kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arne Herløv Petersen

Arne Herløv Petersen (født 14. marts 1943 i København) er en dansk forfatter og oversætter. Han bor på Langeland. Han har arbejdet som journalist ved Aktuelt og Ritzaus Bureau og som redaktør af Studenterbladet 1963-65. Han tog studentereksamen i Milwaukee i Wisconsin i 1961 og i København 1962. I 1971 blev han cand.phil. i historie med speciale om Emil Wiinblad og Social-Demokraten 1881-1911. Materialet er i omarbejdet form udgivet i artikelsamlingen Fra den forkerte verden (2004).

Allerede i 1954 i en alder af 11 år blev Arne Herløv Petersen ansat ved Social-Demokratens børneside. I 1958 fik han som 15-årig sin debut i antologien Unge meninger om Vi Mennesker, og sin selvstændige debut i 1962 med Digte. Hans romandebut fulgte i 1963 med Morgensol og glasskår

Arne Herløv Petersen har ca. 500 gange oversat amerikansk litteratur: Bl.a. Jack Kerouac, Thomas Pynchon, Kurt Vonnegut, Philip Roth, Norman Mailer, Douglas Coupland, Richard Ford, James Lee Burke og James Ellroy. Desuden science fiction, blandt andre Ray Bradbury, Isaac Asimov, Arthur C. Clarke, J.G. Ballard. Dertil kommer oversættelser af lyrik som gendigtninger af kinesiske kortdigte, oversættelser af James Joyce, Edgar Allan Poe, Lewis Carroll, Edward Lear, Jean-Joseph Rabearivelo og Kobayashi Issa.

Udvalgte værker

Politisk ståsted 
Om sin politiske observans har Herløv Petersen selv skrevet: "[J]eg var medlem af det lille parti Danmarks Socialistiske Parti 1957-58, af SF fra partiets oprettelse til bruddet i 1967 og af VS fra 1967-1969, da blomsterbørnene overtog magten, og jeg meldte mig ud. Siden har jeg ikke synes, der var noget politisk parti i Danmark, jeg kunne støtte helhjertet til at melde mig ind i det, hvilket naturligvis ikke forhindrer mig i at bruge min stemmeret".

Spionanklage 
Arne Herløv Petersen blev i 1981 anklaget for spionage i det der efterfølgende er blevet kaldt Arne Herløv Petersen-sagen. Arne Herløv Petersen har beskrevet sin version af sagen i bøgerne Skueprocessen. (2009) og Aktindsigt. 2017

Mikkel Fossmo 
I forbindelse med Arne Herløv Petersens 75-årsdag kom det frem, at han har fået udgivet værker under forskellige pseudonymer, herunder Mikkel Fossmo, der fik sin debut i kunst- og litteraturtidsskriftet Hvedekorn (2003) og senere fik udgivet digte i tidsskriftet Øverste Kirurgiske. "Fossmo" debuterede i bogform med "Vækstlaget" (Samlerens forlag 2007). Debutbogen blev foråret 2008 præmieret af Statens Kunstfond uden ansøgning.  I 2009 udkom digtsamlingen "Muldvarp og pelikan", i 2013 digtsamlingen "Epifytten Nikodemus", og i 2016 "Begyndelser", der indeholder godt hundrede begyndelser til romaner, der ikke blev skrevet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arne Herløv Petersens hjemmeside
 Bøger af AHP som pdf-filer. Søg på "herløv"
 Blog om romanen Grænseløs
 Mikkel Fossmos blog med anmeldelser
 Mikkel Fossmo i Hvedekorn 

Science fiction-forfattere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Oversættere fra Danmark
Personer fra København
Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Første kongres i Rastatt

På den første kongres i Rastatt (1713-1714) forhandlede Frankrig og Østrig med det formål at ende den Spanske Arvefølgekrig.

Forhandlingerne startede i november 1713 og fredstraktaten blev signeret den 7. marts 1714.

