kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Angela Brink

Angela Brink (født 10. maj 1972 i Canada) er en dansk journalist og skønlitterær forfatter med bl.a. romanen Tæsk (Gyldendal 2002) bag sig. Desuden er hun bidragyder til antologien De røde sko - feminisme nu (Tiderne Skifter 2002). Uddrag af hendes roman Tæsk er med i lærebogsantologien Fem års litteratur : 1998-2002 om toneangivende dansk litteratur i perioden (Systime 2002). Hun har endvidere bidraget til forskellige underground-magasiner med stilistisk eksperimenterende noveller. Senest har hun udgivet mini-digtsamlingen Din Krop (Jorinde & Joringel 2014), der handler om mandekroppen.

Angela Brink modtog legater fra Statens Kunstfond i 2002 og 2003.

Hun var i starten af 2000'erne en fremtrædende stemme i kønsrolledebatten som fast kommentator i Berlingske Tidende.

Ud over at have arbejdet som journalist på DR Radioavisens udlandsredaktion og været en flittigt brugt reporter og livereporter på TV2/Nyhederne, har Angela Brink også arbejdet som chef for kommunikation og public affairs i den borgerligt-liberale tænketank, CEPOS, som pressetalsmand i A.P. Møller-Mærsk Gruppen og som nyhedsreporter på Dagbladet BT og Kristeligt Dagblad. Hun har endvidere været redaktionschef i nyhedsanalyseafdelingen i en tænketank i De Forenede Arabiske Emirater (UAE) samt skrevet litteraturanmeldelser for Dagbladet Politiken. Sideløbende med en tilknytning til Weekendavisen, blev hun underviser i journalistik og politisk kommunikation på Grundtvigs Højskole i Hillerød. Hun arbejder i dag som chefredaktør på branchenyhedsmediet Fashion Forum.

Angela Brink har været fast deltager i panelet i DR P1-debatprogrammet Søndagsfrokosten. Hun var i en årrække fast deltager i Radio 24syvs debatprogram Rushys Roulette.

I november 2013 blev det meldt ud, at Angela Brink fremover vil være fast blogger for Jyllands-Posten.

Angela Brink fik stor kritik fra Brøndbyfans i august 2017, da hun i en kommentar i Fyens Stiftstidende skrev, at tilskuernes strakte arme for det utrænede øje kunne forveksles med at lave nazi-hilsener under en fodboldkamp mod FCK. Fyens Stiftstidende trak kommentaren tilbage og bragte efterfølgende en beklagelse. I journalisternes fagblad forklarede Angela Brink efterfølgende, at hendes klumme havde været gennem flere redaktionelle led på avisen og hvordan hun oplevede, at tidligere chefredaktør Troels Mylenberg forsøgte at ofre hende for at bringe de krænkede Brøndbyfans til tavshed.

Angela Brink er niece til Cavlingprismodtager Poul Brink. Hun fik i 2005 en søn med tv-vært og debattør Clement Kjersgaard.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Omtale af Angela Brink i KVINFOs ekspertdatabase.
 Angela Brinks hjemmeside
 Angela Brinks blog på JP.dk 
Artikel i Ekstrabladet om Angela Brinks nazi-beskyldninger mod Brøndbyfans]

Artikel i journalisternes fagblad Journalisten om tidligere chefredaktør Troels Mylenbergs forsøg på at ofre Angela Brink i sag om krænkede Brøndbyfans 

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Journalister fra Danmark
Journalister ved Berlingske
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Kirker i Hjørring Amt

Hjørring Amt eksisterede fra 1793 til kommunalreformen i 1970, da det blev en del af Nordjyllands Amt.

Hjørring Amt bestod af syv herreder:

Børglum Herred 
 Brønderslev Kirke
 Brønderslev Gamle Kirke
 Børglum Kirke
 Børglumkloster Kirke – Børglum Sogn
 Vittrup Kirke – Børglum Sogn
 Em Kirke
 Furreby Kirke
 Hæstrup Kirke
 Jerslev Kirke
 Lyngby Kirke (Hjørring Kommune) – Lyngby Sogn (Hjørring Kommune)
 Løkken Kirke – Furreby Sogn
 Mylund Kirke i Mylund Sogn
 Rakkeby Kirke
 Sejlstrup Kirke
 Serritslev Kirke
 Stenum Kirke
 Tise Kirke
 Tolstrup Kirke
 Tårs Kirke (Taars)
 Morild Kirke – Tårs Sogn
 Vejby Kirke
 Vrejlev Kirke
 Vrensted Kirke
 Vrå Kirke (Vraa)
 Vrå Valgmenighedskirke
 Øster Brønderslev Kirke
 Øster Hjermitslev Kirke

