kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kraftidiot

Kraftidiot er en dansk version af den tyske roman "Vollidiot" som udkom fra Tyskland i 2004, forfattet af Tommy Jaud. Bogen udkom i august 2008.

Bogen er en særlig dansk version baseret på det tyske forlæg. Alle personer, dialogen, beskrivelser osv. i bogen er som i den tyske udgave, men "kulisserne" er fuldstændig tilpasset danske forhold således at den danske udgave foregår i København. Der er tale om en slags mændenes udgave "Nynnes dagbog/Bridget Jones' dagbog", og bogen handler om den 29-årige Simon som jager sit livs kærlighed mens han kæmper med uforstående venner, en irriterende chef og en masse andre kaotiske problemer.

Romanen er udgivet af forlaget arlings.com .

Litteratur i 2008
Romaner fra Tyskland
Nederlandske hansestæder

Nederlandske hansestæder omfattede blandt andet:
Amsterdam
Arnemuiden
Attendom
Brielle
Brion
Deventer
Dinant
Dordrecht
Dortmund
Groningen
Hasselt
Kampen
Köln
Middelburg
Neuss
Ommen
Osnabrück
Roermond
Soest
Stavoren
Warburg
Zierikzee
Zutphen
Zwolle

Litteratur 
Hermann Kinder & Werner Hilgemann: dtv-Atlas Weltgeschichte von Anfängen bis zur Gegenwart (Deutscher Taschenbuch Verlag GmbH&Co.KG, München 2000)

Se også 
Hanseforbundet

Hanse
Podor

Podor er en by i det nordlige Senegal, beliggende på Morfiløen på grænsen til Mauretanien. Byen har et indbyggertal (pr. 2007) på cirka 12.000.

Byer i Senegal
Richard Toll

Richard Toll er en by i det nordlige Senegal, beliggende tæt ved grænsen til Mauretanien. Byen har et indbyggertal (pr. 2007) på cirka 70.000. Byens primære beskæftigelseskilde er sukkerproduktion.

Byer i Senegal
Flystyrtet ved Broballe den 29. januar 1944

Flystyrtet ved Broballe den 29. januar 1944 er en ulykke, der skete ved Broballe, der er en bebyggelse der hører under Oksbøl Sogn på øen Als.

Natten til 29. januar 1944 deltog to Avro Lancaster bombefly i et bombetogt mod Berlin.

Forfulgt af tyske natjagere over Als, stødte de to maskiner sammen.

JA967 styrtede ned ved Broballe og HK537 styrtede ned ved Mjels (Oksbøl Sogn) .

Alle 14 besætningsmedlemmer blev dræbt ved styrtene.

Begge besætninger er begravet på Aabenraa Kirkegård.

Der findes en mindesten på vejen mellem Oksbøl og Mjels nord for Broballe.

Eksterne henvisninger 
 JA967 Broballe
 HK537 Mjels 
 Lancaster JA967 styrtede ned ved Broballe på øen Als. 
 Lancaster HK537 styrtede ned ved Mjels på øen Als. 

Broballe den 29. januar 1944, Flystyrtet ved
Broballe den 29. januar 1944, Flystyrtet ved
Saint-Louis

Saint-Louis (wolof: Ndar) er en by i regionen Saint-Louis i det nordvestlige Senegal, beliggende på atlanterhavskysten, tæt ved grænsen til Mauretanien. Byen har et indbyggertal (pr. 2007) på cirka 176.000 og er hovedstad i regionen af samme navn.

Den oprindelige bykerne på Saint Louis-øen i Senegalfloden er velbevaret og har siden 2000 været et verdensarvssted.

Øen er 2,5 km lang og gennemsnitlig 350 m bred, den ligger 25 km oven for flodens udmunding. Den første franske bosættelse kom i 1659 og bestod af handelsmænd. De opkaldte øen og kolonien efter kong Ludvig 14. Øen  blev befæstet, og byen blev et centrum for handel på Senegalfloden og efterhånden for hele Vestafrika. Den franske koloniguvernør Faidherbe kom til byen i 1854 og iværksatte flere byudviklingsprojekter: broer, vandforsyning, telegraf og jernbane. 

