kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klarup

Klarup ligger i Himmerland og er en satellitby til Aalborg med , beliggende 11 km øst for Aalborg Centrum og 5 km øst for Aalborg Universitet. Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Aalborg Kommune.

Klarup er vokset sammen med den tidligere landsby Romdrup og ligger derfor dels i Romdrup Sogn, dels i Klarup Sogn. Sognegrænsen går ved Skolestien, Labyrinten og Romdrupholmsvej. Der er kirke både i Romdrup og Klarup, og Romdrup-Klarup Sognegård ligger i Romdrup.

Hovedgården Klarupgaard ligger 1 km nord for byen. Stranderholm, der er en parcelgård fra Klarupgaard, ligger 3 km nord for byen. Julekalenderen Tvillingerne og Julemanden optaget i 2013 på Klarupgaard.

Historien

Jernbanen 
Klarup Station på Aalborg-Hadsund Jernbane (1900-1969) blev anlagt på åbent land 1 km vest for Klarup og 1 km nordøst for Romdrup. Stranderholm trinbræt ved vejen ud til gården af samme navn var faktisk nærmere ved landsbyen Klarup.

Stationsbygningen, der er bevaret på Postvej 7, blev efter nedlæggelsen af banen benyttet som posthus og er nu dyreklinik. Banetracéet er bevaret gennem Klarup, og man kan cykle på det ad national cykelrute 12 (Limfjordsruten) mellem Gistrup og Storvorde.

Kendte klarupanere 
Klarup er hjemstavn til ikke blot én men to MGP-vindere.

I 2001 vandt den dengang 15-årige Sisse Marie Søby MGP med sangen "Du har brug for mig" som fik 52 point. Selvom juryen gav hende blot 10 point og placerede Shit Kid på deres første plads, vandt Sisse befolkningens hjerter.

Allerede året efter i 2002 skabte en anden klarupaner danmarkshistorie, da han vandt MGP med hele 58 point. Blot 12-årige Razz ryddede hitlisterne med megahittet "Kickflipper". Selvom han sørgede for at øge Klarups berømmelse, var Jylland den eneste region, der ikke gav ham topkarakter.

Kilder 
Sisse Marie Søby

Razz

 
Satellitbyer i Danmark
Langholt (by)

Langholt er en by i Vendsyssel med , beliggende 19 km sydvest for Dronninglund, 26 km syd for Brønderslev og 12 km nordøst for Nørresundby. Byen hører til Aalborg Kommune og ligger i Region Nordjylland.

Langholt hører til Horsens Sogn. Horsens Kirke og sognegård ligger i den nordøstlige ende af byen. 3 km nordøst for byen ligger Langholt Hovedgård.

Faciliteter 
 Langholt Skole blev grundlagt i 1632. De nuværende bygninger er opført i 1970 og gennemgribende renoveret i 2003. Skolen har 99 elever, fordelt på 0.-6. klassetrin, og 25 ansatte.
 Ved siden af skolen ligger Langholthallen, som skolen råder over. Her spilles fodbold, badminton og håndbold, og hallens cafeteria kan lejes til arrangementer med op til 60 personer.
 Børnehaven Trylleskoven blev bygget i 1999. Den er normeret til 40 børn og har 5 ansatte.
 Langholt har købmandsforretning, grillbar og en aktiv borgerforening, der er stiftet i 1923.

Historie

Horsens-Hammer sognekommune 
Horsens-Hammer var et sognedistrikt (pastorat), fra 1867 en sognekommune. Hammer Sogn var oprindeligt hovedsognet, men præstegården blev i 1877 flyttet til Horsens, så Hammer Sogn blev anneks til Horsens Sogn. Horsens-Hammer sognekommune havde 6040 indbyggere ved kommunalreformen i 1970, hvor den blev indlemmet i Aalborg Kommune.

Sæbybanen 
Horsens fik jernbanestation på Sæbybanen (1899-1968), men den blev opkaldt efter hovedgården for at undgå forveksling med Horsens i Østjylland. Langholt Station havde øperron, omløbsspor og separat læssespor med stikspor og brolagt læssevej. I banens sidste år var stationen nedrykket til trinbræt. Stationsbygningen lå for enden af vejen Pindskæret, men er revet ned. Banens tracé er bevaret på Langholt Banesti, som strækker sig 1½ km mod vest fra enden af vejen Rønhøj.