Frankrigs historie
Østrigs historie
Ghee

Ghee (hindi घी og urdu گھی, fra sanskrit ghṛta घृत, samt fra arabisk som سمن, samn, der betyder "ghee" eller "fedt") er en type klaret smør, som er vigtig i såvel indisk og pakistansk som egyptisk madlavning. Ghee fremstilles ved at opvarme usaltet smør ved meget lav varme, hvorefter smørret deler sig i proteiner, hovedsageligt kasein, og rent smørfedt. Det rene smørfedt tages fra og bliver i fast tilstand til ghee. Gheen må ikke blive for varm. Hvis gheen har fået en nøddeagtig aroma, er den brændt på og har mistet nogle af sine positive egenskaber.

Hvis gheen opbevares i en lufttæt beholder, for at undgå iltning, kan den, i modsætning til smør, holde sig frisk i lange perioder ved stuetemperatur. Grunden til dette er, at tilberedningen fjerner bakterier, enzymer og vand. Samtidig kan ghee opvarmes til meget højere temperaturer end smør uden at udvikle en brændt smag. Derfor egner ghee sig godt til dybstegning.

Ghee består af 100% rent fedt.

De indiske ayurvediske tekster hævder, at indtagelse af ghee øger virilitet og seksuel potens.

Eksterne henvisninger 

Smør
Mad fra Indien
GiroBank

GiroBank A/S var en dansk specialbank, oprettet 1991 som et aktieselskab.

Girosystemet 
Postvæsenets formidling af breve, der indeholdt penge, indebar risici for tyveri og førte til indførelse af postanvisninger i 1851. Ved en postanvisning kunne et beløb betales på ét posthus og af modtageren af postanvisningen hæves på et andet posthus eller ved landpostbudet. For at lette muligheden for at udligne nettobetalingerne knyttet til sådanne anvisninger oprettede Post- og Telegrafvæsenet i 1920 Postgirokontoret. Dette var et nærliggende alternativ til bankernes checkclearing-system.

GiroBank 
I 1986 blev Postgiro udskilt som et selvstændigt resultatområde, som i 1988 overgik til at være en statsejet virksomhed. I 1991 blev Postgiro med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 1991 omdannet til en bank under navnet GiroBank A/S. Ved etableringen fik GiroBank en pligt og en eneret til at benytte posthusene til at udføre sine ydelser. Samtidigt med omdannelsen mistede Postgiro eneretten til at gennemføre denne form for betalingsformidling, og bankerne indførte det fælles indbetalingskort som alternativ til giroindbetalingskortet. Ved bankomdannelsen blev der for første gang åbnet for, at der kunne ydes lån knyttet til girosystemet.

Den administrerende direktør Bjarne Wind fulgte fra Postgiro over i GiroBank.

Omdannelsen af Postgiro til GiroBank blev markeret med en teaser-kampagne med busreklamer, hvor man nævnte anagrammer af det nye navn (Kabirong og andre), men overlod til læseren at gætte sammenhæng og nyt navn.

I 1993 blev størstedelen af aktierne i banken solgt, og provenuet overført til statskassen.

Over BG Bank og Kapital Holding til Danske Bank 
I 1995 fusionerede Bikuben, der få år tidligere var omdannet til aktieselskab, med GiroBank og dannede derved BG Bank. BG Bank indgik i et samarbejde med Realkredit Danmark for at kunne tilbyde realkreditbelåning, og dette førte i 1998 til en fusion af BG Bank og Realkredit Danmark ved etableringen af et fælles holdingselskab Kapital Holding, siden 1. april 2000 under navnet RealDanmark. Den 2. oktober 2000 blev det offentliggjort, at Danske Bank koncernen for 27 milliarder kroner købte RealDanmark. Fra 2001 er operationerne helt integreret som en del af Danske Bank-koncernen.

Eksterne henvisninger 
Lovforslaget om omdannelsen til GiroBank A/S

Tidligere banker i Danmark
Etableret i 1991
Ophørt i 1995
Baklava

Baklava er meget sødt bagværk, som er udbredt i mange mellemøstlige nationer og balkanlandene, og mange af disse lande hævder oprindelsen til deres nationale køkken.

