kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tomáš Galásek

Tomáš Galásek (født 15. januar 1973) er en tjekkisk tidligere fodboldspiller. 

Efter at have skabt opmærksomhed om sig i sin tjekkiske klub Banik Ostrava kom han i 1996 til hollandsk fodbold, hvor han først spillede for Willem II og senere for Ajax Amsterdam. I 2006 skiftede han til 1. FC Nürnberg, og den seneste store klub blev Borussia Mönchengladbach.

Galásek har desuden haft en stor karriere for Tjekkiets fodboldlandshold med 69 kampe og var i slutningen af landsholdskarrieren anfører. Hans foretrukne spilleposition er på den defensive midtbane.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Tjekkiet
Fodboldspillere fra Willem II Tilburg
Fodboldspillere fra AFC Ajax
Fodboldspillere fra 1. FC Nürnberg
Fodboldspillere fra Borussia Mönchengladbach
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2004
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 2008
Masonit

Masonit er en plade fremstillet af træfibre, som bl.a. anvendes indenfor møbelbranchen som bagklædning og bund i skabe m.v. Der skelnes mellem hård masonit, også kaldet træfiberplader, og blød masonit, der bl.a. bruges til opslagstavler og valgplakater. Masonit fremstilles af træflis ved hjælp af den såkaldte masonmetode, hvor man ved hjælp af damp og tryk anvender træets eget lim, lignin, i stedet for – som ved fremstillingen af spånplader – at tilføre lim. 

Masonit blev opfundet af Thomas Edisons chefingeniør William Mason i 1924 i Laurel, Mississippi og har været masseproduceret siden 1929. I løbet af 1930'erne og 1940'erne blev materialet populært og anvendt til mange formål, f.eks. døre, tag, vægge, skriveborde, kanoer, el-guitarer m.m. I dag er det knapt så udbredt, men anvendes stadig til møbler.

Byggematerialer
Konstruktionssystemer
Gal Alberman

Gal Alberman (hebræisk: גל אלברמן; født 17. april 1983) er en israelsk fodboldspiller, der spiller for Maccabi Haifa. Han har tidligere repræsenteret blandt andet Beitar Jerusalem og Borussia Mönchengladbach.

Eksterne henvisninger 

 

Fodboldspillere fra Israel
Fodboldspillere fra Borussia Mönchengladbach
Hærde

Hærde kan have flere betydninger:

At hærde (lat. Indurescere), er en teknisk og/ eller en kemisk proces, som omfatter et bredt spektrum tekniske, kemiske og figurative opgaver og betegnelser.

 Stål-hærdning – opvarmning af værktøjer og våben af stål med efterfølgende hurtig afkøling i vand eller olie, hvorved stålets struktur ændres og bliver hårdt eller skørt.
 Kemisk-hærdning – kan være forening af to materialer med lim, som efterfølgende hærder og skaber stor sammenhængskraft.
 Glas-hærdning – kan være panserglas som gennemgår en varme-/ afkølingsproces, hvorved glassets struktur ændres, således det bliver vanskeligt at ridse eller knuse i forbindelse med udsættelse for voldsomme ydre påvirkninger.
 Figurativ-hærdning – kan eksempelvis være en soldat som gennemgår en omfattende og hård uddannelse af fysisk, mental og psykisk art, for at hærde vedkommende til kommende opgaver.
Thunbergkløverbusk

 
Thunbergkløverbusk (Lespedeza thunbergii), også skrevet Thunberg-Kløverbusk, er en løvfældende busk med en buet overhængende vækst. Planten er afhængig af symbiose med kvælstofsamlende bakterier.

Beskrivelse 
Barken er først lyst grågrøn og hårklædt, men senere bliver den gråviolet og furet. Gamle grene ses sjælent i Danmark, men de får en grå, sprukken bark. Knopperne er spredtstillede, små og sølvhårede. Bladene er trekoblede med ovale, helrandede småblade. Oversiden er mat lysegrøn, mens undersiden er lyst grågrønne. Blomstringen sker i september-oktober. Blomsterne er samlet i endestillede, forgrenede klaser. De enkelte blomster er uregelmæssige (formet som typiske ærteblomster) med lyserøde, rosa eller purpurrøde kronblade. Frugterne er bælge.