Stationsbyen 
I 1901 beskrives Horsens således: "Horsens med Kirke, Præstegd. (flyttet hertil 1877), Skole, Hospital („Fru Lanngs Stiftelse“, oprettet ved Testam. af 1831 af Karen Joh. Zeuthen, Enke efter P. Lanng til Langholt, med et Hus til Fribolig for 16 trængende, som desuden faa Brændsel, Pleje, Medicin og Lægehjælp samt 1 Kr. à 1 Kr. 33 Øre ugtl.), Missionshus (opf. 1886), Sparekasse for Hammer-H. Past. (opr. 21/4 1869...Antal af Konti 332), 2 Bagerier, 2 Møller, Købmandsforretninger, Teglværk og Telefonstation. Søndre Skole, paa Horsens Enge; nordre Skole. Fattiggaard for H.-Hammer Komm. („Kogholm“, opr. 1879, Plads for 30 Lemmer). Langholt Jærnbanestation"

På det lave målebordsblad fra 1900-tallet ses desuden hotel og mejeri ved stationen. I slutningen af 1900-tallet blev byens navn ændret til Langholt.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Borgerforeningen
 SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971
Langholt Hovedgård

Langholt er en gammel sædegård, som nævnes første gang i 1355. Gården ligger ved Gerå i Horsens Sogn, Aalborg Kommune, Region Nordjylland. Langholt Hovedgård er på 420 hektar.

Hovedbygningen er opført i 1744-1765 og ombygget i 1919-1920. I havestuen hænger der gobeliner af Wassman fra 1755, tilsvarende de på Sæbygård og Krabbesholm.

Ejere af Langholt 
(før 1355) Helrik Marquardsen Breide / Hartvig Breide / Nicolaus Limbek
(1355-1578) Kronen
(1578-1623) Peder Munk (Lange) til Estvadgård
(1623-1634) Otte Christensen Skeel til Hammelmose
(1634-1663) Erik Høg (Banner) til Bjørnsholm
(1663) Christen Ottesen Skeel til Hammelmose
(1663-1687) Albert Bille
(1687-1689) Peter Rodsteen til Lerbæk
(1689-1691) Kirsten Beck 
(1691-1707) Jens Rodsteen til Hovedstrup
(1707-1736) Henrik Bielke
(1736-1742) Dorothea Christiansdatter Rodsteen gift Bielke
(1742-1743) Ernst Halchuus
(1743-1762) Chr. Georg, Ernst og Karen Marie Halchus
(1762-1767) Christian Georg Halchuus 
(1767-1768) Jens Lauritzen Thagaard
(1768-1777) Andreas Skeel til Birkelse
(1777-1796) Johannes Meller Valeur 
 1796 Poul Lanng
 1826 Karen Johanne Lanng f. Zeuthen 
(1840-1884) Nis Peter Ahlmann
(1884-1902) Malte Sehested Hoff Ahlmann (søn)
(1902-1908) Marie Hedevig Ahlmann (søster)
(1908-1917) Cathrine Marie Ahlmann gift Lorentzen (søster) / Niels Peter Ahlmann-Lorentzen (hendes søn)
(1917-1952) Niels Peter Ahlmann-Lorentzen (søn)
(1952-1976) Jørgen Axel Lorentz Ahlmann-Lorentzen (søn)
(1976-1995) Malthe Ahlmann-Lorentzen (søn) / Niels Lennert Ahlmann-Lorentzen (bror) 
(1995-) Niels Lennert Ahlmann-Lorentzen

Kilder 
J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Ekstern henvisning 
 Dansk Center for Herregårdsforskning: Langholt , hentet 19. juli 2016

Langholt
Herregårde i Aalborg Kommune
Herregårde i Aalborg Amt
Sulsted

Sulsted ligger i det sydlige Vendsyssel og er en satellitby til Aalborg med , beliggende 14 kilometer nord for limfjordsbyen og tre kilometer nord for nærmeste by Vestbjerg. Byen ligger i Region Nordjylland og hører under Aalborg Kommune. Sulsted er desuden beliggende i Sulsted Sogn.