Udbredelse 
Baklava er en national kage i Libanon, Bulgarien, Kosovo, Albanien, Grækenland, Tyrkiet, Irak, Bosnien, Serbien, Montenegro og i mange andre lande i Mellemøsten og Balkanlandene. 
Den har været spist af osmannerne i 1300-tallet.

Fremstilling 
Baklava er filodej med hakkede nødder (valnødder eller pistacienødder). Mens den er varm, hældes en lage over lavet af sukker, citron og vand. Baklavaerne udskæres i rombeform. Det klassiske tilbehør til baklava er en kop stærk, tyrkisk kaffe, da kaffens bitterhed er god sammen med baklavaens hvinende sødme.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Food Term of the Week: Baklava  juli 2019 på termcoord.eu

Kager
Desserter
Kultur i Albanien
D.B. Adler

David Baruch Adler (født 16. maj 1826 i København, død 4. december 1878 sammesteds) var en dansk vekselerer og politiker.

Biografi 
David Baruch Adler var søn af vekselerer Baruch Isaac Adler og Hanne Meyer. Han blev gift med Jenny Raphael (1830-1902) og var far til seks børn, heriblandt Bertel Adler, Hanna Adler og Ellen Adler (der blev mor til Harald og Niels Bohr).

Som ung rejste han til London, men kom i 1850 tilbage til København, hvor han overtog sin onkels bankierforretning, som han fortsatte under navnet D.B. Adler & Co.

Under pengekrisen i 1857, hvor der var et kraftigt træk på Nationalbankens likviditet, deltog han sammen med E.J. Hvidt i forhandlingen af en ordning med Nationalbankens forbindelser i Hamburg og navnlig over for firmaet H. Pontoppidan & Co, der var truet af konkurs.

I 1857 var han med til at stifte Privatbanken, af hvis bankråd (bestyrelse) han nogle år var medlem. Han blev imidlertid uenig med ledelsen, og i 1873 var han med til at stifte Kjøbenhavns Handelsbank. 

Endvidere var han medstifter af andre virksomheder og kreditinstitutter (f.eks. Jydsk Handels- og Landbrugsbank, Ny jydske Kjøbstad-Creditforening, Aalborg Spritfabrik), og efter krigen i 1864 overdrog finansminister David – der i betydeligt omfang benyttede Adlers råd og bistand i finansielle sager – ham at stifte et udenlandsk statslån.
 

Adler var fra 1864 medlem af Folketinget for Frederiksborg Amts 1. Valgkreds (Rigsdag og Rigsråd) og fra 1869 til sin død medlem af Landstinget for København. Som politiker hørte han til det nationalliberale parti. I det nationale spørgsmål og i henseende til skandinaviske sympatier var han partiets mand; men i andre spørgsmål stod han på dets yderste venstre fløj og var mere frisindet end det Højre, som de nationalliberale i årene var blevet en del af.

I novemberforhandlingerne i 1877 var han en af de landstingsmænd, der ville strække sig videst for at opnå forlig med Folketinget. I handelspolitik var han yderligtgående frihandelsmand. 

Han var medlem af Borgerrepræsentationen (1858-1864 og 1869-1872), af Grosserer-Societetets Komité (1875-1878), af Sø- og Handelsretten (1862-78) og af Det mosaiske Troessamfunds repræsentantskab (1870-1877). Endvidere var han medlem af Kommissionerne for Udarbejdelsen af en skandinavisk Veksellov og af en sø- og handelsretslov.

Eksterne henvisninger 
 
 

Bankierer fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1860'erne
Landstingsmedlemmer i 1860'erne
Landstingsmedlemmer i 1870'erne
Personer fra København
Medlemmer af Rigsrådet (1855-1866)
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1800-tallet
Jøder fra Danmark
Politikere fra De Nationalliberale
Medlemmer af Sø- og Handelsretten
Fængslende feriedage

Fængslende feriedage er en dansk komediefilm fra 1978 instrueret og skrevet af Finn Henriksen efter idé af Poul-Henrik Trampe.

