kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Komparator

En komparator er en operationsforstærker uden modkobling, der som input typisk får 2 analoge signaler og som output giver et digitalt signal.

Komparatoren sammenligner 2 indgangssignaler; et input-signal, der inverteres (180°, 'V-') og et input-signal, som ikke inverteres (0°, 'V+'):

Vout = VS sgn('V+' − 'V−')

hvor sgn(x) er signumfunktionen.

Når det inverterende signal er større end det ikke-inverterende signal, går udgangen Vout mod den negative forsyningsspænding Vs-.

Når det inverterende signal er mindre end det ikke-inverterende signal, går udgangen Vout mod den positive forsyningsspænding Vs+.

Anvendelse 
Faktisk kan en komparator let anvendes som en enkelbit AD-konverter. Den ene bit signalerer netop om V+ er større end V- og er V- tilsluttet en spændingsdeler, hvor midtpunktet f.eks. er Vref/2, signalerer bitten (udgangen) om V+ er større eller mindre end Vref/2.

For flerbits (n stk) AD-konvertere, skal der anvendes 2n komparatorer, en spændingsdeler og noget logik. Det kaldes en flash-AD-konverter fordi den næsten øjeblikkelig konverterer til bittene.

Se også 
 Komparator (digital elektronik)

Eksterne henvisninger 

 EDN, 3/7/2002 Absolute-value comparator touts accuracy, size . Med figurer (side 124) (pdf)

Blandet analoge og digitale kredsløb
Integrerede kredsløb
Sammenligning (matematisk)
Johann Strauss den yngre

Johann Strauss med tilnavnet "den yngre" (født 25. oktober 1825, død 3. juni 1899) var en østrigsk komponist og dirigent. Han var søn af Johann Strauss den ældre og bror til Josef Strauss.

Til forskel fra faderen fik han en god musikalsk uddannelse, og allerede inden faderens død begyndte han så småt at overstråle ham. Han turnerede meget i Europa med Capelle Strauss, der var dannet af faderen, og blev internationalt kendt som "valsekongen".

Værker 
Strauss' musik er prototypen på wienermusik. Den består af valse, marcher, polkaer og operetter. Det var dog valsen – wienervalsen – som han først og fremmest gjorde sig opmærksom med. Mange af dem spilles stadig - f.eks. ved nytårskoncerten fra Wien, som hvert år den 1. januar transmitteres direkte fra Wiener Musikverein til store dele af verden.

Han komponerede:
 400 valse, heriblandt:
 An der schönen blauen Donau opus 314 (1867)
 Geschichten aus dem Wienerwald
 Künstlerleben
 Morgenblätter
 Kaiserwalzer
 Rosen aus dem Süden
 Frühlingsstimmen
 Wein, Weib und Gesang
 300 polkaer/orkesterstykker, heriblandt:
 Unter Donner und Blitz
 Champagner-Polka (ikke at forveksle med H.C. Lumbyes Champagnegalop)
 Perpetuum mobile
 Tritsch Tratsch Polka opus 214 (1858)
 Pizzicato Polka
 16 operetter, blandt andet:
 Flagermusen (1874)
 En nat i Venedig
 Zigeunerbaronen
 Wiener Blut

Andet 
Elvis Presley indsang sangen "Tonight's All Right For Love", som er en komposition af Sid Wayne, Abner Silver og Joe Lilley og er baseret på Tales From The Vienna Woods (Geschichten aus dem Wienerwald) af Johann Strauss d. y.. Den blev indspillet i Hollywood den 6. maj 1960 og anvendt i Elvis-filmen G.I.Blues fra 1960. Den blev samtidig udsendt på soundtracket fra filmen, der ligeledes hed G.I.Blues.

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Komponister fra Østrig
Dirigenter fra Østrig
Operettekomponister
Østrigere i 1800-tallet
Josef Strauss

Josef Strauss (født 20. august 1827, død 22. juli 1870) var en østrigsk komponist og dirigent. Han var søn af Johann Strauss d.æ. og bror til Johann Strauss d.y., og ligesom sin far og bror komponerede han wienermusik, dog i en mindre bombastisk og mere forfinet stil.

