Medicinsk filosofi

Medicinsk filosofi er en gren af filosofi, der inkluderer medicinsk epistemologi, ontologi/metafysik, politisk filosofi og etik. Det vel nok mest kendte område er medicinsk etik, som overlapper med bioetik. Der findes et bredt udvalg af universitetskurser, tidsskrifter, bøger og konferencer dedikeret til medicinsk filosofi.

Indhold 

Faget omfatter medicinens videnskabsteori. Medicinsk etik eller bioetik samt teknologivurdering regnes også til medicinsk filosofi. Desuden omfatter faget blandt andet sygeplejens filosofi, gerontologiens, hospiceplejens, psykiatriens samt lægefagets filosofi og medicinsk idehistorie.

Særlige områder

Medicinsk videnskabsteori 
Den medicinske videnskabsteori handler om at studere medicinens normer, grundlag og baggrund. Den omfatter således studiet af medicinen som videnskab, og hvad der gør medicin til en særegen videnskab. Vigtige temaer inden for medicinsk videnskabsteori er blandt andet medicinsk epistemologi, ontologi, viden og forskning. Et af de tidligste værker om emnet er Elisha Bartletts Essay on the Philosophy of Medical Science fra 1844.. Vigtige repræsentanter i Danmark er blandt andet Uffe Juul Jensen og Keld Thorgård.

Medicinsk etik 

Medicinsk etik er studiet af de moralske principper, der har gyldighed i den kliniske medicin og i den videnskabelige medicinske teoriudvikling og forskning. Medicinsk etik omfatter dermed de værdier, som medicinske fagfolk som læger og andre kan henvise til i tilfælde af forvirring eller konflikt. Det kan for eksempel være værdier som personligt ansvar, respekt for autonomi, ikke-ondskab, godgørenhed og retfærdighed. Særlige studieemner inden for den medicinske etik er blandt andet surrogatmoderskab, immigranter, doping og det gode liv.. Medicinsk etik er tæt beslægtet med bioetik, der vedrører de etiske problemstillinger som særligt biologi, bioteknologi og biomedicin rejser. Vigtige repræsentanter i Danmark er blandt andet Klemens Kappel, Thomas Søbirk Petersen, Peter Kemp, Mickey Gjerris og Jacob Birkler.

Medicinsk teknologivurdering 
Den medicinske teknologivurdering omfatter studiet af de konsekvenser, som den medicinske teknologi har for samfundet. Medicinsk teknologi omfatter metoder og teknisk udstyr, der bruges til at diagnosticere, behandle, pleje og forebygge sygdomme og sundhedsproblematikker. Teknologivurdering gælder blandt andet konsekvenserne af teknologier som kloning og organtransplantationspraksis. I København findes Statens Institut for Medicinsk Teknologivurdering, der blandt andet har udgivet Metodehåndbog for medicinsk teknologivurdering. Danske repræsentanter er blandt andet Camilla Palmhøj Nielsen og Søren Hørning, der skrev PhD-afhandlingen  Etik og medicinsk teknologivurdering ved DPU.

Sundhedsfilosofi 
Medicinsk filosofi er forbundet med sundhedsfilosofi, der mest drejer sig om etiske og politiske problemer der stammer fra sundhedsforskning og -praksis. Herunder studiet af sundhedsbegrebet og folkesundhed samt filosofiske spørgsmål om ulighed i sundhed og adgang til sundhedsydelser. På Syddansk Universitet findes Center for Sundhedsfilosofi og Etik, der både står for forskning, uddannelse og myndighedsbetjening på området. Formålet er at ruste sundhedspersonale til at håndtere filosofiske og etiske problemstillinger. Centret er et samarbejde mellem Det sundhedsvidenskabelige fakultet, Det humanistiske fakultet og Odense Universitetshospital. Samarbejdet skyldes en antagelse om, at etiske dilemmaer i sundhedsarbejde ikke kan besvares ud fra et enkelt fagligt perspektiv.

