kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nordnorsk forfatterlag

Nordnorsk forfatterlag (Nnf) ble etableret på Kjerringøy i 1972, og er en nordnorsk litterær interesseorganisation som arbejder for at fremme og værne om nordnorske forfattere, litteratur og nordnorsk litteratur generelt.

I den første bestyrelse sad forfatter og dramatikeren Magnar Mikkelsen (Finnmark), agronom og skribent Knut Moe (Nordland), journalisten Asbjørn Dybwad (Troms), forfatteren Terje Nilssen og digteren Kjell Sandvik (begge Finnmark). Det første årsmøde blev afholdt i Bodø, mens de senere årsmøder bl.a blev afholdt i Bleikvassli, på Kjerringøy, i Tromsø, Harstad, Narvik og Longyearbyen. I starten var Martin Nag, på vegne af Den norske forfatterforening kritisk over det han kaldte "separatisme, med egen forening i nord". Nordnorsk forfatterlags modtog i 1984 "Fritt Ord-prisen" .

Udvalgte udgivelser 
I 1973, antologien Nord-Norge i prosa og lyrikk
til 25-års-jubilæet: antologien Circum Polaris, med bidrag fra flere af medlemmerne
I anledning af 35-års-jubilæet i 2007 blev antologien Helt øverst bak havet udgivet på forlaget MargBOK (Tromsø).
Til 40-års-jubilæet i 2012, udgav de deres første lydbog - antologien ""Noe som er inni noe"".

Medlemskab givet kun efter optagelse på baggrund af indsendte tekster bedømt af deres litterære råd. Før i tiden kom indtægterne fra Nordnorsk Kulturråd. Siden Nordnorsk Kulturråds nedlæggelse, har Nnf modtaget støtte fra Finnmark, Troms og Nordland. 

Den nuværende bestyrelse består af forfatterne Kine Hellebust (leder/Troms), Marit Lund Bødtker (næstformand/Akershus), Rasma Haidri Sjøvoll (medlem/Nordland), Sylvi Inez Liljegren (medlem/Troms) og Gro Kaasen (medlem/Troms)

Indtil 2007 udgav de medlemsbladet og tidskriftet  Skarven.

Deres logo er tegnet af kunstneren Karl Erik Harr.

Eksterne henvisninger 
Officiel hjemmeside 

Nord-Norge
Tromsø
Etableret i 1972
Foreninger fra Norge
Erik Krag (forsker)

Erik Krag (født 13. januar 1902 i København, død 13. maj 1987 i Oslo) var en norsk slavisk filolog, kendt for sine studier af russisk litteratur. Han var præses for Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur 1965-67.
Krag var søn af forfatterparret Thomas Peter Krag og Iben Nielsen, nevø af digteren Vilhelm Krag og bror til slægtsforskeren Hans Krag.
Efter examen artium (1920) studerede han slavisk litteratur og tog magistergrad på en konferens om Gogols psykologi (1926), samt doktorgrad (1932). Derpå blev han landets første docent og lærer i slaviske sprog ved Universitetet i Oslo (1938–46) og derefter
professor i europæisk litteraturhistorie (1946–1970). Krag oversatte flere litterære værker fra russisk til norsk og engelsk. Han skrev selv et par skuespil og en roman foruden sit faglitterære forfatterskab.

Udgivelser 
 Ottar Wreike (1922). Roman.
 Kampen mot Vesten i russisk åndsliv  (Universitetsforlaget 1932 og 1990). Doktorafhandling.
 Leo Tolstoj (Gyldendal, 1937). Biografi.
 En liten manns bryllup (1952). Komedie, skuespil.
 Dostojevskij (Gyldendal, 1962). Oversat til engelsk.
 Den barnløse (1966). Tragedie i fem akter.
 Russisk teater, et tverrsnitt (1971) med Geir Kjetsaa og Erik Egeberg.

