kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sindal Kommune

Sindal Kommune i Nordjyllands Amt blev dannet inden kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev Sindal Kommune sammen med Hirtshals Kommune og Løkken-Vrå Kommune indlemmet i Hjørring Kommune. En del af befolkningen i de østligste landsbysamfund Dvergetved og Stenhøj arbejdede for at blive en del af Frederikshavn Kommune.

Tidligere kommuner 
1. april 1966, altså 4 år før selve kommunalreformen, dannede 7 sognekommuner frivilligt Sindal kommune med Sindal som kommunesæde:

Da kommunalreformen trådte i kraft 1. januar 1970, var Sindal Kommunes folketal 8.732. Pr. 12. december 2003 var folketallet 9.444, fordelt med ca. 1/3 i Sindal, 1/3 i de mindre bysamfund og 1/3 i landdistrikterne. Sindal var en typisk pendlerkommune, idet ca. halvdelen af de erhvervsaktive havde arbejdsplads uden for kommunen.

Sogne 
Sindal Kommune bestod af følgende sogne:
 Astrup Sogn (Vennebjerg Herred)
 Hørmested Sogn (Horns Herred)
 Lendum Sogn (Horns Herred)
 Mosbjerg Sogn (Horns Herred)
 Sindal Sogn (Vennebjerg Herred)
 Tolne Sogn (Horns Herred)
 Ugilt Sogn (Vennebjerg Herred)

Borgmestre

Natur 
Kommunen lå midt mellem Vesterhavet og Kattegat. Fra Teglhøj ved Astrup kan man se Jammerbugt mod vest, Tannis Bugt mod nord og klitterne ved Ålbæk bugt mod øst. Langt størstedelen af den gamle kommunes areal er landbrugsjord og naturområder, herunder de store skove Tolne Skov, Slotved Skov og Klosterskoven. Der er endvidere minder fra tidligere tiders godser i de velbevarede bygninger på Baggesvogn, Bøgsted, Høgholt og Eskjær Hovedgaard.

Infrastruktur 
Primærrute 35 Hjørring-Frederikshavn går tværs gennem den tidlïgere Sindal Kommunes område fra øst til vest. Ved den tidligere kommunegrænse mod vest er den tilsluttet Hirtshalsmotorvejen. Sindal og Tolne har standsningssteder på Vendsysselbanen Aalborg-Frederikshavn. Fra Frederikshavn og Hirtshals er der færgeforbindelse til Sverige og Norge. Endelig er der mulighed for taxaflyvning til og fra Sindal Lufthavn.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Hjørring Kommune
Kommune
Skagen Kommune

Skagen Kommune i Nordjyllands Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Frederikshavn Kommune sammen med Sæby Kommune.

Tidligere kommuner 
Skagen havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. Den nærmeste sognekommune blev lagt sammen med Skagen købstad og dens landdistrikt til Skagen Kommune:

Sogne 
Skagen Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Horns Herred:
 Råbjerg Sogn
 Skagen Sogn med Hulsig Kirkedistrikt
 Skagen Landsogn

Borgmestre

Valgresultater

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Frederikshavn Kommune
Kommune
Skørping Kommune

Skørping Kommune i Nordjyllands Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Rebild Kommune sammen med Støvring Kommune og Nørager Kommune.

Tidligere kommuner 
Skørping Kommune blev dannet ved sammenlægning af 6 sognekommuner:

Sogne 
Skørping Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Hellum Herred:
 Blenstrup Sogn
 Bælum Sogn
 Fræer Sogn
 Gerding Sogn
 Lyngby Sogn
 Siem Sogn
 Skibsted Sogn
 Skørping Sogn
 Solbjerg Sogn
 Store Brøndum Sogn
 Torup Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Rebild Kommune
Kommune
Sæby Kommune

Sæby Kommune i Nordjyllands Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Frederikshavn Kommune sammen med Skagen Kommune.

Tidligere kommuner 
Sæby havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 6 sognekommuner blev lagt sammen med Sæby købstad til Sæby Kommune.