Rodnettet består af vidt udbredte, højtliggende hoved- og siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,00 x 3,00 m (100 x 300 cm/år). I hjemlandet kan busken blive betydeligt større.

Hjemsted 
Arten er dyrket og forvildet i Japan, Korea og Kina, og den er muligvis oprindeligt en hybrid. Den er tørketålende og knyttet til lysåbne voksesteder med veldrænet, mager jord. 

Busken vokser på Keurusan bjerget i amtet Goseong-gun, som er en del af distriktet Gyeongsangnam-do, Sydkorea, hvor klimaet er mildt og kystpræget. Her findes busken i krat og lysninger sammen med bl.a. amursnabelkalla, japansk bambus, japansk styraks, kinesisk ene, koreaavnbøg, Polygonatum humile (en art af konval), Rhamnus yoshinoi (en art af korsved), småbladet buksbom, Spiraea pruniflora (en art af spiræa), stivbladet el, thunbergfyr og Weigela subsessilis (en art af klokkebusk)

Note 

Buske
Tørketålende planter
Røde blomster
Kløverbusk
Eplerenon

Eplerenon er en specifik aldosteronantagonist (modvirker effekten af hormonet aldosteron). Stoffet markedsføres under handelsnavnet Inspra.

Eplerenon anvendes til behandling af akut myokardieinfarkt og off-label til behandling af Conns syndrom. Stoffet har langt bedre bivirkningsprofil end Spironolacton, som bl.a. anvendes til samme indikationer.

Eksterne henvisninger 
 Eplerenon på medicin.dk 

Lægemidler tilhørende hjerte og kredsløb
Epoxider
HEART

HEART – Herning Museum of Contemporary Art er et 5.600 kvadratmeter stort kunstmuseum i Herning, tegnet af den amerikanske arkitekt Steven Holl. Det åbnedes i 2009. Tidligere hed museet Herning Kunstmuseum og havde til huse i en tidligere skjortefabrik Angligaarden ejet af Aage Damgaard. Herning Kunstmuseum blev stiftet i 1977, da Aage Damgaard sammen med Herning Kommune donerede værker fra deres samlinger til museet. Heart er placeret i Hernings erhvervs- og kulturområde, Birk Centerpark og har som naboer Carl-Henning Pedersen og Else Alfelts Museum, Ingvar Cronhammars Elia-skulptur og den gamle skjortefabrik, Angligaarden. Inspireret af Hernings tekstilindustri har Steven Holl tegnet museet med en krøllet overflade, buede vægge og med de fleste lofter og vægge i en kurvet form.

Samlingen har udgangspunkt i dansk og international konceptuel og eksperimenterende kunst fra 1930'erne og frem til i dag. Museet rummer det tidligere Herning Kunstmuseums samlinger af moderne kunst, blandt andet verdens største samling værker af Piero Manzoni og blandt andet værker af blandt andre Paul Gadegaard, Ingvar Cronhammar, Bjørn Nørgaard, Joseph Beuys, Mario Merz , Knud Hvidberg, John Kørner og Troels Wörsel. Samlingen vises kun i forbindelse med særlige udstillinger, og er derfor kun tilgængelig i udvalgte perioder. Museet viser to særudstillinger om året. Der er endvidere koncertsal, formidlingsafdeling, butik og café og et skabende værksted for børn.

Eksterne henvisninger 
 HEARTs hjemmeside

Museer etableret i 1977
Kunstmuseer i Danmark
Skulpturparker i Danmark
Museer i Herning
Statsanerkendte museer i Danmark
G.A.L. Thorsen

George Arthur Lavsha Thorsen (født 7. marts 1916 i København, død 16. februar 1992) var en dansk opfinder, entreprenør og rigmand. Han er desuden far til Kurt Thorsen.

G.A.L Thorsen var en stor del af sit liv en rig mand, men startede som hotelkarl på Hotel Randers. Han gik i træsko hele livet, også når han kørte i Cadillac.

