kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vårlyng

 
Vårlyng (Erica carnea), også skrevet Vår-Lyng, er en lille, stedsegrøn dværgbusk med en løs, halvkugleformet vækst. Blomsterne er værdifulde som nektarkilde for honningbier i den kritiske periode omkring de første flyve­dage.

Beskrivelse 
Skuddene er oprette til nedliggende. Busken bliver efterhånden mere flad og nærmest tæppeagtig. Barken er først glat og firkantet, senere bliver den lysebrun (og stadig kantet), og til sidst er den skællet og uregelmæssig. Knopperne er ikke synlige. Bladene sidder mere eller mindre tyde­ligt kransstillet med fire i kransen. De er nåleagtige med but spids. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens under­siden, der kun ses som en lys stribe, har indrullede rande og er næ­sten hvid. 

Blomstringen sker i det tidlige forår (februar-april), og blomsterne sidder samlet ved bladhjørnerne i små bundter á 3-5. De enkelte blomster er hængende, røde og smalt krukkeformede. Frugterne er små nødder, som af og til modner i Dan­mark. Det er dog sjæl­dent, man ser dem spire.

Rodnettet består af mange, fint forgrenede trævlerødder, som ligger højt i jorden. Planten er afhængig af, at den får dannet samliv med en bestemt svampeslægt (mykorrhiza). 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 1 m (10 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Vårlyng vokser i skovbunden under lyse skove af bjergfyr eller skovfyr. Desuden findes den på stejle bjergskråninger i fuld sol og på mager bund. 

I den fredede urskov Rothwald ved Lunz am See i Niederösterreich i Østrig findes vårlyng bl.a. sammen med Arabis alpina, Daphne striata, dværggipsurt, dværgklokke, hvid stenurt, Rhodothamnus chamaecistus og ægte aurikel.

Buske
Røde blomster
Haveplanter
Blomster i marts
Lyng
Niels Matthiasen

Niels Peter Jacob Matthiasen (født 21. juli 1924 i København, død 16. februar 1980 i London) var en dansk socialdemokratisk politiker.

Han var bl.a. kulturminister og miljøminister i Jens Otto Krag og Anker Jørgensens regeringer. I en periode fungerede han desuden som Socialdemokratiets partisekretær. 

Han er begravet på Vestre Kirkegård i København.

Eksterne henvisninger 
 

Kulturministre fra Danmark
Transportministre fra Danmark
Miljøministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
K.B. Andersen

Knud Børge Andersen (født 1. december 1914 i København, død 23. marts 1984 smst) var en dansk socialdemokratisk politiker.

Han var udenrigsminister i Regeringen Jens Otto Krag III samt Regeringen Anker Jørgensen I og II.

Desuden var han formand for Folketinget fra 3. oktober 1978 til 8. december 1981 og Socialdemokratiets partisekretær.

Han var også fra den 3. til 5. oktober 1972 konstitueret statsminister efter Jens Otto Krag – efterfulgt af Anker Jørgensen.

Eksterne henvisninger 
 
 
 
 Folketinget hjemmeside – formænd siden 1933

Udenrigsministre fra Danmark
Undervisningsministre fra Danmark
Danske ministre fra Socialdemokraterne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Folketingsformænd
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
C.F. Hansen (krigsminister)

Christian Frederik Hansen (født 29. november 1788, død 22. juni 1873) var en dansk politiker og minister.

Han blev født i Helsingør, søn af oberst Hans Chr. Hansen.

C.F. Hansen var krigsminister i flere ministerier fra 1848 til 1865

 Krigsminister i Ministeriet Moltke II i perioden 16. november 1848 til 13. juli 1851.
 Krigsminister i Ministeriet Bluhme I i perioden 27. januar 1852 til 21. april 1853.
 Krigsminister i Ministeriet Ørsted i perioden 21. april 1853 til 12. december 1854.
 Krigsminister i Ministeriet Bluhme II i perioden 11. juli 1864 til 6. november 1865.

Ved sin afgang blev han general à la suite.

Ekstern kilde/henvisning 
 Dansk biografisk Lexikon – side 598-603

Krigsministre fra Danmark
Generaler fra Danmark
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Personer fra Helsingør
Jurister fra Danmark
Storkors af Dannebrog
Departementschefer i Krigsministeriet
Medlemmer af Den Grundlovgivende Rigsforsamling
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Godsejere fra Danmark
Hertugdømmet Brabant

Brabant er et tidligere hertugdømme og et historisk område i Benelux, der i dag består af fem underområder: provinserne Nord-Brabant i Nederlandene, Flamsk-Brabant, Vallonsk-Brabant, Antwerpen og regionen Bryssel i Belgien.