Byen ligger nærmest langs med Elkjærvej med skolen i den ene ende og jernbanen i den anden. Den har faktisk to dele, Sulsted Stationsby og Gammel Sulsted der ligger ved landevejen mod øst. Øst for landevejen ligger Sulsted Kirke ret afsondret.

Sulsted Station var en station på Vendsysselbanen, der fik fast køreplan i 1871. Hovedbygningen blev tegnet af N.P.C. Holsøe. I 1972 blev stationen nedlagt og i 1984 blev bygningen revet ned. Nogle tog stopper stadig i Sulsted og venter på at blive passeret af et modgående tog på sidesporet, der er bevaret. Læsserampen findes stadig.

Kilder
Sólrun Løkke Rasmussen

Sólrun Jákupsdóttir Løkke Rasmussen (født 22. november 1968 på Færøerne) er en færøsk-dansk lærer, som er gift med tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen (M).

Arbejde og politik 
Hun påbegyndte medicinstudiet, men afbrød det. Hun blev lærer fra Zahles Seminarium i 2005 og arbejdede på Det Kongelige Teaters Læseskole under Zahles Gymnasieskole, herfra ophørte hendes ansættelse i 2018 under ikke offentligt kendte omstændigheder. Hun underviste i matematik, fysik, naturfag og engelsk.

Fra 1998 til 2006 var hun medlem af kommunalbestyrelsen i Græsted-Gilleleje Kommune, valgt for Venstre. Hun har været lokalformand for partiet. Ved kommunalvalget i november 2009 blev hun valgt til kommunalbestyrelsen i Gribskov Kommune.

Familie 
Sólrun Jákupsdóttir, født Petersen, er datter af overlæge Jákup Petersen og Bergljót av Skarði. Hendes mor er cand.mag. i engelsk og færøsk og underviser ved Færøernes Gymnasium og HF-kursus i Tórshavn. Hendes morfar var den republikanske politiker og advokat Sigurd Joensen, der var gift med feministen og journalisten Sigrið av Skarði. Hun er oldebarn af digteren, folkeoplyseren og højskolemanden Símun av Skarði. Andre fremtrædende medlemmer af slægten er hendes moster Turið Sigurðardóttir, kusine Sigri Mitra Gaïni og fætter Firouz Gaïni.

Kilder og eksterne henvisninger 

 TV 2 Vip: Sådan er Danmarks nye førstedame 
 Jyllands-Posten: Kom og mød familien Løkke  (8. april 2009)

Statsministerfruer fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Lærere fra Danmark
Personer fra Klaksvik
Solrun
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Efterkommere af Simun av Skardi
Giourkas Seitaridis

Georgios Dimitrios "Giourkas" Seitaridis (på græsk Γιούρκας Δημήτριος Σειταρίδης) (født 4. juni 1981 i Piræus, Grækenland) er en græsk tidligere fodboldspiller, der spillede som forsvarsspiller. Gennem karrieren repræsenterede hand blandt andet Panathinaikos i sit hjemland, spanske Atlético Madrid, russiske Dynamo Moskva, portugisiske FC Porto samt for Giannina FC i sit hjemland

Seitaridis vandt med Panathinaikos både mesterskabet og pokalturneringen i Grækenland i såvel 2004 som 2010. Efter skiftet til FC Porto var han her med til at vinde Intercontinental Cup.

Landshold 
Seitaridis nåede gennem karrieren 72 kampe og én scoring for Grækenlands landshold, som han debuterede for den 13. februar 2002 i et opgør mod Sverige. Han var en del af den græske trup der blev europamestre ved EM i 2004 i Portugal. Han var også med på holdet der fire år senere ikke formåede at forsvare sin titel ved EM i Østrig og Schweiz.