En del af Understed Sogn kom dog til Frederikshavn Kommune.

Sogne 
Sæby Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Dronninglund Herred:
 Albæk Sogn
 Hørby Sogn
 Karup Sogn
 Skæve Sogn
 Sæby Sogn
 Torslev Sogn
 Understed Sogn
 Volstrup Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Frederikshavn Kommune
Kommune
Aabybro Kommune

Aabybro Kommune i Nordjyllands Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den sammen med Brovst Kommune, Fjerritslev Kommune og Pandrup Kommune i Jammerbugt Kommune med Aabybro som kommunesæde.

Tidligere kommuner 
Aabybro Kommune blev dannet ved sammenlægning af 3 sognekommuner, 2 fra Hjørring Amt og 1 fra Aalborg Amt:

Sogne 
Aabybro Kommune bestod af følgende sogne:
 Biersted Sogn (Kær Herred)
 Gjøl Sogn (Hvetbo Herred)
 Vedsted Sogn (Hvetbo Herred)
 Aaby Sogn (Kær Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Jammerbugt Kommune
Kommune
Aalborg Kommune (1970-2006)

Aalborg Kommune i Nordjyllands Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den nuværende Aalborg Kommune dannet ved at Nibe Kommune, Hals Kommune og Sejlflod Kommune blev indlemmet i den.

Aalborg Købstad 
I 1945 havde Aalborg Købstad 60.880 indbyggere. Med forstæderne Nørre Tranders (12.603) og Hasseris (7.601) blev det 81.084 indbyggere. Nørre Tranders sognekommune med Nørre Tranders Sogn og Vejgaard Sogn blev i 1950 indlemmet i købstaden.

Nørresundby Købstad 
Nørresundby købstad blev 1. april 1968 lagt sammen med sin forstad til Nørresundby Kommune:

Kommunalreformen 
Begrebet købstad mistede sin betydning ved kommunalreformen. Her blev de 2 købstadkommuner og 11 sognekommuner lagt sammen til Aalborg Kommune:

Hertil kom en mindre del af Øster Hornum Sogn i Støvring Kommune. Ajstrup Sogn afgav derimod 16 matrikler i Store Vildmose til Brønderslev Kommune.

Sogne 
Aalborg Kommune bestod af følgende sogne:

Fra Fleskum Herred:
 Ansgars Sogn
 Budolfi Sogn
 Dall Sogn
 Ferslev Sogn
 Gunderup Sogn
 Hans Egedes Sogn
 Klarup Sogn
 Margrethe Sogn
 Nørre Tranders Sogn
 Nøvling Sogn
 Romdrup Sogn
 Rørdal Sogn
 Sankt Markus Sogn
 Skalborg Sogn
 Sønder Tranders Sogn
 Vejgaard Sogn
 Vesterkær Sogn
 Volsted Sogn
 Vor Frelsers Sogn
Fra Hornum Herred:
 Ellidshøj Sogn
 Frejlev Sogn
 Hasseris Sogn
 Nørholm Sogn
 Svenstrup Sogn
 Sønderholm Sogn
Fra Kær Herred:
 Ajstrup Sogn
 Hammer Sogn
 Horsens Sogn
 Hvorup Sogn
 Lindholm Sogn
 Nørresundby Sogn
 Sulsted Sogn
 Vadum Sogn

Borgmestre

Valgresultater

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Aalborg Kommunes historie
Aars Kommune

Aars Kommune i Nordjyllands Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den sammen med Farsø Kommune, Løgstør Kommune og det meste af Aalestrup Kommune i Vesthimmerlands Kommune, hvor Aars også er kommunesæde.

Tidligere kommuner 
Aars Kommune blev dannet ved sammenlægning af 6 sognekommuner:

Blære-Ejdrup sognekommune med 939 indbyggere blev delt: Blære Sogn samt 2 ejerlav og en del af et tredje i Ejdrup Sogn kom til Aars Kommune, resten af Ejdrup Sogn kom til Nibe Kommune. Vognsild Sogn afgav Svoldrup ejerlav til Farsø Kommune, og Skivum Sogn afgav et lille areal til Støvring Kommune.