Området
Både i Nederlandene og Belgien er der provinser, der bærer navnet Brabant som et led i deres betegnelse. Dette skyldes, at de engang udgjorde et samlet område. 
 Nord-Brabant er en provins i den sydlige del af Nederlandene.
 Flamsk-Brabant er en provins i den belgiske delstat Flandern.
 Vallonsk-Brabant er en provins i den belgiske delstat Vallonien.

Mellem Nord-Brabant og Flamsk-Brabant ligger provinsen Antwerpen, som oprindeligt ligeledes var en del af hertugdømmet Brabant.

Kendte byer i Nord-Brabant
Steenbergen
Bergen op Zoom
Breda
Eindhoven
Helmond
's-Hertogenbosch også kendt som Den Bosch (hovedby i provinsen Noord-Brabant)
Oosterhout
Oss
Roosendaal
Tilburg
Waalwijk

Historie
Det middelalderlige hertugdømme Brabant, med Bryssel som hovedstad, var oprindelig et len af Det tysk-romerske Rige, ligesom de fleste andre områder i det nuværende Benelux-område. Senere blev Brabant sammen med bl.a. grevskaberne Flandern og Holland forenet under de burgundiske hertuger (1369-1477). Dette førte til, at de nederlandske områder opnåede uafhængighed af både Frankrig og Tyskland. Økonomisk set blev Antwerpen en vigtig verdenshavn i 1500-tallet, og politisk set spillede Brabant en vigtig indenfor det nederlandske område. I slutningen af samme århundrede førte religionskrigene dog til splittelsen af Brabant i en nordlig og en sydlig del, heraf det nuværende navn for den nederlandske provins Noord-Brabant. Den sydlige del af hertugdømmet strækker sig i dag over de belgiske provinser Antwerpen, Flamsk-Brabant og Vallonsk-Brabant.

Sprog
Der tales nederlandsk i både Nord-Brabant og Flamsk-Brabant. I Vallonsk-Brabant tales der fransk.

Eksterne henvisninger
Provinsen Flamsk-Brabant (på engelsk) 
Provinsen Noord-Brabant (på engelsk) 
Provinsen Vallonsk-Brabant (på fransk)
Provinsen Antwerpen (på nederlandsk)

Nederlandsk geografi
Provinser i Belgien
Brabant
Brabant
Kidnapning (film fra 1982)

Kidnapning er en dansk børnefilm fra 1982, instrueret af Sven Methling. Manuskriptet er skrevet af Methling og Bjarne Reuter efter sidstnævntes roman.

Medvirkende 
 Lisbet Dahl
 Jesper Langberg
 Otto Brandenburg
 Axel Strøbye
 Vibeke Hastrup
 Holger Vistisen
 Marie-Louise Coninck
 Torben Hundahl
 Alf Lassen

Se også 
 Kidnapning (film fra 2017)

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1982
Børnefilm fra Danmark
Film instrueret af Sven Methling
Film baseret på værker af Bjarne Reuter
Beskæftigelsesministre fra Danmark

Dette er en liste over beskæftigelsesministre for Beskæftigelsesministeriet i Danmarks regering.

Fra ministerpostens oprettelse i 1942 indtil 2001 var titlen arbejdsminister, herefter beskæftigelsesminister. 

Danmarks nuværende beskæftigelsesminister er Ane Halsboe-Jørgensen (A) (fra 15. december 2022).

Liste 

Note: ¹ Regeringen indgav 29. august 1943 sin afskedsbegæring til kongen og ophørte samtidig med at fungere. 30. august 1943 – 5. maj 1945 var derfor departementschefstyre, hvor ministeriernes departementschefer administrerede deres respektive sagområder.
Tre engle og fem løver (film)

Tre engle og fem løver er en dansk film fra 1982, instrueret af Sven Methling og baseret på en roman af Bjarne Reuter.

