kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sunndalsøra

Sunndalsøra er kommunecenter i Sunndal kommune i Møre og Romsdal fylke i Norge. Byen har 4.130 indbyggere pr. 1. januar 2012, og ligger ved udløbet af elvene Driva og Litldalselva.

Erhvervsliv 
Vigtige erhverv er landbrug og industri. Hydro Aluminiums fabrik på stedet blev moderniseret i 2004 og producerer nu omkring 500.000 ton aluminium pr. år, og kører på 306 kA. Totalt forbrug af elektrisk energi ved Hydro Sunndal er omkring 5.300 GWh.

Byggeriet af Aura kraftverk (Statkraft) blev påbegyndt før første verdenskrig. Arbejderne blev startet igen efter anden verdenskrig. Kraftanlægget blev i efteråret 2006 standset, og stor renovering blev gennemført. Anlægget har en kapacitet på 290 MW og årlig gennemsnitsproduktion på 1.623 GWh.

Hovedveje 
Riksvei 62 går fra Sunndalsøra på vestsiden af fjorden i retning Molde.
Riksvei 70 kommer nedover Sunndalen fra Oppdal, og går videre på østsiden af Sunndalsfjorden i retning Kristiansund.

Kultur 
Sunndal har et aktivt kulturliv.
 Hydro cup er en fodboldturnering for aldersbestemte klasser som arrangeres hvert år.
 Sunndal Kulturfestival med musikspillet "Lady Arbuthnott - Frua på Elverhøi" , skrevet og komponeret af Stig Nilsson, arrangeres hvert år i løbet af ti dage i juni.
 Sunndal Rockfestival blev arrangert i årene 1998-2006

Eksterne kilder og henvisninger 
 Sunndalsnett

Lokale aviser 
 Aura Avis
 Driva

Byer i Møre og Romsdal
Byer i Norge
Sunndal
Hartvig Asche Schack (død 1692)

Hartvig Asche Schack (ca. 1644 – 6. september 1692 i Gent) var en dansk officer, far til Hartvig Asche Schack.

Han var søn af kommandant i Lübeck, oberst Hartvig Sivertsen Schack til Basthorst og Dorothea Hedvig Sehested. Han stod 1668 som fændrik, 1670 som løjtnant, 1671 som kaptajn i sin nære slægtning feltherrens regiment, ved hvilket han 1676 blev major, 1677 oberstløjtnant, og for hvilket han, efter at han i omtrent 1 1/4 år havde fungeret som kommandant på Kronborg, i efteråret 1678 blev oberst; regimentet havde da fået navn efter kongens broder prins Georg (Jørgen). Schack tog med ære del i Den Skånske Krig og blev såret ved stormen på Malmø 1677. Efter freden gik han med sit regiment til Holsten og Oldenborg, og i årene 1681-82 kommanderede han den styrke, der byggede fæstningen Christiansburg ved Jadebugten. Schack blev 1684 brigader, 1689 generalmajor, idet han samtidig fratrådte kommandoen over Prins Georgs Regiment. Derimod blev han, da han 1692 blev ansat ved auxiliærkorpset i Flandern, chef for den dertil hørende bataljon af Sjællandske Regiment. I juni ankom Schack til korpset, 3. august stod slaget ved Steenkerke, hvor Schack blev såret, og 6. september døde han i Gent af en "hidsig Feber". 

Schack var gift med Anna Margrethe baronesse Kielman von Kielmansegg (født 20. februar 1667), datter af gehejmeråd, baron Hans Heinrich Kielman von Kielmansegg; hun ægtede 2. gang oberst Christian Ludvig von Boyneburg (død 1698) og 3. gang oberst Hans Hartman von Erffa (død 1701).

Kilder 
  Biografi af H.W. Harbou

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Generalmajorer fra Danmark
Hartvig Asche 1
Personer i Den Skånske Krig fra Danmark-Norge
Faldne danske militærfolk
Danskere i 1600-tallet
Hartvig Asche Schack (død 1734)

Hartvig Asche Schack (ca. 1685 – 16. februar 1734 i København) var en dansk officer.

