kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fred

Fred anses traditionelt for at være en tilstand af harmoni, hvor krig og/eller uro ikke optræder.

Akademisk skelnes mellem negativ fred, der henviser til fraværet af 'direkte vold', og positiv fred, som refererer til fraværet af 'strukturel vold'. Således bliver begreberne vold og strukturel vold ifølge den norske fredsforsker Johan Galtung begrebsgivende for fred. 'Strukturel vold' indbefatter fx sult, diskursive trusler, og fravær af borgerrettigheder.

Fred er ikke fraværet af konflikt, men i højere grad evnen og viljen til at afvikle konflikter gennem dialog og samarbejde .

Noter

Se også 
 Borgerlige rettigheder
 Borgmestre for Fred
 Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning (TFF)
 Fredsdue
 Frihed
 :Kategori:Fredsaftaler – for en liste over konkrete fredsslutninger
 Køreplan for Fred
 Messias
 Pax romana

 
Pacifisme
Samfund
UCI (flertydig)

UCI, akronymet kan henvise til forskellige artikler:

 Union Cycliste Intenationale – interesseorganisation for cykling i konkurrencemæssig sammenhæng.
 Universal Chess Interface – open source kommunikationsprotokol.
 United Cinemas International – sammenslutning af de amerikanske filmselskaber Paramount Pictures og Universal Studios.
Præstegård

En præstegård er i Den danske Folkekirke tjenestebolig for præsten i et givent pastorat. Præsten har bopælspligt og betaler leje og varme til menighedsrådet. Menighedsrådet og provsten har visitationspligt, ofte en gang om året.

I en dansk film fra 1934 (Nøddebo Præstegård) udspiller handlingen sig om en præstegård i det fiktive sogn Nøddebo.

I 2006 var der en debat i landets aviser om præstens pligt til at bo i en bestemt tjenestebolig. Sagen udsprang af en påstand om, at præsternes husleje ikke var steget i takt med den generelle prisstigning, og at de betalte for lidt i husleje. Flere præster meldte, at de ikke burde betale husleje, da der er bopælspligt i præstegården. Flere præster meldte derefter ud, at de gerne ville finde et andet sted at bo.

Eksterne henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg
Færøernes Videnskabelige Selskab

Færøernes Videnskabelige Selskab (færøsk: Føroya Fróðskaparfelag, afledt af fróðskapar "kundskab, lærdom, videnskab" og felag "fællesskab, selskab, forening") blev grundlagt i 1952 med det hovedmål at skabe et sted for videnskab og forskning på Færøerne.

Selskabet udgav fra starten sit eget videnskabelige tidsskrift Fróðskaparrit (afledt af rit "skrift, værk") med undertitlen Annales Societatis Scientiarum Færoensis.

Et konkret resultat af selskabets bestræbelser blev Færøernes Videnskabssæde (Fróðskaparsetur Føroya, Academia Færoensis) – stiftet i 1965. Akademiet fik i 1967 fælles adresse med Fiskerilaboratoriet (Fiskirannsóknarstovan) og Fiskeindustrilaboratoriet (Fiskiídnaðarstovan). Ved en lovændring i 1987 fik akademiet universitetsstatus. 

Færøernes Videnskabelige Selskab er sammen med Institut for færøsk sprog og litteratur (Føroyamálsdeildin) involveret i udgivelsen af ordbøger og en større færøsk grammatik.
Blandt udgivelserne har været Jóhannes av Skarðis dansk-færøske ordbog fra 1967.

Se også 
 Færøernes Universitet
 Portal for Færøerne

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside for Færøernes Videnskabelige Selskab  (dog uvirksom pr 2006-09-27) Adresse: Debesartrøð, Postrúm 209, 110 Tórshavn
 Færøernes Videnskabssæde  (Færøernes Universitet har en side om selskabet på færøsk)
 Status over forskning på Færøerne

Referencer 

Foreninger fra Færøerne
Videnskabelige og historiske institutioner
Videnskab
Videnskabelige Selskab
Etableret i 1952
Bureau International des Poids et Mesures

Bureau International des Poids et Mesures (forkortet BIPM) (dansk navn Det Internationale Bureau for Mål og Vægt) er den internationale organisation for standarder indenfor mål og vægt, altså måleenheder.