Oversættelser 
 Gogol, Døde sjeler (1927)
 Heinrich von Kleist, Michael Kohlhaas (1930)
 Leo Tolstoj, Krig og fred (1931)
 Dostojevskij, Min onkel og hans excellense (1945)

Dramatikere fra Norge
Romanforfattere fra Norge
Faglitterære forfattere fra Norge
Filologer fra Norge
Det Norske Akademi
Norsksprogede forfattere fra Norge
Skanse (skibsdæk)

Skanse er den agterste del af skibets øverste dæk fra stormasten og agterefter. Hvor master ikke findes, regnes skanse fra et andet passende sted og agterefter. Skanse er i krigsskibe den fornemste del af skibet, i reglen forbeholdt de kommanderende uden for de arbejder, der nødvendiggør mandskabets nærværelse dersteds. Det er ofte skik, når man nede fra skibet ad agterlugen kommer op på skanse, da at føre hånden til huen. På skanse afholdes bl.a. gudstjeneste, parader og dommes forkyndelse.

Kilde 

 

Skibsterminologi
Giovanni Boldini

Giovanni Boldini (født 31. december 1845 i Ferrara, død 11. juli 1931 i Paris) var en italiensk maler.

Boldini studerede seks år på Firenzes Akademi. I begyndelsen dyrkede han historiemaleriet med emner fra historiske romaner, men slog sig så på portrætmaleriet og opnåede en sikker succes i London. I Paris, hvor han nedsatte sig 1872, har hans portrætter, genrebilleder, byprospekter og landskaber, snart i olie, snart i pastel- eller vandfarveteknik, vundet en anerkendt plads ved skarpt pointeret karaktertegning og ikke mindst ved det elegante foredrag og en blændende teknik som i portrætterne af Henri de Toulouse-Lautrec og Verdi.

Galleri

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Malere fra Italien
Aschehougs debutantstipend

Aschehougs debutantstipend (eller Aschehougs debutantpris) er et norsk stipendium som uddeles årligt af Aschehoug til et af forlagets debutanter. Stipendet er en skønlitterær pris som uddeles efter indstilling fra forlagets redaktion dvs. det kan ikke søges om.

Modtagere 
 1993 – Lene Therese Teigen, for Hvitt. Stille 
 1994 – Torild Wardenær, for I pionértiden
 1995 – Sigmund Jensen, for Antikvarens datter og andre noveller
 1996 – Harald Simonnæs, for Kalde bikkjesnuter
 1997 – Runo Isaksen, for Åpen bok
 1998 – Bjarte Breiteig, for Fantomsmerter
 1999 – Kurt Aust, for Vredens dag
 2000 – Eli Sol Vallersnes, for Høstreise
 2001 – Carl Frode Tiller, for Skråninga
 2002 – Endre Lund Eriksen, for Ingen kan stoppe meg no
 2003 – Roger Fuglestad, for Scelus
 2004 – Marianne Røise Kielland, for Kjøttsøvn
 2005 – Adelheid Seyfarth, for Fars hus
 2006 – Gøhril Gabrielsen, for Unevnelige hendelser
 2007 – Kari Fredrikke Brænne, for Av en annen verden og Iselin B. Alvestad for Alanya – Veien følger hjertet
 2008 – Lars Petter Sveen, for Køyre frå Fræna
 2009 – Kjersti Vik, for Mandø
 2010 – Helga Flatland, for Bli hvis du kan, reis hvis du må
 2011 – Demian Vitanza, for Urak
 2012 – Gabi Gleichmann, for Udødelighetens elixir
 2013 – Roskva Koritzinsky, for Her inne et sted
 2014 – Maria Kjos Fonn, for Dette har jeg aldri fortalt til noen
 2015 – Christelle Ravneberget, for Jeg gidder ikke leve uten deg
 2016 – Jon Krog Pedersen, for Bekymringsmelding for Hanna Tidemann
 2017 – Therese Tungen, for Ein gong var dei ulvar

Eksterne henvisninger 
 Aschehougs debutantstipend  hos aschehoug.no 

Litteraturpriser fra Norge
Etableret i 1993
Dainis Īvāns

Dainis Īvāns (25. september 1955 i Madona i Lettiske SSR) er en lettisk politiker og journalist.

Īvāns var Letlands Folkefronts formand i perioden fra 1988 til 1990; senere redaktør for tidsskriftet "Literatūra. Māksla. Mēs" (Litteratur. Kunst. Os) og formand for Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija (Letlands Socialdemokratiske Arbejderparti) fra 2002 til 2005. Siden 2006 er han næstformand for samme parti.

Fra 2001 til 2009 var Īvāns medlem af Rigas Byråd; fra 2001 til 2005 var han leder for dennes udvalg for kultur, kunst og religiøse forhold, og fra 2006 for miljøudvalget.