Medvirkende 
 Otto Brandenburg
 Lisbet Dahl
 Jesper Langberg
 Elin Reimer
 Marie-Louise Coninck

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1982
Komediefilm fra Danmark
Film baseret på værker af Bjarne Reuter
Film instrueret af Sven Methling
Folmer Jensen

Folmer Jensen (8. december 1902 – 15. april 1966) var en dansk pianist.

Han blev uddannet fra Det Kgl. Danske Musikkonservatorium samt sidenhen i Paris.

Han var medlem af Radio-trioen og blev i 1929 ansat som radiopianist.

Han var højt estimeret som akkompagnatør, kammermusiker og solist.

Pianister fra Danmark
Luis Russell

Luis Russell (6. august 1902 – 11. december 1963) var en amerikansk jazzorkesterleder, pianist og arrangør.

Han spillede 1924-1927 hos King Oliver og blev herefter leder af sit eget orkester.

Sammen med bl.a. Henry Allen, Jay Higginbotham, Pops Foster og Paul Barbarin blev Russell og hans orkester meget populær, specielt 1929-1931.

I midten af 1930'erne blev orkestret omdannet og udvidet. I perioden 1935-1943 akkompagnerede det Louis Armstrong og blev annonceret under hans navn.

Russell spillede derefter med et nyt og stort eget orkester indtil 1948.

Jazzmusikere fra USA
Pianister fra USA
Lindersvold

Lindersvold er en herregård i Roholte Sogn (Fakse Herred).

Godset er oprettet af to nedlagte landsbyer, Akselhoved og Hyllingeskov, af Christoffer Clausen Lindenov (død 1593) og hans enke Sophie Hartvigsdatter Pless (død 1602).

Godset blev herefter ejet af sønnen Godske Christoffersen Lindenov, siden hans enke Karen Henriksdatter Gyldenstierne (død 1654) og deres søn admiral Christoffer Godskesen Lindenov (død 1679). Han genopbyggede hovedgården efter ødelæggelser under svenskekrigene, men solgte det i 1672 til svigersønnen Axel Urne til Årsmarke (nu Knuthenborg), der var gift med datteren Anna Elisabeth Lindenov.

Axel Urne solgte godset allerede i 1673 til oberstløjtnant Rabe von Schildern (død 1680), der var gift med hans søster Merete Sophie Urne. Hun styrede godset efter mandens død helt frem til 1704 og udvidede det betydeligt. Efter folkelig overlevering var hun bondeplager. Trap citerer en vise: "Gud fri os for den onde trold – hør det som vi bede. Og fra fru Merthe på Lindersvold – hør os alle Gud med glæde".

Hendes datter Hedevig Sophie von Schildern, der var gift med oberst Georg von Kalckreuth (død 1702), arvede godset, men solgte det i 1728 til Kirstine Marie Krabbe (død 1736), enke efter generalmajor Ulrik Christian Kruse (død 1727). Deres datter Birgitte Charlotte Kruse blev i 1732 gift med etatsråd Otto Thott. Han ejede fra 1731 tillige Strandegård og fra 1737 Gavnø (først som medejer). De tre godser var herefter forenede i næsten 200 år under Gavnø.

I 1921 blev jorden udstykket til husmandsbrug. Hovedbygningen, parken og avlsbygninger blev solgt til grosserer John Petersen. Efter hans død solgte hans enke i 1927 Lindersvold til Julemærkekomiteen, der drev stedet som julemærkehjem. I 1971 blev det overdraget til børne- og ungdomsforsorgen. Stedet ejes og drives i dag af Den Rejsende Højskole.

Lindersvolds hovedbygning er afbildet på julemærket fra 1934.

Se også 
 Lindersvold

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Herregårde i Faxe Kommune
Herregårde i Præstø Amt
Midt- og Vestjylland

Midt- og Vestjylland opstod som en fælles betegnelse for Viborg Amt og Ringkøbing Amter i april 1974. Fra 2007 bruges betegnelse også for områder syd og sydøst for to tidligere amter.

Baggrund 
Mandag den 4. april 1961 gik Danmarks Radios første regionale udsendelser i luften. Thisted Amt hørte under den nordjyske region, mens Ringkøbing Amt og det daværende Viborg Amt hørte under den midtjyske region, der havde hjemsted i Århus. 
    
I april 1974 blev den midtjyske region delt i en vestjysk og en østjysk region. Den vestjyske region bestod af Ringkøbing og Viborg Amter, mens den østjyske region bestod af Vejle og Århus Amter. I 1981 blev Kanal 94, der dækkede Vejle Amt, udskilt fra den østjyske region. 
 