Han var søn af generalmajor Hartvig Asche Schack. Han døde som chef for Prins Carls Regiment, generalmajor og Hvid Ridder.

Kilder 
  Biografi af H.W. Harbou

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Generalmajorer fra Danmark
Hartvig Asche 2
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Danskere i 1700-tallet
Hartvig Asche Schack

Hartvig Asche Schack er navnet på flere personer:

 Hartvig Asche Schack (død 1692) – dansk officer
 Hartvig Asche Schack (død 1734) – dansk officer, søn af den foregående
Especially for You

{{Infoboks single 
| titel          = Especially for You
| kunstner       = Jason Donovan og Kylie Minogue
| fra album      = Ten Good Reasons og Enjoy Yourself (US)
| A-side         = 
| B-side         = "All I Wanna Do Is Make You Mine"
| udgivet        = 28. november 1988
| format         = 
| indspillet     = Sydney, Australien
| genre          = Pop
| længde         = 3:58
| pladeselskab   = Mushroom Records
| sangskriver    = Stock Aitken Waterman
| producer       = Stock Aitken Waterman
| hitliste       = 
| diverse        =
}}
"Especially for You" er en duet med Jason Donovan og Kylie Minogue, fra den amerikanske udgivelse af Minogues album Enjoy Yourself (1989) og Donovans debutalbum Ten Good Reasons'' (1989).

Udgivelse 
Sangen blev udgivet den 28. november 1988 og blev skrevet af Stock Aitken Waterman. I Australien nåede sangen nummer to på ARIA Charts. I New Zealand nåede sangen nummer fire og senere nummer to. Sangen nåede nummer to på UK Singles Chart for fire uger og senere førstepladsen for tre uger.

I Frankrig nåede sangen nummer 39 og senere nummer tre for to uger. I Nederlandene nåede sangen nummer 73 og senere nummer tre for en uge. I Norge nådde sangen nummer ti for en uge på VG-lista.

Format og sporliste 
CD single
"Especially for You" (Extended) – 5:01
"All I Wanna Do Is Make You Mine" (Extended) – 6:00
"Especially for You" – 3:58

7" single
"Especially for You" – 3:58
"All I Wanna Do Is Make You Mine" – 3:34

12" single
"Especially for You" (Extended) – 5:01
"All I Wanna Do Is Make You Mine" (Extended) – 6:00

Hitlister

Eksterne henvisninger 
Especially for You på Allmusic

Kylie Minogue-sange
Sange fra 1988
Singler fra 1988
Ali Tufan Kıraç

Ali Tufan Kıraç (født 17. juni 1972 i Goksan, Kahramanmaraş) er en Tyrkisk rocksanger.

Diskografi 
 Deli Düş (1998)
 Bir Garip Aşk Bestesi (2000)
 Sevgiliye (2001)
 Zaman (2001)
 "Zerda" Soundtrack (2003)
 Bir İstanbul Masalı, soundtrack (2004)
 Kayip Şehir (2004)
 Aliye, soundtrack (2005)
 Benim Yolum (2007)
 Garbiyeli (2009)
 Yolcu (2009)

Sangere fra Tyrkiet
Personer fra Tyrkiet
Rocksangere
Olav Grue

Olav Grue (født 17. februar 1928 i Kolding, død 30. juni 2014) var en dansk erhvervsmand.

Uddannelse og første ansættelser 
Han var søn af fabrikant Ebbe Grue (død 1972) og hustru Sigrid født Jensen (død 1974) og blev 1946 student fra Kolding højere Almenskole og 1953 cand. polit. Grue blev samme år sekretær i Boligministeriet, var tjenstgørende i Atomenergikommissionens sekretariat 1957-59, blev kontorchef i Byggeriets Realkreditfond 1959, underdirektør 1963, var vicedirektør 1966-70 og tillige medansvarlig for administrationen af Landsbankernes Reallånefond fra 1959 og Danmarks Skibskreditfond fra 1961.