BIPM er en af tre organisationer etableret for at vedligeholde SI-systemet under Meterkonventionen. BIPM blev etableret i 1875 og har hjemsted i Sèvres i Frankrig.

Referencer 

Internationale organisationer
Etableret i 1875
Ben-Hur

Ben-Hur  "Ben-Hur: A Tale of the Christ" (En fortælling om Kristus) er en roman af Lew Wallace der blev offentliggjort den 12. november 1880 af Harper & Brothers.
Romanen var en bestseller, der overgik Harriet Beecher Stowes ”Onkel Toms Hytte” (1852) som den bedst sælgende amerikanske roman og beholdt den titel til udgivelsen af Margaret Mitchells ”Gone With The Wind (Borte med blæsten)” i 1936. Efter den meget succesrige 1959 MGM filmatisering, der vandt elleve oscars, overgik bogsalget ”Borte med blæsten”.  

Den var det første skønlitterære værk, der blev velsignet af en pave,  pave Leo 13..
Historien handler om Judas Ben-Hur, en jødisk prins og købmand i Jerusalem i begyndelsen af det 1. århundrede. Ben-Hurs barndomsven Messala kommer hjem som chef for de romerske legioner. De indser, hvor meget de hver især har  ændret sig. Under en militærparade falder en mursten fra taget af Judas hus og rammer næsten den romerske guvernør. Selv om Messala ved, at Ben-Hur familien er uskyldig, fordømmer han den. Uden retssag bliver Judas dømt til en romersk galej til sin død. Hans mor og søster bliver kastet i fængsel og familiens ejendom konfiskeret.
Med held overlever Juda. Han vender tilbage til Jerusalem for at få hævn over sin tidligere ven og redde sin familie. Parallelt med Ben-Hurs fortælling fortælles historien om Jesus, der kommer fra samme region, har samme alder som Ben Hur med samme tema om forræderi, overbevisning og forløsning. Ben-Hur inspireres af Kristus og hans følge, der udfordrer romerske tyranni og taler om et større kongerige.
Navnet "Ben Hur" er hebraisk for "Søn af hvidt lærred".

Filmatiseringer 
Wallaces roman er blevet filmatiseret flere gange, den mest berømte filmatisering er fra 1959, med Charlton Heston i hovedrollen som Judah Ben-Hur og Stephen Boyd som hans rival Messala. Filmen er instrueret af William Wyler og musikken er af Miklos Rozsa.

Eksterne henvisninger 

Litteratur i 1880
Romaner fra USA
Historiske romaner
Longelse Kirke

Longelse Kirke ligger i Nr. Longelse i Langeland Kommune, tidligere Rudkøbing Kommune. Kirken er fra 1200-tallet med romansk skib og sengotisk langhuskor. Prædikestol, alterbord og altertavle er fra renæssancetiden.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Longelse Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Langeland Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Kirker i Præstø Amt

Præstø Amt blev dannet ved en sammenlægning af først Tryggevælde Amt og Vordingborg Amt, i 1750, og i 1803 kom Møn Amt med.

Amtet blev i 1970 lagt sammen med Maribo Amt til Storstrøms Amt

Bjæverskov Herred 
 Bjæverskov Kirke
 Endeslev Kirke
 Gørslev Kirke
 Herfølge Kirke
 Himlingøje Kirke
 Hårlev Kirke
 Ingelstrup Kapel i Sædder Sogn
 Lellinge Kirke
 Lidemark Kirke
 Sædder Kirke
 Tårnby Kirke
 Valløby Kirke
 Vollerslev Kirke
 Vråby Kirke

Bårse Herred 
 Allerslev Kirke
 Beldringe Kirke
 Bårse Kirke
 Everdrup Kirke
 Jungshoved Kirke
 Kalvehave Kirke
 Mern Kirke
 Præstø Kirke
 Sankt Peders Kapel i Everdrup Sogn
 Skibinge Kirke
 Snesere Kirke
 Stensby Kirke
 Udby Kirke
 Vordingborg Kirke
 Ørslev Kirke
 Øster Egesborg Kirke