Den vestjyske region fik tilført det tidligere Thisted Amt og fik hjemsted i Holstebro. Man havde hidtil betragtet den østlige del af Viborg Amt (med Bjerringbro) som en del af Østjylland. Den nye regionalradio dækkede også de dele af Viborg amt, der ligger i Østjylland. Den nye regionalradio kom derfor til at hedde Radio Midt- og Vestjylland. Navnet understregede, at radioen ikke kun var for vestjyder.

Udviklingen siden 1974 
Betegnelsen Midt- og Vestjylland blev hurtigt en del af dagligsproget i Viborg og Ringkøbing amter. Betegnelsen bruges nu i mange forskellige sammenhænge, – ofte forkortet til Midt og Vest eller bare Midtvest.

Midt- og vestjyske jernbaner 
I januar 2003 overtog Arriva helt eller delvist driften af en række midt- og vestjyske banestrækninger. 

Det drejer sig om de vestjyske strækninger Struer-Thisted, Struer-Skjern, Skjern-Esbjerg og Esbjerg-Bramming-Tønder. Arriva driver også Vestbanen ved Varde, mens Lemvigbanen drives af et lokalt selskab. 

Desuden driver Arriva helt eller delvist de midtjyske strækninger Århus-Langå-Struer og Skjern-Herning-Silkeborg-Skanderborg-Århus. 

DSB driver den midtjyske banestrækning Vejle-Holstebro.

Jylland
Noord-Brabant

Noord-Brabant (dansk: Nordbrabant) er en nederlandsk provins, beliggende i den sydlige del af Nederlandene.

Provinsen grænser op til Belgien mod syd, Zeeland mod vest, Gelderland og Zuid-Holland mod nord, og Limburg mod øst. Noord-Brabant har et samlet areal på 5.082  km2, hvoraf 166 km2 udgøres af vand. Provinsen har godt 2.528.286 indbyggere (2018).

Noord-Brabants hovedstad hedder 's-Hertogenbosch, hvor den lokale provinsadministration holder til. Provinsens største by er Eindhoven. Kongens kommissær (nederlandsk: Commisaris van de Koning) i Noord-Brabant hedder Wim van de Donk. Folkepartiet for Frihed og Demokrati (VVD) er med 10 pladser det største parti i provinsrådet. Kristendemokratisk Appel (CDA) og Socialistpartiet (SP) konkurrerer med 9 pladser hver om at være rådets næststørste parti, mens Demokraterne 66 (D66) og Frihedspartiet (PVV) med 7 pladser hver må deles om at være rådets tredje største parti.

Geografi 
Noord-Brabant ligger i den sydlige del af Nederlandene. Den grænser op til provinserne Gelderland og Zuid-Holland i nord, Zeeland i vest, og de belgiske provinser Antwerpen og Limburg i syd. I øst grænser Noord-Brabant op til den nederlandske provins Limburg.

Noord-Brabant er Nederlandenes tredje største provins. Den har et samlet areal på 5.082 km2, hvoraf 166 km2 udgøres af vand. Eksklusive vand er Noord-Brabant Nederlandenes næststørste provins.

Underinddelinger 
Noord-Brabant er opdelt i fire COROP-områder: Vestlige Noord-Brabant, Centrale Noord-Brabant, Nordøstlige Noord-Brabant og Sydøstlige Noord-Brabant. COROP-enhederne bruges af staten i forbindelse med statistik og analyse.

Noord-Brabant består af 56 kommuner. Eindhoven er provinsens folkerigeste kommune, mens Meierijstad arealmæssigt er Noord-Brabants største kommune. Baarle-Nassau har det laveste indbyggertal, mens Waalre har det mindste areal.

Demografi 
Noord-Brabant har et indbyggertal på 2.528.286 indbyggere (2018) og en befolkningstæthed på 507 pr. km2. Det er Nederlandenes tredje største provins målt på antal indbyggere. Noord-Brabant har desuden Nederlandenes femte højeste befolkningstæthed. Kun Zuid-Holland og Noord-Holland har flere indbyggere. Eindhoven er provinsens folkerigeste kommune.