Dainis Īvāns er siden den 4. december 1995 Kommandør af Trestjerneordenen.

Kilder

Kildehenvisninger 

Personer fra Madona
Politikere fra Letland
Journalister fra Letland
Kommandører af Trestjerneordenen
Copenhagen Bombay

Copenhagen Bombay er et dansk filmselskab stiftet af Anders Morgenthaler og Sarita Christensen. Selskabets produkter er fortrinsvis målrettet børn og unge.

Eksterne henvisninger 
 Copenhagen Bombays hjemmeside
 

Filmselskaber fra Danmark
Etableret i 2006
Modtagere af Pråsprisen
Peter Sivers

Peter Sivers (Sivertz) (19. maj 1674 i Stade – 10. maj 1740 i Sankt Petersborg) var en russisk søofficer, bror til Gerhard Sivers.

Han var søn af kaptajn Johan Sivers (1646-1712) og Cornelia Schwens Sibartsdatter (1651-1711). Han havde faret til søs som ung, blev i 1700 dansk månedsløjtnant, 1701 kadet, 1703 sekondløjtnant og løjtnant ved Kadetkompagniet. 10. maj 1704 fik han afsked efter ansøgning og gik i russisk tjeneste, hvor han blev kaptajn, 1714 kommandørkaptajn og 1716 chef for en russisk eskadre, der skulle sendes til København for at samarbejde med den danske flåde (planen blev dog opgivet). 1719 blev han schoutbynacht, 1721 viceadmiral og 1728 admiral og præsident i det russiske Admiralitetskollegium.

Peter Sivers fortsatte admiral Cornelis Cruys' værk og står sammen med denne som grundlæggerne af Ruslands flåde. Under kejserinde Anna faldt han i unåde, og en kommission blev nedsat for at undersøge hans forhold. Sivers var formentlig ganske uskyldig, men 1732 blev han afskediget og forvist til sine godser i Finland. Sivers forblev tro mod Danmark og erklærede under de politisk spændte tider 1725-26, at han ikke ville kæmpe mod sit fædreland.

Han ægtede 3. december 1706 Sophia Elisabeth von Numers (død efter 1740 i Finland), datter af kaptajn von Numers og Lucretia von Knorring. Kejserinde Elisabeth skænkede enken godset Exekäll i Finland.

Han er begravet i Hitola, Finland.

Kilder 
 T.A. Topsøe-Jensen og Emil Marquard, Officerer i den dansk-norske Søetat 1660-1814 og den danske Søetat 1814-1932, bind 2, København: H. Hagerups Forlag 1935, s. 514.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Admiraler fra Rusland
Søofficerer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Studenterhavre

Studenterhavre er et gammelt dansk ord for en blanding bestående af rosiner og nødder.

Oprindeligt blev blandingen brugt mod hovedpine og tømmermænd, men også som slik. Ved juletid blev blandingen mikset med chokoladestykker. Studenterhavre omtales blandt andet i bogen Dramatiske Scener fra 1833, hvor fortælleren køber "Studenterhavre for min rene Skilling".
Ordet studenterhavre er sandsynligvis i familie med det hollandske ord "Studentenhaver", der er en tilsvarende blanding.

Referencer 

Snacks
Gastronomiske nødder
Salvatnet

Salvatnet er en sø i kommunerne Fosnes og Nærøy i Trøndelag fylke i Norge. Med sin største dybde på 464m  er den næstdybeste sø i Norge og Europa efter Hornindalsvatnet. Elven Moselv afvander Salvatnet over den ca. en kilometer brede moræneryg som skiller Salvatnet og Foldafjorden ved bygden Salsnes.

Salvatnet er meromiktisk, det vil sige at det nederste vandlag, som i dette tilfælde består af gammelt søvand, er stillestående og ikke blander sig med de øvrige lag. Andre meromiktiske søer med gammelt søvand i Norge er Kilevann, Tronstadvatn, Birkelandsvatn, Rørholtfjorden, Botnvatn, Rørhopvatn og Strandvatn.

Referenser 

 Om Salsvatnet på Store Norske Leksikon

Søer i Trøndelag
Fosnes
Nærøy
Jørgen Fogh-Wilster

Jørgen Fogh-Wilster, født Fogh Wilster (1714 – 17. marts 1756 på Ryomgård) var en dansk godsejer.