Fakse Herred 
 Alslev Kirke
 Fakse Kirke
 Hylleholt Kirke
 Karise Kirke
 Kongsted Kirke
 Roholte Kirke
 Spjellerup Kirke
 Dalby Kirke – Sønder Dalby Sogn
 Tureby Kirke
 Ulse Kirke
 Vemmetofte Klosterkirke – Vemmetofte Sogn
 Øster Egede Kirke

Hammer Herred 
 Hammer Kirke
 Holme Olstrup Kirke
 Kastrup Kirke
 Køng Kirke
 Lundby Kirke
 Mogenstrup Kirke
 Næstelsø Kirke
 Rønnebæk Kirke
 Svinø Kirke i Svinø Sogn
 Sværdborg Kirke
 Toksværd Kirke
 Vejlø Kirke
 Vester Egesborg Kirke

Mønbo Herred 
 Bogø Kirke
 Borre Kirke
 Damsholte Kirke
 Elmelunde Kirke
 Fanefjord Kirke
 Keldby Kirke
 Magleby Kirke
 Nyord Kirke
 Stege Kirke

Stevns Herred 
 Frøslev Kirke
 Havnelev Kirke
 Hellested Kirke
 Holtug Kirke
 Højerup Kirke
 Lille Heddinge Kirke
 Lyderslev Kirke
 Magleby Kirke
 Smerup Kirke
 Sankt Katharina Kirke – Store Heddinge Sogn
 Strøby Kirke
 Varpelev Kirke

Tybjerg Herred 
 Aversi Kirke
 Bavelse Kirke
 Fensmark Kirke
 Glumsø Kirke
 Herlufmagle Kirke
 Næsby Kirke
 Rislev Kirke
 Sandby Kirke
 Sankt Jørgens Kirke
 Sankt Mortens Kirke
 Sankt Peders Kirke
 Skelby Kirke
 Tybjerg Kirke
 Tyvelse Kirke
 Vester Egede Kirke
 Vrangstrup Kirke

Kilder 
 Sogn-Herred-Amt, særnummer af Slægt&Data, 1998, 
 Trap Danmark 4. udgave 1921

 
Præstø Amt
Agnete Brittasius

Agnete Brittasius (født 27. maj 1935) i Horsens ved Langholt i Nordjylland, er en dansk autodidakt kunstner, som hovedsageligt beskæftiger sig med skulpturer.

Brittasius debuterede på Den Frie i 1967 på anbefaling af professor og kunstner Svend Wiig Hansen. Siden er det blevet til adskillige udstillinger i ind- og udland.

I 2006 begyndte Brittasius på en større opgave i Hjallese Kirke ved Odense, som blandt andet omfattede tre skulpturer, som symboliserer jul, påske og pinse og en trefløjet relief visende trosbekendelsen.

Kunstværker 
Ved/ i:

 Bangsbo Museum, Frederikshavn.
 Bangsbostrand Kirke, Frederikshavn.
 Bundgaards Museum, Thingbæk Kalkminer.
 Dorf Kirke, Dronninglund.
 Grenen Kunstmuseum, Skagen.
 Haraldslundcentret, Aalborg.
 Hjørring Kunstmuseum.
 Horsens Kirke.
 Hærens Kampskole, Oksbøl.
 Kirsten Kjærs Museum, Frøstrup.
 Liselund, Vodskov.
 Nordsømuseet, Hirtshals.
 Purhus Rådhus.
 Sognegården, Dronninglund.
 Vejgård Kapel
 Kongehuset.

Legater og priser 
 1991, Prix Special de Jury, Nice, Frankrig
 1992 –1993, Coupe de la Ville de Vallauris, Frankrig
 1998, La Fontaine de Arts, Frankrig.
 2000, Anna E. Munchs Legat, Danmark.
 2001, Juastra, Litauisk orden.
 2001, Nordjysk Kunstnerlegat, Aalborg.

Bibliografi 
 Du skal ikke lade dig kue af Agnete Brittasius

Ekstern henvisning 
 Agnete Brittasius, biografi

Kunstnere fra Danmark
Oblivion

Oblivion kan være forskellige ting:

 Oblivion (film), Science fiction-film fra 2013.
 Oblivion, en dimension og spil i The Elder Scrolls-serien
Under rosen

Udtrykket under rosen kommer af latin sub rosa og hentyder til betydningen "i fortrolighed".