Dronninglund Herred 
 Agersted Kirke
 Albæk Kirke
 Aså Kirke Aså-Melholt Sogn
 Badskær Kirke – Hørby Sogn
 Dorf Kirke
 Dronninglund Kirke
 Hallund Kirke
 Hellevad Kirke
 Hellum Kirke
 Hjallerup Kirke
 Hørby Kirke
 Melholt Kirke
 Karup Kirke
 Lyngsaa Kirke i Albæk Sogn (Frederikshavn Kommune)
 Skæve Kirke
 Sæby Kirke
 Torslev Kirke
 Understed Kirke
 Voer Kirke
 Volstrup Kirke
 Ørum Kirke
 Øster Vrå Kirke i Østervrå Sogn

Horns Herred 
 Bindslev Kirke
 Elling Kirke
 Strandby Kirke 
 Flade Kirke
 Frederikshavn – Abildgård Kirke (Abildgaard)
 Frederikshavn – Bangsbostrand Kirke
 Frederikshavn – Fladstrand Kirke
 Frederikshavn – Frederikshavn Kirke
 Gærum Kirke
 Hirsholmene Kirke
 Hulsig Kirke
 Hørmested Kirke
 Jerup Kirke i Jerup Sogn
 Kvissel Kirke
 Lendum Kirke
 Mosbjerg Kirke
 Råbjerg Kirke (Raabjerg)
 Ålbæk Kirke – Råbjerg Sogn
 Skagen Kirke
 Skagens tilsandede kirke
 Skærum Kirke
 Sørig Kirke
 Tolne Kirke
 Tversted Kirke
 Åsted Kirke (Aasted)

Hvetbo Herred 
 Alstrup Kirke
 Gjøl Kirke
 Hune Kirke
 Rødhus Kirke – Hune Sogn 
 Ingstrup Kirke
 Jetsmark Kirke
 Saltum Kirke
 Vedsted Kirke
 Vester Hjermitslev Kirke

Læsø Herred 
 Byrum Kirke
 Østerby Kirke – Hals Sogn
 Vesterø Søndre Kirke

Vennebjerg Herred 
 Asdal Kirke
 Astrup Kirke
 Bjergby Kirke
 Harritslev Kirke
 Hirtshals Kirke
 Emmersbæk Kirke – Hirtshals Sogn 
 Horne Kirke
 Jelstrup Kirke
 Mygdal Kirke
 Mårup Kirke (Maarup)
 Lønstrup Kirke – Mårup Sogn
 Rubjerg Kirke
 Hjørring – Bistrup Kirke
 Hjørring – Sankt Catarinæ Kirke
 Hjørring – Sankt Hans Kirke
 Hjørring – Sankt Olai Kirke
 Sindal bykirke
 Sindal Gl. Kirke
 Skallerup Kirke
 Tornby Kirke
 Uggerby Kirke
 Ugilt Kirke
 Vennebjerg Kirke
 Vidstrup Kirke

Øster Han Herred 
 Aggersborg Kirke
 Bejstrup Kirke
 Brovst Kirke
 Haverslev Kirke
 Koldmose Kirke i Koldmose Sogn
 Langeslund Kirke i Langeslund Sogn
 Lerup Kirke
 Oxholm Kirke
 Skræm Kirke
 Torslev Kirke
 Tranum Kirke
 Øster Svenstrup Kirke

Se også 
 Herregårde i Hjørring Amt

Hjørring Amt
Hyrdebrev

Hyrdebrev (efter den latinske betegnelse for en præst pastor, 'hyrde'), er navnet på en biskops rundskrivelse til stiftets præster og menigheder med retledende udtalelser om spørgsmål og forhold, som ligger for.

Praksis 
Et hyrdebrev læses normalt op fra prædikestolen på samme dag i alle kirker.

Danmark 
Et af de kendte danske hyrdebreve er det store fælles hyrdebrev, som de danske biskopper udstedte ved udsendelsen af den augsburgske konfession ved reformationsjubilæet 1817. Også det danske hyrdebrev fra oktober 1943 vendt mod jødeforfølgelserne er velkendt.