Dele af filmen blev optaget i Maribo gamle Rådhus.

Medvirkende 
Jørgen Ryg
Lisbet Dahl
Birgitte Federspiel
Dirch Passer
Preben Kaas
Arthur Jensen
Ole Ernst
Bjørn Puggaard-Müller
Gyrd Løfqvist
Torben Jensen
Ulf Pilgaard
Poul Thomsen
Jan Hertz
Søren Strømberg
Birger Jensen
Henning Jensen
Valsø Holm
Claus Nissen
Erik Holmey
Holger Vistisen
Gotha Andersen
Bendt Reiner
Susanne Jagd
Lone Helmer
Lise-Lotte Norup

Trivia 
 Dette blev både Dirch Passers og Jørgen Rygs sidste medvirken i en spillefilm.

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1978
Film instrueret af Finn Henriksen
Hosekræmmeren (film fra 1971)

Hosekræmmeren (engelsk titel Cecilia - a Moorland Tragedy) er en dansk film fra 1971, skrevet og instrueret af Knud Leif Thomsen efter romanen Hosekræmmeren af Steen Steensen Blicher.

Medvirkende 
 Frans Andersson
 Lily Broberg
 Niels Hinrichsen
 Bertel Lauring
 Preben Lerdorff Rye

Ekstern henvisning 
 

Film baseret på værker af danske forfattere
Danske film fra 1971
Film instrueret af Knud Leif Thomsen
Frederik Ahlefeldt (storkansler)

Frederik lensgreve Ahlefeldt (født 1623, død 7. juli 1686) var en dansk lensgreve og storkansler.

Biografi 
Han var søn af Frederik Ahlefeldt til Søgård i Sønderjylland. Ved sit giftermål 1656 med statholder Christian Rantzaus eneste datter, Margrete Dorothea, kom han ind i en meget indflydelsesrig familie, og da han tillige var kommet til at stå højt i dronning Sophie Amalies yndest, gik det nu rask frem på embedsbanen. 

I 1657 blev han landråd og generalkrigskommissarius og brugtes de følgende år i diplomatiske sendelser til kurfyrsten af Brandenburg og hertugen af Gottorp. 1660 sendtes han til England og sluttede i februar 1661 en handels- og venskabstraktat. Efter hjemkomsten udnævntes han 1661 til Statholder i København og assessor i Statskollegiet og efter svigerfaderens død 1663 til dennes efterfølger som statholder i de kongelige dele i hertugdømmerne, amtmand i Steinburg og guvernør i Sønder-Ditmarsken. I de følgende år opholdt han sig mest på Gråsten og var især optaget af stridighederne med Gottorp og de vanskelige finansielle forhold i det sønderborgske hus, men rådspurgtes også i alle vigtige regeringssager. Efter tronskiftet 1670 og Christoffer Gabels fald blev Ahlefeldt den ledende minister, men da han  havde en stærk ulyst til at deltage i regeringens daglige forretninger, fortrængtes han efterhånden af Griffenfeld.

Medens Ahlefeldt i begyndelsen havde støttet Griffenfeld, gik han senere over til dennes
modstandere og var en af de virksomste for at styrte ham, da han mente, at Griffenfelds politik var skæbnesvanger for landet. Han var nu fra 1676 til sin død storkansler, men gav sig egentlig kun af med udenrigspolitikken. Han var utvivlsomt en meget betydelig mand, og når man senere i beundringen for Griffenfeld har fremstillet Ahlefeldt som en uduelig tysker, savner dette al begrundelse i de samtidige domme om ham. 

Efter faderen og svigerfaderen kom Ahlefeldt i besiddelse af en stor formue og samlede efterhånden alle slægtens sønderjyske besiddelser. Grev Rantzau havde i sommeren 1659 med kongens samtykke overdraget ham Tranekær Len på Langeland, og i 1672 blev han lensgreve af Grevskabet Langeland. Desuden havde han store besiddelser uden for Danmark. 

Den 11. oktober 1663 fik han Elefantordenen.