Først attesteret i 1654, fra Latin sub rosā, "under rosen". Rosens bibetydning for fortrolighed daterer sig tilbage til græsk mytologi. Afrodite gav en rose til sin søn Eros, kærlighedens gud; han gav den til gengæld til Harpokrates, guden for stilhed , for at sikre sig at hans mors indiskretion blev holdt under dække (holdt hemmelig).

I Middelalderen forpligtede en rose ophængt under loftet i en rådssal alle tilstedeværende – dem under rosen – til fortrolighed (hemmeligholdelse).

Romerske festhaller havde deres lofter udsmykket med roser som en visning af udtrykket Sub vino sub rosa est (Hvad der siges under vin er under rosen).

Ord og vendinger
Kirker i Randers Amt

Randers Amt oprettedes i 1793 og bestod til kommunalreformen i 1970.

Djurs Nørre Herred 
 Anholt Kirke 
 Enslev Kirke 
 Fjellerup Kirke 
 Ginnerup Kirke 
 Gjerrild Kirke 
 Glesborg Kirke 
 Grenaa – Grenaa Kirke 
 Grenaa – Simon Peters Kirke
 Hammelev Kirke 
 Hemmed Kirke 
 Karlby Kirke 
 Kastbjerg Kirke 
 Nimtofte Kirke 
 Rimsø Kirke 
 Stenvad Kirke i Stenvad Sogn
 Tøstrup Kirke 
 Veggerslev Kirke
 Villersø Kirke 
 Voldby Kirke 
 Ørum Kirke

Djurs Sønder Herred 
 Albøge Kirke
 Ebdrup Kirke 
 Feldballe Kirke 
 Fuglslev Kirke 
 Hoed Kirke
 Homå Kirke (Homaa)
 Hyllested Kirke
 Kolind Kirke 
 Lyngby Kirke
 Trustrup Kirke – Lyngby Sogn
 Nødager Kirke 
 Rosmus Kirke
 Tirstrup Kirke
 Vejlby Kirke
 Ålsø Kirke (Aalsø)

Galten Herred 
 Hadbjerg Kirke
 Halling Kirke 
 Haslund Kirke 
 Laurbjerg Kirke 
 Lerbjerg Kirke 
 Nørre Galten Kirke 
 Rud Kirke
 Sankt Pauls Kirke – Hadsten Sogn
 Værum Kirke 
 Vissing Kirke 
 Voldum Kirke 
 Johanneskirken – Vorup Sogn 
 Ødum Kirke 
 Ølst Kirke 
 Ørum Kirke

Gjerlev Herred 
 Dalbyneder Kirke
 Dalbyover Kirke
 Enslev Kirke
 Gjerlev Kirke
 Kastbjerg Kirke
 Kærby Kirke
 Råby Kirke 
 Sødring Kirke
 Udbyneder Kirke
 Havndal Kirke – Udbyneder Sogn
 Vindblæs Kirke
 Øster Tørslev Kirke

Mols Herred 
 Agri Kirke
 Dråby Kirke
 Ebeltoft Kirke
 Egens Kirke
 Handrup Kirke i Dråby Sogn, Handrup Sogn, Ebeltoft-Dråby-Handrup Sogn
 Helgenæs Kirke
 Knebel Kirke
 Vrinners Kirke – Rolsø Sogn
 Tved Kirke
 Vistoft Kirke

Nørhald Herred 
 Asferg Kirke
 Fårup Kirke (Faarup)
 Gassum Kirke
 Glenstrup Kirke
 Hald Kirke
 Kousted Kirke
 Linde Kirke
 Spentrup Kirke
 Tvede Kirke
 Vester Tørslev Kirke

Onsild Herred 
 Falslev Kirke
 Assens Kirke – Falslev Sogn
 Hem Kirke
 Hobro Kirke
 Hvornum Kirke
 Mariager Kirke
 Nørre Onsild Kirke
 Sem Kirke
 Skjellerup Kirke
 Snæbum Kirke
 Svenstrup Kirke
 Sønder Onsild Kirke

