kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nakskov Byskole

Nakskov Byskole er en offentligt finansieret skole (folkeskole) beliggende på Nørrevold 13, Nakskov. Tæt beliggende ved både Nakskov Svømmehal og Nakskov Idrætscenter. Ligger i Distrikt 1, Lolland Kommune.

Skolen blev bygget i 1915 og var sammenbygget med gymnasiet. I 1979 overtog skolen gymnasiets bygning.

Skolens distrikt udgør 1/4 af det samlede befolkningsunderlag på ca. 15000 indbyggere i Nakskov. Klasserækkerne er 0.kl.i et spor, 1.-6.kl.i to spor, 7.-9.i fire spor, 10. kl i to spor, samt en udslusningsklasse for unge med generelle indlæringsvanskeligheder og en modtageklasse for elever med anden etnisk baggrund.
10. kl. er fysisk placeret på Nakskov Uddannelsescenter.

Strukturreformen 
Som følge af centralisering af folkeskolerne i Lolland Kommune, er Byskolen (pr. 1. august 2008) slået sammen med Madeskovskolen og Dannelunde Skole. Vestenskov skole (1.august 2010) og Møllemarkskolen (1. august 2008) blev lukket. 
Nakskov Byskole, nu Byskoleafdelingen er den eneste afdeling i Fjordskolen med overbygning (7.-9. kl.).

Tidligere lærere og elever 
Victor Cornelins – lærer, født på Sankt Croix og var barn af efterkommere af negerslaver.

Mette Jacobsen – elitesvømmer, svømmer hovedsaglig butterfly, men også rygcrawl og crawl.

Kilder/Referencer 
 Nakskov Byskole's hjemmeside  
 Fjordskolen Lolland's hjemmeside

Folkeskoler
Byskole
Ejner

Ejner er et drengenavn, der er fællesnordisk og betyder "djærv" eller "dristig". Det modsvarer det islandske ord "einheri", der betyder "den, der kæmper alene".

Navnet findes med i/j og e/a, så følgende varianter findes på dansk: Einer, Ejnar og Einar. I alt findes der omkring seks tusinde personer med navnet i år 2002 ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet
 Einár, svensk rapper (2002-2021)
Einar Aggerholm, dansk bokser og EM-udfordrer
Ole Einar Bjørndalen, norsk skiskytte.
Einar Enemark, dansk rapper kendt fra MC Einar.
Ejner Federspiel, dansk skuespiller.
Einar Gerhardsen, norsk politiker.
Einar Már Gudmundsson, islandsk forfatter.
Ejnar Hertzsprung, dansk kemiker og astronom.
Einar Holbøll, dansk postmester og ophavsmand til julemærket.
Ejner Johansson, dansk kunsthistoriker og filminstruktør.
Einar Tambeskælver, norsk lensmand fra det 10. eller 11. århundrede.

Navnet anvendt i fiktion
Einer Tambeskielver er titlen på et skuespil af Johan Nordahl Brun fra 1772 (om Einar Tambeskælver).

Drengenavne
Jørgen Engebretsen Moe

Jørgen Engebretsen Moe (født 22. april 1813 på gården Mo i Ringerike, Norge, død 27. marts 1882) var en norsk biskop, forfatter og eventyrsamler. Han er mest kendt for Asbjørnsen og Moes norske folkeeventyr.

Liv og karriere 

Jørgen Moe blev født på gården Mo, som ligger i Hole, Ringerike. Han er mest kendt som halvdelen af Asbjørnsen og Moe, navneparret som er blevet et synonym for norske folkeeventyr. Det var i ungdomsårene at Moe lærte Peter Christen Asbjørnsen at kende, og de to rejste rundt og skrev de folkeeventyr ned, som folk fortalte dem. Mens den udadvendte Asbjørnsen holdt af de korte skrøner og morsomme historier, var den indadvendte Moe mere optaget af de mere alvorlige vidundereventyr og legenderne. Han var den mest romantisk orienterede af de to. Jørgen Moes søn Moltke Moe fortsatte farens arbejde med eventyr og andre folkeminder.