Titler 
Græsk Liga
 2004 og 2010 med Panathinaikos

Græsk Pokalturnering
 2004 og 2010 med Panathinaikos

Intercontinental Cup
 2004 med FC Porto

EM
 2004 med Grækenland

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Grækenland
Fodboldspillere fra Panathinaikos
Fodboldspillere fra FC Porto
Fodboldspillere fra Atlético Madrid
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2008
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2010
Tylstrup

Tylstrup er en satellitby til Aalborg i det sydlige Vendsyssel med . Tylstrup er beliggende i Ajstrup Sogn 18 kilometer nord for Aalborg, fire kilometer nord for nabobyen Sulsted og 8 km syd for Brønderslev. Byen ligger i Region Nordjylland og hører under Aalborg Kommune.

Tylstrup er en stationsby, idet den fra 1871-1972 havde en station på Vendsysselbanen og derved voksede et lille centrum frem omkring banen. Modsat banen ligger hovedvejen mellem Hjørring og Aalborg med Tylstrup Kro der gennem mange år har gjort Tylstrup kendt. Tylstrups forretninger er stadig i live og forsyner et mindre opland i det ellers meget tyndt befolkede område på kanten af Store Vildmose.

Virksomheden Dansk Vindenergi holder til i Tylstrup.

Historie 
I 1682 bestod landsbyen af 4 gårde og 1 hus med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 164,1 tønder land skyldsat til 42,72 tønder hartkorn. Driftsformen var alsædebrug.

I 1875 blev byen beskrevet således: "Tylstrup med Skole og Kro, beliggende ved samme Landevei [Fra Nørresundby til Hjørring]".

Omkring århundredeskiftet blev byen beskrevet således; "Tylstrup, ved Landevejen, med Skole, 2 Missionshuse (opf. 1895 og 97), Forsamlingshus (opf. 1898), Kro, Jærnbanehpl. og Telegrafstation".

I Tylstrup blev under 1. og 2. Verdenskrig bygget en tørvebane fra Tylstrup Station til Store Vildmose. Banerne forsynede gasværker og elværker med brændstof i form af tørv. Banerne blev lukket 2-3 år efter krigenes afslutning. Der er stadig nogle stykker fredsskov langs jernbanen hvor tørvebanen har gået hen til en etableret underkørsel syd for Luneborgvej. 

Peder Nielsen(1854-1936) var fra Tylstrup og ønskede derfor at starte sin beslag-fabrik af samme navn i Tylstrup. Han blev dog afvist af daværende Aalborg Kommune. Derfor startede han i stedet i Brønderslev hvor kommunen var mere samarbejdsvillig.

Henvisninger

Litteratur 

 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983),
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688; København 1928 (Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975);

Eksterne henvisninger 
 Tylstrup Borgerforening

Byer i Aalborg Kommune
Barathrum

Barathrum er et finsk black/doom metal-band, dannet i 1990 under navnet Darkfeast. Darkfeast udgav dog kun en enkelt demo før bandet skiftede navn. Bandet var sammen med blandt andre Beherit og Impaled Nazarene et af de første finske black metal-bands.

Hvis man lægger startbogstaverne fra bandets første otte studiealbum sammen får man meddelelsen 'Heil Sova', hvilket sandsynligvis er en henvisning til bandets frontmand, Janne Sova.

Medlemmer 
 Janne Sova – vokal, bas (1990-, tidligere også guitar og trommer)
 Raakalainen – guitar (2007-)
 Antti-Pekka Karppinen – guitar (1998, 2000-2004, 2007-)
 Tomi Törnqvist – bas (2000-)
 Janne Leinonen – bas, vokal (1998-)
 Ykä – trommer (2007-)

Tidligere medlemmer 
 Aki Hytönen – guitar (1990-1991)
 Jetblack Roima – guitar (1991)
 Neva – guitar (1991)
 Niko – guitar (1991-1992)
 Bloodbeast – guitar (1993-1994)
 Reaper Sklethnor – guitar (1993-1994)
 Sulphur – guitar (1996)
 Warlord – guitar (1999)
 Teemu Raimoranta – guitar (1999-2000)
 Daimos666 – guitar (2005-2007)
 Mikko Silvennoinen – guitar (2000-2007)
 Ilu – trommer (1990-1992)
 Necronom Dethstrike – trommer (1993)
 Destrukkktorr – trommer (1993-1994)
 Pimeä – trommer (1995-1996)
 Nattasett – trommer (1998)
 Samuel Ruotsalainen – trommer (1999-2000)
 Janne Parviainen – trommer (2000-2007)
 Infernus – bas (1993-1996)
 Crowl – bas (1994)
 Henri Sorvali – keyboard (2000-2001)