Byen var i sine velmagtsdage en hjørnesten i den franske kolonimagts økonomi og kultur. Et betydeligt mestis-borgerskab var et væsentligt indslag i byens urbane kultur, og den første mestis blev udnævnt til borgmester i 1778. 

Begrundelsen for verdensarvstatus er, at byen med sin velbevarede arkitektur, byplan og kajer er et fremragende eksempel på kolonitidens byanlæg og på byens etablering og kolonitidens historie.

Efter at Dakar i 1957 blev Senegals hovedstad, mistede byen sin betydning. Samtidig afsluttede Frankrig sit militære nærvær på øen, hvilket indledte en økonomisk nedtur, som i dag delvis kompenseres af turisme. 

Senegals andet universitet, Université Gaston Berger, blev oprettet her i 1990. Militærakademiet Prytanee Militaire de Saint Louis blev etableret i 1922 og tilbyder videregående uddannelse i en militær kontekst til unge fra hele Vesyafrika. Den senegalesiske politiker Lamine Guèye kommer fra byen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Verdensarvsområder i Afrika
Senegals geografi
Byer i Senegal
Thiès

Thiès er en by i det vestlige Senegal, der med et indbyggertal (pr. 2005) på cirka 320.000 er landets tredjestørste by. Byen er hovedstad i regionen af samme navn og ligger cirka 60 kilometer øst for hovedstaden Dakar.

Byer i Senegal
Diourbel

Diourbel er en by i det vestlige Senegal med  indbyggere. Byen er hovedstad i regionen af samme navn.

Referencer 

Byer i Senegal
Kaolack

Kaolack er en by i det vestlige Senegal med  indbyggere. Byen er hovedstad i regionen af samme navn.

Referencer 

Byer i Senegal
Matam

Matam er en by i det nordøstlige Senegal, beliggende på grænsen til nabolandet Mauretanien. Byen har et indbyggertal (pr. 2007) på cirka 17.000 og er hovedstad i regionen af samme navn.

Byer i Senegal
Møns Bank

Møns Bank A/S er en dansk lokalbank, der har hovedsæde i Stege på Møn. Banken har ca. 20.000 kunder fordelt på filialer i Næstved, Præstø, Rønnede, Vordingborg og hovedkontoret i Stege.

Bankens historie går tilbage til 1877, hvor Møns Discontobank blev etableret. Møns Bank blev grundlagt i 1902, og de to selskaber fusionerede i 1967 under navnet Møns Bank.

I 2012 fusionerede Møns Bank med Fanefjord Sparekasse og i 2013 med Kongsted Sparekasse.

Møns Bank er noteret på Københavns Fondsbørs.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Møns Banks hjemmeside

Banker i Danmark
OMX Copenhagen Small Cap
Bank
Etableret i 1967
Eching (Landkreis Freising)

Eching er en kommune i Landkreis Freising, Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern. Eching ligger nord for München.

Geografi 
Kommunen Eching består af landsbyerne Eching, Günzenhausen, Ottenburg, Deutenhausen, Dietersheim og Gut Hollern.

Kommunen grænser i nordøst til Neufahrn bei Freising, i nordvest til Haimhausen og Fahrenzhausen, mod vest til Unterschleißheim, i sydvest til Oberschleißheim, mod syd til Garching og mod øst til Hallbergmoos.

Indbyggere fordelt i kommunens byer 

I den sydlige del af kommunen ligger rekreationsområdet „Echinger See“ der også er en yndet badesø.

I kommunen ligger også det fredede (Naturschutzgebiet) Garchinger Heide.
David Copperfield (roman)

David Copperfield er en roman fra 1850 af Charles Dickens. Den bliver ofte betragtet som en slags selvbiografi med mange ligheder med Dickens' eget liv.

Handling 
Den handler om David Copperfields liv fra barndom til modenhed. David bliver født i England omkring 1810. Hans far dør, før David bliver født, og syv år senere gifter Davids mor sig med Murdstone. David kan hverken lide sin stedfar eller hans søster, Jane, som flytter ind hos dem. Murdstone prygler David, fordi han har problemer med skolen. Under pryglene bider David ham i hånden og bliver sendt til kostskolen Salem med den ubarmhjertige rektor Creakle. Her bliver han ven med James Steerforth og Tommy Traddles.

