Nils Åberg

Nils Fritiof Åberg (født 24. juli 1888 i Norrköping, død 28. februar 1957 i Stockholm) var en svensk arkæolog. Han var søn af disponent Otto Fritiof Åberg og Ellen Johanna Svanström. Gift 1937 med Gunhild Elisabet Berlin. Indvalgt i Vitterhetsakademien i 1951.

Liv og virke 

Efter studentereksamen i Norrköping 1907 påbegyndte han sine universitetsstudier i Uppsala. Han blev fil. kand. 1910, fil. lic. 1911 og fil.dr. i 1912 i arkæologi med afhandlingen Studier över den yngre stenåldern i Norden och Västeuropa. Frem til 1928 var han knyttet til Uppsala universitet, hvor han i 1915 blev docent i nordisk och jämförande fornkunskap men fik tjenestefrihed nogle år for at skaffe sig praktisk erfaring. I 1916 gjorde han tjeneste ved Provinzialmuseum i Halle an der Saale og i dele af 1927 og 1928 ved Statens historiska museum. Sidstnævnte år blev Åberg ansat ved Stockholms Högskola, han blev docent og tilforordnet lærer i nordisk og sammenlignende oldkundskab og senere dets første professor i emnet i årene 1940-1953 (formelt fik han titel af professor i 1940 og fra 1949 indehavde han det nyoprettede professorat i emnet ved högskolan frem til sin pensionering i 1953).

Forskningsområde 

Åberg offentliggjorde et stort antal videnskabelige undersøgelser over alle forhistoriske perioder bortset fra den ældre stenalder. Forskningen var internationalt orienteret og fortrinsvis rettet mod kronologiske og stilhistoriske spørgsmål, såkaldt typologi. Han stillede det nordiske oldfundmateriale - økser, fibulaer og keramik - i relation til materiale fra det øvrige Europa, som han ved sine rejser og studier på museer havde erhvervet sig en god indsigt i. Fra 1940'erne specialiserede han sig stadigt mere mod stilhistorien i forbindelse med vendel- og vikingetidens kunsthåndværk.

Kuriosa 
 Nils Åbergsgatan i bydelen Kneippen Syd i Norrköping er opkaldt efter ham.

Forfatterskab 
 Zur Entstehung der Keramik vom Schönfelder Typus; Gebauer-Schwetschke, Halle/Saale (1916).
 Das nordische Kulturgebiet in Mitteleuropa während der jüngeren Steinzeit; Uppsala (1918).
 "Studien über die Schönfelder Keramik, die schwedische "Bandkeramik" und die jütländische Obergrabkeramik" (i: Georg Wilke: Archäologie und Indogermanenproblem; Gebauer-Schwetschke, Halle/Saale (1918).
 [I samarbejde med Gustaf Kossinna ]: Die Typologie der nordischen Streitäxte; Curt Kabitzsch Verlag, Würzburg (1918).
 Bronzezeitliche und früheisenzeitliche Chronologie. Teil III: Kupfer- und Frühbronzezeit; Akademie Verlag Stockholm (1930-1932).

På internettet 

 Stridsyxor med dubbelholk Fornvännen 11; 1916; s. 147-157) 
 Stil III och jellingestil (Fornvännen 16; 1921; s. 63-82) 
 Stil II (Fornvännen 17; 1922; s. 1-26) 
 Krig och handel under förhistorisk tid (Fornvännen 25; 1930; s. 351-359) 
 Gustaf Kossinna (Fornvännen 27; 1932; s. 52-54) 
 Herman Wirth: en germansk kulturprofet (Fornvännen 28; 1933; s. 246-249) 
 Det nordiska stenåldersområdet: ett orienteringsförsök (Fornvännen 30; 1935; s. 164-179) 
 Den svenska båtyxkulturens ursprung (Fornvännen 30; 1935; s. 321-342) 
 Till belysande av det gotiska kulturinslaget i Mellaneuropa och Skandinavien (Fornvännen 31; 1936; s. 264-277) 
 Brakteater från folkvandringstid (Fornvännen 35; 1940; s. 103-112) 
 Spjutskaften från Kragehul mosse (Fornvännen 40; 1945; s. 251-259) 
 Nordiska kompositionsformer i stil II (Fornvännen 41; 1946; s. 11-30) 
 Salins stilar eller Uppsalaskolans? (Fornvännen 41; 1946; s. 31-37) 
 Kungalistan från Khorsabad (Fornvännen 42; 1947; s. 1-6) 
 Uppsala högars datering (Fornvännen 42; 1947; s. 257-289) 
 Germanerna i brytningstiden mellan senantik och medeltid (Fornvännen 43; 1948; s. 34-40) 
 Vendeltida förbindelser med fastlandsgermanska och insulära kretsar (Fornvännen 43; 1948; s. 111-122) 
 Modeströmningar inom nordisk fornforskning (Fornvännen 43; 1948; s. 274-281) 
 Vendelgravarna och Uppsala högar i deras historiska miljö (Fornvännen 44; 1949; s. 193-204)

Litteratur 

 Carl-Axel Althin, Svensk uppslagsbok, band 32. Malmö 1955, s. 357.
 Sigurd Lindman, Svenska män och kvinnor, biografisk uppslagsbok, del 8, Stockholm 1955, s. 484f.
 Nationalencyklopedien, 20: e bandet, Höganäs 1996, s. 320.

Eksterne henvisninger 

 Evert Baudou: "Åberg, Montelius och Kossinna" (Fornvännen 97 (2002); s. 178-190)  (svensk)
 Evert Baudou: "Kossinna Meets the Nordic Archaeologists" (Current Svedish Archaeology, Vol. 3, 2005; s. 121-139)  (engelsk)

Arkæologer fra Sverige
Personer fra Norrköping