Sogne 
Aars Kommune bestod af følgende sogne:
 Blære Sogn (Aars Herred)
 Gislum Sogn (Gislum Herred)
 Giver Sogn (Aars Herred)
 Gundersted Sogn (Slet Herred)
 Havbro Sogn (Aars Herred)
 Skivum Sogn (Aars Herred)
 Ulstrup Sogn (Aars Herred)
 Vognsild Sogn (Gislum Herred)
 Aars Sogn (Aars Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Vesthimmerlands Kommune
Aars
Brande Kommune

Brande Kommune i Ringkøbing Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Ikast-Brande Kommune sammen med Ikast Kommune og Nørre-Snede Kommune.

Tidligere kommuner 
Brande Kommune blev dannet ved sammenlægning af 2 sognekommuner:

Hertil kom 24 matrikler fra Thyregod Sogn i Give Kommune. Derimod afgav Brande Kommune 16 matrikler i Blåhøj Sogn til Grindsted Kommune

Sogne 
Brande Kommune bestod af følgende sogne, begge fra Nørvang Herred:
 Blåhøj Sogn
 Brande Sogn

Borgmestre

Rådhus 
Brande Kommunes gamle rådhus i Centerparken har været et administrationscenter i Ikast-Brande Kommune, men er revet ned i 2019 for at give plads til en ny skole.

Noter 

 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Ikast-Brande Kommune
Egvad Kommune

Egvad Kommune i Ringkøbing Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Ringkøbing-Skjern Kommune sammen med Holmsland Kommune, Ringkøbing Kommune, Skjern Kommune og Videbæk Kommune.

Tidligere kommuner 
Egvad Kommune blev dannet allerede i 1966 ved frivillig sammenlægning af 7 sognekommuner:

Sogne 
Egvad Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Nørre Horne Herred:
 Egvad Sogn
 Hemmet Sogn
 Hoven Sogn
 Lyne Sogn
 Lønborg Sogn
 Nørre Bork Sogn
 Sønder Bork Sogn
 Sønder Vium Sogn
 Tarm Sogn
 Ådum Sogn

Borgmestre

Rådhus 
Egvad Rådhus på Toften 6 i Tarm blev benyttet som et administrationscenter i Ringkøbing-Skjern Kommune indtil 2014, hvor det blev lukket pga. skimmelsvamp. Det er senere revet ned, og der er bygget rækkehuse på grunden.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Ringkøbing-Skjern Kommune
Herning Kommune (1970-2006)

Herning Kommune i Ringkøbing Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Herning Kommune ved indlemmelse af Aulum-Haderup Kommune, Trehøje Kommune og Aaskov Kommune.

Arnborg-Rind Kommune 
2 sognekommuner syd for Herning dannede i 1967 Arnborg-Rind Kommune, som dog ikke overlevede kommunalreformen:

Herning Kommune 
Herning havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 7 sognekommuner og Arnborg-Rind blev lagt sammen med Herning Købstad til Herning Kommune:

Hertil kom 46 matrikler i Ejstrup Sogn, der ellers kom til Nørre-Snede Kommune. Derimod afgav Herning Kommune 36 matrikler i Skovby (Gjellerup Sogn) til Ikast Kommune.

Sogne 
Herning Kommune bestod af følgende sogne:
 Arnborg Sogn
 Fredens Sogn (Ej vist på kort)
 Gjellerup Sogn
 Gullestrup Sogn (Ej vist på kort)
 Haunstrup Sogn
 Hedeager Sogn (Ej vist på kort)
 Herning Sogn
 Størstedelen af Ilskov Sogn med byen Ilskov – resten med landsbyen Munklinde ligger i Ikast Kommune
 Kollund Sogn
 Kølkær Sogn
 Rind Sogn
 Sankt Johannes Sogn
 Simmelkær Sogn
 Sinding Sogn
 Snejbjerg Sogn
 Studsgård Sogn
 Sunds Sogn
 Tjørring Sogn
 Ørre Sogn

Mandatfordeling

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Herning Kommune
År 2000-problemet

År 2000 problemet (også kendt som Y2K problemet og millennium bug) var en designfejl, som betød at mange computerprogrammer ikke kunne håndtere datoen 1. januar 2000 eller datoer herefter.