Jørgen Moe blev præst og senere i 1875 biskop i Kristiansand.

Udover eventyrsamlingen udgav Moe også egne værker, både digte og fortællinger.

Ringerike Museum fik i 1930erne en testamentarisk gave af Moes datter Marie, bestående af ca 500 genstande fra faderens private hjem.

Eksterne henvisninger 
 

Novelleforfattere fra Norge
Digtere fra Norge
Biskopper fra Norge
Nordmænd i 1800-tallet
Dansksprogede forfattere fra Norge
Nakskov Gymnasium og HF

Nakskov Gymnasium og HF er et gymnasium, der ligger i Nakskov på Lolland. Gymnasiet tilbyder STX og HF, og det er det ene af to gymnasier i Lolland Kommune, hvor det andet er Maribo Gymnasium i Maribo.

Nakskov Gymnasium og HF modtager udkantstilskud, og gymnasiet har et fysikhold for fire elever.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Nakskov Gymnasium og HF's hjemmeside 

Gymnasier i Danmark
Gymnasium og HF
Peter Christen Asbjørnsen

Peter Christen Asbjørnsen (født 1812 i Christiania (Oslo), død 1885 i Kristiania (Oslo) var en norsk forfatter, folkemindesamler og naturforsker. Sammen med ungdomsvennen Jørgen Moe udgjorde han forfatterparret Asbjørnsen og Moe, som i Norge er blevet et synonym for norske folkeeventyr.

Faglitterære forfattere fra Norge
Etnologer
Personer fra Oslo
Nordmænd i 1800-tallet
Dansksprogede forfattere fra Norge
Asbjørnsen og Moe

Nordmændene Peter Christen Asbjørnsen (1812-1885) og Jørgen Moe (1813-1882) var de banebrydende samlere og udgivere af norske folkeeventyr baseret på en mundtlig fortællertradition, som satte præg på det norske sprogs udvikling.

De første samlinger med Norske folkeeventyr blev udgivet 1841–1844 og blev  oversat blandt andet til dansk.

Norsk retskrivning lå på den tid tæt på den danske. Sproget var dermed dårligt egnet til en eventyrsamling, som havde rod i norsk tradition, og som var fortalt i lokale dialekter. Asbjørnsen og Moe løste problemet ved at bruge det samme princip som brødrene Grimm: en enkel sprogstil i stedet for dialekterne, mens de beholdt fortællingernes form.

Eksterne henvisninger 
Norske Folkeeventyr i elektronisk udgave

Kultur i Norge
Eventyr
Folkeminde fra Norden
Trichomonas vaginalis

Trichomonas vaginalis er en anaerob protozo, der er årsag til kønssygdommen trichomonas (trichomoniasis).
Den er den hyppigste protozoinfektion i industrialiserede lande.

Trichomonas er en infektion i urogenitalsystemet. Hos kvinder oftest i skeden, og hos mænd i urinrøret. 90% af inficerede mænd og omkr. 50% inficerede kvinder udviser ikke symptomer, men kan være smittebærere.
Symptomer er udflåd og kløe eller svie ved vandladning.

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Trichomonas vaginalis

Protozosygdomme
Metamonada
Niels Peter Høeg Hagen

Niels Peter Høeg Hagen, ofte blot kaldet Høeg Hagen (født 15. oktober 1877 på Gunderstedgård ved Nibe, død ca. 15. november 1907) var en dansk officer og kartograf. Høeg Hagen deltog sammen med Ludvig Mylius-Erichsen og Jørgen Brønlund i den skæbnesvangre Danmark-ekspedition i 1906-08, hvor de tre omkom i november 1907 på deres hjemrejse fra Nordøstgrønland.

Liv og karriere 
Høeg Hagen var søn af proprietær, senere inspektør ved Holbæk Amts Sygehus Jacob Bernhard Høeg Hagen (1843-1913) og Ludovika Vilhelmine Bie (1847-1922). Elleve år gammel kom han med forældrene til København, hvor han gik i Melchiors Skole, og kom senere til Holbæk, fra hvis realskole han tog præliminæreksamen.