Rougsø Herred 
 Udby Kirke 
 Holbæk Kirke
 Voer Kirke 
 Estruplund Kirke
 Ørsted Kirke

Støvring Herred 
 Albæk Kirke 
 Borup Kirke
 Gimming Kirke
 Harridslev Kirke
 Lem Kirke
 Mellerup Kirke
 Mellerup Valgmenighedskirke
 Randers – Dronningborg Kirke 
 Randers – Enghøj Kirke
 Randers – Randers Klosterkirke i Sankt Mortens Sogn (Randers Kommune)
 Randers – Sankt Andreas Kirke
 Randers – Sankt Clemens Kirke 
 Randers – Sankt Mortens Kirke
 Randers – Sankt Peders Kirke
 Råsted Kirke
 Støvring Kirke 
 Støvringgaard Kloster Kirke

Sønderhald Herred 
 Auning Kirke
 Essenbæk Kirke
 Fausing Kirke
 Gjesing Kirke 
 Hvilsager Kirke 
 Hørning Kirke
 Karlby Kirke
 Koed Kirke 
 Kristrup Kirke 
 Lime Kirke
 Marie Magdalene Kirke 
 Pindstrup Kirke – Marie Magdalene Sogn
 Mygind Kirke
 Nørager Kirke 
 Skader Kirke
 Skørring Kirke 
 Søby Kirke 
 Vejlby Kirke 
 Vester Alling Kirke
 Virring Kirke
 Vivild Kirke 
 Årslev Kirke (Aarslev)
 Øster Alling Kirke

Øster Lisbjerg Herred 
 Bregnet Kirke 
 Egå Kirke 
 Hjortshøj Kirke 
 Hornslet Kirke 
 Mejlby Kirke 
 Mørke Kirke 
 Skarresø Kirke 
 Skæring Kirke i Skæring Sogn
 Skødstrup Kirke 
 Thorsager Kirke 
 Todbjerg Kirke 

Randers Amt
Konklaver

Listen over konklaver er en oversigt over pavevalg, med basisinformation om de enkelte konklaver. Valg af modpaver er også taget med, i kursiv.

Listen indeholder også valgene fra 1061 og frem til det første egentlige konklave i 1241, eftersom disse valg blev foretaget efter samme regler, bortset fra, at kardinalerne ikke var indelåst. 

Antallene af deltagere med stemmeret er meget usikre for de tidlige konklaver. På de tidligste var det antagelig kun kardinalbiskopperne som stemte, og overslagene er baseret på antallet af kendte kardinalbiskopper.

1000-tallet

1100-tallet

1200-tallet

1300-tallet

1400-tallet

1500-tallet

1600-tallet

1700-tallet

1800-tallet

1900-tallet

2000-tallet 

Lister
Pentaton

En pentaton eller pentatonisk skala (pentatonik, "femtonemusik", gr. penta- fem og tonikos, tonos tone) er inden for musikken en fem-tonig skala. Der findes dur-pentaton (dur-pentatonik), [[mol (toneart)|mol]]-pentaton (mol-pentatonik) og enkelte gange optræder også begrebet blues-pentaton (blues-pentatonik). 

Dur-pentatonik består af trinnene 1-2-3-5-6 i en durskala, og udelader altså 4 og 7 trin.

Mol-pentatonik består af trinnene 1-3-4-5-7 i en molskala, og udelader 2 og 6 trin.

Blues-pentatonik kan både være mol- og dur-pentaton, men med såkaldte blå toner.

En dur-pentatonisk skala er den samme skala som den mol-pentatoniske skala i paralleltonearten. Eksempelvis er en C-dur-pentatonisk skala den samme som en a-mol-pentatonisk skala.

Mange guitarsoloer, specielt indenfor rock, er bygget op omkring pentaton-skalaen.

Eksterne henvisninger
  Skalaer og mønstre, herunder om pentatonik på Wikibooks 
 Youtube :World Science Festival, 2009: Bobby McFerrin demonstrerer den pentatoniske skala

Musikteori
Musikudtryk
Kvartstabel

En kvartstabel akkord er bygget op af kvarter, stablet oven på hinanden. Kan høres i Bill Evans klaver på Miles Davis So What fra 1962-udgivelsen Kind Of Blue.
Kvartstabler betragtes som værende harmonisk komplekse, set i forhold til de oftere anvendte tertsstabler.