Diskografi

Studiealbum 
 1995: Hailstorm
 1995: Eerie
 1997: Infernal
 1998: Legions of Perkele
 1999: Saatana
 2000: Okkult
 2002: Venomous
 2005: Anno Aspera: 2003 Years After Bastard's Birth
 2017: Fanatiko

Ep'er 
 1997: Jetblack

Livealbum 
 2009: Long Live Satan

Demoer 
 1991: From Black Flames To Witchcraft
 1991: Witchmaster
 1992: Battlecry
 1993: Sanctissime Colere Satanas
 1993: Sanctus Satanas (Studio & Stage)
 1993: Soaring up from Hell
 1998: Devilry

Singler 
 2002: "Black Flames And Blood"

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside 
 

Black metal-grupper
Doom metal-grupper
Metalgrupper fra Finland
Musikgrupper fra 1990
Bo Elkjær

Bo Elkjær (født 27. juli 1966) er en dansk journalist og forfatter, der er mest kendt for gentagne gange at have forsøgt at få et interview med tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen (V) om Danmarks beslutning om at gå med i Irakkrigen.

Elkjær er uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole i 1997. Han arbejdede fra 1995 indtil december 2011 på Ekstra Bladet. Efter et halvt år som presseansvarlig ved Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse er han nu ansat som webredaktør på Journalisten.dk.

I 2003 fik Bo Elkjær sammen med to journalister fra Information Cavlingprisen for deres dækning af optakten til Irakkrigen. Elkjær modtog prisen for hvidbogen "Løgnen om krigen – krigen om løgnen", der udkom som særtillæg til Ekstra Bladet ved Folketingets åbning i 2003. Ifølge hvidbogen skulle tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen og udenrigsminister Per Stig Møller have vildledt Folketinget op til vedtagelsen af beslutningsforslag B118 om dansk deltagelse i koalitionen til afvæbning af Irak.

I forbindelse med udgivelsen af hvidbogen bad Bo Elkjær om interviews med både tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen og udenrigsminister Per Stig Møller. Det blev løbende afvist. I 2005 begyndte Bo Elkjær dagligt, skriftligt at bede om interviews. I juni 2007 kritiserede Folketingets ombudsmand Anders Fogh Rasmussens blacklistning af Bo Elkjær. I august 2007 – efter 671 daglige, skriftlige henvendelser i træk, stillede Fogh Rasmussen op til et 45 minutter langt interview.

Bibliografi 
 Fantasten – fra hippiebarn til storsvindler (med John Mynderup, Annelise Pedersen, Thomas Gösta Svendsson, Niels Pinborg, Steen Larsen, . Ekstra Bladets Forlag 2009)
 Kære statsminister! – løgnen om krigen i Irak (, Ekstra Bladets Forlag 2008)
 Gåden om Echelon (med Kenan Seeberg, , Borgen 2002)

Journalister fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Cavlingprismodtagere
Journalister ved Ekstra Bladet
Personer i Kraks Blå Bog
Nørholm (Aalborg Kommune)

Nørholm er en landsby i Himmerland med , beliggende 12 km. vest for Aalborg. Byen ligger i Region Nordjylland og hører til Aalborg Kommune. Nørholm er beliggende i Nørholm Sogn.

Omkring Nørholm er der gjort en del arkæologiske fund.

Kilder 

Byer i Aalborg Kommune
Jens Lauritzen

Jens Lauritzen (født 3. december 1953 ved Nyborg) er en dansk politiker, der siden 2006 har været borgmester i Vesthimmerlands Kommune, valgt for Venstre. 