Han ville være officer og blev som værnepligtig optaget på Sekondløjtnantskolen for fodfolket i 1896 og blev sekondløjtnant 1898, gik i Officerskolens næstældste klasse 1898-1900 og blev ved udgangen af sidstnævnte år premierløjtnant. Her tjenestegjorde han ved 18. bataljon, da Ludvig Mylius-Erichsen i 1906 traf forberedelser til Danmark-ekspeditionen til udforskning af Nordøstgrønland. Høeg Hagen meldte sig som eventuel deltager og blev antaget til kartograf.

Høeg Hagen havde et robust og optimistisk sind, der gjorde ham velegnet som ekspeditionsdeltager. Bl.a. på grund af disse personlige egenskaber valgte Mylius-Erichsen ham til sin ledsager sammen med Jørgen Brønlund, da ekspeditionen i foråret 1907 med fire slædehold drog mod nord for at placere depoter og opmåle og kortlægge kyststrækningerne.

Mylius-Erichsen besluttede at gøre forsøget at nå ind til bunden af den store Independence-bugt, selvom dette indebar en risiko for, at gruppen ikke ville kunne nå tilbage til skibet inden sommeren. Kortlægningen var en succes, for Høeg Hagen kortlagde både nord- og sydsiden af bugten, og de tre rejsende kunne konstatere, at den i virkeligheden var et sund. Men så kom tøbruddet, som tvang de tre mænd, først til at oversomre deroppe, og derefter til i forkommen tilstand at søge op over landet og indlandsisen for at nå frem til nærmeste depot. Dette forsøg kostede dem alle tre livet. På grund af Jørgen Brønlunds heltemodige indsats inden sin død blev Høeg Hagens kortskitser placeret et sted, hvor eftersøgningsholdet ville finde dem.

Hagen var ugift. Der findes en tegning af Høeg Hagen af Achton Friis fra 1907. Et mindesmærke af Kai Nielsen for de omkomne deltagere i ekspeditionen blev rejst på Langelinie 1912. Mindesmærke på Tveje Merløse Kirkegård 1908. Hagens Allé i Hellerup er opkaldt efter ham.

Kilder 
 Hother Ostermann, "Høeg Hagen", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.

Eksterne henvisninger 
 

 Den Digitale Slæderejse 

Officerer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Polarforskere fra Danmark
Kartografer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Prüfer-kode

I 1918 viste den tyske matematiker Heinz Prüfer en bijektiv korrespondance mellem et træ med knudemængden {1,2, ... , n} og mængden af ord af længde n-2 i symbolerne {1,2, ... ,n}. Disse træbeskrivelser kaldes Prüfer-koder.

Der findes to forskellige algoritmer. Den ene finder koden for et træ, og den anden konstruerer træet ud fra en given kode. Disse to algoritmer er hinandens inverse.

Algoritmen (Fra træ til Prüfer-kode) 
Lad T være et træ med knudemængde {1,2, ... , n}. Gennemfør nedenstående punkter 1-3:
 Find den mindste knude af valens 1, kald den v. Lad w være den knude forbundet med v.
 Skriv w ned og slet knuden v, samt kanten vw.
 Hvis der i træet findes mere end 1 kant, gå til punkt 1: ellers stop.

Den resulterende liste af tallene skrevet ned er Prüfer-koden for T.

Eksempel:
Dette eksempel illustrere algoritmen på træet T med 6 knuder. Prüfer-koden er tallet 2332.

Algoritmen (Fra Prüfer-kode til træ) 
Lad listen af a1 ... an-2 af tal tilfældigt valgt fra mængden {1,..,n}. Gennemfør nedenstående punkter 1-3:
 Skriv ned den første liste a1 ... an-2; derefter skriv listen 1,2, .. , n.
 Find det laveste tal, kald det x, som findes i den anden liste men ikke i den første. Slet det første tal i den første liste, kald dette tal for y; slet derefter tallet x fra den anden liste og tegn kanten xy.
 Hvis den første liste ikke er tom, gå til punkt 2. Ellers er den første liste tom, hvilket vil sige at den anden liste indeholder kun 2 tal tilbage. Tilføj kanten bestående af de to tal til træet: derefter stop.