Sverige 
I den svenske kirke plejer en ny biskop altid at udsende et hyrdebrev, når han eller hun ordineres til sit embede. Det kan være en hel bog eller bare en kortfattet tekst om hvad den ny biskop synes er vigtigt for kirken og evangeliet i dag. Nogle biskopper har endda sendt deres hyrdebrev som et lille hefte til alle husstande i stiftet, i et forsøg på at nå kontakt med alle medlemmer.

Nye Testamente 
Traditionen stammer fra apostelbrevene i Det nye Testamente og brevene til menighederne i den kristne kirkes første tid.

Fra paven 
Et hyrdebrev fra paven kaldes en encyklika.

Den 20. marts 2010, har Vatikanet offentliggjort pave Benedikt XVIs hyrdebrev til de irske katolikker.

I hyrdebrevet til samtlige katolikker i Irland udtrykker pave Benedikt XVI sin utilfredshed med de overgreb på børn og unge, der er blevet begået af katolske gejstlige i Irland samt måden hvorpå de lokale biskopper og ledere af ordenssamfund håndterede disse problemer..

Verdslig 
Man ser tillige begrebet hyrdebrev anvendt i adskillige verdslige sammenhænge, eksempelvis en koncernchef, der meddeler sig til samtlige sine medarbejdere.

Se også 
 Hyrdebrevet af 1817

Referencer

Kilder/henvisninger 
 Ordbog over det danske sprog.
 Vor tids konversationsleksikon.
 Salmonsens konversationsleksikon.
 Den Store Danske Encyklopædi.

 
Kristendom
Salmonsens
Alexander 3.

Alexander 3. kan referere til:

 Alexander 3. af Makedonien (356 f.Kr.–323 f.Kr.), også kendt som Alexander den Store
 Alexander af Byzans, byzantinsk kejser (912–913)
 Pave Alexander 3., pave fra 1159 til 1181
 Alexander 3. af Skotland (1241–1286), konge af Skotland
 Alexander 3. af Imereti (1609–1660), konge af Imereti
 Alexander 3. af Rusland (1845–1894), tsar af Rusland
 Pont Alexandre-III, bro over Seinen i Paris
 Alexander 3. af Pskov, fyrste af republikken Pskov.
Typologi (Bibelen)

Typologi: (græsk typos: ”form”, ”mønster”, ”præg”, "forbillede" og logos ”ord”):   jødisk billedsprog fortolket kristent; en forståelse af Kristus, kirken og frelsen som forudgrebet i gammeltestamentlige forbilleder.
Personer og hændelser i Det Gamle Testamente anskues som profetiske forbilleder (typer) for hvad der skulle ske i kirkens liv og historie. 
De fattiges bibel, Biblia Pauperum er opbygget med sådanne typologier, hvor en scene fra Det Nye Testamente (NT) i midten er flankeret af to scener fra Det Gamle Testamente (GT) med en typisk betydning, dvs. som forbilleder for den midterste scene.

Se også 
 Allegori – Symbol – Analogi – Retorik – Fabel – Parabel – Mimesis
 Sensus allegoricus, en fortolkningsmetode der især anvendtes i Middelalderen

Litteratur 
 Dahlby, Frithiof (1985, 1963) Symboler i kirkens billedsprog. Oversættelse ved Marie Hvidt. København: Gad. Originaltitel: De heliga tecknens hemlighet. DK5=24.5. 
Blandt andet side 9 og 245ff

 Banning, Knud (1984, 1991). (indledning og oversættelse): Biblia Pauperum – billedbibelen fra middelalderen. 94 sider. Forlag: Gad. DK5=22.09. . Transskriberet latinsk tekst med parallel dansk oversættelse. (Online, se herunder)

Eksterne henvisninger 
 Biblia Pauperum  – online udgave af bogen nævnt under litteratur – The Internet Biblia Pauperum

 "Typos"  fra Katolsk.dk: (gr. typos = præg, form). Grundform, forbillede, tegn. I Bibelen er således hele GT 'typisk' for NT, dvs. en grundform, der peger hen på sin fuldendelse i NT. Paulus ser den første Adam som type på Kristus, som han kalder den sidste Adam (1 Kor 15,45). Hebræerbrevet slutter fra Melkisedeks præstedømme til Kristi præstedømme (kap. 7). Og Jesus selv anvender historien om Jonas som type eller tegn på sin egen kommende død og opstandelse (Matt 12,39-40). Det er kun i lys af Åbenbaringen, at denne typiske eller åndelige sammenhæng i Bibelen bliver åbenbar.