Josef Strauss havde problemer med helbredet og ville i første omgang ikke være professionel musiker, men nøjes med at komponere i sin fritid. Alligevel gled han efterhånden ind i musikerfaget og blev dirigent ligesom faderen og broderen.

Værker af Josef Strauss 
 Die Ersten und Letzten – vals, op. 1 (1853)
 Die Ersten nach den Letzten – vals, op. 12 (1854)
 Die Guten, Alten Zeiten – vals, op. 26 (1856)
 Perlen der Liebe – koncertvals, op. 39 (1857)
 Moulinet – polka-mazurka, op. 57 (1858)
 Sympathie – polka-mazurka, op. 73 (1859)
 Lustschwärmer – vals, op. 91 (1860)
 Wiener Bonmots – vals, op. 108 (1861)
 Winterlust – polka, op. 121 (1862)
 Auf Ferienreisen! – polka, op. 133 (1863)
 Die Schwätzerin – polka-mazurka, op. 144 (1863)
 Wiener Couplets – vals, op. 150 (1863)
 Dorfschwalben aus Österreich – vals, op. 164 (1864)
 Frauenherz – polka-mazurka, op. 166 (1864)
 Sport-Polka op. 170 (1864)
 Geheimne Anziehungskräfte (Dynamiden) – vals, op. 173 (1865)
 Stiefmütterchen – polka-mazurka, op. 183 (1865)
 Transaktionen – vals, op. 184 (1865)
 Die Marketenderin – polka, op. 202 (1866)
 Die Libelle – polka-mazurka, op. 204 (1866)
 Delirien – vals, op. 212 (1867)
 Sphären-Klänge – op. 235 (1868)
 Eingesendet – polka, op. 240 (1868)
 Plappermäulchen – polka, op. 245 (1868)
 Aquarellen – vals, op. 258 (1869)
 Eislauf – polka, op. 261 (1869)
 Mein Lebenslauf Ist Lieb` Und Lust! – vals, op. 263 (1869)
 Die Tanzende Muse – polka-mazurka, op. 266 (1869)
 Feuerfest! – polka, op. 269 (1869)
 Ohne Sorgen! – polka, op. 271 (1869)
 Nilfluthen – vals, op. 275 (1870)
 Jokey – polka, op. 278 (1870)
 Die Emancipierte – polka-mazurka, op. 282 (1870)

Eksterne henvisninger 

 
 

Komponister fra Østrig
Dirigenter fra Østrig
Østrigere i 1800-tallet
Romantikkens komponister
8-dronningeproblemet

For at løse 8-dronningeproblemet skal man anbringe 8 dronninger på et 8 × 8 skakbræt således at ingen dronninger kan slå hinanden.

Da der højst kan stå en dronning på hver vandret eller lodret linje, er det klart, at man ikke kan anbringe flere end 8 dronninger på brættet.

Der findes i alt 92 forskellige løsninger på problemet, men kun 12 forskellige, hvis man fraregner løsninger som fremkommer ved drejninger eller spejlinger af andre løsninger.

Problemet med at anbringe n dronninger på et n × n bræt har været undersøgt af mange matematikere og er generelt løseligt for brætter af størrelse 4 × 4 og opefter.

Hjernevridere
Skak
Pavel Haas

Pavel Haas (født 21. juni 1899 i Brno, død 17. oktober 1944 i Auschwitz) var en tjekkisk komponist af jødisk herkomst. Som komponist var han påvirket af sin lærer Leoš Janáček, men fandt også inspiration i bl.a. jazz og moravisk folkemusik.

Haas var en af de fremtrædende komponister i mellemkrigstidens tjekkiske avantgarde; men først fra 1935 satsede han på en professionel karriere som komponist. I 1937 havde han stor succes med operaen Šarlatan om en læge fra middelalderen.

I 1941 blev Haas indsat i Terezin (Theresienstadt), indtil han blev ført til Auschwitz. I tiden i Terezin fortsatte han med at komponere.

Eksterne henvisninger 

Komponister fra Tjekkiet
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Operakomponister fra Tjekkiet
Ofre for Holocaust
Personer fra Brno
Enke (typografi)

En enke er – i typografisk betydning – betegnelsen for et ord på mindre end 6 bogstaver som eneste ord i nederste linje i et afsnit.