Kapitelfortegnelse 
Bogen udkom over en længere periode, og hver måned er delt op i kapitler.

 I – Maj 1849 (Kapitel 1-3);
 II – Juni 1849 (Kapitel 4-6);
 III – Juli 1849 (Kapitel 7-9);
 IV – August 1849 (Kapitel 10-12);
 V – September 1849 (Kapitel 13-15);
 VI – Oktober 1849 (Kapitel 16-18);
 VII – November 1849 (Kapitel 19-21);
 VIII – December 1849 (Kapitel 22-24);
 IX – Januar 1850 (Kapitel 25-27);
 X – Februar 1850 (Kapitel 28-31);
 XI – Marts 1850 (Kapitel 32-34);
 XII – April 1850 (Kapitel 35-37);
 XIII – Maj 1850 (Kapitel 38-40);
 XIV – Juni 1850 (Kapitel 41-43);
 XV – Juli 1850 (Kapitel 44-46);
 XVI – August 1850 (Kapitel 47-50);
 XVII – September 1850 (Kapitel 51-53);
 XVIII – Oktober 1850 (Kapitel 54-57);
 XIX-XX – November 1850 (Kapitel 58-64).

Eksterne henvisninger 

 David Copperfield  – e-bok 
 David Copperfield på Archive.org
 David Copperfield  på Bartleby.com
 David Copperfield  på LibriVox.org (lydbog)

Romaner af Charles Dickens
Funktionærloven

Funktionærloven, egentlig Lov om retsforholdet mellem arbejdsgivere og funktionærer, er en dansk lov, der giver funktionærer en række rettigheder hvad angår opsigelse og opsigelsesvarsel, løn under sygdom m.v.

Den første funktionærlov blev vedtaget i 1938 og er senest revideret i 2013.

Funktionærloven er ikke en generel ansættelsesretlig lov, idet den kun gælder for visse faggrupper - i lovens forstand kaldes disse for "funktionærer". Kerneområdet er medarbejdere beskæftiget med kontorarbejde, handel (f.eks. butiksekspedienter), lagerekspedition, teknisk eller klinisk arbejde (f.eks. ingeniører, sygeplejersker og læger), ledelse m.v. Bemærk dog, at ledere, som ikke er underlagt en instruktionsbeføjelse, f.eks. administrerende direktører ikke er omfattet af loven.

Loven omfatter som udgangspunkt ikke medarbejdere, der er beskæftiget med håndværks- eller -fabriksarbejde, landbrug, fiskeri, tjenere, køkkenarbejde osv. Man skal dog være opmærksom på, at selv om mange faggrupper ikke umiddelbart er omfattet af loven, er en del af disse faggrupper alligevel omfattet af loven via ansættelsesaftaler eller overenskomster, som angiver at loven skal finde anvendelse (f.eks. sygehjælpere, pædagoger, sosu-assistenter, folkeskolelærere). Disse betegnes af og til som "aftalefunktionærer", modsat "lovfunktionærer", som automatisk omfattes af loven. Endelig skal man være opmærksom på, at en del faggrupper, der som udgangspunkt er omfattet af loven, i kraft af overenskomst, som fraviger loven, har en retsstilling, som er bedre eller dårligere end den loven giver.

Det er en betingelse for lovens anvendelse, at medarbejderen er beskæftiget i mindst 8 timer ugentligt (i snit), og det er en betingelse, at medarbejderen ikke er tjenestemand. 

Lovens opsigelsesregler etablerer et system med opsigelsesvarsler, som bygger på medarbejderens anciennitet, og som ikke kan fraviges til skade for medarbejderen. Der er også mulighed for kompensation i visse tilfælde.

Indtil udgangen af 2015 blev reglerne om kunde- og konkurrenceklausuler reguleret i funktionærloven, men disse klausuler bliver nu reguleret i lov om ansættelsesklausuler, som trådte i kraft den 1. januar 2016.

Se også
 Funktionær

Eksterne henvisninger
 Funktionærloven på Retsinformation 

Danmarks love
Beskæftigelsesrådet

Beskæftigelsesrådet er et råd nedsat af Arbejdsmarkedsstyrelsen med det formål at rådgive beskæftigelsesministeren om beskæftigelsespolitikken. 