En kvartstabel kan bygges ved at spille en akkord, der består af hver fjerde tone i en skala – oftest den skala, melodien er bygget op omkring. Dette kan give komplikationer, da det ofte medfører inddragelsen af disharmoniske toner.
Eksempelvis kan en C-dur akkord ikke bygges af kvartstabler fra grundtonen, da dette inkluderer tonen f, der ikke harmonerer med C-dur.

Ønsker man at opbygge en C-dur akkord af kvartstabler, må man derfor bygge op fra eksempelvis tertsen, tonen e. Akkorden vil således bestå af tonerne e, a, d, g og c. Det er ikke muligt at bygge videre på akkorden, da dette ville inkludere tonen f.
Denne stabel indeholder dog også tonerne a og d, der fungerer som henholdsvis sekst og none i akkorden. Det er netop denne harmoniske kompleksitet, der giver akkorderne en jazzet farve og lyd.

Brug af kvartstabler i II-V-I-vending 
II-V-I (eller 2-5-1 akkordprogressionen) er den hyppigste og væsentligste harmoniske forbindelse og er tillige et kadenceskema i den ikke-frie jazz. Der er derfor også mange eksempler på II-V-I kvartstabel-forbindelser, der gennem tiden er brugt af pianister i jazz-udgivelser.

Det i forvejen komplekse lydbillede tillader brugen af andre skalaer til opbygning af akkorderne. Eksempler på dette kan være brug af den altererede skala, dim-skalaerne eller en heltoneskala i forbindelse med opbygningen af en dominantisk akkord.
De altererede toner fungerer som ledetoner til den følgende akkord – oftest tonika. Dette kan ses i eksemplet herunder:

Kilder 

Musikteori
Kind of Blue

Kind of Blue er et album fra 1959 med Miles Davis. Producer på albummet var Irving Townsend. Albummet er siden blevet en klassiker inden for jazz-verdenen, bl.a. i kraft af de nye kvartstablede akkordstrukturer og baslinjer i nummeret So What, og introduktionen af modal jazz. Med et salg på flere millioner verden over er Kind of Blue det mest sælgende af Miles Davis' album og det mest sælgende jazzalbum i det hele taget.
 
Indspilningen af albummet foregik i 30th Street Studio i en tidligere græsk-ortodoks kirke i Manhattan. Første optagelse foregik d. 2. marts 1959, hvor Freddie Freeloader, So What og Blue in Green blev optaget. Anden optagelse fandt sted d. 22. april 1959 og affødte Flamenco Sketches og All Blues.

Besætning 
 Miles Davis – trompet
 Julian "Cannonball" Adderley – altsaxofon
 Bill Evans – piano
 John Coltrane – tenorsaxofon
 Jimmy Cobb – trommer
 Paul Chambers – kontrabas
 Wynton Kelly – piano (kun på Freddie Freeloader)

Numre 
 So What
 Freddie Freeloader
 Blue in Green
 All Blues
 Flamenco Sketches

Litteratur 
Kahn, Ashley: Kind of Blue; Da Capo Press; 2000

Album fra 1962
Jazzalbum
Miles Davis-album
Fjeldløb (løbesport)

Fjeldløb eller bjergløb er en løbesportsgren, hvor der løbes i meget bakket terræn. I Danmark arrangeres f.eks. Midtjysk Bjergløb og Aabenraa Bjergmarathon, men der arrangeres ikke danske mesterskaber. 

På internationalt plan organiseres sporten af World Mountain Running Association, der bl.a. står for verdensmesterskaber og europamesterskaber.

Løbenes længde og sværhed varierer betydeligt. Ved europamesterskaberne løber kvinderne 8 km med 500 – 800 meter stigning, mens mændene løber 12 km med 750 – 1.200 meter stigning.