På engelsk findes betegnelsen widow, som har en anden betydning – se horeunge.

Kilder/Henvisninger 
 Preben Juhl Nielsens definition 

Trykning og typografi
Typografi
Horeunge (typografi)

En horeunge er – i typografisk betydning – den sidste linje i et afsnit, der står alene øverst i en spalte eller på en side.

På engelsk hedder det en: orphan, altså en forældreløs. Det er ikke kvalitetsarbejde, hvis en horeunge slipper ud til læserne.

Hvordan undgås horeunger? Det er forskelligt for de forskellige tekstbehandlingsprogrammer, men der kan anføres et minimumsantal linjer før/efter sideskift. Eller endnu bedre: brug et desktop publishing-program, der holder tekst og billeder adskilt. Det gør det lettere at undgå horeunger.

Trykning og typografi
Typografi
Tungmetal

Et tungmetal er generelt defineret som et metal, der har høj massefylde, atomvægt eller atomnummer. Der findes flere definitioner af, hvilke metaller der hører under tungmetallerne. En af de tidligste referencer til ordet tungmetal findes i Niels Bjerrums Lærebog i uorganisk kemi fra 1932, hvor det defineres som et metal med en massefylde større end 4 g/cm3. Denne definition fik dog aldrig officiel status.
Tungmetaller ses ofte defineret som de metaller der har større massefylde end jern. Ser man på det periodiske system er det de fleste af metallerne i gruppe 3 til 16 og efter periode 4, eller mere generelt alle overgangsmetaller. I den uorganiske kemi betragtes et tungmetal, som et metal der danner uopløselige sulfider og hydroxider, hvis salte er farvede i vandig opløsning og ofte danner farvede komplekser.

Tungmetalforgiftning 

Det er en udbredt misforståelse at alle tungmetaller er giftige. F.eks. er guld og platin begge kemisk inerte, og gør overhovedet ingen skade på levende organismer, selvom de begge betragtes som tungmetaller. Andre tungmetaller, som f.eks. kobolt, kobber, jern, mangan, molybdæn, vanadium, strontium og zink, er i små mængder essentielle for levende organismer, mens de samme metaller er skadelige i høje koncentrationer. Nogle tungmetaller som kviksølv, bly og cadmium har – så vidt man ved – ingen afgørende eller gavnlig virkning på levende organismer, og ophobning af dem i pattedyrs kroppe vil efterhånden skabe alvorlig sygdom, jf. kviksølvforgiftning.

I medicinsk forstand er definitionen betydeligt bredere, og tungmetalforgiftning kan omfatte alt fra indtagelse af overdrevne mængder af mangan, aluminium eller beryllium (som i kemisk forstand ikke betragtes som et tungmetal) til forgiftning med de ægte tungmetaller. Tungmetallernes giftighed skyldes deres tilbøjelighed til at binde sig til kroppens svovlholdige enzymer, som derved bliver sat ud af spillet, således at de mangler i stofskiftet.

Det er en uheldig egenskab ved de forskellige blyilter, som bruges i malinger, at de smager sødt. I Romerriget valgte man at søde visse vine ved at tilsætte dem blyilte, og sammen med brugen af blytallerkener og blyforinger i akvædukterne skabte det udbredt blyforgiftning i storbyernes befolkninger. Problemet og dets årsag var kendt, men der var ikke midler til at bruge det næsten ugiftige tin i de mængder der var behov for.

Eksterne henvisninger 

 
Miljøkemi
Økologi
Bevaringsøkologi

Ordet bevaringsøkologi bruges om en lang række emner, der drejer sig om naturbevaring, naturgenopretning, fredning og de dele af økologien, som er relevante i den sammenhæng.

En stor del af forskningen omkring bevaringsøkologi har beskæftiget sig med de problemer, der opstår, når populationer kommer under en vis, kritisk mindstestørrelse. I de senere år er opmærksomheden dog i stigende grad blevet samlet om betydningen af at bevare hele biotoper i stedet for at kæmpe med at holde små bestande af dyr eller planter i live gennem punktfredninger.