 En engelsk side om typologier: A Study of Biblical Typology 

 Artikel "Jesus hos Luther", af Jan Lindhardt hvor forskellige fortolkningsformer omtales, herunder typologi
 "... Det kan man naturligvis kun gøre ved at tage typologisk udlægning i brug. F.eks. når det er David der taler, så at forstå det således at det i virkeligheden er Kristus, fordi en person ret forstået er en anden. På samme måde tolkes Moses ikke blot som forløber for Kristus, men som Kristus i en foreløbig skikkelse (prototype). Typologien er blot en bredere form for allegori, hvor man generelt lader fortiden udtrykke det som er vigtigt i nutiden ..."

Noter 

Bibelen
Kristendom
Religion i middelalderen
Typologi

Typologi kan have flere betydninger og anvendes forskelligt inden for forskellige fagområder.

 Typologi (antropologi)
 Typologi (arkæologi)
 Typologi (geografisk)
 Typologi (arkitektonisk)
 Typologi (Bibelen), kristen brug af jødisk billedsprog. Om personer og hændelser fra Det Gamle Testamente der opfattes som forbilleder eller typer på fremtidige forhold.
 Typologi (psykologi)
 Sprogtypologi, en lingvistisk disciplin, der beskæftiger med at undersøge hvilke typer af sprog, der findes, og hvilke universelle træk, der er fælles for dem.
Emerson, Lake & Palmer

Emerson, Lake & Palmer (ELP) var en engelsk progressiv rockgruppe bestående af Keith Emerson (keyboards) der oprindelig kom fra , Greg Lake (bas, guitaren og sang) oprindelig fra King Crimson, samt Carl Palmer (trommesæt) oprindelig fra gruppen . Gruppen havde sin storhedstid først i 1970'erne.

Opstart 
Emerson, Lake and Palmer (dannet november 1970) var i deres storhedstid en såkaldt supergruppe. Konceptet med at kombinere et særdeles effektivt sceneshow med tre dygtige instrumentalister fungerede i kraft et gennemkomponeret materiale med elementer både fra jazz og rock, men især klassisk musik. Lyden var domineret af Keith Emersons brug af hammondorgel, Moog-synthesizeren og piano, blandet med Greg Lakes karakteristiske glasklare baslyd. Men også trommeslageren Carl Palmer fyldte rollen ud som instrumentalist i de meget varierede musikstykker.

Greg Lakes karakteristiske bløde stemme kan høres på nummeret "Lucky Man" fra deres første album. I slutningen af nummeret (og nummeret "Tank") kan man høre Keith Emerson spille på bandets nyerhvervede moog-synthesizer. Et instrument der på de kommende plader Tarkus og Trilogy fik en langt mere fremtrædende rolle end på den meget klassiske orgel/klaver orienterede debut.

Bandet som eksperimenterende i området mellem rock og klassisk musik kan høres på live-pladen "Pictures at an Exhibition". En rocksymfoni bygget over den russiske komponist Musorgskijs værk Billeder på en udstilling (russisk: Картинки с выставки – Воспоминание о Викторе Гартмане).

Både Keith Emerson og Greg Lake døde i 2016. Keith Emerson (født 2.11.1944) død 11.3.2016 og Greg Lake (født 10.11.1947) død 7.12.2016. Gruppens yngste medlem, trommeslagren Carl Palmer (født 20.3.1950) lever stadig.