Direktør for en række store selskaber 
1970 kom Grue som direktør til A/S Burmeister & Wain og blev året efter direktør for A/S Burmeister & Wain's Motor- og Maskinfabrik af 1971, hvilket han var til 1975, hvor han blev administrerende direktør for B&O. I 1981 forlod Grue denne post og blev adm. direktør for Finansieringsinstituttet for Industri og Håndværk. I denne funktion blev Grue efterhånden kendt som dansk erhvervslivs "redningsmand". I 1982 var Grue således medvirkende til at redde Det Berlingske Officin fra konkurs ved et stort kapitalindskud på 160 mio. kr. fra især Mærsk Mc-Kinney Møller. De øvrige redningsmænd var Kristian Mogensen, Ole Scherfig, Tage Andersen og Olav Engell.

I 1992 forsøgte Olav Grue også - sammen med Holger Lavesen - at redde det skrantende Hafnia Holding A/S, som han blev adm. direktør for samme år. Han kunne dog ikke forhindre konkursen 1993. Aktionærerne stævnede efterfølgende blandt andre Olav Grue, men Højesteret frifandt ham for erstatningsansvar.

Grue blev 1993 adm. direktør for Højgaard Holding A/S.

Tillidshverv 
1972 blev Olav Grue medlem af Industrirådet. 1992 blev Grue formand for Egmont Fonden og han har været medlem af bestyrelsen for Den Berlingske Fond, for DFDS og for J. Lauritzen Holding A/S. Fra 1976 var han medlem af bestyrelsen for Søren T. Lyngsø A/S. Han var medlem af bestyrelsen for A/S Dansk Skibsfinansiering 1967-70 og for Edb-rådet 1968-70, medlem af bestyrelsen for Alpha-Diesel A/S og A/S Holeby Dieselmotor Fabrik 1971, af bestyrelsen for Superfos A/S og diverse datterselskaber 1973.

Han var censor ved Handelshøjskolen i København fra 1970, formand for Danske Studerendes Fællesråd 1950-51, næstformand for Danmarks Internationale Studenterkomité 1950-52, medlem af bestyrelsen 1965 og formand for Danske Økonomers Forening 1966-69.

4. juni 1982 blev han Ridder af Dannebrog.

Grue blev gift 1952 med Ruth Mogensen (født 28. december 1929 i Olsker), datter af gårdejer Julius Kofod Mogensen og hustru Gerda født Kristiansen.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974
 Opslag i Virk-info.dk

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Medlemmer af Industrirådet
Personer fra Kolding
Økonomer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Bankdirektører fra Danmark
Erhvervsfolk fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Personer med tilknytning til Burmeister & Wain
Bang & Olufsen
Embedsmænd fra Danmark
Studenter fra Kolding Gymnasium
Hotline 116 000

Hotline 116 000 er et fælles europæisk særtjeneste nummer, der henvender sig til børn og unge som forsvinder eller som er blevet seksuelt misbrugt. Nummeret eksisterer i 22 EU-lande samt Schweiz.
Formålet med Hotline 116 000 er, at give børn og unge samt pårørende mulighed for hele døgnet 24/7 at få akut hjælp. Fokus retter sig mod de børn, som har været eller er udsatte for seksuelle overgreb samt børn som forsvinder. 
Hotline 116 000 er en gratis service, og man kan ikke se på telefonen eller på telefonregningen, hvem der er blevet kontaktet. Desuden kan man være anonym.

Hotline 116 000 Danmark  
I Danmark er Hotline 116 000 tilknyttet Thora Center – Center for seksuelt misbrugte o.a. i Danmark. Thora Center har siden 2001 været medlem af The European Federation for Missing and Sexual Exploited, efterfølgende kaldt Missing Children Europe.

Internationalt 

Hotline 116 000 eksisterer i: 
 Danmark
 Østrig
 Bulgarien
 Cypern
 Estland
 Frankrig
 Tyskland
 Grækenland
 Ungarn
 Irland
 Italien
 Malta
 Holland
 Polen
 Portugal
 Rumænien
 Slovakiet
 Spanien
 United Kingdom 
 Slovenien
 Luxemburg
 Schweiz

Eksterne henvisninger 
 www.116000.dk 
 

Nødkommunikation
Børn
Massey Trophy Division 1

Massey Trophy Division er en Engelsk fodboldliga.  Ligaens bedste manskab Royal Engineers AFC ellers er det en ganske lav liga.