Rådet består af i alt 27 medlemmer, der repræsenterer arbejdsgiverorganisationer, hovedorganisationer, invalideorganisationer samt staten, regionerne og kommunerne. Formand er tidligere skatte- og sundhedsminister Carsten Koch.

Tidligere har Ninna Würtzen, direktør for Statsforvaltningen Syddanmark, været formand.

Beskæftigelsesrådet blev oprettet i 2003 som erstatning for Landsarbejdsrådet. 

Sekretariatet varetages af Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering.

Eksterne henvisninger
 Beskæftigelsesrådets hjemmeside 

Arbejdsmarkedet i Danmark
Centralorganisation

En centralorganisation på arbejdsmarkedet er normalt en sammenslutning af hele eller dele af fagforbund, som forhandler en fælles overenskomst på forbundenes vegne. Det er dermed stort set synonymt med et kartel af lønmodtager-organisationer. Dannelsen af karteller eller centralorganisationer, hvor flere forskellige selvstændige fagforbund forhandler i fællesskab, er et alternativ til dannelsen af store industrifagforbund og den løsning, der i Danmark er blevet valgt som svar på en længerevarende strukturdiskussion især i LO i det 20. århundrede. I 1987 skrinlagdes tanken om industriforbund grundlæggende, og i 1995 godkendte LO så oprettelsen af en række karteller.

Historisk har ordet ikke mindst været brugt om de to sammenslutninger af tjenestemænd: Statstjenestemændenes Centralorganisation I (CO I, sølvsnorene) og Statstjenestemændenes Centralorganisation II (CO II, guldsnorene), der tidligere har spillet en dominerende rolle for lønforhandlingerne for offentligt ansatte. I løbet af 1980’erne skete der grundlæggende ændringer i forhandlingsstrukturen, som bl.a. betød, at overenskomstansatte i det offentlige fik en langt større rolle i forhandlingerne.

Centralorganisationer og karteller i dag 

 Offentligt Ansattes Organisationer (OAO)

 BAT-Kartellet

 CO-Industri

 Grafisk Industri- & Medie Kartel

 Handelskartellet i Danmark

 Centralorganisationen Søfart (CO-Søfart)

 Centralorganisationen af 2010 (CO10)

 Lærernes Centralorganisation

 Sundhedskartellet

Centralorganisation og hovedorganisation 

Begrebet centralorganisation bør ikke forveksles med en hovedorganisation, der også er (normalt betydelig større) sammenslutninger af fagforbund. Hovedorganisationerne forhandler typisk ikke overenskomster, men forsøger at varetage medlemsforbundenes interesser i trepartsforhandlinger og diverse råd og organer, i den politiske proces osv. De tre største hovedorganisationer for lønmodtagere er LO, FTF og Akademikerne.

Referencer 

Arbejdsmarkedet i Danmark
Op på fars Jihad

Op på fars Jihad var et stand-up-show som turnerede rundt i Danmark i år 2002 med Omar Marzouk & Jan Gintberg.

Eksterne henvisninger 
 

Stand-up-comedy-shows
Kultur i 2002
Steve-O

Steve-O (født 13. juni 1974) eller Stephen Gilchrist Glover, som er hans officielle navn, er fuldgyldigt medlem af Jackass som er en amerikansk gruppe af unge vovehalse, der på MTV udfører dristige stunts for åben skærm. Steve-O startede som klovn i et cirkus. I 1996 mødte han Jeff Tremaine og Johnny Knoxville, som var i gang med et større projekt nemlig Jackass. Steve-O og Kat von Dee datede i tre måneder, men det sluttede i marts 2016.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Skuespillere fra USA
Rosso

Rosso er en by i det vestlige Mauretanien, beliggende ved Senegalflodens bred, på grænsen til Senegal. Byen har et indbyggertal (pr. 2000) på cirka 48.000.

