Marxisme

Marxisme er en samling af ideer og teorier, der bygger på Karl Marx' analyse og kritik af kapitalismen. Grundelementerne i den økonomiske analyse er udviklet i hovedværket Kapitalen (Das Kapital), som Marx skrev på indtil sin død i 1883. Bind 2 og 3 blev udgivet i Marx' navn af Friedrich Engels. De historiefilosofiske teorier (Den historiske materialisme) udviklede Marx i sine ungdomsskrifter, hvor også religionskritikken og fremmedgørelseskritikken blev udfoldet.

Foruden de teoretiske elementer anvendes betegnelsen marxisme også i en bredere betydning om aktivisme og politiske forestillinger og agendaer som tager udgangspunkt i eller er beslægtede med dem Marx og Engels fremlagde i det mere programmatiske skrift Det Kommunistiske Manifest eller efterfølgende marxistiske værker. Den politiske marxisme er i den forstand historisk nært forbundet med kommunismen og socialismen.

Marxisme efter Marx 
Marxisme betegner i dag dels de teorier, som Marx og Engels selv udviklede, og dels de teorier som, især i det 20. århundrede, er udviklet på grundlag af disse. Det drejer sig både om videreudviklinger af teoriens kernesynspunkter og anvendelser af den inden for nye felter. Det gælder f.eks. tekster fra tænkere som Vladimir Lenin, Rosa Luxemburg, Antonio Gramsci, Karl Kautsky, Lev Trotskij, Theodor W. Adorno, Max Horkheimer, Herbert Marcuse, Karl Korsch, Ernst Bloch, Erich Fromm, Wilhelm Reich, Guy Debord, André Gorz, Walter Benjamin, Anton Pannekoek, Samir Amin, Louis Althusser, Maximilien Rubel, Nicos Poulantzas, Elmer Altvater, Ernest Mandel, Jean Hyppolite, Leszek Kolakowski, Joachim Israel, Jean-Paul Sartre, Maurice Merleau-Ponty, Bernd Rabehl, Pierre Bourdieu, Immanuel Wallerstein, Ted Grant, Alan Woods m.fl.

Disse tænkere repræsenterer forskellige retninger som strukturalisme, freudomarxisme, kapitallogik og Frankfurterskolens kritiske teori samt adskillige politiske spor som stalinisme, trotskisme, reformisme, venstresocialisme og eurokommunisme.

Marxismen er ved siden af freudianismen, strukturalismen og fænomenologien den teoriretning, som har været mest frugtbar i udviklingen af nye analysemodeller for det 20. århundredes kulturkritik. Den er blevet anvendt inden for et utal af empiriske felter – ofte i kombination med freudianisme, strukturalisme eller fænomenologi.

I Danmark 
Marxismen har haft en udbredelse i Danmark siden det 19. århundrede, hvor den var en del af oprettelsen af den danske afdeling af Internationale. I det 20. århundrede inspirerede marxismen blandt andet oprettelsen af Danmarks Kommunistiske Parti i 1919. I 1989 sluttede flere marxistisk inspirerede partier i Danmark sig sammen ved, at Enhedslisten blev dannet som et samarbejde mellem Venstresocialisterne (VS), Danmarks Kommunistiske Parti (DKP) og Socialistisk Arbejderparti (SAP).

I forbindelse med ungdomsoprøret fik marxismen en stor indflydelse på dele af de danske universitetsmiljøer, der især var markant i slutningen af 1960'erne og gennem 1970'erne, men som ophørte omkring murens fald i 1989. 

I 2011 blev den marxistiske forening Revolutionære Socialister oprettet i Danmark med henblik på at fremme Karl Marx', Friedrich Engels', Vladimir Lenins, Lev Trotskijs og Ted Grants idéer. Foreningen driver blandt andet Forlaget Marx, der udgiver marxistisk litteratur.