Eksterne links 
 ArmyFA.com

Fodbold i England
Krista Siegfrids

Kristin "Krista" Siegfrids (født 1985) er en finlandsvensk sanger, som repræsenterede Finland ved Eurovision Song Contest 2013 i Malmø med sangen "Marry Me".

Siegfrids har deltaget ved den svenske Melodifestival i 2016 med sangen "Faller" og i 2017 med sangen "Snurra min jord". Hun blev begge gange slået ud i sin semifinale.

Sigfrids var talsmand for den finske jury til Eurovision Song Contest i 2015.

Billeder

Eksterne henvisninger 

Sangere fra Finland
Finlands Eurovision Song Contest-deltagere
Deltagere ved Eurovision Song Contest 2013
Edewecht

Edewecht (Plattysk: Erwech, historisk: Adewacht) er en kommune i Landkreis Ammerland i den tyske delstat Niedersachsen, med  indbyggere ().

Geografi 

Edewecht er den sydligste kommune i  Ammerland. Landskabet er tidligere højmose, og en del områder af landskabstypen Gest. Kommunen består af 15 byer, blandt andre Nord Edewecht, Süd Edewecht og fehnkolonien Friedrichsfehn. 

Edewecht grænser til  kommunerne Apen, Westerstede og Bad Zwischenahn i Ammerland, byen Oldenburg, kommunen Wardenburg i Landkreis Oldenburg samt kommunerne Bösel, Friesoythe og Barssel i Landkreis Cloppenburg.

Historie 
Edewecht nævnes sførste gang år 1150. Imiddelalderen var Edewecht en af de største byer i Ammerland. Omkring år 1450 brød pesten ud og formindskede befolkningen

Erhvervsliv 
I kommunen er der levnedsmiddelindustri, blandt andet mejerier og charcuterier. Her produceres f.eks. ammerlandsk skinke. 

Mellem 1912 og 1991 havde kommunen en jernbane, den smalsporede jernbane mellem Bad Zwischenahn og Edewechterdamm. Også  Küstenkanal går delvis gennem Edewecht.

Eksterne kilder og henvisninger 

Kommunens websted

Literatur 
 Friedrich Winkler: Chronik der Gemeinde Edewecht, Edewecht 1974, Nachdruck von 1985.
Mads Langers diskografi

Den danske singer-songwriter Mads Langers diskografi består af fem studiealbum, fire EP'er, og 32 singler.

Album

Studiealbum

Livealbum

EP'er

Singler

Andre sange

Kilder 

Langer, Mads diskografi
Diskografi
Mejser

 
Mejser (Paridae) er en familie af små, rastløse fugle med ret stort hoved og et kort, men kraftigt næb. Flere arter har mangefarvede fjerdragter. Mejserne er oftest stand- eller strejffugle.

De fleste mejser er hulerugere og er derfor afhængige af hule træer eller andre huller som f.eks musehuller. Topmejsen udhugger selv sit redehul i trøsket træ.

Der er stor konkurrence blandt de hulerugende fugle om et redehul. Derfor begynder mejserne at yngle meget tidligt om foråret for at få et forspring i forhold til andre hulerugende fugle. Musvitten kan f.eks. høres synge allerede fra januar.

De lever både af dyrisk og vegetabilsk føde. Om sommeren æder de insekter, mens de om vinteren især lever af frø.

Om vinteren ses tit blandede mejseflokke, der består af flere forskellige mejsearter. Ofte ses også andre småfugle, f.eks. fuglekonge og træløber.

Udbredelse 
Mejserne er især udbredt i skovområder på den nordlige halvkugle. En del arter findes dog i Asien og Afrika. De mangler helt fra Australien og Mellem- og Sydamerika.