Eksempel:
Dette eksempel illustrerer algoritmen på Prüfer-koden 2332.

Kombinatorik
Usa

Usa kan henvise til

 USA - forkortelse af United States of America
 Usa (flod) - en flod i Republikken Komi i Rusland
 Usa (flod i Taunus) - tysk flod i delstaten Hessen i Tyskland
Starbåd

Starbåden, eller blot Star, er en kølbåd for en besætning på to personer. Den er for sejlere i den tungeste vægtklasse.

Skrog, rig og trim 
Starbåden er overrigget med et stort storsejl på en lille rig, hvilket gør den svær at sejle og udsat for havari i hårdt vejr. Den bærer fok og storsejl, men ingen spiler i modsætning til de fleste andre kapsejladsbåde. I stedet bruges en stage til at spile fokken ved rumskødssejlads.

De første Starbåde blev bygget af træ, men nu bliver de typisk lavet af glasfiber med en rig af aluminium.

Skroget har en let buet bund, der fører til en relativt kort forstævn, som befinder sig oven for vandlinien. 

Mange trimmuligheder gør det muligt at indstille den store rig optimalt; men stadigvæk er Starbåden en meget svær båd 
at sejle. Derfor har den altid lokket de bedste sejlere til. Uofficielt kaldes klassen “Regattakølbådenes Kongeklasse.”

Starklassen startede med en atypisk, cirkulær bomnedhalsanordning, der kunne holde bommen effektivt ned, selv med bommen langt ude i medvind. Et andet bemærkelsesværdigt aspekt er den ekstreme hængeposition, besætningen bruger, hvor en sele hjælper dem til at hænge lavt i luv side af båden kun med underbenene indenbords.

Byggeplanerne kan fås af alle fra Central Office i ISCYRA i Chicago.

Historie 
Starbåden blev designet i 1911 af Francis Sweisguth, og de første 22 både blev bygget i New York. Siden er over 8.200 både blevet bygget.

Siden 1932 har Starbåden været en olympisk klasse, med undtagelse af 1976, hvor den blev erstattet af Tempesten. I 2011 blev det dog besluttet at lade kølbådene udgå af det olympiske program fra sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, den sidste gang Starbåden således har deltaget ved en olympiade var ved sommer-OL 2012 i London. 

Selvom designet ikke er moderne, forbliver klassen populær i dag og er en af verdens største kapsejladsklasser med ca. 2000 kapsejladsaktive både i Nordamerika, Sydamerika, Australien og Europa og der bliver hvert år sejlet DM, EM og VM.

Eksterne links 
 International Star Class Yacht Racing Association, ISCYRA

Kølbåde
Kønsidentitet

Ved kønsidentitet forstås bevidsthed om ens køn og den typiske eller traditionelle adfærd for kønnet.

Denne definition lægger ikke vægt på den enkelte persons egen oplevelse, hvorfor kønsidentitet af LGBT Ordbog definerer det som:

Den enkelte persons vedholdende indre og individuelle oplevelse af:
 sit køn – hvilket måske, måske ikke svarer til det ved fødslen tildelte køn og
 sin krop – hvilket, hvis muligheden er til stede, kan indebære ændringer af kroppens udseende
eller funktion gennem medicinsk, kirurgisk eller anden behandling og måder at udtrykke sit køn
på herunder påklædning, tale og manerer.

Kønsidentiteten er en af de identitetsdimensioner, som forekommer blandt mennesker. Andre er fx den sociale, den etniske og den religiøse identitet.

Kønsidentiteten er som hovedregel forbundet med den biologiske identitet. Den biologiske kønsidentitet er genetisk betinget af kønskromosomerne. Denne indebærer blandt andet, at personen i puberteten gennemgår en modningsproces, som manifesterer sig i en ny egenopfattelse og et nyt forhold til eget og det modsatte køn.
 