Han var søn af den forræderiske admiral Daniel Jacob Wilster og Cathrine Jørgensdatter Fogh. Moderen var datter af stadsoberst Jørgen Fogh og Catharine Schumacher, en søster til Peder Schumacher Griffenfeld. Den 30. juni 1747 blev Jørgen Fogh Wilster adlet med navnet Fogh-Wilster. Ansøgningen om adling kom dog fra hans morbror, etatsråd Peder Fogh. Fogh testamenterede Ryomgård til Fogh-Wilster, som ejede herregården fra 1753 til sin død.

8. juli 1747 ægtede han i Feldballe Kirke Anne Margrethe Galthen (1730 i Feldballe - 2. november 1797), datter af sognepræst Jens Friis Galthen og Margrethe Kristine Pedersdatter Bering. Ægteskabet var ulykkeligt, og der bestod en intim forbindelse mellem fruen og herremanden på Vedø og Høgholm, oberstløjtnant Palle Kragh von Hoff. Det var da også ham, som hun ægtede i sit andet ægteskab.

Parret er begravet i Marie Magdalene Kirke, hvor altertavlen fra 1757 bærer våben for Jørgen Fogh-Wilster. Den er bekostet af hans enke Anne Margrethe Galten.

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1921.

Jørgen
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer fra Jylland
Vilhelm Krag

Vilhelm Andreas Wexels Krag (24. december 1871 - 10. juli 1933) var en norsk lyriker, forfatter, journalist og kulturpersonlighed, der var formand for Den Norske Forfatterforening. Han var bror til forfatteren Thomas Peter Krag og farbror til sprogforskeren og forfatteren Erik Krag.

Bibliografi 

Digte
 Digte, 1891
 Nat. Digte i prosa, 1892
 Sange fra syden: Reiseindtryk og stemninger, 1893
 Nye Digte, 1897
 Vestlandsviser, 1898
 Norge: Digt, 1903
 Sange. Et Udvalg, 1917
 Sange fra min Ø, 1919
 Viser og Vers, 1919

Skuespil
 Vester i Blaafjeldet, 1893
 De gode gamle: To enaktere: De gamles juleaften – Solnedgang, 1895
 Den sidste Dag, 1897
 Baldevins bryllup, 1900
 Livet en Leg, 1901
 Situationens herre, 1903
 Sangen om Florens, 1906
 Jomfru Trofast, 1906
 Slangen i Paradis, 1914
 Vanitas, 1915

Prosa
 Hjemve, 1895
 Den glade løitnant (roman), 1896
 Fra de lave Stuer, 1897
 Rachel Strømme Kristiania, 1898
 Jul i skrivergaarden (noveller), 1899
 Marianne (roman), 1899
 Isaac Seehusen (roman), 1900
 Isaac Kapergast (roman), 1901
 Lille Bodil (roman), 1902
 Den gamle Garde (roman), 1903
 Thea Marie (roman), 1904
 Hos Maarten og Silius, 1906
 Major von Knarren og hans Venner (noveller/roman), 1906
 Krøniken om Hr. Villum (roman), 1913
 Stenansigtet (roman), 1918
 Verdensbarn (roman), 1920

Erindringer
 Min Barndoms Have, erindringer Oslo, 1926
 Dengang vi var tyve Aar, erindringer Oslo, 1927
 Heirefjæren, erindringer Oslo, 1928
 De skinnende hvide Seil, erindringer Oslo, 1931

Øvrige værker 
 Holmerne de graa (vandringsbog) Kristiania, 1905
 Vandringsmand (vandringsbog) Kristiania, 1907 (2 oplag)
 Fra det blaa Bryggerhus: Af en Digters Optegnelser (vandringsbog) Kristiania, 1911 (2 oplag)
 Hos Maarten og Silius (vandringsbog) Kristiania, 1912 (2 oplag)
 Sange fra min Ø (digte) Kristiania, 1918
 Christianssands Sparebank 1824–1924: Et jubilæumsskrift (virksomhedshistorie) Kristiania, 1924
 Baldevins bryllup blev filmatisert og havde premiere i 1926.
 Baldevin. To idyller: Baldevins bryllup. Slangen i Paradis (skuespil) Oslo, 1925
 Skrifter i udvalg I–IV, Oslo, 1930
I Major von Knarren
II Thea Marie og Stenansiktet
III Maarten og Silius og andre noveller fra Holmerne de graa, Vandringsmann, Fra det blå bryggerhus, Fra de lave stuer og Marianne
IV Dikt fra Digte, Nye digte, Vestlandsviser, Sange fra min ø og Viser og vers (bearbejdet af Nils Collett Vogt)