Eksempler på praktisk bevaringsøkologi 
 Fredning og genopretning af løvfrøens biotoper i Sønderjyllands og Århus amter.
 Fredning af orkidébiotopen på Møns klint.
 Fredningen af Amager Fælled bl.a. af hensyn til bestanden af Blå Iris (Iris spuria)

Se også 
 Økologi

Økologi
Mohenjo-Daro

Mohenjo-Daro () og Harappa var samtidige oldtidsbyer i Indusdalen, der i dag ligger i Pakistan. De var begge en del af Induskulturen, som blev opdaget og udgravet i løbet af 1920'erne. Mohenjo-Daro blev sandsynligvis bygget i tidsrummet mellem 3.000 f.Kr. og 2.000 f.Kr. Byen blev ødelagt og genopbygget mindst 11 gange. Hver gang blev den nye by bygget ovenpå den gamle.

Byen var planlagt med et retvinklet gadenet, og husene var opført i teglsten, soltørrede mursten og ildhærdet træ. Da den var størst, rummede Mohenjo-Daro mellem 35.000 og 40.000 indbyggere.

Byens afhængighed af landbrugets produktion ses både af et stort kornkammer og en centralt beliggende markedsplads. Husene var udstyret med badeværelser, der var forbundet med et kloakeringssystem, som er århundreder forud for deres tid. Folkene i Indusdalen satte pris på skønhed og havde handelsforbindelser til andre kulturer. I byerne er der fundet smykker, hvoraf mange havde ædelsten, som var importeret langvejs fra.

Af én eller anden ukendt grund brød Induskulturen sammen. Byerne ser ud til at være forladt omkring 1700 f.Kr. og man har gisnet om flere, mulige årsager:

 En flodbølge kan have svækket kulturen
 En ændring af flodens leje kan have gjort transport til byen umulig
 Grådighed kan have forrykket områdets økologiske balance
 Tektoniske bevægelser i det indiske subkontinent kan have fremkaldt jordskælv
 De indvandrende indoeuropæisktalende folk kan have overvundet Induskulturen

I 1980 blev Mohenjo-Daro optaget på UNESCOs verdensarvsliste.

Se også 
 Silkevejen

Eksterne henvisninger 

Antikken
Højkulturer
Urhistorie og forhistorie
Verdensarven i Pakistan
1098

Konge i Danmark: Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1098 (tal)

Begivenheder 
 12. december – massakren på Ma'arrat al-Numan hvor korsfarere forfalder til kannibalisme.
 Kong Magnus Barfod af Norge erobrer Orkneyøerne, Hebriderne og Isle of Man.

Født 
 Hildegard af Bingen, tysk abbedisse, mystiker, forfatter, læge og komponist.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

98
1099

Konge i Danmark: Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1099 (tal)

Begivenheder 
 15. juli - Under det første korstog erobres Jerusalem
 12. august - under det første korstog besejrer korsfarerne egypterne ved Ascalon på den palæstinensiske kyst. Slaget anses som det sidste under det første korstog
 13. august - Pave Paschalis 2. indsættes efter Pave Urban 2., indtil sin død i 1118

Født

Dødsfald 
 29. juli - Pave Urban 2. fra 1088 dør og efterfølges af Paschalis 2. (født ca. 1035).

Eksterne henvisninger 

99
1100

Konge i Danmark: Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1100 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

00
1101

Konge i Danmark: Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1101 (tal)

Begivenheder 
 Knud den Hellige kanoniseres af paven

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

01
1102

Konge i Danmark: Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1102 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

02
1105

Konge i Danmark: Niels 1104–1134

Se også 1105 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

05
1106

Konge i Danmark: Niels 1104–1134

Se også 1106 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

06
1107

Konge i Danmark: Niels 1104–1134

Se også 1107 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

07
1108

Konge i Danmark: Niels 1104–1134

Se også 1108 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 29. juli - Filip 1. af Frankrig, enekonge fra 1060 til sin død (født 1052).

Eksterne henvisninger 

08
1109

Konge i Danmark: Niels 1104–1134

Se også 1109 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

09
Bryllup (typografi)

Indenfor typografien er et gammelt udtryk bryllup betegnelsen for et eller flere ord (el. bogstaver), der ved en fejl er sat to gange efter hinanden.