I Danmark forekommer seks mejsearter. To af dem, topmejse og sortmejse, har bredt sig i Danmark i 1800-tallet, da nåleskovsplantager blev almindelige.

Slægter 
Tidligere blev alle de danske mejser henregnet til slægten Parus (halemejse, pungmejse og skægmejse tilhører ikke mejsefamilien). Nye analyser af fuglenes DNA har dog vist, at de bør inddeles i flere små slægter.

 Poecile (15 arter, fx sumpmejse)
 Periparus (6 arter, fx sortmejse)
 Lophophanes (2 arter, fx topmejse)
 Parus (26 arter, fx musvit)
 Cyanistes (3 arter, fx blåmejse)

Desuden findes tre andre slægter med i alt syv arter, der er udbredt i enten Nordamerika eller Asien.

Kilder og henvisninger 
 Roger Peterson m.fl. Europas Fugle, 7. udgave, Gads Forlag 1985. .
 Hans Meltofte, Jon Fjeldså, Fuglene i Danmark, Gyldendal, 2002. .
 Hvass, Hans, Danmarks Dyreverden, 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 M. Beaman, S. Madge & Klaus Malling Olsen, Fuglene i Europa, Nordafrika og Mellemøsten, Gads Forlag 1998. .
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). .
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.
Dobbeltspor

Dobbeltspor er to jernbane- eller sporvejsspor anlagt ved siden af hinanden med et spor for hver retning. Indenfor jernbaner anlægges de vigtigste strækninger ofte med dobbeltspor, mens de mere sekundære baner bygges med enkeltspor. I jernbanens barndom, fx banen mellem Liverpool og Manchester, gjordes det desuden for at undgå modkørende trafik på samme spor.

Begrundelser for at anlægge dobbeltspor 
Der findes en række forskellige årsager til at anlægge en jernbane med dobbeltspor eller udvide en enkeltsporet jernbane til dobbeltspor. De primære årsager er typisk ønsket om højere sikkerhed og/eller større kapacitet.

Sikkerhed 
Ved hjælp af dobbeltspor kan man adskille trafik i hver sin retning, hvilket mindsker risiko for kollisioner. Fordi hastigheden på en dobbeltsporet strækning ofte er højere, kan der undertiden ske uheld, hvis fx et bagvedkørende tog ikke når at bremse inden det rammer et tog, som holder stille. Moderne sikkerhedssystemer såsom ATC og ERTMS har hjulpet med at højne sikkerheden, da man ofte inddeler en dobbeltsporet strækning i blokafsnit (se nedenfor), som hver især er sikret vha. et signal. Således bremses toget automatisk, hvis et stopsignal (fx pga. et standset tog) ikke respekterers.

Større kapacitet 
En dobbeltsporet strækning har umiddelbart dobbelt så stor kapacitet som en enkeltsporet, fordi man uden videre kan afsende to tog i hver sin retning. Allerede tidligt inddeltes dobbeltsporede strækninger i blokafsnit for at øge kapaciteten. En inddeling i blokafsnit går ganske enkelt ud på at inddele hvert spor i et antal "stykker" af en given længde (fx 1500 meter), som hver sikres af et signal. Det gør det muligt at sende flere tog i samme retning, uden at foregående tog er nået til næste station. Hvis der befinder sig et tog i et blokafsnit, sættes signalet ved starten af dette bloksnit til at vise "stop". 

Da man lavede de første strækninger med blokafsnit skete det ved, at der ved starten af hvert blokafsnit var placeret en bemandet post, som satte signalet på "stop", når et tog kørte ind i blokafnittet. Dette signal stod på stop, indtil toget havde passeret næste post, og der var kommet besked herom til den foregående post.