Om Vilhelm Krag 
 Herman Smitt Ingebretsen: En dikter og en herre. Vilhelm Krags liv og diktning, Ascehoug 1942
 Gunvald Opstad: Fandango. En biografi om Vilhelm Krag. Vigmostad og Bjørke 2002.

Ekstern henvisning 
 Digitaliserede bøger af Krag hos Nasjonalbiblioteket.

Digtere fra Norge
Romanforfattere fra Norge
Novelleforfattere fra Norge
Dramatikere fra Norge
Personer fra Kristiansand
Nordmænd i 1800-tallet
Nordmænd i 1900-tallet
Foreningsformænd fra Norge
Dansksprogede forfattere fra Norge
Norsksprogede forfattere fra Norge
Henrik Mule Hoff

Henrik Mule Hoff (9. oktober 1763 på Høgholm – 12. juli 1817 i Viborg) var en dansk godsejer og vicelandsdommer.

Han var søn af Hans Nicolai Hoff (1722-1806) og Maren Henriksdatter Mule (1735-1775),

Han skrev sig til Silkeborg Slot, som han 1791 fik efter faderen, til Ryomgård, som han 1799 overtog efter farbroderen, til Asmild Kloster 1805, Sohngårdsholm 1806, Aunsbjerg og Hald 1808. Alle disse sædegårde nødsagedes han dog til at skille sig ved, og han døde fattig. Hoff blev vicelandsdommer 1790, men entledigedes 1801.

Han blev gift 1. gang 1791 med Mathilde Cathrine Ammitzbøll (død 1792), og 2. gang ægtede han 1796 Anna Maria Wodschou (20. maj 1769 i Malt Sogn - 14. juli 1822 i Viborg).

Der findes et portrætmaleri af Hoff (gengivelse i Silkeborg Lokalhistoriske Arkiv).

Kilder 
 Ferdinand von Krogh: Dansk Adelskalender, 1878. Online-udgave

Godsejere fra Danmark
Landsdommere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Henrik Mule
Personer fra Jylland
Thomas Peter Krag

Thomas Peter Krag (28. juli 1868 i Kragerø-13. januar 1913 i Kristiania) var en norsk lyriker og forfatter, kendt som en af mange Sørlandsforfattere. Hans bøger er præget af en melankolsk og drømmende mystik.

Livsforløb 
Efter opvækst i Kristiansand gik han ved Kristiansand katedralskole (1877) og tog examen artium (1890). Samtidig flyttede familien til Kristiania. Derefter var Krag heltidsforfatter og i længere perioder bosat i København, med studieture til Frankrig, Tyskland og Italien. Han var en af Norges bedst sælgende forfattere i 1890'erne, og romanen Ada Wilde (1897) anses som den mest betydelige i hans produktion. Han var søn af politikeren og militæringeniøren Peter Rasmus Krag (1825–91) og bror til digteren Vilhelm Krag. Krag var gift med den danske digter Iben Nielsen (1901–12) og far til litteraturkritikeren og filologen Erik Krag og heraldikeren og slægtshistorikeren Hans Krag. I Wergelandsparken i Kristiansand - anlagt af Henrik Wergelands bror, Joseph Frantz Oscar Wergeland - står en buste af Krag lavet af Joseph Grimeland (1956).