Nymarxisme

Siden finanskrisen i 2008 har marxismen oplevet en genopblomstring i akademiske miljøer. Den såkaldte nymarxisme bygger på fornyede studier af Marx' tidlige skrifter og har især genoptaget kapitalismekritikken. Som led i denne bølge blev 2016 dannet Selskab for Marxistiske Studier i tilknytning til danske universiteter. Der bliver blandt andet forsket i marxisme ved Copenhagen Business School, Afdeling for filosofi og idehistorie på Aarhus Universitet og Institut for Kunst- og Kulturvidenskab ved Københavns Universitet. Vigtige nye marxistiske teoretikere og forskere omfatter filosofferne Søren Mau, Andreas Beck-Holm,  Mikkel Flohr og Magnus Møller Ziegler; idehistorikerne Rune Møller Stahl, Jakob Bek Thomsen, Tobias Dias, Esben Bøgh Sørensen og Mikkel Thorup; kunsthistorikeren Mikkel Bolt; historikeren Bertel Nygaard og kulturforskeren Dominique Routhier. Som en del af den nymarxistiske bølge udgav filosoffen Søren Mau i 2021 bogen Stum tvang: en marxistisk undersøgelse af kapitalismens økonomiske magt, hvor han argumenterer for nødvendigheden af en revolution. Professor i kunsthistorie Mikkel Bolt er en del af det venstreradikale miljø og har udgivet bogen På råbeafstand af marxismen, hvor han også argumenterer for marxismens vigtighed i det 21. århundrede.

Det uafhængige Institut for Marxistisk Analyse blev oprettet i 2017 og udgiver Clarte - Tidsskrift for Marxistisk Analyse . Desuden blev det selvstændige Institut for Vild Analyse oprettet i 2018 af blandt andre Henrik Jøker Bjerre og beskæftiger sig med kapitalismekritisk analyse inspireret af Karl Marx, Freud og Lacan.

Referencer

Se også 
 Kapitalen – Kapitalisme
 Brugsværdi – Bytteværdi – Merværdi
 Fremmedgørelse
 Dialektisk materialisme – Historisk materialisme
 Klassekamp

Litteratur

Litteratur på engelsk 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 Jon Elster, An Introduction to Karl Marx. Cambridge, England, 1986.
 Michael Evans, Karl Marx. London, 1975.
 Stefan Gandler, Critical Marxism in Mexico: Adolfo Sánchez Vázquez and Bolívar Echeverría, Leiden/Boston, Brill Academic Press, 2015. 467 pages. .
 
 
 
 Robinson, Cedric J.: Black Marxism: The Making of the Black Radical Tradition, 1983, Reissue: Univ North Carolina Press, 2000
 Rummel, R.J. (1977) Conflict In Perspective Chap. 5 Marxism, Class Conflict, and the Conflict Helix
 
 Shenfield, S.D. Vladislav Bugera: Portrait of a Post-Marxist Thinker
 Thorup, Mikkel (2017). The promissory self: Credit and debt in the work and life of Karl Marx. I J. Bek-Thomsen, C. O. Christiansen, S. Gaarsmand Jacobsen, & M. Thorup (red.), History of Economic Rationalities: Economic Reasoning as Knowledge and Practice Authority (s. 95-102). Springer.