Kønsidentiteten har tillige en social dimension: gennem familiens og samfundets opdragende og påvirkende indflydelse udvikler personen en egenopfattelse af hvad, der forventes af vedkommende i kraft af køn (kønsroller). Den egenopfattelse, der således udvikles, vil i høj grad være påvirket af det familie- og samfundsmæssige miljø, vedkommende vokser op i.
 
Normalt vil der være overensstemmelse mellem en persons kønsidentitet og biologisk køn, men i et mindre antal tilfælde er der ikke en sådan overensstemmelse, fx blandt transkønnede. Årsagen til denne manglende overensstemmelse menes at være en hormonpåvirkning under graviditeten, som påvirker fosteret. Der er forskellige spekulationer om hvorledes, denne påvirkning sker, men ingen sikre beviser for, at de fremsatte teorier er korrekte.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Lene Nyboe og Berit Hvalsøe: Lærebog i psykiatri: for ergoterapeuter og fysioterapeuter; Viborg 2010; 
 Katja Rohde m.fl: "Barnets dannelse af kønsidentiteten" (RUC 2014) 

LGBT
Samfund
Black-Ash Inheritance

Black-Ash Inheritance er en EP fra det melodiske dødsmetalband In Flames, der blev udgivet i 1997 som forsmag på deres kommende album Whoracle. Numrene på minicden var alle med på den japanske udgave af Whoracle og senere på genudgivelsen af The Jester Race. Nummeret "Gyroscope" var senere udgivet på det følgende album og live-numemret "Behind Space" stammede fra deres debutalbum Lunar Strain

Numre 
 "Goliaths Disarm Their Davids" – 4:54
 "Gyroscope" – 3:26
 "Acoustic Medley" – 2:37
 "Behind Space (Live)" – 3:37

Musikere 
 Anders Fridén – Vokal
 Jesper Strömblad – Guitar
 Glenn Ljungström – Guitar
 Johan Larsson – Bas
 Björn Gelotte – Trommer

Henvisninger 
Black-Ash Inheritance albumdetaljer 
Black-Ash Inheritance sangtekster 

Metalalbum
In Flames-album
Slesvigske krige

De slesvigske krige er en fællesbetegnelse for de to krige, som blev udkæmpet mellem Danmark og Preussen/Tyskland i det 19. århundrede. Det drejer sig om:

1. Slesvigske krig (også kaldet Treårskrigen) – 1848-1850
2. Slesvigske krig 1864

Krige i 1800-tallet
Danske krige
Borgerkrige
Tyske krige
2. Slesvigske Krig
Bloody Mary

Bloody Mary er en drink, opfundet på Harry's New York Bar i Paris af bartenderen Fernand Petiot i 1921. Oprindelsen til navnet er ukendt, men den mest oplagte forbindelse er til Dronning Maria 1. af England. Bloody Mary har ry for at være god mod tømmermænd.

En Bloody Mary består af vodka, tomatjuice og stærke sager som peber, tabasco-sovs eller lignende.

Eksterne henvisninger 

Drinks
Langkaer Gymnasium, STX, HF & IB World School

Aarhus Gymasium, Tilst (stiliseret AARHUS GYMNASIUM, Tilst; fra 2012 til 2018 kaldt Langkaer Gymnasium, STX, HF & IB World School, før 2012 kaldet Langkær Gymnasium og HF) er et gymasium i Tilst vest for Aarhus. Det fik dets nuværende navn da det i 2018 fusionerede med Aarhus Gymnasium, en underafdeling af Aarhus Tech.

Skolen har udbudt studentereksamen, højere forberedelseseksamen og siden 2011 den internationale studentereksamen, IB.

Bygningerne er tegnet af arkitektfirmaet Friis & Moltke og skolen åbnede i 1975. I 2014 var der i alt 902 elever.

