox-serien
 Xbox 360
 Xbox One
 Xbox Series X

 Nintendo-serien
 Wii
 Nintendo DS
 Nintendo Switch

Af ældre spillekonsoller kan blandt andre nævnes:
 Spillekonsoller (1. generation)
 Atari-serien
 Nintendo 64
 Nintendo GameCube
 PlayStation
 Pong
 Sega Dreamcast
 Xbox

Noter

Eksterne henvisninger
Fantastiske Toyota

Fantastiske Toyota er det første studiealbum af den danske popgruppe tv·2, der blev udgivet i 1981 af CBS. Gruppen var i denne periode en kvintet, idet Niels Dan Andersen medvirker som femte medlem på saxofon og keyboards. Under indspilningen var trommeslageren Sven Gaul på ferie i USA, så Eigil Madsen (ex-Daisy) spiller trommer på de fleste af sangene. Albummet blev indspillet for 30.000 lånte kroner uden en pladekontrakt. Fem pladeselskaber stod efterfølgende i kø for at skrive kontrakt med gruppen, som endte med at vælge CBS. Fantastiske Toyota var en moderat succes, især sammenlignet med gruppens senere plader, og har opnået et samlet salg på omkring 28.000 eksemplarer.

Pladen er karakteriseret ved en new wave-inspireret musik, bestående af korte og hurtige numre, fremført på en næsten mekanisk måde af både vokal og instrumenter, ikke helt ulig Kliché. Teksterne er kortfattede og repetitive, og kredser blandt andre om fremmedgørelse og den teknologiske udvikling. Et illustrativt udsnit fra teksten til nummeret "I for identifikation" lyder f.eks.: "Indtægt til dato, grundsats, stedtillægsområde / lønramme, skalatrin, løbenummer / konto 462903 / A-datalogisk kode 80".

Fra albummet blev nummeret "Motorvej" udsendt som single med "Aldrig mere" som B-side. Albummet er dog i dag formentlig mest kendt for titelnummeret, der som det eneste fra pladen er med på de to opsamlinger Greatest - De unge år fra 1992 og Hits fra 2004. På begge opsamlinger bruges der en remixet version fra 1992.

Spor

Personel

tv·2 
 Steffen Brandt – vokal, keyboards
 Hans Erik Lerchenfeld – guitar
 Niels Dan Andersen – saxofon, moog synthesizer
 Georg Olesen – bas
 Sven Gaul – trommer

Øvrige musikere 
 Eigil Madsen – trommer på alle spor, undtagen "Boligblok A"
 Jan Birger Møller – trommer på "Boligblok A"

Produktion 
 tv·2 – producer, arrangement, coverconcept
 Per Leth-Nissen – tekniker 
 Cy Nicklin – remix 
 John Ovesen – cover design
 Niels Frøbert – foto

Noter

Eksterne henvisninger 
Fantastiske Toyota på tv-2.dk 

Album fra 1981
Tv·2-album
Debutalbum fra 1981
Debutalbum fra Danmark
Ejestedord

Et ejestedord eller possessivt pronomen erstatter et navneord i genitiv f.eks. Det var mandens hus → Det var hans hus.

Grammatik

en:Possessive pronoun
es:Pronombre#Pronombres posesivos
Freenet

Freenet er et decentraliseret censur-resistent P2P-distribueret datalager, lidt i stil med internettet. Projektet prøver at formidle elektronisk ytringsfrihed gennem stærk anonymitet. Freenet virker ved at samle den givne båndbredde og lagerplads på deltagernes computere, for at tillade brugere at anonymt frigive eller hente forskellige former for information. Freenet bruger en slags nøgle — i stil med en distribueret hashtabel — for at finde de enkelte deltageres data. Nøglerne bliver typisk offentliggjort på velkendte indeks-sider i Freenet. Hjemmesider kaldes i denne sammenhæng for freesites, og som andet indhold kan de ikke spores til en bestemt brugers maskine.

Indhold kan ikke direkte slettes eller opdateres, men man kan udgive nyt indhold under den samme nøgle. Det kan have den effekt, at en forældet version promoveres, fordi det fra systemets ,synspunkt ligner et populært dokument i mange kopier.

Da alle computere i netværket kan fungere som servere og trafikken sendes via mange forskellige UDP-porte, er det ikke muligt at bruge freenet effektivt, hvis maskinen er bag en firewall. Trafikken spredes, så den er sværere at spore.

Freenet er stadig under udvikling. Pr oktober 2007 er den nyeste version 0.7. Programmerne er lavet i programmeringssproget Java.

Se også 
 InterPlanetary File System

Eksterne henvisninger 

 Freenet-projektets hjemmeside 

Fildelingsprotokoller