Sygeplejens filosofi 
Sygeplejens filosofi omfatter filosofiens relation til sygeplejen, herunder sygeplejens grundlag og etiske overvejelser omkring det sygeplejefaglige arbejde. Et særligt vigtigt område har været omsorgens filosofi og etik. I Skandinavien har vigtige repræsentanter blandt andet været norske Kari Martinsen og danske Jacob Birkler. Kari Martinsen er især inspireret af den danske filosof og teolog K.E. Løgstrup, og hun lægger vægt på omsorg frem for den tekniske og instrumentelle tilgang til sygepleje.

Psykiatriens filosofi 
Psykiatriens filosofi er studiet af filosofiske problemstillinger i psykiatrien. Det omfatter blandt andet psykiatriens grundlag, videnskabsteori, sygdomsbegreber og etiske overvejelser i psykiatrien. Ifølge filosoffen Dominic Murphy indeholder psykiatriens filosofi således tre hovedtemaer. Det første tema vedrører undersøgelsen af psykiatrien som en videnskab, der anvender videnskabsfilosofiens værktøjer. Det andet tema omfatter undersøgelsen af de begreber, der anvendes i diskussionen om psykisk sygdom, herunder oplevelsen af psykisk sygdom, og de normative eller etiske spørgsmål, som det medfører. Det tredje tema vedrører forbindelserne mellem sindets filosofi og psykopatologi. Danske repræsentanter er blandt andet Jacob Birkler og Raben Rosenberg.

Lægefagets filosofi 
Lægefagets filosofi omfatter den filosofiske dimension af det moderne lægefag som profession. Det er blandt andet lægernes dannelse og professionsetik men også problemer, der særligt vedrører den moderne lægevidenskab. Danske repræsentanter er Per Vestergaard og Lise Gormsen.

Medicinsk idéhistorie 
Medicinens idehistorie er studiet af de medicinske og sundhedsfaglige ideers og begrebers udvikling og deres forankring i sociale og kulturelle sammenhænge. Det kan både omfatte lægevidenskabens, psykiatriens, sygeplejens eller andre sundhedsfags udvikling og idegrundlag eller udviklingen af idéer, begreber, viden og sandheder om sygdom, sundhed, psykiske lidelser, død og krop . Historiens mest kendte medicinske filosof er Michel Foucault, hvis idehistoriske analyser hævdede, at den moderne sundhedsvidenskab ikke er neutral men derimod baseret på magtforhold. Derfor er viden og sandheder om sygdom og sundhed forankret i nogle politiske og sociale strategier . I Danmark har Anders Dræby Sørensen udgivet flere tekster omkring især psykiatriens idehistorie, mens Jakob Bek Thomsen har skrevet epidemier

Beslægtede tilgange 
Faget er tæt beslægtet med

Medicinsk sociologi 
Medicinsk sociologi er den sociologiske analyse af medicinske organisationer og institutioner; produktionen af medicinsk viden og sundhedspersonalets udvælgelse af metoder, og andre sociale og kulturelle aspekter af medicinsk og sundhedsfaglig praksis. Den beslægtede medicinske samfundsfilosofi er studiet af de filosofiske aspekter af samfunds- og kulturforhold i relation til sundhed og sygdom.

Medicinsk etnografi og sundhedsantropologi 
Medicinsk etnografi og sundhedsantropologi er studiet af sociale, kulturelle, organisatoriske, strukturelle og etiske aspekter af sygdom og sundhed.

Se også 
 Bioetik
 Medicinsk etik
 Lægevidenskab

Referencer

Litteratur om medicinsk filosofi

Almen litteratur 

 Gormsen, Lise & Anders Dræby Sørensen & Søren Hørning (2002). Ethics, Rights and Death in Modern Medicine. Philosophia
 Jensen, Uffe Juul (1986). Sygdomsbegreber i praksis. Munksgaard
 Wulff, Henrik, Stig Andur Pedersen & Raben Rosenberg (2004). Medicinsk filosofi. Munksgaard