Lauritzen er uddannet indenfor landbrug. Siden 1981 har han været selvstændig landmand, men har også arbejdet som arbejdsleder i en entreprenørvirksomhed. Han begyndte sin politiske karriere som medlem af Løgstør Kommunalbestyrelse i 1986. Han blev borgmester i 1998. Da kommunen i 2006 blev sammenlagt med nabokommunerne som følge af kommunalreformen, blev han den første borgmester i den nye Vesthimmerlands Kommune.

Udover sine politiske poster har Jens Lauritzen haft adskillige bestyrelsesposter, bl.a. i Aalborg Lufthavn og i Himmerlands Samvirkende Landbrugsforeninger.

Han har 3 børn med Birthe Lauritzen, hvoraf det ene er folketingsmedlem Karsten Lauritzen.

Tidligere borgmestre fra Danmark
Borgmestre fra Venstre
Personer fra Nyborg
Landmænd fra Danmark
Jacob Rantzau

Jacob Rantzau (født 1973) er en dansk billedkunstner. Rantzau maler mennesker i absurde og uvante situationer og indgår dermed i den kunstneriske retning, som er blevet kaldt passionismen. Rantzau maler adskillige lag på hvert maleri, som er meget detaljeret i en naturalistisk stil, som oftest fokuseret omkring en enkelt person (undertiden to) i en sammenhæng, der kan tolkes som kunstnerens kommentar til emner som religion eller kultur. Rantzaus kunstneriske forbillede er Rembrandt.

Eksterne links 
 Jacob Rantzau hos Galleri Wolfsen i Aalborg 
 Artikel på engelsk om kunsterens værker 

Kunstnere fra Danmark
Victoria Silvstedt

Karen Victoria Silvstedt (født 19. september 1974 i Skellefteå, Sverige) er en svensk model, skuespiller, studievært og sanger.

Karriere 
Silvstedt var som ung på Sveriges alpine skilandshold, men karrieren blev bremset af en skulderskade. Hun har været model for modehusene Chanel, Christian Dior, Loris Azzaro, Givenchy, Valentino og Giorgio Armani.

I 1993 deltog hun i Girls of Northern Europe og blev i december 1996 Playmate of the Month i Playboy. Året efter blev hun Playmate of the Year. Hun har været model i flere magasiner, bl.a. GQ og FHM.

I 2005 blev hun nr. 2 i magasinet Nuts''' Sexiest Blonde in the World''.

Victoria Silvstedt taler flydende svensk, engelsk, fransk og italiensk.

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Fotomodeller fra Sverige
Skuespillere fra Sverige
Studieværter
Sangere fra Sverige
Åsum

Åsum er en landsby, nu en bydel i Odense NØ med  lidt øst for Odense-bydelen Vollsmose i Åsum Sogn.

Bydelen ligger 5 km. fra Odense Centrum. Den er dominineret af gamle huse og Åsum Kirke, der er beliggende på en høj, samt af Odense Å mod vest, Lindved Å mod sydvest og en lille bæk, der snor sig gennem bydelen. Øst for Åsum ligger Ringvej 3, anlagt i 2006.

Tidligere EU-kommissær Mariann Fischer Boel er født i landsbyen.

Massehenrettelsen ved Åsum bro 
Som et levn fra bronzealderen lå der tidligere en gravhøj, Kokshøj, Pallehøj eller Palnatokes høj, vest for broen over Odense å. Her blev seksten Åsumbønder i 1598 henrettet for mordet på ridefogeden Hans Stangenette fra Hindemae, den største massehenrettelse i Danmark i fredstid. I Helvig Hardenbergs ejertid lod hun krigskarlen Hans Stangenette fra Als genere Åsum-bønderne, der til sidst indklagede ridefogden til landstinget i Odense for hans urimelighed og brutalitet. Stangenette vandt sagen, og 9. september 1598 fik bønderne omsider nok af uretfærdigheden. Seksten mand høj omringede de Stangenette på Åsum bro, bevæbnet med hver sin le. Liget skal have været så medtaget, at man kunne se, hvad Stangenette havde fået til frokost i Odense. Men øvrigheden fandt de skyldige, der 26. september blev halshugget på Kokshøj på den anden side af ådalen med udsigt til Åsum. Stangenette blev begravet i den nu forsvundne Gråbrødre kirke. På sin og hustruen Mette Urnes gravsten fik han attesten "ærlig og velbyrdig mand". Helvig Hardenberg døde selv det følgende år.