G.A.L. Thorsen havde under 2. verdenskrig startet handelsselskabet Nordjysk Handelscompagni i Frederikshavn. I forbindelse med dette selskab blev han efter besættelsen dømt for værnemageri og en stor del af hans formue blev efter krigen konfiskeret, mens han selv sad i fængsel frem til udgangen af 1945.

På G.A.L. Thorsens fabrikker udviklede man efter krigen en måde hvorpå, man ud af en stor stålplade kunne presse en vask – et princip, der straks gik sin sejrsgang over det meste af verden og gjorde G.A.L. Thorsen hovedrig på ganske kort tid. Han tjente også millioner på radiatorer, stegepander og jordspekulation.  På toppen af succesen ejede han 63 gårde og 8.800 hektarer byggejord, men gik i 1982 konkurs.

G.A.L Thorsen byggede i 1977 flere hundrede 2-etages rækkehuse på Pilegårdsvej i Kolt ved 8361 Hasselager syd for Aarhus.

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 Opfindelseskanon: Stålvasken  – dr.dk

Danskere i 2. verdenskrig
Erhvervsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Iværksættere fra Danmark
Meersburg

Meersburg er en by i Bodenseekreis i den tyske delstat Baden-Württemberg med  indbyggere (). Den ligger mellem Friedrichshafen og Überlingen.

Geografi 
Meersburg ligger på nordbredden af Bodensøen, ved overgangen fra Obersee til Überlinger See i en højde af mellem 400 og 500 meter. I selve byen er der en højdeforskel på 40 meter.

Historie 
Burg Meersburg, der er vartegn for byen nævnes første gang i 988 i en bekendtgørelse fra kejser Otto 3. som Meresburg og var formodentlig en af Merovingernes befæstninger.

Trafik 
Fra Meersburg er der færgeforbindelse til Konstanz ved den Schweiziske grænse, på den modsatte side af Bodensøen. Meersburg ligger ved hovedvejen B 31, der går fra Breisach ved den franske grænse til Lindau tæt på grænsen til Østrig. 
Meersburg er også anløbsplads for turistbåde til Überlingen, Lindau, Bregenz og Konstanz.

Eksterne henvisninger 

 Offizielle Homepage der Stadt Meersburg (Kommunales, Wirtschaft, Veranstaltungen, Bilder aus Meersburg)
 Meersburg, Burg, Schloss und Stadt in Landeskunde online
 Wappen in Meersburg – Meersburger Heraldik 
 Die historische Baukunst in Meersburg

Bodensøen
Stjepan Mesić

Stjepan "Stipe" Mesić (født 24. december 1934 i Orahovica, Jugoslavien) er en kroatisk politiker, der var landets præsident 2000-2010. Tidligere har han været premierminister og formand for parlamentet, ligesom han var den sidste præsident i SFR Jugoslavien.

Mesić blev kandidat i jura ved Zagrebs Universitet i 1961.

Han begyndte sin politiske karriere som parlamentsmedlem i den føderale socialistiske republik Kroatien, der dengang var en del af Jugoslavien. Under "det kroatiske forår" i begyndelsen af 1970'erne sad han et år i fængsel for sin deltagelse i en bevægelse, der arbejdede for ligestilling af de jugoslaviske folkeslag. I begyndelsen af 1990'erne gik han med i Kroatiens Demokratiske Union, som han blev partileder for. Han forlod partiet i 1994 i protest mod partiets delingspolitik i Bosnien-Hercegovina, og dannede et nyt parti, Kroatiens Uafhængige Demokrater. Sammen med en fraktion af partiet indgik han i 1997 i Kroatiske Folkeparti, hvor han blev næstformand for landsorganisationen og formand for Zagreb-afdelingen.

Ved Kroatiens første frie valg i 1990, blev Mesić premierminister. I august samme år blev han Kroatiens repræsentant i regeringen i Jugoslavien, hvilket han var til maj 1991. Han blev i december samme år formelt Jugoslaviens præsident og dermed landets sidste. Han blev det selvstændige Kroatiens første talsmand i parlamentet i 1992, hvilket han var frem til 1994, hvor han skiftede parti. 7. februar 2000 blev han valgt som Franjo Tuđmans efterfølger som Kroatiens præsident og tiltrådte 18. februar. Han trådte derefter ud af partipolitik. I 2005 blev han genvalgt.