Litteratur om marxisme på dansk 

 Althusser, Louis (1969): For Marx, Forlaget Rhodos
 Althusser, Louis (1976): Marxisme og Klassekamp, Aurora
 Bjerre, Henrik Jøker & Søren Mau (2016). Marx: Det er ikke nødvendigt at leve i nødvendighed. I Anders Moe Rasmussen, & Morten Ziethen (red.), System, frihed og virkelighed: En indføring i den tyske idealismes hovedpositioner (s. 224-253). Forlaget Philosophia.
 Bolt, Mikkel (2018). Den absolutte urets subjekt og dets afkom (Debord, Marx, Badiou, Rancière, Negri). Slagmark - Tidsskrift for idéhistorie, (77), 35–53
 Bolt, Mikkel (2019): På råbeafstand af marxismen. Antipyrine
 Damkjær, Nicklas Weis & Mathias Hein Jessen & Thomas Palmelund Johansen & Eva Krause Jørgensen & Esben Bøgh Sørensen (Eds.) (2013). Marxismen efter Marx: Tolv strømninger i det 20. århundrede. Frydenlund Academic.
 Dias, Tobias & Magnus Møller Ziegler (red.)(2018): Karl Marx. Slagmark
 Flohr, Mikkel (2018). Fra kritikken af himlen til kritikken af jorden – bidrag til rekonstruktionen af Marx’ ufærdige kritik af politisk teologi. Slagmark - Tidsskrift for idéhistorie, (77), 149–172
 Frederiksen, Marie (2020): Marxisme og feminisme - hvorfor klassekamp er kvindekamp. Forlaget Marx
 Gramsci, Antonio (1991): Fængselsoptegnelser i udvalg. Museum Tusculanum
 Harrits, Gitte Sommer (2013). Marxistisk klasseteori: Udviklinger og udfordringer. Samfundsøkonomen, (4), 5-11
 Holm, Andreas Beck (2012): Marx' forfatterskab: en politisk praksis. I: Slagmark, Nr. 64 (2012), S. 77-90,
 Holm, Andreas Beck (2015): Karl Marx. Roskilde Universitetsforlag
 Holm, Andreas Beck (2018). ”La vile multitude” – Marx og Pariserkommunen. Slagmark - Tidsskrift for idéhistorie, (77), 21–34.
 Holm, Andreas Beck (2019): Althusser. JØF
 Lenin, V. L. (2021): Staten og revolutionen. Forlaget Marx
 Marx, Karl (1970),  Witt-Hansen, Johannes, (red.), Kapitalen - kritik af den politiske økonomi, bind 1-3, Bibliotek Rhodos, oversat af Nielsen, Kjeld Ø., Rhodos , i samarbejde med Nyt Dansk Litteraturselskab, ISBN 87-7496-241-8.
 Marx, Karl & Friedrich Engels (2014): Det kommunistiske manifest. Den tyske ideologi. Det lille forlag, oversat af Sven Brüel og Peter Thielst
 Marx, Karl (2018): Hvad er marxisme? Forlaget Marx
 Mau, Søren (2018). Den dobbelte fordrejning: Begrebet fetichisme i kritikken af den politiske økonomi. Slagmark - Tidsskrift for idéhistorie, (77), 103–122.
 Mau, Søren (2021): Stum tvang: en marxistisk undersøgelse af kapitalismens økonomiske magt. Klim
 Nygaard, Bertel (2013). Marxismens mange ansigter. Temp - Tidsskrift for Historie, 3(6), 203–207.
 Nygaard, Bertel (2017): Vladimir Lenin. Djøf
 Routhier, Dominique (2018). ‘Marxcelerationismen’ – Et historiefilosofisk kerneproblem i marxismens historie. Slagmark - Tidsskrift for idéhistorie, (77), 55–72.
 Schanz, Hans Jørgen (1973): Til rekonstruktionen af kritikken af den politiske økonomis omfangslogiske status. Modtryk
 Stahl, Rune Møller (2020). Marxisme. In H. Andersen, & L. B. Kaspersen (Eds.), Klassisk og moderne samfundsteori (6. ed., pp. 209-237). Hans Reitzels Forlag.
 Sørensen, Gert & Carsten Jensen (2015): Antonio Gramsci. Jurist- og Økonomforbundets Forlag.
 Sørensen, Gert (2018). Den italienske variant – Fra Labriola til Gramsci. Slagmark - Tidsskrift for idéhistorie, (77), 73–86.
 Sørensen, Mads P., Peter Bjørntoft, Ulf V. Olsen (1998): Kodeord Marx - nye læsninger. Modtryk
 Ziegler, Magnus Møller, Bertel Nygaard og Jakob Bek-Thomsen (red)(2022): Kapitalen på dansk- Marx-læsninger gennem 150 år. Slagmark

Eksterne henvisninger 

 Marxistisk Internet Arkiv; Dansk afdeling Værker på dansk af marxistiske klassikere.
 Marxistiske Klassikere Værker på dansk af marxistiske klassikere (dertil kommer emneinddeling, søgefunktion og lidt flere tekster end overstående).
 Pjecen "Hvad af Marxisme?" af Alan Woods

 
Kommunisme
Politisk økonomi