Eksterne henvisninger 

Byer i Mauretanien
Tjørne-persillelus

Tjørne-persillelus (Dysaphis apiifolia) er en art af bladlus, som lever på to forskellige værtplanter. Vinterværten er forskellige arter af Hvidtjørn, mens sommerværten er slægter og arter inden for Skærmplante-familien. Mens lusene opholder sig på Hvidtjørn, er de lysegrønne. På skærmplanterne kan de have mange farver (grønne, blålige, sorte, brune eller rødlige), men da de er overtrukket af et vokslag, ser de mere eller mindre grålige ud.

Arten er nært beslægtet med Dysaphis foeniculus, som har samme livscyklus og samme biologi som denne art.

Skadebillede 
Lusene fremkalder forkrøblede skud og blade på Hvidtjørn. Desuden indfedter de planten i deres afføring, den sukkerholdige "honningdug", som tiltrækker bier, hvepse og myrer.

På skærmplanterne viser angrebet sig som svækket vækst og tidlig gulfarvning af bestente blade og skudpartier. Også her finder man den fedtede honningdug og slikmundene, især myrer, som forsvarer bladlusene mod eventuelle fjender.

Livscyklus 
Lusene overvintrer som æg, der lægges i barkrevner og bag knopper på Hvidtjørn. Den første generation er udelukkende uvingede hunner, og de klækkes sidst i april, netop som de nye blade dannes. Disse hunner får afkom ved jomfrufødsel og der opstår derfor hurtigt kolonier af lus på værtplanten. Når der begynder af blive trængsel hen mod slutningen af maj, opstår der efterhånden vingede lus. I perioden frem mod slutningen af juli forlader de vingede lus Hvidtjørnen og søger over på planter af Skærmplante-familien, hvor de opholder sig og danner små kolonier frem til slutningen af september og ind i oktober. På dette tidspunkt dannes der en ny generation af vingede hunner og hanner. De opsøger Hvidtjørn, hvor de parrer sig, og hvor hunnerne lægger de overvintrende æg.

Naturlige fjender 
 Edderkop
 Guldøje
 Mariehøne
 Rovbille
 Rovmide
 Rovtæge
 Sangfugl
 Svirreflue
 Ørentvist

Se også 
 Poppel-salatlus
 Pile-gulerodlus

Skadedyr
Kaédi

Kaédi er en by i det sydlige Mauretanien, beliggende ved Senegalflodens bred, på grænsen til Senegal. Byen har et indbyggertal på cirka 60.000 og er det administrative centrum i regionen Gorgol.

Byer i Mauretanien
Kiffa

Kiffa er en by i det sydlige Mauretanien, der er hovedstad i provinsen Assaba. Byen har et indbyggertal på cirka 30.000 mennesker.

Byer i Mauretanien
Néma

Néma er en by i det sydøstlige Mauretanien, beliggende i Hodh Ech Chargui regionen tæt ved grænsen til Mali. Byen har et indbyggertal på cirka 50.000.

Byer i Mauretanien
Tidjikdja

Tidjikdja er en by i det centrale Mauretanien, der er hovedstad i landets Tagant-region. Byen har et indbyggertal (pr. 2000) på cirka 13.000.

Byer i Mauretanien
Etableret i 1680
Nouadhibou

Nouadhibou (tidligere kendt som Port-Étienne) er en by i det vestlige Mauretanien, der med et indbyggertal på cirka 90.000 er Mauretaniens næststørste by og samtidig landets finansielle centrum. Byen ligger på halvøen Ras Nouadhibou ved den mauretanske atlanterhavskyst.

Byer i Mauretanien
Zouérat

Zouérat er en by i det nordlige Mauretanien, beliggende tæt på grænsen til Vestsahara. Byen har et indbyggertal (pr. 2005) på cirka 38.000 og er hovedstad i regionen Tiris Zemmour.

Byer i Mauretanien
Højbro Plads

Højbro Plads er en plads i København. Pladsen har navn efter Højbro, der fører over til Slotsholmen.

Højbro Plads blev etableret efter branden i 1795, da man nedlagde husblokken mellem Færgestræde og Højbrostræde og fik en åben plads, der også kunne tjene som brandbælte. Næsten alle huse er opført i nyklassicistisk stil lige efter branden. Hjørnehuset nr. 21, opført af Andreas Hallander, er tænkt til at gå i dialog med genboen, Christiansborg Slot.