Grunden til problemet var at mange programmer og databaser kun havde reserveret 2 cifre til årstallet. Et sådant program kunne derfor ikke skelne mellem år 1901 og år 2001 fordi kun de to sidste cifre blev brugt, hvilket kunne gøre en beregning af antal dage mellem en dato før og efter år 2000 fejlagtig, lige som fremfinding og sortering efter datoer kunne mislykkes.

Umiddelbart før 31. december 1999 blev der anvendt store summer på at tjekke programmer og udstyr, for at sikre sig mod år 2000-problemet. Problemet viste sig dog at være mindre omfattende end hvad mange medier havde gjort det til.

Kilder 
 DeJesus, Edmund X. (1998). "Year 2000 Survival Guide." BYTE magazine, July 1998, vol. 23, no. 7 (the last issue of BYTE)

Se også 
 Dommedag
 År 2038-problemet

Eksterne henvisninger 
 Battling the bug – www.PopSci.com | Y2K  Citat: "...Here is where some key industries are at present..."
 BBC News: Millennium Bug, Around the world
 BBC News: Millennium Bug, Bugtown UK
 Y2K – Microsoft Windows 98 FAILS Compliance – Says French Minister 2-27-99
 Jul 6, 1998, InfoWorld Electric: Microsoft not Y2K ready; key apps offer confusing fixes By Ephraim Schwartz and John Cornetto
 The Y2K war. Battling the Bug Citat: "...All Macintosh computers and operating systems are compliant, but IBM-compatible PCs built before 1996 with Pentium or older chips could face millennium bug issues, depending on which version of the chip you have. As far as operating systems, Windows 98 has no problems, but Windows 3.1 and older versions of Windows 95 will need software patches..."

Datalogi
Éowyn

Éowyn er en fiktiv person, der optræder i J.R.R. Tolkiens trilogi Ringenes Herre. Hun beskrives som  en skjoldmø af Rohan, søster til hærføreren Eomer og deres onkel er kong Theoden af Rohan. 
    
Éowyn betyder "hesteelsker" på angelsaksisk (det sprog som Tolkien brugte til at repræsentere Rohan's sprog, rohirrisk). 

Da Éowyn er syv år gammel bliver hendes far dræbt af orker og hendes mor dør af sorg. Derfor vokser hun og hendes bror op hos Théoden. Kong Theodens sind er dog blevet forgiftet af hans rådgiver kaldet Grima Slangetunge, som er placeret der af Saruman. Han begærer Eowyn, der på ingen måde gengælder hans følelser.

Da Gandalf, Gimli, Legolas og Aragorn kommer til Rohan bliver Grima Slangetunge forvist og kong Theoden kan atter ånde frit.

Da krigerne drager af sted mod Gondor får Eowyn ikke lov til at gå i kamp som hun så gerne vil, men hun drager dog af sted forklædt som kriger til Minas Tirith ledsaget af Meriadoc Brændebuk, som også er blevet nægtet adgang.  Da hun i krigen møder Heksekongen af Angmar er hun ved at dø da han knuser hendes arm og derefter vil knuse resten af hende, men Meridoc stikker heksekongen i benet og Éowyn dræber heksekongen ved at stikke ham i ansigtet (således beskrevet i filmen).  

Hun bliver efterfølgende gift med Faramir, søn af Denethor, marsken af Gondor.