Senere blev man i stand til at automatisere og derved billiggøre indstillingen af signalerne for blokafsnittene. I Danmark kendes dette system som "automatisk linjeblok", og dets funktionsmåde er meget enkel. Som udgangspunkt viser signalerne for blokafsnittene (kaldet AM-signaler; Automatisk Mellemblok) altid "kør", indtil et tog kører ind på den blok, signalet dækker. Når det sker, stilles signalet på "stop". Signalerne stilles ved brug af strøm og relæerne. Hvert spor er inddelt i et antal elektrisk isolerede afsnit (blokke), hvor der til hver skinne føres én ledning fra et elektrisk kredsløb. Eftersom både aksler og hjul på tog er lavet af stål uden nogen form for isolering, og fordi stål er elektrisk ledende, vil en aksel i et blokafsnit skabe elektrisk forbindelse mellem de to skinner. Når det sker, sætter et relæ signalet på "stop".

Se også
 Sporsammenfletning

Eksterne henvisninger 
 Banedanmarks kort over antal spor pr. strækning 

Jernbaneanlæg
VDL Citea

VDL Citea er en bybusmodel fra firmaet VDL Bus & Coach, som blev introduceret i 2007 som efterfølger for Jonckheere Transit og Bova Lexio.

Bussen findes både som laventré- eller lavgulvsbus og i længderne 12,0 og 13,7 meter, heraf tillægsbetegnelserne 120 og 137.

Citea opfylder EEV-normen og fik et facelift i 2010. Citeas konkurrenter er primært Scania OmniLink og Volvo B12BLE.

Citea
Busmodeller
Baghjulstrukne biler
Biler med hækmotor
Biler introduceret i 2007
Biler fra 2000'erne
Biler fra 2010'erne
DPDgroup

DPDgroup eller bare DPD (Akronym: Dynamic Parcel Distribution, tidligere DPD Deutscher Paket Dienst GmbH & Co. KG) er en international logistikvirksomhed med hovedkontor i Issy-les-Moulineaux i Frankrig. DPD driver virksomhed 230 lande.

DPD har sin oprindelse i 1976, da adskillige store tyske speditionsfirmaer etablerede Deutscher Paketdienst. I 2001 blev DPD til et brand i GeoPost Group, et datterselskab til det franske postvæsen La Poste, der i dag har 83,32% af aktierne i DPD. GeoPost Group blev etableret i 1999, og har siden via opkøb i branchen over hele Europa konsolideret sin virksomhed som den næststørste pakkedistributør i Europa. I 2007 ændredes DPDs navn til det nuværende Dynamic Parcel Distribution.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 

Transportvirksomheder fra Tyskland
Etableret i 1976
Logistikvirksomheder
Transportvirksomheder fra Frankrig
Celebrity Solstice

Celebrity Solstice er et krydstogtskib bygget på Meyer Werft i Papenburg og ejet og drevet af Celebrity Cruises. Da hun søsattes i 2008 var hun det største skib, der nogensinde var bygget i Tyskland. Disney Dream overtog dog rekorden i 2010.

Celebrity Solstice var det første i en række af fem søsterskibe, der sattes i drift i 2008-2012.

Historie 
Celebrity Solstice forlod værftet den 28. september 2008 og ankom til Fort Lauderdale i Florida den 3. november 2008. Den 14. november blev hun navngivet af Sharon L. Smith i Port Everglades.

Krydstogter 
I vinteren 2008 sejlede Solstice i Caribien fra Fort Lauderdale og i sommeren 2009 fra Civitavecchia (Rom). Fra vinteren 2009 til vinteren 2010 sejlede hun igen fra Fort Lauderdale for at returnere til Europa i sommeren 2011/2012 med Barcelona som udgangspunkt og Caribien i vinteren 2011/2012.

Siden 2012 har hun sejlet fra Australien og New Zealand om vinteren og fra Seattle til Alaska om sommeren. To gange om året repositionerer skibet, mellem det nordlige, og sydlige stillehav, på en 29 dages tur fra Sydney via Hawaii, til Vancouver og retur.

Indretning 
Solstice er indrettet med 15 barer og 9 restauranter og et teater med flere end 1400 siddepladser. På promenadedækket på øverste dæk agter er indrettet en plæne på 2000 m2, bestående af rigtigt græs.