Kilder 

Trykning og typografi
Typografi
Flod (typografi)

Inden for typografien er en flod et sammenfald af ordmellemrum i flere samhørende linjer, så der opstår hvide streger lodret eller let på skrå i satsbilledet. Det er en fejl, der bør undgås, selvom det kan være svært i spalter, specielt med lige højrekant.

Trykning og typografi
Typografi
Jomfru (typografi)

Inden for typografien er et gammelt udtryk jomfru betegnelsen for en tryksats, der er sat korrekt første gang, og ikke kræver rettelser i korrekturen.

Trykning og typografi
Palm Beach

Palm Beach er en amerikansk by beliggende i delstaten Florida. I 2000 havde byen en befolkning på 10.468, dog stigende til 30.000 med sæsonudsving.

Byer i Florida
Strande i USA
Philadelphia

Philadelphia (græsk: Φιλαδέλφεια, filadélfia, broderkærlighed), ofte kaldet The City of Brotherly Love, er den største by i den amerikanske delstat Pennsylvania med  indbyggere, hvilket gør den til landets femtestørste by, samt med en befolkning på 5.965.343 (2010) til det sjettestørste storbyområde i landet.

Byen er en af de ældste i USA, og blev grundlagt af William Penn i 1682 i et område, der tidligere havde været bosat af svenske kolonister siden 1669, og før da af lenapeindianere.

I 1776 blev USA's uafhængighedserklæring underskrevet her, ligesom USA's forfatning blev udarbejdet af et konvent, der mødtes i byen.

Byen blev ramt af en gul feber-epidemi i 1793, hvor 10% af Philadelphias befolkning døde, hvilket gør det til en af de mest alvorlige i USA's historie.

Grundet byens store betydning i forbindelse med skabelsen af USA, betegnes den i folkemunde som The Birthplace of America (Amerikas fødested). Det er også en af årsagerne til dens navn (græsk) "broderkærlighed", ud over den store indflydelse som kvækerne har haft i hele delstaten, med deres fokus på fællesskab.

Referencer

Eksterne henvisninger
1096

Konge i Danmark: Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1096 (tal)

Begivenheder 
 19. november - Peter 1. af Aragonien vinder slaget ved Alcoraz. Det åbner vejen til Huesca, som bliver landets nye hovedstad.
 Biskop Gissur Isleifsson (1082-1118) skænker sin fædrene gård Skálholt til kirken som det første islandske bispesæde. Han får også indført tiendebetaling i Island.
 Hertugdømmet Geldern etableres.
 Fyrstbispedømmet Liège udvides med hertugdømmet Boullion.
 Komierne begynder at betalte skat til Novgorod.
 1. korstog drager ud fra Vesteuropa.

Født 
 Stefan af Blois, konge af England (død 1154)
 (cirka) Knud Lavard, dansk kongesøn (død 1131)
 (cirka) Hugo af Saint-Victor, filosof (død 1141)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

96
1097

Konge i Danmark: Erik Ejegod 1095-1103

Se også 1097 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

97
1081

Konge i Danmark: Knud den Hellige 1080-1086

Se også 1081 (tal)

Begivenheder 
 Opførelsen af Sct. Knuds Kirke i Odense påbegyndes.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

81
1001

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1001 (tal)

Begivenheder 
 De første arbiske felttog mod Indien indledes.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

01
1002

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1002 (tal)

Begivenheder 
13. november - Danemordet (også kaldet Massakren på Sankt Brictiusdag) hvor Ethelred 2. den Rådvilde får myrdet danere i England

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

02
1003

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1003 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Erik den Røde døde i vinteren 1003-1004

Eksterne henvisninger 

03
1004

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1004 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Erik den Røde døde i vinteren 1003-1004

Eksterne henvisninger 

04
1005

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1005 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Sigmundur Brestisson (f. 961) kristnede Færøerne og blev dræbt af Torgrímur Illi i Sandvík på Suðuroy.