Udgivelser 
Listen inkluderer også bidrag til antologier.
 Jon Græff (1891). Folkelivsskildring fra Sørlandet.
 Fra den gamle by (1892)
 Ensomme mennesker (1893)
 Mulm (1893)
 Kong Aagon (1894). Drama. Bl.a. opført ved Nationaltheatret (1909).
 Kobberslangen (1895)
 Ulf Ran (1897)
 Ada Wilde (1897)
 Vesterfra, fortællinger, skildringer og eventyr (1897). Ill. af Thorolf Holmboe
 Fru Beates hus (1898)
 Enken (1899)
 Hjem, sang i prosa (1900)
 Det Glade Hjørne (1901)
Daudmandsholmen. En Historie om Ivar og Aanon Eigens Livsskjæbne (1903)
 Sorte skove (1903)
 Ægtemænd og Lygtemænd (1904)
 Ildliljen. Wanda Høgs syn (1905)
 Stenbænken (1905)
 Maagereden (1906)
 Det aller helligste (1907)
 Offerlam (1907)
 Tubal den fredløse (1908)
 Mester Magius (1909)
 Gunvor Kjeld, prestens datter (1910)
 Vej og vidde (1910)
Fortællinger fra Kakkelovnskrogen (1911)
 Frank hjelm (1912)

Filmmanuskripter 
 Et gensyn (1910)
 Den glade løytnant (1912)
 Dødskysset (1915)
 Gloria (1916)
 Syndens sold

Referencer

Eksterne henvisning og kilder 
 Digitaliserede bøger af Krag i Nasjonalbiblioteket.
 Publikationer af Thomas Peter Krag i BIBSYS 
 

Digtere fra Norge
Romanforfattere fra Norge
Dramatikere fra Norge
Manuskriptforfattere fra Norge
Novelleforfattere fra Norge
Personer fra Kristiansand
Nordmænd i 1800-tallet
Nordmænd i 1900-tallet
Dansksprogede forfattere fra Norge
Norsksprogede forfattere fra Norge
University of Toronto

University of Toronto (U of T) er et statsligt canadisk universitet, der er landets største. Det har sit hovedcampus i Toronto og ydermere campi i Scarborough og Mississauga. Det har ca. 50.000 indskrevne studerende og 2.500 videnskabeligt ansatte, og et årligt budget på ca. 8 mia. kr.

Universitetet blev grundlagt ved et kongeligt brev i 1827 om King's College, og var den første højere uddannelsesinstitution i kolonien Øvre Canada. University of Toronto var oprindeligt knyttet til Church of England og fik sit nuværende navn, da det i 1850 kappede båndene til kirken.

Organisatorisk består universitet af 12 colleges, som alle har et vist selvstyre samt 16 fakulteter, ti universitetshospitaler og flere forskningsinstitutioner. 

Akademisk er universitet særligt kendt for sin forskning og uddannelse indenfor litteraturkritik og kommunikationsteori, kendt som Toronto-skolen. Universitetet var desuden stedet, hvor forskningen i insulin og stamceller påbegyndtes, ligesom det blev opdaget her, at Cygnus X-1 er et sort hul. 

University of Toronto som et af to universiteter uden for USA medlem af Association of American Universities.

Kilder og eksterne henvisninger 

 University of Toronto

Referencer

Etableret i 1827
Toronto
Toronto
Læsten Bakker

Læsten Bakker er et fredet naturområde beliggende lige syd for landsbyen Læsten, 15 km vest for Randers og 26 km øst for Viborg. 

Området, der er et morænelandskab fra sidste istid, overvejende på sandbund, er et karakteristisk krøllet dallandskab med tørre, lyngklædte skrænter med lidt trævækst. Det fremstår i dag med tydelig overdrevskarakter og har et rigt dyre- og planteliv. Den 30 m høje, furede dalside vender mod syd ned mod Vejlebæk og Skals Ådal. Områdets højeste punkt er den 57 m høje Kragbjerg Høj, fra hvilket der er en fremragende udsigt over området. Foruden det cirka 70 ha store, tørre område er der også enge og fugtige områder, der rummer spor efter den tørvegravning, der fandt sted i området under 2. verdenskrig.

Efter at have været en del af godsfredningen Fussingø siden 1953, rejste Århus Amt og Danmarks Naturfredningsforening i 1998 en fredningssag over området grundet stridigheder om adgangen hertil. En ny ejer havde indhegnet området. I 2006 fastslog Naturklagenævnet, at offentligheden skal have adgang til området, og Randers Kommune har siden opført tre nye stier. 

Den Danske Naturfond købte i 2019 et område i Læsten Bakker på 60 ha med henblik på, i samarbejde med Randers Kommune at samle  og forbedre adgangen til naturen i området.