Politik 
Provinsrådet i Noord-Brabant (nederlandsk: Provinciale Staten) består af 55 medlemmer med kongens kommissær i spidsen. Den nuværende kommissær er Wim van de Donk fra Kristendemokratisk Appel (CDA). Han afløste Hanja Maij-Weggen (2003-2009) fra samme parti 1. oktober 2009. Noord-Brabants provinsråd vælges af Noord-Brabants indbyggere, mens kommissæren udpeges af kongen og den nederlandske regering. VVD er med 10 sæder det største parti i provinsrådet. Den daglige ledelse varetages af en lille styrelse (nederlandsk: Gedeputeerde Staten), hvis medlemmer (nederlandsk: gedeputeerden) kan sammenlignes med ministrene i en regering. Styrelsen ledes af kommissæren.

Se også 
 Hertugdømmet Brabant

Eksterne henvisninger 

 Provinsen Nord-Brabant (engelsk)

Noter 

Provinser i Nederlandene
Johan Andreas Jørgensen

Johan Andreas Jørgensen (11. februar 1840 Hanved – 24. juli 1908 Rønne) var lærer ved Ibsker Nordre Skole på Bornholm og aktiv i arkæologiske undersøgelser på øen sammen med bl.a. amtmand Emil Vedel.

Jørgensen voksede op i Slesvig og blev privat dimitteret i Århus i 1860. Herefter var han hjælpelærer i Bogholm og senere Stenbjerg, men blev under 2. Slesvigske Krig i 1864 afskediget af preusserne. Han blev nu lærer ved Ibsker Nordre Skole, hvor han virkede frem til 1902. Han var formand for Bornholms Lærerforening 1889-1893.

Da Emil Vedel kom til Bornholm som amtmand i 1866 blev Jørgensen hans trofaste hjælper ved de mange og væsentlige arkæologiske undersøgelser, der blev udført i årene fremover. Jørgensen var også en hovedkraft bag oprettelsen af Bornholms Museum i 1893 og bidrog til at øge dets samlinger. I årene efter sin lærergerning bestyrede han museet frem til sin død.

Jørgensen beskæftigede sig også med Bornholms historie i historisk tid, hvilket resulterede i udgivelsen af flere værker: Gamle Optegnelser om Bornholm i svundne Tider. Efter hidtil utrykte Kilder (Rønne 1897), Bornholms Historie I-II (Rønne 1900-1901), Væbnere, Adel og Frimænd paa Bornholm (Nexø 1905) og Series pastorum eller Fortegnelser over Præsterne paa Bornholm siden Reformationen. Med vedføjede Anmærkninger (Rønne 1907). Dertil kom en række artikler i Bornholmske Samlinger, bl.a. "En bornholmsk Mordsag fra 17. Aarh." (1906), "To gamle bornholmske Skifter" (1907), "De gamle bornholmske Herreds- og Sognesegl" (1907) og "Lensmænd og Kommandanter paa Bornholm. Supplement til L. de Thuras Bornholms Beskrivelse af 1756; Efter et hidtil ukendt og utrykt Manuskript".

Litteratur 

Hans Olrik: "Lærernes Bidrag til Oldgranskning og Historieskrivning" i Lærerne og Samfundet. Folkeskolens kendte Mænd og Kvinder. Jubilæumsskrift 1814-1914, København 1913-1914

Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Historieformidlere
Personer fra Bornholm
Skolefolk fra Danmark
Brabantsk

Brabantsk er en dialekt af nederlandsk der tales bl.a. i den nederlandske provins Nord-Brabant og de belgiske provinser Antwerpen og Flamsk-Brabant. Karakteristisk for udtalen er det bløde "g", i stedet for det hårde, skrabende "G", som mange forbinder med nederlandsk. Syd for de store floder Rhinen og Maas bliver "G'et" generelt talt udtalt blødt, og dette gælder i øvrigt også den nederlandsktalende del af Belgien.

Nederlandske dialekter
Sprog i Nederlandene
Sprog i Belgien
Motor (tidsskrift)

Motor er FDM's medlemsblad. Bladet udkommer ni gange årligt i et oplag på 235.000 eksemplarer med 386.000 primært mandlige læsere og indeholder blandt andet artikler om biler, trafik og rejser. Motor udkom første gang i 1906 og blev derved oprettet inden foreningen FDM, der først blev stiftet på initiativ af bladets daværende chefredaktør, Fritz Schmitto, i 1909.

Nuværende ansvarshavende chefredaktør er Bo Christian Koch.