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Ringenes Herre
Generthed

Generthed (også kaldet forsagthed) er følelsen af ængstelse, ubehag eller forlegenhed, især når en person er i nærhed med andre mennesker. Det opstår primært i nye situationer eller i selskab med uvante mennesker. Generthed kan være et karaktertræk ved personer, der har lavt selvværd. Stærkere former for generthed defineres typisk som social angst eller social fobi.

Det primære karaktertræk ved generthed er en stor personligt drevet frygt for, hvad andre mennesker synes om ens personlige opførsel. Det betyder, at en person bliver bange for at gøre eller sige, hvad vedkommende ellers gerne vil, det sker af frygt for negative reaktioner, latterliggørelse, ydmygelse, kritik eller afvisning. En genert person vil derfor nogle gange i stedet helt undgå sociale situationer.

Et vigtigt aspekt i generthed er udviklingen af sociale færdigheder. Skoler og forældre kan indirekte gå ud fra, at børn er fuldt ud i stand til at indgå i effektive sociale interaktioner. Indlæring af sociale færdigheder gives ikke nogen prioritet (i modsætning til læsning og skrivning) og som et resultat deraf har generte elever ikke mulighed for at udvikle deres evner til at deltage i klassen og interagere med kammeraterne. Lærere kan være med til at udvikle de sociale færdigheder og stille spørgsmål på en mere indirekte og mindre intimiderende måde, således at generte elever nænsomt motiveres til at snakke i klassen og etablerer venskaber med andre børn.

Generthed kan komme fra genetiske træk, miljø og vedkommendes personlige erfaringer.

Kilder 

Følelser
Goa

Goa er en delstat i det vestlige Indien. Fra 1510 til 1961 var Goa en portugisisk besiddelse. Goa er et populært rejsemål for vesterlændinge.

Fakta om Goa:
 Officielt sprog: konkani
 Andre sprog: portugisisk, hindi, engelsk.
 Religioner: hinduisme, islam, kristendom (romersk-katolsk).
 Hovedstad: Panaji
 Areal: 3.702 km²
 Befolkning: 1.343.998 (2001)

Historie 
Goa blev en portugisisk koloni i 1505 og overgik fra kolonistatus til at være en portugisisk provins i 1951. Området blev annekteret af Indien i 1961, hvilket ikke blev anerkendt af Portugal før den portugisiske revolution i 1975.

I 1960'erne og 1970'erne var Goa først og fremmest kendt for sine hippiefester på stranden. I de senere år er det dog charterturisterne, som fylder mest. Det var dog hippierne, der opfandt musikgenren "Goa House", et af områdets vartegn.

Goa er et af de grønnere områder i Indien, idet det regner store dele af året. Goa siges derfor at være et af de smukkeste steder at besøge, specielt området Palolim i syd-Goa er et yndet feriemål for turister, der ønsker fred og ro i de smukke grønne omgivelser med hvide sandstrande.

Geografi 
Goa er Indiens mindste delstat med hensyn til areal og den næstmindste med hensyn til befolkningstal.
Området ligger ud til Det Arabiske Hav mod vest og har grænse til indiske delstater med Maharashtra mod nord og Karnataka mod syd og øst.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 Goas regering

Delstater i Indien
Tidligere portugisiske kolonier
Konkani (sprog)

Konkani er et indoarisk sprog, der tales af den indiske etniske gruppe konkani-folket.

Konkani tales i Konkani-regionen, der består af Goa, det sydlige kystområde i Maharashtra og kystområdet i Karnataka. Sproget skrives både med devanagari og det latinske alfabet.

Konkani har været i fare for at uddø. Den kraftige vesterlandske påvirking af Indien har resulteret i, at engelsk (samt portugisisk i Goa) er blevet udbredt blandt katolikker, mens hindu-nationalisme har ført til, at marathi er blevet udbredt blandt konkani-hinduer. Denne tendens blev standset i 1985 af en stærk konkani-bevægelse i Goa som har haft bred støtte fra begge religiøse grupper. Konkani er nu udbredt i Goa og er delstatens officielle sprog.