Den vestlige del af området er EU-habitatområde og en del af Natura 2000-område nr. 30 Lovns Bredning, Hjarbæk Fjord og Skals Ådal.

Kilder og eksterne henvisninger

 Danmarks Fugle og Natur - Artsliste for Læsten Bakker
 Om området på Århus Amts hjemmeside
Naturnationalpark Fussingø & Læsten Bakker af Rune Engelbreth Larsen på danarige.dk
 Topografisk Kort på miljoegis.mim.dk

Fredede arealer i Danmark
Naturområder i Danmark
Lokaliteter i Randers Kommune
Iben Nielsen

Ida Bengta Emilie "Iben" Nielsen (født 10. juli 1878 i København, død 22. april 1950) var en dansk digter. Hun var gift 1. gang med den norske forfatter Thomas Peter Krag 1901-1912 og mor til den norske litteraturforsker, kritiker og forfatter Erik Krag og heraldikeren og slægtsforskeren Hans Krag. Gift 2. gang med den norske forfatter Hjalmar Christensen 15. august 1912.
Hun var datter af tobakshandler Assar Bernhard Emil Nielsen og Anna Marie Sophie f. Erichsen og voksede op i København.
Iben Nielsen debuterede i 1899 med digtsamlingen "Digte og vers" med forord af Sophus Michaelis.

Kilde 
 Dansk skønlitterært forfatterleksikon, 1964. 

Digtere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Hans Krag

Hans Krag (født 14. december 1904 i Kristiania, død 27. januar 1984 i Lastad ved Søgne) var en norsk forfatter, oversætter og heraldiker. Han var søn af digterne Thomas Peter Krag og Iben Nielsen og bror til litteraturforskeren og slavisten Erik Krag.
Hans Krag arbejdede som forretningsmand i forskellige brancher. Han oprettede sit eget forlag i 1932 og var senere forlagskonsulent for Aschehoug forlag i Oslo, selv om han boede i Drøbak og fra 1952 i Søgne.

Hans Krag oversatte flere bøger, bl.a. af den engelsksprogede kinesiske forfatter Lin Yutang og den engelske forfatter William Makepeace Thackerays bog The Book of Snobs.

Hans Krag er bedst kendt for sine skriftlige arbejder om heraldik og genealogi. Han udgav det centrale værk "Norsk heraldisk mønstring fra Frederik IV's regjeringstid 1699-1730", Drøbak 1942. Han havde da gennem flere år indsamlet våbenskjolde fra norske embedsmænd og bønder, som er gengivet i værket. Våbnene hentede han fra segl i offentlige arkiver, og han udførte selv alle våbentegningerne i en forenklet og heraldisk stil.

Hans Krag var det første norske redaktionsmedlem for det skandinaviske Heraldisk Tidsskrift, som udgaves i København. Han kom ind i redaktionen allerede fra tidsskriftets første hæfte i 1960 og var med helt til sin død. Han skrev flere vigtige artikler i tidsskriftet, bl.a. om Ludvig Holbergs våben, samt om segl, bomærker og tømmermærker. Han udgav også fire trykte blade med egne våbentegninger under titlen "Våben av utvalgte norske segl fra 1650-1700", Drøbak 1950. Hans Krag var også det første norske medlem af L'Académie Internationale d'Héraldique.

Hans slægtshistoriske arbejder er særlig om slægten Angell, hans egen slægt Krag, og skibsreder Fred. Olsens slægt fra Hvitsten.

Kilde 
 Harald Nissen: Nekrolog over Hans Krag i Heraldisk Tidsskrift nr. 51, København marts 1985, side 38.

Historikere fra Norge
Faglitterære forfattere fra Norge
Forlæggere fra Norge
Nordmænd i 1900-tallet
Norsksprogede forfattere fra Norge
Personer fra Oslo
Heraldikere
Aschehougs reisestipend

Aschehougs reisestipend er et norsk stipendium som går til en norsk skønlitterær forfatter efter indstilling fra forlagets redaktion for norsk skønlitteratur og børne- og ungdomslitteratur samt forlagets ledelse dvs. stipendiet kan ikke søges. Stipendiet er på 60.000 kroner, som kan deles mellem flere forfattere.

Modtagere

Eksterne henvisninger 
Aschehougs reisestipend  

Litteraturpriser fra Norge
Etableret i 1995