Kilder 

Byer i Odense Kommune
Metrolinje 7 i Paris

Metrolinje 7 i Paris er en undergrundsbane på metronettet i Paris, Frankrig. Planlægningen begyndte i 1898, og linjens første del åbnede i 1910.

Linje 7 har et spor med en samlet længde på 18,6 km langt, og det er hovedsagelig orienteret nord-syd. Den har 38 stationer og er dermed den linje, som har flest stationer af byens metrolinjer. Banen strækker sig fra stationen La Courneuve - 8 Mai 1945 i nord via Paris' centrum til stationen Maison Blanche, hvor den deler sig i to grene. Den ene går i sydøstlig retning til Mairie d'Ivry og den anden i sydlig retning til Villejuif - Louis Aragon.

Historie 
 1898: Planer blev lagt for en nord-øst-forbindelse mellem Place Danube og Palais Royal
 Oktober 1910: Sektionen mellem Opéra og Porte de la Villette blev åbnet, til trods for de oprindelige planer.
 Januar 1911: Sektionen mellem Louis Blanc og Pré Saint-Gervais blev åbnet. Den var da et sidespor.
 Juli 1916: Forlængelse sydpå til Palais Royal
 April 1926: Forlængelse sydpå til Pont Marie
 Februar 1930: Forlængelse til Place d'Italie. I et år brugte linje 10 den del af linjen, som går fra Place Monge til Place d'Italie, idet man ventede på, at tunnellen under Seinen blev klar. Derefter skulle strækningen lægges ind under linje 7.
 Marts 1930: Linje 10 forlænges til Porte de Choisy.
 Juni 1930: Stationen Sully - Morland blev åbnet.
 April 1931: Linjen krydser Seinen og forlænges sydpå til Porte d'Ivry
 Maj 1946: Forlænges sydpå til Mairie d'Ivry
 December 1967: Sektionen mellem Louis Blanc og Pré Saint-Gervais bliver til Linje 7bis.
 Oktober 1979: Forlængelse nordpå til Fort d'Aubervilliers
 December 1982: Et nyt sidespor i syd oprettes, mellem Maison Blanche og Le Kremlin Bicêtre
 Februar 1985: Forlængelse af sidesporet i syd fra Le Kremlin Bicêtre til Villejuif – Louis Aragon
 Maj 1987: Forlængelse nordpå til La Courneuve – 8 Mai 1945

Det er lagt planer om at linje 14 skal forlænges via den nye station Olympiad (færdiggjort 2007) til Maison Blanche.

Materiel 
Linje 7 har brugt vognsæt af typen MF77 siden 1979.

Galleri

Eksterne henvisninger 

07
Etableret i 1910
Lunden (Åsum Sogn)

Lunden er en bebyggelse i den nordlige del af Åsum Sogn.

Bebyggelsen ligger omkring vejen af sammen navn der fører fra Åsum til Bullerup, mod vest ligger H. C. Andersen Skoven og mod øst ligger Ringvej 3. Lundsgård ligger øst for Lunden, på den anden side af ringvejen, mens Lille Lundsgård ligger i selve bebyggelsen.

Bydele i Odense
Rågelund

Rågelund er en bebyggelse i den østlige del af Åsum Sogn. Bebyggelsen ligger ved vejen fra Åsum til Marslev og er domineret af Rågelund Efterskole og en række landbrugsejendomme. Gennem Rågelund løber Vejrup Å.

Lokaliteter i Odense Kommune
Lundsgård (Åsum Sogn)

Lundsgård er en større gård i Åsum Sogn. Gården ligger i den nordlige del af sognet lidt øst for bebyggelsen Lunden, som den dog er adskilt fra af Ringvej 3, som går tæt forbi gården. I sammenhæng med vejens anlæggelse blev der tæt på Lundsgård foretaget arkæologiske udgravninger med fund fra både bondestenalder og jernalder.

Referencer 

Skandinavisk jernalder
Lokaliteter i Odense Kommune