Henvisninger 

Tidsskrifter fra Danmark om biler
Etableret i 1906
FDM
Jørn Riel

Jørn Riel (født 23. juli 1931 i Odense, død 18. august 2023) var en dansk forfatter og skribent. Han var oprindeligt uddannet radiotelegrafist og navigatør. Fra 1953 og ti år frem boede han i Grønland, men boede ved sin død i Kuala Lumpur, Malaysia. Riel modtog "De Gyldne Laurbær" i 1995, Drassows Legat i 1996 og Det Danske Akademis Store Pris i 2010.

Udgivelser

Referencer 

Rejsebogsforfattere fra Danmark i 1900-tallet
Personer fra Odense
Kunstnere på finansloven
Novelleforfattere fra Danmark
Eventyrere fra Danmark
Modtagere af Boghandlernes gyldne Laurbær
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Det Danske Akademis Store Pris
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Limburg (nederlandsk provins)

Limburg er en nederlandsk provins, beliggende i den sydøstlige del af Nederlandene.

Provinsen grænser op Belgien mod syd og sydvest, Tyskland mod øst, Gelderland mod nord, og Noord-Brabant mod vest. Limburg har et samlet areal på 2.209 km2, hvoraf 58 km2 udgøres af vand. Provinsen har godt 1.117.198 indbyggere (2018).

Limburgs hovedstad og største by hedder Maastricht, hvor den lokale provinsadministration holder til. Kongens kommissær (nederlandsk: Commisaris van de Koning) i Utrecht hedder Theo Bovens. Kristendemokratisk Appel (CDA) er med 11 sæder det største parti i provinsrådet. Frihedspartiet (PVV) er det næststørste parti, mens Socialistpartiet (SP) er rådets tredje største parti.

Geografi 
Limburg ligger i den sydøstlige del af Nederlandene. Den grænser op til provinsen Gelderland i nord, den tyske delstat Nordrhein-Westfalen i øst og den belgiske provins Limburg i syd. I vest grænser Limburg op til Noord-Brabant.

Limburg er Nederlandenes ellevte største provins. Den har et samlet areal på 2.209 km2, hvoraf 58 km2 udgøres af vand. Eksklusive vand er Limburg Nederlandenes niende største provins.

Underinddelinger 
Limburg er opdelt i tre COROP-områder: Nordlimburg, Sydlimburg og Midtlimburg. COROP-enhederne bruges af staten i forbindelse med statistik og analyse.

Limburg består af 31 kommuner. Maastricht er provinsens folkerigeste kommune, mens Horst aan de Maas arealmæssigt er Limburgs største kommune. Mook en Middelaar har det laveste indbyggertal, mens Simpelveld mindste areal.

Demografi 
Limburg har et indbyggertal på 1.117.198 indbyggere (2018) og en befolkningstæthed på 519 pr. km2. Det er Nederlandenes sjette mindste provins målt på antal indbyggere. Limburg har desuden Nederlandenes fjerde højeste befolkningstæthed. Kun Zeeland, Flevoland, Drenthe, Groningen og Fries har færre indbyggere. Maastricht er provinsens folkerigeste kommune.

Politik 
Provinsrådet i Limburg (nederlandsk: Provinciale Staten) består af 47 medlemmer med kongens kommissær i spidsen. Den nuværende kommissær er Theo Bovens fra Kristendemokratisk Appel (CDA). Han afløste Léon Fristen (2005-2011) fra samme parti 1. oktober 2011. Limburgs provinsråd vælges af Limburgs indbyggere, mens kommissæren udpeges af kongen og den nederlandske regering. CDA er med 11 sæder det største parti i provinsrådet. Den daglige ledelse varetages af en lille styrelse (nederlandsk: Gedeputeerde Staten), hvis medlemmer (nederlandsk: gedeputeerden) kan sammenlignes med ministrene i en regering. Styrelsen ledes af kommissæren.

Eksterne henvisninger 

 Provins Limburg

Referencer 

Provinser i Nederlandene
Lineal

En lineal er et instrument med en lige kant, som man inden for geometrien og teknisk tegning kan bruge til at tegne rette linjer med. De fleste linealer har en måleskala langs kanten, så man kan benytte den som et instrument af længder.

Se også 
 Passer og vinkelmåler – andre redskaber til geometrien.
 Tommestok og målebånd – andre redskaber til måling af afstande.

Måleinstrumenter