Udgivelser

Diskografi 
 Emerson, Lake and Palmer (1970)
 Tarkus (1971)
 Pictures at an Exhibition (live) (1971) – over Musorgskijs udstillingsbilleder
 Trilogy (1972)
 Brain Salad Surgery (1973)
 Welcome Back My Friends to the Show That Never Ends... Ladies and Gentlemen, Emerson, Lake & Palmer (1974) (live)
 Works, Vol. 1 (1977)
 Works, Vol. 2 (1977)
 Love Beach (1978)
 In Concert (live) (1979)
 Black Moon (1992)
 Live at the Royal Albert Hall (live) (1993)
 Works Live (1993)
 In the Hot Seat (1994)
 I Believe In Father Christmas (1995)
 Live at the Isle of Wight Festival 1970 (live) (1997)
 Live in Poland (live) (1997)
 Reworks: Brain Salad Perjury (2003)

Medlemmar 
 Keith Emerson – keyboards, synthesizeren
 Greg Lake – vocal, bas, kontrabas, guitaren, dulcimer, mundharmonika, produktion
 Carl Palmer – trommesæt, percussion, 

 
Rockgrupper fra Storbritannien
Progressiv rock-grupper
Supergrupper
Teske

En teske (forkortet tsk.) er en udbredt måleenhed for rumfang ved madlavning. Man finder denne enhed brugt i mange madopskrifter. Enheden er blevet standardiseret til at være lig 5 ml. Der findes således en særlig måleske der indeholder præcis én teske, men almindelige teskeer med lidt top på kan bruges, hvis man ikke behøver at være hel præcis.

Se også 

 Rumfang
 Liter

Enheder i madlavning
Rumfangsenheder
Spiseske

En spiseske (forkortet spsk.) er en udbredt måleenhed for rumfang ved madlavning. Man finder denne enhed brugt i mange opskrifter. Enheden er blevet standardiseret til at være lig 15 mL. Der findes således en særlig måleske der indeholder præcis én spiseske, men almindelige spiseskeer kan bruges hvis det ikke er nødvendigt at være helt præcis.

Se også 

 Rumfang
 Liter

Enheder i madlavning
Rumfangsenheder

de:Esslöffel
Knivspids

En knivspids er en måleenhed for rumfang ved madlavning. Der kan i en opskrift stå "tilsæt en knivspids salt." Det er hvad der kan ligge af salt på den yderste spids af en køkkenkniv. Man siger normalt at der går 20-25 knivspidse til en teske, så der er tale om en lille mængde.

En knivspids salt vejer ca. 1/4 g, hvorimod en knivspids sukker vejer ca. 1/3-1/2 g.

Se også 
 Rumfang

Enheder i madlavning
Tequila

Tequila er en mexicansk brændevin, der fremstilles af saften fra blå agave. Kernen af den modne agave, der ligner en kæmpe ananas, dampkoges i oven og presses, hvorefter den sukkerholdige saft gæres og destilleres til Tequila. Alkoholstyrken er normalt på 40-50%. Man opdeler Tequila i forskellige varianter:
 100% agave (lavet på den blå agave plante)
 Mixto (min. 51% af produktet er 100% agave Tequila)
 Mezcal (en form for Tequila)

Forskellen mellem Tequila og Mezcal ligger i, at Tequila er begrænset til Jalisco regionen, mens Mezcal laves i andre regioner i Mexico. "Gold" og "Oro" Tequila, som er gylden i farven, så skyldes det at der er tilsat karamel og ikke at den er lagret på fad.

Inden for 100% agave Tequilaer findes der tre-fire typer:
 Blanco/Silver (ulagret Tequila, den rene agavesmag)
 Reposado (lagret på fad, typisk whisky-fade, i mellem 3-12 måneder)
 Añejo (lagret på fad i min. 12 måneder)
 Extra Añejo (lagret ekstra længe på fad – de mest dyre og eksklusive Tequilaer)

Tequila i Danmark er mest kendt som Sierra Tequila, flasken med den røde sombrero. Danskernes kendskab til Tequila er generelt begrænset. De færreste er klar over, at Tequila også laves i god kvalitet på højde med de bedste whisky og cognac. Priserne på disse produkter er dog også ofte ganske høje.

I Mexico findes de såkaldte "Tequilaria". Dette er caféer og barer, hvor man kan finde et stort udvalg af Tequila. Tequila nydes ofte i shots, men bruges også i flere populære cocktails, de mest kendte er Margarita og Tequila Sunrise.

Historie 
 
Tequila blev fremstillet første gang i det 16. århundrede nær den nuværende by Tequila i regionen Jalisco. Aztekerne havde tidligere fremstillet en gæret drik af agaveplanten, som de kaldte Octli (senere og mere populært kaldet Pulque), længe før spanierne ankom i 1521. Da de spanske erobrere løb tør for deres egen brændevin, gav de sig til at destillere agaver og fremstillede dermed Nordamerikas første egen destillerede spiritus. Cirka 80 år senere – omkring år 1600 – begyndte markisen af Altamira, Don Pedro Sánchez de Tagle, at masseproducere Tequila på den første fabrik i det område, hvor delstaten Jalisco ligger i dag. Fra 1608 begyndte Nueva Galicia at beskatte produkterne.