I 1800-tallet blev Højbro Plads meget benyttet til grøntsags- og blomstermarked. H.C. Andersen skrev i marts 1870 eventyrmanuskriptet Hvad hele Familien sagde i familien Melchiors lejlighed i nr. 21.
I nummer 10 havde advokatfirmaet Johan Schlüter adresse indtil 2015.

Rytterstatuen af Absalon på pladsen blev opstillet i 1902. 

Pladsen er også kendt for børnesangen Tre små kinesere på Højbro Plads.

Eksterne henvisninger 

 Da Højbro Plads var byens Tyvetorv på Berlingske.dk
 H.C.Andersen og Højbro Plads 21
 Torvekoner i snevejr

Gader i Indre By (København)
Torve og pladser i København
Diabetesforeningen

Diabetesforeningen (the Danish Diabetes Association) er en dansk interesseorganisation for mennesker med diabetes/sukkersyge. Diabetesforeningen arbejder for at forbedre livsvilkårene for mennesker med diabetes gennem tre indsatsområder:
 At forebygge diabetes.
 At leve godt med diabetes
 At helbrede/forske i diabetes.

Foreningen varetager også diabetikeres interesser overfor politikere og sundhedsvæsenet.  

Diabetesforeningen blev grundlagt i 1940 som Landsforeningen for Sukkersyge, men skiftede i 1984 navn til Diabetesforeningen efter det latinske navn for sygdommen. Foreningen har ca. 90.000 medlemmer, og er dermed en af Danmarks største patientforeninger.

Diabetesforeningen arbejder for at forbedre livsvilkårene for mennesker med diabetes og sætte diabetes på den politiske dagsorden.

 Mindst 260.750 danskere har diabetes (heraf 235.175 med type 2-diabetes)
 60.000 danskere ved endnu ikke, at de har type 2-diabetes
 300.000 danskere skønnes at have forstadie til type 2-diabetes (prædiabetes)
 Antallet af mennesker med diabetes er mere end fordoblet fra 2000-2016
 Diabetes koster det danske samfund omkring 86 mio. kr. om dagen
 I 2030 vil 430.000 danskere være diagnosticeret med type 2-diabetes.

H.K.H. Prins Joachim er protektor for Diabetesforeningen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Diabetesforeningens hjemmeside 

Foreninger fra Danmark
Patientforeninger
Patientforening

En patientforening er en forening for patienter. Næsten alle patientforeninger er sygdomsspecifikke, som f.eks. Diabetesforeningen, Kræftens Bekæmpelse eller Hjerteforeningen. En række af de større patientforeninger er samlet i paraplyorganisationen Danske Patienter.
Der findes også patientforeninger, som ikke varetager en bestemt diagnose. Patientforeningen Danmark der er en forening for fejlbehandlede og kritiske patienter og Patientforeningen. Patientforeningen startede i 1993 som en forening der åbent støttede privathospitaler. Den har tidligere heddet "Støtteforeningen Privathospitalernes Venner" og "Patientforeningen Privathospitalernes Venner". Først senere skiftede den navn til Patientforeningen. Et navneskift, som let kan skabe navneforvirrring mellem de to ikke diagnosespecifikke patientforeninger.

Ud over at patientforeningerne ofte fungerer som mødested for patienter med samme sygdom, har de også til formål at varetage patienternes interesse i forhold til det politiske system samt at oplyse og bidrage til forskning inden for sygdommen.

Se også

Referencer

Eksterne henvisninger

Liste over patientforeninger 
 ADHD-foreningen
 Addisonforeningen i Danmark
 Alzheimerforeningen
 Angstforeningen
 Astma-Allergi Danmark