Rektor fra juni 1994 til 2015 var Anders Kjær Østergaard. Han blev efterfulgt af den tidligere vicerektor Yago Bundgaard.

Mellem 1975 og 2002 var litteraturhistorikeren Aage Jørgensen ansat.

I 2016 blev gymnasiet genstand for stor debat i medierne, da gymnasiet havde valgt at opdele nogle af eleverne i grundforløbsklasserne efter etnicitet. Skolen havde en skæv elevsammensætning, hvorfor skolen så sig nødsaget til dette tiltag, som både daværende elevrådsformand Jens Philip Yazdani og rektor Yago Bundgaard kaldte for "Den mindst dårlige løsning".

Kendte studenter 
 1982 – Søren Sko, sanger og komponist
 1993 – Kasper Støvring, forfatter og debattør
 2005 – Uffe Lembo, formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning i Aarhus Amt (2003) og landsformand i 2005.
 ca. 2000 – Morten Breum, DJ og producer
 ca. 1994 – Rabih Azad-Ahmad, jurist og politiker
 2013 – Sana Mahin Doost, forhenværende forkvinde ved Danske Studerendes Fællesråd. (2017-2019)
 2017 – Jens Philip Yazdani, forhenværende formand ved Danske Gymnasieelevers Sammenslutning (2017-18)
 2019 - Nagin Ravand, fodboldtræner, vinder af Pigeprisen 2020

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Aarhusgym.dk: Forside

Etableret i 1975
Ionosfære

Ionosfæren er den del af atmosfæren, der er mere eller mindre elektrisk ledende, dvs. har en stor koncentration af positivt ladede atomer (ioner) og negativt ladede frie elektroner. Ionosfærens tilstand skyldes solens ultraviolette stråling og solens røntgenstråling - og mindre grad påvirkningen af andre energirige partikler. Ionosfæren er derfor også meget følsom over for udsving i Solens aktivitet – f.eks. i forbindelse med store soludbrud af partikler.

Ionosfæren strækker sig normalt ned til en højde på ca. 60 km over jordoverfladen og spiller en stor rolle i radiokommunikation her på Jorden, fordi den kan reflektere radiobølger i en varierende mængde af kortbølgebåndet. Ionosfæren påvirker også signaler, der kan trænge gennem dette område – f.eks. signaler fra GPS-navigationssatellitterne.

Ionosfæren kan faktisk betegnes som atmosfærens plasmaskjold.

Nordlys og sydlys viser sig fra ca. 80 km højde og opefter i ringformede områder ca. 17° fra de magnetiske poler.

Ionosfæren kan underopdeles i:
 F2-lag (>150 km højde)
 F1-lag (>150 km)
 E-lag (95-150 km)
 D-lag (75-90 km)

Kilder/referencer

Se også 
 Radioudbredelse

Eksterne henvisninger 

 T3A Line of Sight; Reflection of VHF/UHF Signals; Ionosphere
 Telecommunication in the Arctic (Page 2: Radio wave distribution and northern lights)

 
Jordens atmosfære
Plasmafysik
Radiobølgernes udbredelse
Lammehave (Ringe Sogn)

Lammehave er en lille herregård, som nævnes i 1419. Gården deles 1560 i Gammel Lammehave og Ny Lammehave. Gården blev samlet igen i 1679. Lammehave ligger i Ringe Sogn, Gudme Herred, Faaborg-Midtfyn Kommune. Hovedbygningen er opført i 1734 og ombygget i 1795-1920.