Noter

Eksterne henvisninger 

Indoariske sprog
Sprog i Indien
Percy Grainger

Percy Grainger (født 8. juli 1882 – død 20. februar 1961) var en australsk-amerikansk komponist og pianist. Meget af Graingers musik bygger på folkemelodier, som han selv indsamlede. Bl.a. var han med Evald Tang Kristensen på nogle af dennes rejser rundt i Jylland.

Grainger var på koncertturné i Danmark i 1905 og mødte i den forbindelse Hjalmer Thuren.
I 1913 fik Grainger kontakt til Tang Kristensen og de mødtes i november det år.
Deres kontakt vedblev i de følgende år og i 1922 fik de organiseret en indsamlingstur hvor de på fonografvalse fik indsunget 80 melodier.
Igen i 1925 og 1927 indsamlede de to viser.

Henvisninger

Ekstern henvisning 
 Komponisten og dirigenten Bo Holten om Percy Grainger 

Komponister fra Australien
Pianister fra Australien
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Klassiske pianister
Kanal (flertydig)

Kanal kan henvise til flere artikler:
 Kanal – en vandrende, for eksempel:
 et naturligt vandløb, fx den Engelske Kanal
 Skibskanal (vandvej) - en gravet vandrende
 Afvandingskanal (til dræning) - en gravet vandrende
 Vandingskanal (fx til engvanding) - en gravet vandrende
 Kanal (marketing) – en samhørende distributionsvej for varer eller tjenester fra en virksomhed til dennes kunder
 Kanal (solsystemet) – formationer (revner) på overfladen af planeter eller måner
 Kommunikationskanal – for eksempel en radiokanal eller en fjernsynskanal
 Kanal – en rørformet bane, som f.eks. blodkanaler
 Kanal (lyd) – en enkelt strøm af lyd i f.eks. Surround Sound

Se også
 Kannelering (kannelure)
Gustav Holst

Gustav Holst (født 21. september 1874, død 25. maj 1934) var en engelsk komponist. Han er mest kendt for orkestersuiten Planeterne (The Planets), der delvis er inspireret af astrologi (Holst var selv astrolog). I Choral Hymns from the Rig Veda har Holst selv oversat teksten fra sanskrit.

Hans musik og indstilling til livet var under indflydelse af folkemusik, Østens filosofi og venskabet med Vaughan Williams.
Han blev verdensberømt på grund af Planeterne der er fra 1916 og er en orkestersuite i syv satser.
Har skrevet: 4 operaer: Savitri, At The Boar´s Head.
2 koncerter. 10 suiter: St. Paul´s Suite opus 29 nr. 2 (1913), The Planets opus 32 (1916). Symfoniske digte: Egdon Heath. Mange korsange. Choral Symphony, Choral Fantasy, Hymn of Jesus, Choral Hymns from the Rig Veda, Costwold Symfoni.
Kammermusikværker: terzetter.

Udvalgte værker  

 "Planeterne" (1916) - for kor og stort orkester
 Symfoni (i F-dur) "Costwolds" (1900) - for orkester
 Koralsymfoni nr. 1 (1924) - for kor og orkester
 Koralsymfoni nr. 2 (1934) (ufuldendt) - for kor og orkester
 "10 suiter: St. Pauls Suite" (1913) - for kor og orkester
 

Komponister fra England
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Operakomponister fra England
Mikser

Mikser kan henvise til flere artikler:
Elektronisk mikser
Lydmikser
Håndmikser
Arnold Schönberg

Arnold Schönberg (13. september 1874 – 13. juli 1951) var en østrigsk komponist og musikteoretiker. Hans navn forbindes nok mest med tolvtonemusik; men faktisk komponerede han selv i flere forskellige stilarter. Nogle af hans mest kendte værker er skrevet i senromantisk stil.

Biografi 
Han kom fra en ortodoks jødisk familie, og var næsten selvlært som komponist. I 20-årsalderen levede han af at orkestrere operetter. Han fik først fremført musik offentligt som 24-årig, men blev efterhånden en efterspurgt lærer i komposition, og efter 1. verdenskrig blev han også professor i komposition i Berlin.