Eksterne henvisninger 

05
1006

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1006 (tal)

Begivenheder 
 Et stort udbrud af vulkanen Gunung Merapi dækker det centrale Java med aske, og et helt hindurige går tilsyneladende til grunde derved.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

06
1007

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1007 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

07
1008

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1008 (tal)

Begivenheder

Født 
 4. maj – Henrik 1. af Frankrig (død 1060).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

08
1009

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1009 (tal)

Begivenheder 
 August – Under ledelse af Thorkild den Høje plyndrer vikinger i Sydengland.
 27. september – Den arabiske kalif al-Hakim beordrer alle kirker og synagoger i Jerusalem brændt.

Født 
 Adele af Frankrig  fransk prinsesse, grevinde af Corbie og helgen (død 1079)

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

09
1010

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1010 (tal) og 1010 (album)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

10
1012

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1012 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

12
1013

Konge i Danmark: Svend Tveskæg 986/87-1014

Se også 1013 (tal)

Begivenheder 
 Svend Tveskæg erobrer England ved juletid i år 1013.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

13
1015

Konge i Danmark: Harald 2. 1014-1018

Se også 1015 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

15
1017

Konge i Danmark: Harald 2. 1014-1018

Se også 1017 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

17
1019

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1019 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

19
1020

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1020 (tal)

Begivenheder 
Omkring år 1020 skrives Julius Arbejdskalender, sandsynligvis ved katedralen i Canterbury.

Født

Dødsfald 
Ælfric af Eynsham, engelsk abbed og forfatter. (født 955).

Henvisning

Eksterne henvisninger 

20
1021

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1021 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

21
1022

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1022 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

22
1023

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1023 (tal)

Begivenheder 
 Cholinerne indvadrer Ceylon.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

23
1025

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1025 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 17. juni – Boleslav 1. af Polen (Boleslaw I. Chrobry) – prins af Polen og Tjekkiet og konge af Polen.

Eksterne henvisninger 

25
1027

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1027 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

27
1029

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1029 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Håkon Eiriksson, Jarl af Norge (født ca. 998)

Eksterne henvisninger 

29
1030

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1030 (tal)

Begivenheder 
 29. juli Den norske konge Olav den Hellige og hans mænd møder Kalv Arnesøn ved Stiklestad. Olaf og en stor del af hans hær falder i slaget.
 Den norske konge, Olav den Hellige, bliver kristen. Mange af hans undersåtter følger hans eksempel.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

30
1031

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1031 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

31
1032

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1032 (tal)

Begivenheder 
 2. februar - Konrad 2. (Tysk-romerske rige) bliver konge af Burgund

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

32
1033

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1033 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
3. marts - Kunigunde, enke efter den tysk-romerske kejser Henrik 2. den Hellige. Hun blev kanoniseret af Pave Innocens III i 1200, og er skytshelgen for Luxembourg, Litauen og Polen.

Eksterne henvisninger 

33
1034

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1034 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 25. november - Malcolm 2. af Skotland fra 1005 til sin død (født ca. 954).

Eksterne henvisninger 

34
1036

Konge i Danmark: Knud 3. Hardeknud 1035-1042

Se også 1036 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

36
1037

Konge i Danmark: Knud 3. Hardeknud 1035-1042

Se også 1037 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

37
1038

Konge i Danmark: Knud 3. Hardeknud 1035-1042

Se også 1038 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

38
1039

Konge i Danmark: Knud 3. Hardeknud 1035-1042

Se også 1039 (tal)

Begivenheder 
Duncan 1. af Skotland marcherer sydover med sin hær for at belejre Durham i Northumbria, men besejres.
Henrik 3. bliver konge i det tysk-romerske rige; han kejserkrones først 1046.

Født

Dødsfald 
 Konrad 2., Tysk-romersk kejser

Eksterne henvisninger 

39
1041

Konge i Danmark: Knud 3. Hardeknud 1035-1042

Se også 1041 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

41
1044

Konge i Danmark: Magnus den Gode 1042-1047

Se også 1044 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

44
1045

Konge i Danmark: Magnus den Gode 1042-1047

Se også 1045 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

45
1049

Konge i Danmark: Svend 2. Estridsen 1047-1074

Se også 1049 (tal)

Begivenheder 
 12. februar – Bruno d'Eguisheim-Dagsbourg bliver pave under navnet Leo IX.
 Paven tvinger, med trussel om bandlysning, Svend Estridsen til at lade sig skille fra Gunhild Anundsdatter, da de er fætter og kusine.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

49