Æresbevisninger 
Stjepan Mesić er siden den 1. september 2008 Kommandør af Storkorset af Trestjerneordenen.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Kroatiens præsidenter
Politikere fra Kroatien
Kommandører af Storkorset af Trestjerneordenen
Gymnasieskolernes Rektorforening

Gymnasieskolernes Rektorforening var en dansk forening for rektorer for gymnasier og hf-kurser i Danmark. Da det almene gymnasium overgik til selveje i 2005, afstedkom det en ny struktur i rektorforeningen. I 2014 skiftede foreningen navn til Danske Gymnasier.

Tidligere formænd/forkvinder 
 1974-1978: Jacob Appel 
 1990-1994: Jørn Aarup-Kristensen 
 1994-1998: Flemming Schmidt
 1998-2002: Marianne Zibrandtsen
 2002-2009: Peter Kuhlman 
 2009-2013: Jens Boe Nielsen 
 2013-2017: Anne-Birgitte Rasmussen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Gymnasieskolernes Rektorforenings hjemmeside
 Danske Gymnasiers hjemmeside

Foreninger fra Danmark
Gymnasial uddannelse i Danmark
Helge Israelsen

Helge Israelsen (født 23. august 1948, død 7. juli 2019) var den sidste generaldirektør for P&T (Post- og Telegrafvæsenet) 1988-1995 og den første adm. direktør for Post Danmark 1995-2009.

Israelsen var uddannet cand.polyt. fra Danmarks Tekniske Højskole, hvor han begyndte at læse i 1968 og blev student i Trafikministeriet. Som ung var han politisk aktiv i DKP.

Han var planlægningschef og siden teknisk direktør i DSB 1985-1988. Han var bestyrelsesformand for International Post Corporation (IPC), medlem af bestyrelsen for Center for Ledelse (CfL) og bestyrelsesformand i Pan Nordic Logistics AB og bestyrelsesformand i MT Højgaard a/s. 2002 blev han Kommandør af Dannebrog.

Han var gift med chefjurist i Dansk Journalistforbund Anne Louise Schelin.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Erhvervsfolk fra Danmark
Embedsmænd fra Danmark
Ingeniører fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Kommandører af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Post- og Telegrafvæsenets generaldirektører
Post Danmark
Baroniet Høegholm

Baroniet Høgholm (oprindeligt benævnt Baroniet Høegholm som ikke skal forveksle med det nye Høegholm gods, der i 1805 blev udskilt fra Bjørnholm gods) blev oprettet af Christian 5. i 1681 og omfattende bl.a. Fævejle og Lykkesholm i Lyngby Sogn. Om samhørigheden med baroniet vidner bl.a. alterskrankerne i Lyngby og Albøge Kirker. 1766 ejede generalløjtnant Johan Frederik Sehested baroniet. Efter hans død førte hans enke, Pauline Sehested, baroniet videre til dets ophævelse i 1802.

Besiddere af lenet 
 (1681-1683) Iver Juul Høeg Banner
 (1683-1700) Niels Trolle Høeg Banner
 (1700-1722) Helle Trolle gift (1) Høeg Banner (2) Krag
 (1722-1728) Christian lensgreve Danneskiold-Samsøe
 (1728-1753) Frederik Christian Danneskiold-Samsøe
 (1753-1754) Adam Gottlob Moltke
 (1754-1760) Volrad August von der Lühe
 (1760-1766) Palle Krag von Hoff
 (1766-1785) Johan Frederik Sehested
 (1785-1802) Pouline Fabritius de Tengnagel gift Sehested

Baronier i Danmark
Etableret i 1681
Ophørt i 1802
Ferdinand Anton Danneskiold-Laurvig

Ferdinand Anton lensgreve Danneskiold-Laurvig (eller -Laurwigen) (1. juli 1688 – 18. september 1754) var gehejmekonferensråd.