Lammehave Gods er på 200 hektar

Ejere af Lammehave

Det originale Lammehave 

 (1419-1450) Niels Skinkel / Claus Schinkel (samme Person: på dansk / på nedertysk)
 (1450-1483) Borkvard Skinkel
 (1483-1536) Otto Skinkel
 (1536-1560) Jørgen Skinkel

Gammel Lammehave 

 (1560-1596) Laurids Straale
 (1596-1600) Mette Bille gift (1) Straale (2) Skinkel
 (1600-1617) Niels Skinkel
 (1617-1624) Peder Straale
 (1624-1636) Laurids Straale / Mette Bille gift (1) Straale (2) Skinkel
 (1636-1651) Claus Ucke
 (1651-1654) Anne Quitzow gift Ucke
 (1654-1663) Peder Brockenhuus
 (1663-1679) Peder Vinding

Ny Lammehave 

 (1560-1590) Christoffer Valkendorf
 (1590-1638) Slægten Valkendorf
 (1638-1646) Claus Brockenhuus
 (1646-1679) Morten Skinkel

Lammehave 

 (1679-1684) Peder Vinding
 (1684-1686) Susanne Hahn gift (1) Vinding (2) Becker
 (1686-1696) Jacob Gottfrid Becker
 (1696-1697) Hans von Løwenhielm
 (1697-1701) Mathias von Pogrell
 (1701-1702) Mathias von Pogrells dødsbo
 (1702-1726) Georg Wilhelm von Pogrell
 (1726-1734) Hedevig von Ahnen gift von Pogrell
 (1734) Marie Elisabeth Mathiasdatter von Pogrell gift Beenfeldt
 (1734-1761) Herman Frederik Beenfeldt
 (1761) Eleonora Elisabeth Hermansdatter Beenfeldt gift von Körbitz
 (1761-1789) Johan Christopher von Körbitz
 (1789-1795) Eleonora Elisabeth Hermansdatter Beenfeldt gift von Körbitz
 (1795-1808) Herman Frederik von Körbitz
 (1808-1810) Herman Frederik von Körbitzs dødsbo
 (1810-1826) Erik Christian Tommerup
 (1826-1870) Andreas Bruun Lunn
 (1870-1895) Alexander Bruun Lunn
 (1895-1911) Enke Fru Bruun Lunn
 (1911-1947) L. Hansen
 (1947-1979) Hans Albert Hansen
 (1979-2004) Dalum Landbrugsskoles Legat
 (2004-) Per Nordtorp

Herregårde i Svendborg Amt
Herregårde i Faaborg-Midtfyn Kommune
Rutandet delfin

Den rutandede delfin (Steno bredanensis) er en relativt stor delfin, der findes i dybe  tropiske, subtropiske og varmt tempererede havområder over hele jorden. Det er den eneste art i slægten Steno.

Navn 
Slægtsnavnet Steno stammer fra græsk og betyder 'smal', og hentyder til det smalle næb, der er en af de definerende træk ved denne art. Det danske navn hentyder til de små furer på langs af delfinens tænder.

Beskrivelse 
Det mest markante træk ved denne art er dens smalle næb der går gradvist over i det kegleformede hoved, det vil sige uden en brat overgang som hos andre delfiner, der har et tydeligt markeret næb. Den kan forveksles med langnæbbet delfin, clymenedelfin, pantropisk og atlantisk plettet delfin samt øresvin.

Læberne, halsen og bugen er lyserød-hvid. Flankerne er lysegrå og ryggen samt rygfinnen er mørkere grå. Delfinen har som udvokset en længde på 2,1 til 2,6 m og vejer 100 til 150 kg.

Arten er meget social. En flok tæller normalt 10 til 20 individer, men kan blive op til flere hundrede individer. De rider ikke så ofte på skibenes bovbølge som andre delfiner.

Udbredelse 
Udbredelsen af den rutandede delfin er dårligt kendt. Det meste af forskningen er foregået i det østlige Stillehav hvor man estimerer en population på 145.000 individer. Der har været adskillige rapporter fra andre varme have, som regel pga. bifangst. Et ukendt antal findes i Middelhavet, Atlanterhavet og Caribien, det Indiske Ocean samt det øvrige Stillehav. De fleste observationer er gjort på dybt vand, langt fra kontinentalsoklen.

Beskyttelse og forvaltning 
Arten er ikke direkte truet af menneskelige aktiviteter. Nogle få individer bliver harpuneret af bl.a. japanske fiskere. Andre bliver ofre for bifangst og drivnet. Især fanges de tilfældigt af tunfiskere.

Referencer 

Delfiner