I Norge er "motbakkeløp" i de senere år blevet en populær løbedisciplin med afholdelse af årlige mesterskaber. Et løb som Geiranger Halvmaraton – Frå fjord til fjell – i Vestnorge er et eksempel på et klassisk bjergløb.

Eksterne henvisninger 
 Danmarks hårdeste motionsløb

Se også 
 Cross
Dirk

Dirk kan have fler betydninger:

 Dirk (nøgle) - tynd stålstang med hage til at åbne låse med 
 Dirk en figur i Bjørne-banden
P.O. Pedersen Kollegiet

P.O. Pedersen Kollegiet er et kollegium opkaldt efter Peder Oluf Pedersen (1874-1941). Kollegiet er beliggende på adressen Haraldslundvej 38 mellem Haraldslundvej og Bagsværdvej (Ring 4) i Bagsværd nær grænsen til Kongens Lyngby. Kollegiet blev opført i 1964 og gennemgik en større renovering i 1993-94, hvor tagetagen bl.a. blev brugt til at udvide halvdelen af etagens værelser til hemselejligheder.

Kollegiet er opdelt i to lige store sammehængende blokke med et trappetårn imellem, og for hver 11 eller 12 kollegieværelser deles et fælleskøkken, som er litreret fra A til Y.

Der er ingen dagligvareforretninger i forbindelse med selve kollegiet (som det fx ses på Nybrogård Kollegiet og Skjoldhøjkollegiet).

Kollegiet er et af "ingeniør-kollegierne" opført af Polyteknisk KollegieByggeselskab (PKB), det nuværende Polyteknisk KollegieSelskab (PKS).

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kollegiets hjemmeside
 Info om kollegiet hos PFs indstillingsudvalg.

Kollegier i Danmark
Ingeniør-kollegierne
Etableret i 1964
Bagsværd
Jesper Fårekylling

Jesper Fårekylling er en bifigur i Carlo Collodis eventyr om Pinocchio fra 1880. Her prøver han at retlede den levendegjorte trædukke, der så maser Jesper, men hans genfærd dukker op senere.

I Walt Disneys filmatisering får han en større rolle: Feen, der gør trædukken levende, sætter Jesper til at være hans samvittighed og lære ham forskellen på ret og galt. Det bliver en vanskelig sag, for Pinocchio roder sig ud i det ene efter det andet. Men det ender lykkeligt, og Jesper får en medalje. Hans stemme er i Disneys tegnefilm indtalt af den amerikanske skuespiller Cliff Edwards og i den danske udgave af skuespiller Ove Sprogøe.

Siden blev den lille figur brugt som studievært i Disneys TV-shows og fik et spin-off i form af sin egen serie. Han kan indgå som bifigur i skovuniverset.

Eksterne henvisninger 
 
 

Eventyr
Anders And-figurer
Tegnefilm fra USA
Oscar for bedste animationsfilm

Oscaren for bedste animationsfilm (egentlig Academy Award for Best Animated Feature) er en prestigefyldt filmpris, som uddeles af den amerikanske filmbrancheforening, Academy of Motion Picture Arts and Sciences, til den bedste animerede spillefilm i det forløbne filmår. Prisen blev for første gang uddelt for filmåret 2001, ved oscaruddelingen 24. marts 2002. Kategorien blev indført på grund af utilfredshed med, at den succesfulde animationsfilm Chicken Run ikke blev nomineret for bedste film i 2000. Skaberne af Chicken Run vandt senere en oscar for bedste animationsfilm i 2005 med filmen Walter & Trofast: Det store grøntsagskup (Wallace & Gromit: The Curse of the Were-Rabbit).

Oscaren for bedste animationsfilm uddeles kun, hvis der er mindst 8 animationsfilm af spillefilmslængde, der i løbet af året har haft biografpremiere i Los Angeles. Der nomineres 3 film i kategorien. Dog nomineres 5 film, hvis der har været 16 eller flere animationsfilm i biografdistribution i det forløbne filmår.

Årstallene i nedenstående liste angiver tidspunktet for filmens premiere (i Californien) og dermed året før selve Oscar-uddelingen

Vindere og nominerede

Ekstern henvisning 
 Officielle regler for uddeling af Oscar for bedste animationsfilm

 
Animationsfilm
Tidslinjer