Han var søn af Ulrik Frederik Gyldenløve og Antonette Augusta af Aldenburg og født 1. juli 1688. Han ejede Grevskabet Laurvig, Herskabet Herzhorn og flere andre store jordegodser og blev i en ung alder kammerherre. I 1713 udnævntes han til gehejmeråd, og 14 dage efter fik han Elefantordenen. I 1714 blev han overstaldmester. I 1711 ægtede han Mette Cathrine Ahlefeldt, datter af Hans Joachim Ahlefeldt til Bukhavn; hun døde barnløs 5. marts 1712, hvorpå Danneskiold-Laurvig 20. december 1713 giftede sig med Ulrike Eleonore Reventlow, f. 1. januar 1690, søster til Frederik IV's dronning Anna Sophie Reventlow. Forholdet mellem nævnte konge og Danneskiold-Laurvig var ikke altid det bedste, da monarken ikke uden grund betragtede sin dronnings talrige, magtsyge og mægtige, skønt indbyrdes splidagtige slægtninger med mistroiske blikke. Heller ikke Christian VI synes at have yndet Danneskiold-Laurvig særligt, og i denne konges tid blev der ham ingen større nådesbevisninger til del; vel fik han 1739 dronningens orden de la fidélité – med hvilken hans hustru først benådedes i begyndelsen af Frederik V's regering, 1747 -, men rang med gehejmeråderne i Konseillet opnaaede han først efter Christian VI's død (2. december 1746).

En tid lang (fra 11. januar 1723) var Danneskiold-Laurvig direktør for Vestindisk-guineisk Kompagni. Han var den første stifter af hospitalet i Larvik og lod ved bygmesteren Johan Cornelius Krieger udvide det Danneskjold-Laurwigenske (nu Moltkeske) Palais i Bredgade i København. Danneskiold-Laurvig døde 18. september 1754; hans anden hustru var afgået ved døden 6 dage forinden. De efterlod 2 sønner: Frederik Ludvig og Christian Conrad.

Ferdinand Anton
Modtagere af l'union parfaite
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Lensgrever fra Danmark
Godsejere fra Norge
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmekonferensråder fra Danmark
Ulrike Eleonore Reventlow

Ulrike Eleonore Reventlow (1. januar 1690 – 12. september 1754) var datter af den adelige storkansler greve Conrad Reventlow til Clausholm og søster til Frederik 4.s dronning Anna Sophie Reventlow.

Hun ægtede Ferdinand Anton Danneskiold-Laurvig den 20. december 1713. 1747 modtog hun ordenen l'union parfaite.

Ulrike Eleonore
Modtagere af l'union parfaite
Danskere i 1700-tallet
Grevinder fra Danmark
Frederik Ludvig Danneskiold-Laurvig

Frederik Ludvig lensgreve Danneskiold-Laurvig (eller -Laurwigen) (15. maj 1717 – 12. august 1762 i Lübeck) var en dansk officer, greve til Grevskabet Laurvig, herre til Dorwerth, Herzhorn, Varel, Kniphausen, Skjoldenæsholm, Merløsegård mm.

Han var en søn af Ferdinand Anton Danneskiold-Laurvig. Kun 18 år gammel blev han 1735 udnævnt til kammerherre og kaptajn ved Grenaderkorpset, men blev året efter forsat til Garden til Fods. Den unge greve levede meget ved hoffet og avancerede efterhånden fremad, samtidig med at han modtog mange kongelige nådesbeviser. 1738 blev han oberstløjtnant af infanteriet, 1743 hvid ridder, 1746 generaladjudant hos kongen og premiermajor ved garden, 1747 oberst af infanteriet, 1749 fik han rang med gehejmeråder og blev chef for Kongens Livregiment i København, indtil han endelig 1753 blev udnævnt til kommandør for Livgarden efter Heinrich Sigismund Castoniers afgang. Da hans fader døde 1754, blev han desuden overstaldmester og arvede grevskabet og godserne. Året efter blev han generalmajor og fik 1757 ordenen l'union parfaite.