 Bedre Psykiatri
 Blærekræftforeningen
 Colitis-Crohn Foreningen
 COPA - Stomiforeningen
 Dalyfo - Dansk Lymfødem Forening
 Danmarks Bløderforening
 Danmarks Psoriasis Forening
 Dansk Acusticusneurinom Forening
 Dansk Blindesamfund
 Dansk Myelomatose Forening
 Danyca - Dansk Nyrecancer Forening
 DBO - Dansk Brystkræft Organisation
 Depressionsforeningen
 DLHM - Dansk Landsforening for Hals- og Mundhuleopererede
 EDTA-patientforeningen
 Endometriose Foreningen
 Ehlers-Danlos Foreningen
 Epilepsiforeningen
 FAIM – Foreningen For Autoimmune Sygdomme
 Fibromyalgi- & Smerteforeningen
 Foreningen af Kroniske Smertepatienter (FAKS)
 Foreningen Cancerramte Børn
 Gigtforeningen
 Hjerneskadeforeningen
 HjernetumorForeningen
 Hjerteforeningen
 KIU - Patientforeningen Kræft i underlivet
 Landsforeningen - Bryd Grænser

 Landsforeningen for adrenogenitalt syndrom

 Landsforeningen for Ufrivilligt Barnløse
 Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade (LMS)
 Lungeforeningen
 Netpa - Foreningen for patienter med neuroendokrine tumorer
 Netværket for hals- og mundhulekræft
 Migræne og Hovedpine foreningen
 Muskelsvindfonden
 Nyreforeningen
 Osteoporoseforeningen
 Parkinsonforeningen
 Pancreasnetværket
 Patientforeningen for Lymfekræft, Leukæmi og MDS
 Patientforeningen Lungekræft
 Patientforeningen Modermærkekræft
 Patientforeningen - Netværk For Kræftbehandling I Udlandet - Netku
 PolioForeningen
 Proof of Life
 PROPA - Prostatakræftforeningen
 Scleroseforeningen
 Senfølgerforeningen
 Sjældne Diagnoser
 Tarmkræftforeningen
 UlykkesPatientForeningen
 Øjenforeningen

Foreninger
Civilsamfund
Sydhavsøerne (Danmark)

Sydhavsøerne er en samlet betegnelse for øerne Lolland, Falster og Møn samt de omkringliggende småøer, bl.a. Fejø, Femø, Askø og Bogø.

Navnet er humoristisk. Ordet Sydhavsøerne, betegner egentlig øer i Stillehavet. Sydhavet er et gammelt ord for Stillehavet.

Navnet bruges bl.a. i områdets lokalradio, Radio Sydhavsøerne, der drives af Lolland-Falsters Folketidende.

Området 
Øerne har et mildt klima, der gør dem velegnede til frugtdyrkning. Dette fejres hvert år med Sydhavsøernes Frugtfestival.

Øer 
Udover hovedøerne Lolland, Falster og Møn inkluderer øhavet følgende:

Smålandsfarvandet nord for Lolland 
I Smålandsfarvandet nord for Lolland:
Askø
Fejø
Femø
Havneø
Lilleø
Lindholm
Rågø
Rågø Kalv
Skalø
Suderø
Vejrø
Vigsø
Dybsø
Enø
Glænø

Guldborg Sund 
I Guldborg Sund mellem Lolland og Falster:
Barholme
Flatø (3,2 ha)
Hjelm Ø
Kalvø
Kejlsø
Lilleø

Storstrømmen 
I Storstrømmen mellem Sjælland og Falster:
Farø
Masnedø
Bogø

Ulvsund og Stege Bugt 
I Ulvsund mellem Sjælland og Møn:
Langø
Lindholm
Tærø
Nyord

Nakskov Fjord 
I Nakskov Fjord ud for Nakskov:
Enehøje (93 ha)
Vejlø (37 ha)
Slotø (20 ha)
Barneholm ( 8,5 ha)
Dueholm 
Munkeholm
Kåreholm
Rommerholm

Se også 
Beboede danske øer
Danske Vadehavsøer
Lolland-Falster
Sydfynske Øhav

Referencer 

Øgrupper i Danmark
Øgrupper i Østersøen
Danmarks landsdele
Serekunda

Serekunda er den største by i Gambia, beliggende vest for hovedstaden Banjul, tæt på landets atlanterhavskyst. Byen har et indbyggertal (pr. 2006) på cirka 336.000.

Eksterne henvisninger 

Byer i Gambia
Brikama

Brikama er en by i det vestlige Gambia, beliggende sydvest for hovedstaden Banjul, tæt på landets atlanterhavskyst. Byen har et indbyggertal (pr. 2008) på cirka 90.000.

Eksterne henvisninger 

Byer i Gambia