Kilder 
 Frits Ahlefeldt-Laurvig, Storkansleren, 7 bind, Forlaget Tryde, 1934-1948.

Eksterne henvisninger 
 
 Frederik Ahlefeldt  på Grænseforeningen.dk

Danskere i 1600-tallet
Politikere fra Danmark
Danske statholdere i Slesvig-Holsten
Frederik
Godsejere fra Danmark
Lensgrever fra Danmark
Medlemmer af Gehejmekonseillet
Amtmænd fra Holsten
Grever fra Tyskland
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Gehejmeråder fra Danmark
Air Canada

Air Canada er et canadisk flyselskab hjemmehørende i Montreal og er et af de oprindelige medlemmer af Star Alliance. 

Selskabet blev stiftet i 1937 som et datterselskab af Canadian National Railway under navnet Trans-Canada Airlines. Den første flyvning gik fra Vancouver til Seattle med ikke mindre end 2 passagerer og lidt post. I 1965 skiftede selskabet navn til det nuværende, Air Canada, og siden 1989 har det været fuldstændigt privatiseret. I de seneste år har Air Canada været i store økonomiske problemer og var i betalingsstandsning i 19 måneder i 2003/04.

Flyflåde 
Air Canada opererer følgende:
(Airbus)
44 A319
42 A320
8 A330-300
11 A340-300 og -500

(Boeing)
44 Boeing 767

(Embraer)
15 Embraer 170/175
18 Embraer 190/195

Eksterne henvisninger 

Flyselskaber fra Canada
Etableret i 1937
Star Alliance
Montreal
Selskaber noteret på Toronto Stock Exchange
Det parallelle lig

Det parallelle lig er en dansk film fra 1982. Det er en krimifilm om et lig af en myrdet, der skjules i en ligkiste og opdages af en graver.

Manuskript Søren Melson og Hans-Erik Philip efter en roman af Frits Remar.
Instruktion Søren Melson.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Buster Larsen
Jørgen Kiil
Masja Dessau
John Hahn-Petersen
Poul Bundgaard
Jan Zangenberg
Lily Broberg
Gyrd Løfqvist
Bjørn Puggaard-Müller
Anne Werner Thomsen
Peter Ronild
Peter Steen
Willy Rathnov
Hugo Herrestrup
Niels Hinrichsen
Valsø Holm
Ib Mossin
Søren Spanning

Eksterne henvisninger 
 

Kriminalfilm fra Danmark
Danske film fra 1982
Film baseret på værker af danske forfattere
De grønne slagtere

De grønne slagtere er en dansk komediefilm fra 2003, skrevet og instrueret af Anders Thomas Jensen.

Handling 

Vennerne Bjarne (Nikolaj Lie Kaas) og Svend (Mads Mikkelsen) åbner deres egen slagterforretning, da de vil undgå den ondskabsfulde Holger (Ole Thestrup). De udvikler en madret ved navn "kyllerylle", der er alt andet end ko og gris, men som får mere opmærksomhed end Holgers kronhjortepølse.

Medvirkende 
 Nikolaj Lie Kaas som Bjarne/Eigil
 Mads Mikkelsen som Svend
 Line Kruse som Astrid
 Ole Thestrup som Holger
 Bodil Jørgensen Tina
 Lily Weiding som Juul
 Nicolas Bro som Hus-Hans
 Camilla Bendix som Beate
 Aksel Erhardsen som Pastor Villumsen
 Elsebeth Steentoft som Ingrid
 Peter Reichhardt som sundhedskontrollant
 Kjeld Nørgaard som sundhedskontrollant
 Jacob Cedergren som sundhedskontrollant
 Kristian Halken som sundhedskontrollant
 Lars Ranthe som kunde
 Mia Lyhne som journalist
 Mikkel Vadsholt som elinstallatør
 Tomas Villum Jensen som håndværker
 Jeppe Kaas som en af musikerne

Kilder

Eksterne henvisninger 

 

Danske film fra 2003
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Anders Thomas Jensen

Dansksprogede film
Fanebånd

Et fanebånd – eller for rytterregimenter estandartbånd – er et rødt bånd, som hæftes på en militær fane eller estandart for at hædre en god indsats af enheden. Fanebåndene tildeles af regenten, og har en tekst, som angiver slag og tidspunkt for indsatsen.