Galleri

Se også 
 Norwegian Epic

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Celebrity Cruises hjemmeside

Krydstogtskibe
Amtmandens Døtre

Amtmandens Døtre er en roman, skrevet af den dansksprogede norske forfatter Camilla Collett. Romanen udkom på dansk i 1854 og i 1855. Teksten blev omarbejdet og udgivet i 1860 og 1879. Dette var den første samfundskritiske roman i norsk litteratur, og den peger frem mod realisme. Det var den eneste roman Camilla Collett skrev. Første del af bogen blev udgivet anonymt, men den var ikke længe efter kendt som  et værk af Camilla Collett.
 
Hovedpersonen i romanerne er Sophie, datter af en amtmand "i et at landets nordlige amter", og hendes forhold til huslæreren Georg Kold. Hun tager forholdet op mellem kønnene og de vanskelige krav, en ung pige fra borgerskabet skal leve op til, når det kommer til kærlighed og ægteskab. Romanen afbilder hendes forældre og ældre søstre, der lever i ulykkelige arrangerede ægteskaber og venner og naboer.

Referencer
 Amtmandens Døttre på nett ved bokselskap.no

Om romanen
 «Amtmandens Døttre» i Store norske leksikon
 «Amtmandens Døttre»  på fuv.hivolda.no
 "Amtmandens Døtre" (1877) på vgskole.net

Kilder
 Amtmandens Døttre I, 1. Romanen på www.bokselskap.no
Generelle kilder
 «Amtmandens Døttre» i Store norske leksikon.  
 «Amtmandens Døttre»  på fuv.hivolda.no

Romaner fra Norge
Rastede

Rastede (udtale: , også ) er en kommune i Landkreis Ammerland i den nordvestlige del af den tyske delstat Niedersachsen. Den har  indbyggere () og ligger 12 kilometer nord for Oldenburg og cirka 25 kilometer fra kysten til  Nordsøen. Rastede ligger i Region Weser-Ems.

Geografi 
Rastede ligger ved den østlige ende af  Oldenburger Gest, hvor den går over i Wesermarsken.

Inddeling 
I kommunen ligger følgende 26 bydele:

Nabokommuner 
Nabokommuner er mod vest, Wiefelstede (Landkreis Ammerland), mod nord, Varel (Landkreis Friesland), mod nordøst: Jade (Landkreis Wesermarsch), lidt østligere Ovelgönne (Landkreis Wesermarsch);  mod sydøst ligger  Elsfleth (Landkreis Wesermarsch) og mod syd den kreisfri by Oldenburg.

Trafik

Jernbaner 
Banegården i Rastede ligger på Jernbanen Wilhelmshaven–Oldenburg.  Banen går fra  Wilhelmshaven over Sande (Friesland), Rastede, Oldenburg og Cloppenburg til Osnabrück. Strækningen bliver kørt af  NordWestBahn.

Vejforbindelser 
Bundesautobahn A 29 går nord-syd gennem kommunen. Rastede og landsbyerne Hahn-Lehmden og Wapeldorf mod nord har tilkørsel. Via en tilkørsel ved Autobahnkreuz Oldenburg-Nord har landsbyerne Loy og Wahnbek også forbindelse til autobahnnettet. 

Bundesstraße B 211 går gennem kommunen.

Literatur 
 Marit Strobel, Margarethe Pauly, Manfred Migge: Rastede. Eine Sommerresidenz. Isensee, Oldenburg 2000, .
 Hans Wichmann: 900 Jahre Rastede. Gemeinde Rastede, Rastede 1959.
 Hermann Lübbing: Die Rasteder Chronik. 1059–1477. Holzberg, Oldenburg 1976, .
 Ortsbürgerverein: Geschichte & Geschichten des Rasteder Nordens. 1999.
 Gerold Meiners: Die Chronik von Gut Hahn, ein Streifzug durch die oldenburgische Geschichte. 1996.
 Günter Tabken: Rasteder Fotoimpressionen. Isensee, Oldenburg 2008, .
 Günter Tabken: Rasteder Fotoimpressionen Band 2. Isensee, Oldenburg 2009, .

Eksterne kilder og henvisninger 

 Offizielle Website