Den Tequila, der er populær i dag, blev første gang masseproduceret i begyndelsen af det 19. århundrede i Guadalajara. Don Cenobio Sauza, grundlægger af Sauza Tequila og borgmester i byen Tequila fra 1884-85, var den første der eksporterede Tequila til USA. Han forkortede navnet ”Tequila-ekstrakt” til blot ”Tequila” for det amerikanske marked. Don Cenobios barnebarn, Don Francisco Javier, fik international opmærksomhed, da han insisterede på, at ”der ikke kan være Tequila, hvor der ikke er agaver!”. Hans indsats førte til den overbevisning, at rigtig Tequila kun kommer fra delstaten Jalisco.

Se også 
 Mexicansk mad

Kilder 
 Tequilaens historie, www.tequila.dk

Eksterne henvisninger 

 Dansksproget opslagsværk om tequila og tequilaproduktion  
 Mexicos Nationale Handelskammer for Tequilaindustrien  

Drikke fra Mexico
Spirituosa
Agave
Selenicereus

Selenicereus er en planteslægt af kaktusser, der indeholder følgende arter:

 Nattens dronning (Selenicereus grandiflorus)
 Selenicereus anthonyanus
 Selenicereus chrysocardium
 Selenicereus costaricensis (Spisefrugt: Rød dragefrugt)
 Selenicereus inermis
 Selenicereus megalanthus (Spisefrugt: Gul dragefrugt)
 Selenicereus rubineus
 Selenicereus tricae
 Selenicereus undatus (Spisefrugt: Hvid dragefrugt)
 Selenicereus wittii

Planteslægter
Kaktus-familien
Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg Slot

Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg Slot er et kulturhistorisk museum hjemmehørende på Frederiksborg Slot i Hillerød. Museet rummer en kronologisk samling af blandt andet portrætter, historiemalerier, møbler, kunstindustri, der belyser Danmarks historie fra kristendommens indførelse til nyeste tid. Museet er en særlig afdeling af Carlsbergfondet.

Museets oprettelse 
Museet blev egentlig oprettet som følge af en tragedie. I 1859 nedbrændte Frederiksborg Slot grundet uforsigtighed ved optænding i en kamin. Slotskirken og Audienshuset var nogenlunde uskadte, men ellers stod kun sodede ydermure tilbage. Man blev dog hurtigt enige om, at slottet skulle genopføres, og midlerne hertil skaffedes via en landsindsamling samt ved bidrag fra staten og kong Frederik 7. Allerede i 1865 var slottets ydre genopbygget, men i det indre stod kun de rå rum. Det havde hidtil været tanken at genindrette slottet til kongebolig, men regeringen var umiddelbart ikke villige til at ofre midlerne til indretningen. Carlsberg-bryggeren J.C. Jacobsen foreslog nu, at Frederiksborg blev indrettet til et nationalhistorisk museum, som man kendte det fra bl.a. Versailles i Paris. Jacobsen tilbød endvidere at bekoste indretningen af slottet. Forslaget blev godkendt, og museet blev oprettet i 1878. 1. februar 1882 kunne man åbne det første dele af slottet for publikum. I 1904 åbnede mindestuen for digteren Adam Oehlenschläger, med genstande fortrinsvis doneret af hans svigerdatter Bodil Oehlenschläger ved et gavebrev i 1879.

Referencer

Litteratur 
 Povl Eller, Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg 1878-1978, Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg, 1978. .
 Otto Andrup, Frederiksborg og det Nationalhistoriske Museum, J.H. Schultz A/S, 1950.

Eksterne henvisninger 

 Frederiksborgmuseets webside 

Museer i Region Hovedstaden
Historiske museer i Danmark
Kultur i Hillerød
Museer etableret i 1878
Ferdinand Meldahl
Kunstmuseer i Danmark
VM i ishockey 1954

VM i ishockey 1954 var det 21. VM i ishockey, arrangeret af IIHF. For de europæiske hold gjaldt det samtidig som det 32. EM i ishockey, og turneringen blev spillet 26. februar – 7. marts 1954 i Stockholm, Sverige.