Det seneste kongeligt tildelte fanebånd er tildelt Den Kongelige Livgarde i 1986 for indsatsen på "Amalienborg 9. april 1940".

I forbindelse med Dannebrogs 800 års jubilæum, udleverede Danmarks-Samfundet faner til alle faner der deltog i fejringen, med teksten "Dannebrog 800 år 1219-2019".

Hædersbevisninger fra Danmark
Danmarks militær
Minas Tirith

Minas Tirith – Kongernes By, Den Hvide By, er en lokalitet i Midgård, fra Ringenes Herre. Byen er hovedstaden i landet Gondor (efter Osgiliath blev taget), hvorfra Elendils slægt regerer. Byen blev bygget i 3320 i den anden alder af Isildurs lillebror, Anárion, og hed dengang Minas Anor, hvilket betyder solens tårn. Ostoher ombyggede byen i 420 den tredje alder. Gondors våbenskjold, Det Hvide Træ, står ved Minas-Tiriths fontaine.

Eksterne henvisninger 

Steder i Ringenes Herre
Rentes rente

Rentes rente eller kapitalfremskrivning er det fænomen, at når en kapital forrentes adskillige gange til en konstant rentefod, stiger renteudbetalingerne fra den ene renteudbetaling til den næste. Årsagen er, at rentepengene lægges til den oprindelige kapital, så der ved næste renteudbetaling betales renter af et så meget desto større beløb.

Beregning 
Hvis man antager at rentefoden er konstant, og renteudbetalingerne sker med regelmæssige mellemrum, kaldet terminer, kan man beregne det beløb som en vis, oprindelig, kapital er "vokset til" efter et vist antal af disse terminer, idet:

hvor
  er antallet af terminer,
  er den procentvise rente pr. termin,
  er den oprindelige kapital, og
  er kapitalens størrelse efter de  terminer

Udledning af renteformlen 
Fra   (kapitalens størrelse efter  terminer) og til  er der sket én rentetilskrivning, dvs.

Tilsvarende har vi at  og så fremdeles. Benytter vi relationen indtil vi rammer startkapitalen  finder vi at

Dette viser altså at slutkapitalen efter  terminer er givet ved

Regneark 
De fleste regneark, som f.eks. Excel har indbyggede funktioner til at beregne finansielle nøgletal. Rentes rente kan beregnes med Excel funktionen FV (future value), som beregner værdien af periodiske indbetalinger med fast rente, ved at udelade periodiske indbetalinger. I terminologien ovenfor:

Se også 
 Fremtidsværdi
 Nutidsværdi

Referencer 

Renteformer
Oviri

Oviri er en dansk/fransk film fra 1986 om maleren Paul Gauguins liv. Filmen er instrueret af Henning Carlsen og skrevet af Christopher Hampton efter et originalmanuskript af Henning Carlsen og Jean-Claude Carrière.

Henning Carlsen blev nomineret til Guldløven ved filmfestivalen i Venedig og Sofie Gråbøl modtog en Bodil- og Robertpris for birollen som Judith Molard.

Handling 

Filmen omhandler perioden fra Gauguin (Donald Sutherland) i 1893 ankommer til Paris for at udstille sine billeder efter sit ophold på Tahiti, til han to år senere skuffet og ruineret forlader Europa og den borgerlige kultur, der ikke værdsætter hans kunst. Filmen lader flere af periodens kulturpersonligheder optræde (bl.a. Strindberg og Edvard Brandes), men handler især om malerens forhold til sin danske kone Mette Sophie Gad (Merete Voldstedlund) og til sine modeller, deriblandt den fjortenårige Judith Molard (Sofie Gråbøl), datter af William Molard.