Efter Hitlers magtovertagelse i 1933 havde han det held som jøde at udvandre, først til Frankrig og derefter videre til USA, hvor han underviste i komposition i Los Angeles. I 1941 blev han amerikansk statsborger. 

I et af sine mest kendte værker, Pierrot Luinaire (= den månesyge Pierrot), udviklede han en ny type sang kaldt Sprechgesang (= talesang) i forbindelse med dette værk. 

Teksten til Schönbergs kendte korværk Gurrelieder er en oversættelse af J.P. Jacobsens digtcyklus Gurresange.

Øretævekoncerten 

Schönberg flyttede til Berlin i 1911, fordi han følte sig misforstået i Wien. 31. marts 1913 skulle han dog dirigere en koncert i Wien, med fremføring af egenkomponerede stykker, Mahler og af sine elever Alban Berg og Anton von Webern. Alban Bergs stykke, Orkestersange efter postkorttekster af Peter Altenberg op.4 forargede publikum, som støjede og raslede med nøgler. Anton von Webern sprang op og bad dem om at skrubbe hjem, hvorpå publikum råbte tilbage, at den, der syntes om den slags musik, hørte hjemme på Steinhof, altså den sindssygeanstalt, hvor Peter Altenberg var indlagt. Schönberg afbrød koncerten og råbte, at han skulle få urostifterne bortvist. En blandt publikum udfordrede ham til duel; og frem fra bagerst i salen kom så komponisten Oscar Straus kravlende over sæderækkerne, før han rettede sig op på scenen og stak Arnold Schönberg, præsident i Akademischer Verband für Literatur und Musik, en lussing. Skandalekoncerten huskes derfor som "øretævekoncerten".

Noter

Litteratur 
 Peter E. Nissen, Dansk lyrik i tysk musikalitet og hjem igen: Fra Gurresange til Gurre-Lieder, Nordica, vol 26 (2009, 79-97.

Eksterne henvisninger 
 

Komponister fra Østrig
Komponister af tolvtonemusik
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Jøder fra Østrig
Østrigere i 1800-tallet
Østrigere i 1900-tallet
Personer fra Wien
Erich Kleiber

Erich Kleiber (5. august 1890 i Wien – 27. januar 1956 i Zürich) var en østrigsk dirigent. I sin barndom og tidlige ungdom flyttede han en del frem og tilbage mellem Wien og Prag (Han var tidligt blevet forældreløs og havde slægt begge steder). Han debuterede som dirigent på Prags Tyske Teater i 1911. Fra 1912 havde han stillinger ved forskellige tyske operahuse.

I 1923 blev Kleiber leder af Statsoperaen i Berlin. Han dirigerede operaer af f.eks. Mozart, Wagner og Janáček og uropførte Alban Bergs Wozzeck. Midt i 20'erne begyndte han at indspille grammofonplader, og i 1926 besøgte han for første gang Teatro Colón i Buenos Aires. Her mødte han sin amerikanske hustru, med hvem han senere fik en datter og en søn: Carlos Kleiber. I 1929 var Erich Kleiber berømt nok til at optræde på et fotografi fra en banket i Berlin sammen med Arturo Toscanini, Bruno Walter, Otto Klemperer og Wilhelm Furtwängler.

I 1935 bevirkede den nazistiske tyske regerings indblanding i hans arbejde, at Kleiber forlod sin stilling. Han bosatte sig i Buenos Aires og havde koncertrejser i både Sydamerika og Nordamerika.

Efter 2. verdenskrig begyndte Erich Kleiber igen at dirigere i Europa, og han lavede nogle flere pladeindspilninger. Ligesom sønnen Carlos har han lavet berømte indspilninger af Beethovens 5. symfoni og Richard Strauss' Rosenkavaleren.

Eksterne henvisninger 

 Kleiber's Era 
 

Dirigenter fra Østrig
Personer som er eller var forældreløse