Medicinsk videnskabsteori og sundhedsfilosofi 

 Folker, Anna & Sigurd Lauridsen, Martin Marchman Andersen, Nana Kongsholm & Somogy Varga (2021). Practice-guided public health philosophy. Health promotion international, 36(6), 1775-1782.
 Jensen, Anders Ottar & Hans Siggaard Jensen (1976). Medicinsk videnskabsteori. Christian Ejlers.
 Jensen, Uffe Juul (1998). Sundhedsbegreber - filosofi og praksis. Philosophia
 Scheel, Merry (2004). Viden, tavs viden og sandhed. Philosophia
 Thorgaard, Keld (2009). Epistemologi, evidensbasering og patientperspektiver. Tidsskrift for Forskning i Sygdom og Samfund, 6(10).
 Thorgaard, Keld (2010). The normative and epistemological status of pain experiences in modern health care. Tidsskrift for Forskning i Sygdom og Samfund, 7(13).
 Thorgaard, Keld & Morten Nissen & Uffe Juul Jensen (red.)(2010): Viden, virkning og virke: forslag til forståelser i sundhedspraksis. Roskilde Universitetsforlag.
 Thorgaard, Keld Jensen & Uffe Juul Jensen (2011): Evidence and the end of medicine. Medicine, Health Care and Philosophy, 14, 273–280

Medicinsk etik, bioetik og teknologivurdering 

 Andersen, Martin Marchmann (2019). Om betydningen af personligt ansvar i sundhedspolitiske begrundelser. I H. B. Boelsbjerg, & S. Glasdam (red.), Folkesundhed: Bag om intentioner og strategier (s. 73-84). Gad.
 Baudrillard, Jean (2002). Den endelige løsning - Kloning hinsides det menneskelige og det ikke-menneskelige. Slagmark, (35), 147–158.
 Brøchner, A. C., Binderup, L. G., Schaffalitzky, C., & Mikkelsen, S. (2020). Does the "Morning Morality Effect" Apply to Prehospital Anaesthesiologists? An Investigation Into Diurnal Changes in Ethical Behaviour. Healthcare, 8(2), [101].
 Gjerris, Mickey & Ulrik Nissen (2012): Liv & magt: bioetik og videnskabsteori. Systime
 Hørning, Søren (2002). Videnskaben, fremskridtet, døden og mennesket - et studie i den moderne medicins totalitarisme. Slagmark, (35), 69–90.
 Hørning, Søren (2010): Etik og medicinsk teknologivurdering. Danmarks Pædagogiske Universitet
 Kappel, Klemens (2017): Medicinsk etik. Gyldendal
 Kemp, Peter & Jacob Rendtorff & Mette Lebech (1997). Den bioetiske vending - en grundbog i bioetik. Spektrum
 Kemp, Peter (2002). Etiske princippers genkomst i omsorg for sundhed. Slagmark, (35), 91–98.
 Lauridsen, Sigurd & L. Dal & A. Paldam Folker (2018). Retfærdighed og social ulighed I sundhed i det kommunale sundhedsvæsen. Klinisk Sygepleje, 32(2), 111-122.
 Munksgaard, Marianne Eilsø & Solveig Fjordside (red)(2020): Etiske problemstillinger, dilemmaer og paradokser for sundhedsprofessionelle. Gads Forlag
 Petersen, Thomas Søbirk & Jesper Ryberg (2015). Bioethics: Scandinavian Perspectives. I Holbrook, J. B.; Mitcham, C. Ethics, Science, Technology, and Engineering: A Global Resource. Vol.1 (2. udgave). Delmar Cengage Learning. s. 231-234. .
 Petersen, Thomas Søbirk (2018). Fri Doping: Et forsvar for en ny dopingpolitik. Samfundslitteratur.
 Petersen, Thomas Søbirk & Janne Rothmar Herrmann (2019). Altruistisk surrogatmoderskab: Bør loven moderniseres. Bibliotek for Laeger, 211(1), 44-54.
 Rendtorff, Jacob (1999). Bioetik og ret. Gyldendal
 Rodogno, Raffaele, Katrine Krause-Jensen & Richard E. Ashcroft (2016): ‘Autism and the Good Life’: A New Approach to the Study of Well-Being. Journal of Medical Ethics, 42 (6):401-408.
 Rossel, Peter (1979): Medicinsk etik. Gad
 Scott-Fordsmand, H., & Kongsholm, N. C. H. (2020). Medicinsk behandling af udokumenterede immigranter: Hvor langt rækker vores etiske forpligtelse? Bibliotek for Læger, 212(1), 78-93.