Medvirkende 
 Donald Sutherland - Paul Gauguin
 Sofie Gråbøl - Judith Molard
 Valérie Glandut - Annah
 Jean Yanne - William Molard
 Ghita Nørby - Ida Molard
 Merete Voldstedlund - Mette Gad
 Max von Sydow - August Strindberg
 Fanny Bastien - Juliette Huet
 Michelle Thykjær - Germaine
 Jørgen Reenberg - Edvard Brandes
 Solbjørg Højfeldt - Nina Pack
 Morten Grunwald - Durand-Ruel
 Henrik Larsen - Julien Leclerc
 Chili Turèll - Gæst hos Durand-Ruel
 Charlotte Sieling - Gæst hos Durand-Ruel
 Erik Holmey - Sauban
 Hugo Øster Bendtsen - Sømand
 John Hahn-Petersen - Sekretær i Koloniministeriet
 Jens Jørgen Thorsen - Fuld mand i grøft
 Jesper Bruun Rasmussen - Auktionarius

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Spillefilm fra Danmark
Franske film fra 1986
Danske film fra 1986
Film instrueret af Henning Carlsen
Biografiske film fra Danmark
Film fra Danmark (administrationskategori)
Kolding Å

Kolding Å er en å i Sydjylland, der løber gennem Kolding by. Åen begynder ca. en kilometer øst for Ejstrup, hvor  Vester Nebel Å der kommer fra nord løber sammen med Åkær Å der kommer fra vest,  og danner Kolding Å. Åen løber gennem Kolding Ådal, gennem Kolding by og ud i Kolding Fjord ved havnen. Kolding Å var i ældre tid grænsen mellem Danmark og Hertugdømmet Slesvig.

Et tilløb til Kolding Å er nær Kolding opstemmet og her ligger vandkraftværket Harteværket.

Fiskeri

I Kolding Å kan man som lystfisker fange gedder, havørreder, bækørreder og stalling. Det kræver dog fiskekort at fiske, da fiskeretten ejes af Kolding sportsfiskerforening. Fiskekort kan købes i fiskebutikker.

Sejlads
Der er tilladt at sejle på Kolding Å med kano, kajak, robåde og andre ikke-motordrevne fartøjer.

Restriktioner
Kolding Å er åben for sejlads på følgende tidspunkter:
Motorvejsbro (syd for Påby) - Plovfuren: 16. juni – 31. december fra kl. 8-18.
Plovfuren – Vestre Ringgade: Hele året fra kl. 8-18.
Vestre Ringgade – Kolding Fjord: Hele året.

Strækningen fra Vestre Ringgade til Kolding Fjord er åben for motorsejlads, dog med højst 3 knob og med begrænset støj. 

Det er ikke tilladt at sejle på andre af de kommunale vandløb.

Kilder
http://www.kolding.dk/borger/vandlob/vandlob-og-soer/sejlads-pa-kolding-a

Vandløb i Danmark
Lokaliteter i Kolding Kommune
Barndommens gade (film)

Barndommens gade er en dansk film fra 1986, instrueret af Astrid Henning-Jensen. Manuskriptet er skrevet af Erik Thygesen efter romanen Barndommens gade af Tove Ditlevsen. Filmen handler om en 14-årig pige ved navn Ester, som bor i en toværelses lejlighed på Vesterbro. Hun bor der sammen med sine forældre og storebroderen Carl.

Medvirkende 
 Sofie Gråbøl som Ester
 Carl Quist Møller
 Vigga Bro
 Torben Jensen
 Louise Fribo
 Kirsten Lehfeldt
 Else Petersen
 Lene Vasegaard
 Benny Poulsen
 John Hahn-Petersen
 Birgit Conradi
 Margrethe Koytu
 Karen Margrethe Bjerre
 Lars Lunøe
 Peter Schrøder
 Lene Brøndum
 Claus Nissen
 Eva Madsen
 Pelle Koppel
 Henrik Larsen
 Litten Hansen
 Hanne Ribens
 Daimi Gentle

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1986
Dramafilm fra Danmark
Film instrueret af Astrid Henning-Jensen
Robertprisen for årets musik
Film baseret på værker af danske forfattere