Mesterskabet havde for første gang deltagelse af et hold fra Sovjetunionen, som lidt overraskende vandt VM. I Sovjetunionen blev sejren til noget af en myte, idet det blev hævdet, at man først var begyndt at spille ishockey kort før VM. Men i virkeligheden havde Sovjetunionen været medlem af IIHF siden 1952, og det nationale sovjetiske ishockeymesterskab var blevet afviklet siden 1946. Desuden var der i USSR en stærk tradition for at spille bandy, der er nært beslægtet med ishockey.

Forventningerne til det sovjetiske hold var faktisk høje efter tocifrede sejre over Finland og DDR og endda en sejr over Tjekkoslovakiet inden VM, og mange regnede USSR med blandt medaljefavoritterne. Men at det i første forsøg lykkedes at slutte foran hold som Canada og Sverige og dermed vinde VM, var nok uventet for de fleste.

Den eneste stærke ishockeynation, der ikke deltog i årets VM, var USA. Dette år blev der i øvrigt ikke spillet noget B-VM.

Resultater 

{| class="wikitable" style="text-align:center;" width="500px"
! colspan="2"|VM 1954
! width="45px"|Kampe
! width="45px"|Vund.
! width="45px"|Uafgj.
! width="45px"|Tabte
! width="55px"|Mål
! width="45px"|Point
|-
| bgcolor="gold"|Guld
| align="left"| Sovjetunionen
| 7
| 6
| 1
| 0
| 37-10
| 13
|-
| bgcolor="silver"|Sølv
| align="left"| Canada
| 7
| 6
| 0
| 1
| 59-12
| 12
|-
| bgcolor="#cc9966"|Bronze
| align="left"| Sverige
| 7
| 5
| 1
| 1
| 30-18
| 11
|-
| 4.
| align="left"| Tjekkoslovakiet
| 7
| 4 
| 0
| 3
| 41-21
| 8
|-
| 5.
| align="left"| Vesttyskland
| 7
| 2
| 1
| 4
| 22-32
| 5
|-
| 6.
| align="left"| Finland
| 7
| 1
| 1
| 5
| 12-52
| 3
|-
| 7.
| align="left"|  Schweiz
| 7
| 0
| 2
| 5
| 15-34
| 2
|-
| 8.
| align="left"| Norge
| 7
| 1
| 0
| 6
|   6-43
| 2
|}

Slutstillinger 

1954
Ishockey i 1954
Kirker i Bornholms Amt

Bornholms Amt blev oprettet i 1662 og afløste dermed Hammershus Len. Amtet var det eneste, der ikke blev ændret på nogen måde ved reformerne i 1793 og 1970. Amtet har altså bestået uændret fra 1662 til 2003, hvor amtet og øens 5 kommuner blev lagt sammen til Bornholms Regionskommune.

Bornholms Amt bestod af fire herreder

Nørre Herred 
 Allinge Kapel – Allinge-Sandvig Sogn
 Allinge Kirke – Allinge-Sandvig Sogn
 Hasle Kirke- Hasle Sogn
 Klemens Kirke – Klemensker Sogn
 Tejn Kirke – Olsker Sogn
 Sankt Ols Kirke – Olsker Sogn
 Ruts Kirke – Rutsker Sogn
 Rø Kirke – Rø Sogn

Sønder Herred 
 Sankt Bodil Kirke – Bodilsker Sogn
 Christiansø Kirke 
 Neksø Kirke
 Sankt Peders Kirke – Pedersker Sogn
 Sankt Pouls Kirke Povlsker Sogn
 Aa Kirke Åker Sogn (Aaker)

Vester Herred 
 Sankt Knuds Kirke – Knudsker Sogn
 Ny Kirke – Nyker Sogn
 Nylars Kirke – Nylarsker Sogn
 Sankt Nikolaj Kirke – Rønne Sogn
 Vestermarie Kirke

Øster Herred 
 Gudhjem Kirke
 Sankt Ibs Kirke – Ibsker Sogn
 Svaneke Kirke
 Østerlars Kirke Østerlarsker Sogn
 Østermarie Kirke

Amtets sogne indgik i 1970 følgende kommuner:
 Allinge-Gudhjem
 Hasle
 Neksø
 Rønne
 Åkirkeby