Lægefagets filosofi 

 Gormsen, Lise & Per Vestergaard (2013). Lægers dannelse. Philosophia
 Gormsen, L. K., & Møller, J. E. (2017). Klinisk etik for lægestuderende - en brik i dannelsen af en professionel identitet. I L. B. Kjær (red.), Lægens Roller: En guide til professionel udvikling for medicinstuderende og yngre læger (s. 49-64). FADL's Forlag.
 Vestergaard, Per, Lise Gormsen & Karin Christiansen (2010). Lægerollen belyst gennem litteratur og filosofi. Ugeskrift for Læger, 172(49), 3404-3406.

Sygeplejens filosofi 

 Andreassen, Torben (2008). “Perspektiver på pleje”. Aarhus: Philosophia
 Birkler, Jacob (2006). “Filosofi og sygepleje - etik og menneskesyn i faglig praksis”. København: Munksgaard
 Birkler, Jacob (2007): “Nye veje til sygepleje - en filosofisk vejviser”. København: Munksgaard
 Delmar, Charlotte mfl (2014): Omsorgsetik i klinisk sygepleje. Aarhus: Klim
 Haahr, A., Norlyk, A., Martinsen, B., & Dreyer, P. (2020). Etiske dilemmaer i klinisk sygeplejepraksis. Best Practice, Sygeplejersken.
 Jensen, Torben (1990). “Grundlagsproblemer i sygeplejen”. Aarhus: Philosophia
 Martinsen, Kari (2010): “Øjet og kaldet”. Munksgaard
 Martinsen, Kari (2015): “Løgstrup & sygeplejen”. Klim
 Tomey A.M. & Alligood, M.R. (2011): Sygeplejeteoretikere: bidrag og betydning i moderne sygepleje. Munksgaard Danmark, København.

Jordmoderfagets filosofi 

 Birkler, Jacob (2010): Filosofi og jordmoderkunst. UC Vest Press

Psykiatriens filosofi 

 Birkler, Jacob (2018): Etik i psykiatrien. Munksgaard
 Collin, Finn (2007). Alternativ behandling af sindslidelser. Nogle filosofiske refleksioner. Tidsskrift for Forskning I Sygdom Og Samfund, 4(6).
 Dige, Morten (2010). Psykisk udviklingshæmning, selvbestemmelse og det gode liv. VIPU Viden om psykiatri og udviklingshæmning, 12(4), 24-26.
 Mikkelsen, N., Stenager, E., & Bruun, H. (2020). Etisk refleksion som klinisk redskab: En kvalitativ analyse af to cases vedrørende tvang i psykiatrien. Bibliotek for Laeger, 212, 204-221.
 Rosenberg, Raben (2016): “Psykiatriens grundlag”. Aarhus Universitetsforlag

Ældreplejens, gerontologiens og hospiceplejens filosofi 

 Birkler, Jacob (2017): Etik i ældreplejen. Munksgaard
 Dige, Morten (2012). Etik og succeskriterier i hospicepleje. Social Kritik:Tidsskrift for social analyse & debat, (130).
 Thorgård, Keld (2015). Demens og etik - på kanten af idealer i moderne vestlig kultur. Gerontologi, (1), 24-27

Medicinhistorisk filosofi og medicinsk idehistorie 
 Dræby, Anders (2019): Stress, angst og depression – at fremme og kurere de samme lidelser. I: Folkesundhed – bag om intentioner og strategier. København: Gad
 Foucault, Michel (2000). Klinikkens fødsel. Hans Reitzels Forlag
 Foucault, Michel (2001): Socialmedicinens fødsel. I: Distinktion, nr. 3
 Foucault, Michel (2003): Galskabens historie. Det lille Forlag
 Sørensen, Anders Dræby (2002). Den biologiske psykiatris renæssance og det antidepressive menneske. Slagmark, (35), 159–183.
 Sørensen, Anders Dræby (2014). Søren Kierkegaards gennemslag i den eksistentielle og humanistiske psykologi, psykiatri og psykoterapi. Slagmark, 68, 79-103
 Wartofsky, Max (2002). Bevidsthedens øje og håndens forstand - På vej mod medicinens historiske epistemologi. Slagmark, (35), 17–38

Teoretisk filosofi
Praktisk filosofi
Filosofi