Under de store udrustninger i de påfølgende år, der truede stærkt med krig for Danmark, var Danneskiold-Laurvig meget beskæftiget med at tilvejebringe heste til hæren, og da krigen endelig udbrød 1762, blev han udnævnt til generalløjtnant og fulgte hæren som chef for 1. brigade af 1. division, da den under Claude Louis de Saint-Germain rykkede ind i Mecklenburg. Få måneder efter, at armeen havde fået ordre til at rykke tilbage, døde greven i Lübeck, 12. august 1762.

Han blev gift 25. august 1744 med Anna Joachimine Ahlefeldt, dame de l'union parfaite, datter af gehejmeråd Hans Adolph Ahlefeldt. Da de ingen børn efterlod sig, gik grevskabet og godserne over til broderen, admiral Christian Conrad Danneskiold-Laurvig. En temmelig betydelig stiftelse, Larvik Hospital, som var blevet stiftet af deres fader, blev ombygget og udvidet af Frederik Ludvig, og han efterlod den ved sin død en lige så stor sum penge, som i sin tid var den tillagt af stifteren.

Eksterne henvisninger 

Modtagere af l'union parfaite
Godsejere fra Danmark
Frederik Ludvig
Generalløjtnanter fra Danmark
Lensgrever fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Godsejere fra Norge
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Staldmestre fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmeråder fra Danmark
Anna Joachimine Ahlefeldt

Anna Joachimine Ahlefeldt (født 5. maj 1717, død 15. februar 1795 i København) var dame de l'union parfaite, datter af gehejmeråd Hans Adolph Ahlefeldt.

Hun blev gift 25. august 1744 med Frederik Ludvig Danneskiold-Laurvig. Hun lod hovedbygningen på Skjoldenæsholm, som hun ejede efter mandens død 1762, opføre 1766.

Eksterne henvisninger 

Modtagere af l'union parfaite
Anna Joachimine
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Grevinder fra Danmark
Reersø Kirke

Reersø kirke ligger i byen Reersø, er sognekirke i Reersø Sogn, Kalundborg Kommune.

Den er bygget i 1904.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Reersø Kirke i bogværket Danmarks Kirker, Nationalmuseet
 Reersø Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Kalundborg Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Etableret i 1904
Kirker i Holbæk Amt
Gauss' lov

Gauss' lov udtrykker sammenhængen mellem elektrisk ladning og det elektriske felter, og den er en af Maxwells ligninger. Denne kan udtrykkes på integralform således:

I matematisk terminologi er integralet af -feltet over en lukket flade proportionel med den omsluttede ladning . Ladningen er ladningstætheden  integreret over det omsluttede volumen

Jf. divergens-teoremet er integralformen ækvivalent med divergensen af -feltet lig den lokale ladningstæthed divideret med vakuumpermittiviteten . Dette kan skrives som:

Coulombs lov er fysisk identisk med Gauss' lov.

Eksempel: Punktladning 
For en positiv ladning  peger det elektriske felt væk fra ladningen lige meget i alle retninger, mens det for  vil pege ind mod ladning. Der er altså tale om sfærisk symmetri, så derfor vælges en sfærisk skal som lukket flade med ladningen i centrum. Nu peger feltet vinkelret ud af skallen i samme retning som de infinitesimale arealer, hvilket giver gør, at begge størrelse kan behandles som skalare. Dvs:

Det elektrisk felt er lige stort i alle retninger, så det er en konstant faktor, som kan sættes uden for integrationstegnet.

Arealet er overfladearealet af en kugle er givet ved

hvor  er sfærens radius, hvilket også er afstanden til ladningen. Dette indsættes:

Det elektriske felt kan nu isoleres:

Det elektriske felt fra en punktladning  falder altså med afstanden i anden. Kraften på en anden punktladning  er dermed:

Denne sidste sammenhæng er kendt som Coulombs lov.

Kildehenvisninger 

Elektromagnetisme
Tolne (flertydig)

Tolne har flere betydninger:
 Tolne – landsby i Vendsyssel
 Tolne Bakker – område ved Tolne Skov
 Tolne Kirke – kirke beliggende i Tolne Kirkeby
 Tolne Skov – naturområde i Vendsyssel
 Tolne Skovpavillon – beliggende i Tolne Skov
 Tolne Sogn – sogn i Vendsyssel
 Tolne Station – station i Tolne landsby