kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vajsenhus

Vajsenhus eller vaisenhus (af tysk Waise "forældreløst barn") er en ældre betegnelse for børnehjem, f.eks. dem som Frederik 4. oprettede.

De første vajsenhuse blev oprettet i Tyskland i slutningen af 1500-tallet i Augsberg (1572) og Bamberg (1588). De var en viderudvikling af de middelalderlige findelhause ("findehuse". De forældreløse børn blev kaldt findelkindern "findebørn"), der havde eksisteret siden det 9. århundrede drevet af den katolske kirke .

Men det var især i slutningen af 1600-tallet, at oprettelsen af vajsenhuse tog til med udbredelsen af den pietistiske tro og i forbindelse med godgørende stiftelser med det formål at hjælpe forældreløse børn.

Vajsenhuset i København blev åbnet i 1727 blev et centrum for den pietistiske tro i den danske hovedstad.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Dansk Kirkeleksikon for Norden ved Fredrik Nielsen 1900-1929

Se også 
 Det Kongelige Vajsenhus

Børnehjem
Epicykel

En epicykel er en cirkelbevægelse omkring et punkt som på sin side bevæger sig langs periferien på en anden, sædvanligvis større, cirkel. Epicyklen var en konstruktion som man fandt sig tvunget til at opfinde for at forklare uregelmæssighederne i planeternes bevægelse i det geocentriske verdensbillede med perfekte cirkelbaner.

Se også 
 Apollonius af Perga (ca. 262 f.Kr. – 190 f.Kr.) var en græsk geometer og astronom, og hypoteserne om excentrisk kredsløb,  eller ækvivalent, deferent og epicykel, der skal forklare den tilsyneladende bevægelse af planeterne og den varierende fart af månen, tillægges Apollonius.
 Ptolemæisk verdensbillede   –   Ptolemæus, (ca. 100–ca. 170)

Geometriske former
Astronomiens historie
Verdensbilleder
Pentium

Pentium er en femte-generations x86-arkitektur mikroprocessor fra Intel. Det var efterfølgeren til 486 produktlinjen, og blev sendt på markedet 22. marts 1993.

Se også 
 Centrino

Eksterne henvisninger 
 Intel

X86 mikroprocessorer
Intel
Birkum Mose

Birkum Mose ligger cirka 4 kilometer nord for Birkum og 1 kilometer øst for Fraugde Kirke. Området er præget af sort tørvejord, med bevoksning af Rød-El og pindsvineknop.

Det synes underligt, at denne mose hører ind under Birkum bylaug, da afstanden til Fraugde er så kort. Grunden til at mosen hører under Birkum ejerlav er, at alle gårde i Birkum havde et stykke jord til deres ungkreaturer. Mosen gennemskæres af Birkum Mosevej, der tidligere førte til Fraugde og som nu er spærret for motorkøretøjer. 

Fraugde Bæk, som løber ud fra voldgravene omkring Fraugdegaard, løber gennem mosen. Bækken blev rettet ud i 1920'erne og dræning blev foretaget. Mosen havde tidligere været anvendt til tørvegravning og høslet. Afvandingen gjorde, at moseområdet kunne anvendes til landbrug, hvilket strakte sig frem til 1993. 

I dag henligger dele af mosen som rekreativt område for de nye bydele i Fraugde. Disse dele er ejet af Odense Kommune med henblik på græssende kreaturer og stier, som skal lede gennem området.

Der ligger 6 huse langs Birkum Mosevej. Det hus, der påkalder sig mest opmærksomhed, er det såkaldte ”Kommunehus”. Huset blev opført af Fraugde Kommune i starten af 1900-tallet. Bygningen blev indrettet med 3 lejligheder, beregnet til fattige familier, enlige mødre og andre, der ikke kunne skaffe sig selv tag over hovedet. Placeringen ”langt” ude i mosen kan undre i dag, men det indikerer, at huset skulle ”gemmes af vejen”, idet de højere samfundslag i Fraugde by ikke ville have sådanne personer som naboer.
Huset er i dag moderniseret og der er kun navnet tilbage, men hentydningen findes stadig, når talen falder på det pågældende hus.

Litteratur 
 Berstrand, Hans Erik. (1925) Fra Fraugde Sogn Historisk-topografiske skildringer i korte træk. Forlaget Pald.
 Dalsgaard, Ellen.(1984) Fraugde Kirkes Historie, Fraugde Sogns Menighedsråd.
 Holmgård, Jens. (1956) Trap Danmark, bind 12. G.E.C. Gads Forlag.
 Danmarks Stednavne (1969) Odense Amts bebyggelsesnavne. C. A. Reizel.

Moser i Danmark
Odense Kommunes geografi
Arbejderpartiet (Israel)

Arbejderpartiet (  (Arbejderpartiet), officielt מפלגת העבודה הישראלית, Mifleget Ha‘Avoda HaIsra’elit) er et politisk parti i Israel. Partiet, der blev grundlagt i 1968, er et socialdemokratisk og socialistisk zionistisk parti, medlem af Socialistisk Internationale og observatørmedlem af den Socialdemokratiske gruppe i Europaparlamentet.

Politiske partier i Israel
Etableret i 1968
Halldór Ásgrímsson

Halldór Ásgrímsson, revisor, (født 8. september 1947 i Vopnafjörður, død 18. maj 2015) var en islandsk politiker og tidligere statsminister i Island.

Halldór Ásgrímsson var 1994-2006 formand for partiet Framsóknarflokkurinn (Fremskridtspartiet) og sad i det islandske Alting i perioderne 1974-1978 og 1979-2006. Mellem 1983 og 2004 beklædte han posterne som blandt andet fiskeri-, justits- og udenrigsminister. 

I 2004 afløste Ásgrímsson Davíð Oddsson som Islands statsminister. Han gik dog af i 2006 efter hans parti opnåede et dårligt resultat ved de islandske lokalvalg. Han afløstes af Geir H. Haarde.

Fra 1. januar 2007 til 4. marts 2013 var Halldór Ásgrímsson generalsekretær for Nordisk Ministerråd.

Eksterne Henvisninger 

 Nordisk Ministerråd

Altingsmedlemmer
Statsministre fra Island
Udenrigsministre fra Island
Alumni fra Københavns Universitet
Alumni fra Universitetet i Bergen
Lundbygård (Gunderup Sogn)

Lundbygaard er dannet ved sammenlægning af 2 gårde af Friedrich Buchwald til Gudumlund i 1780. Gården ligger på Hadsund Landevej 440 i Gunderup Sogn, Fleskum Herred, Ålborg Amt, Aalborg Kommune.

Lundbygaard lå oprindeligt i gårdlandsbyen Lundby, men blev flyttet til den nuværende placering nord for byen efter en brand i 1887. Gården oplevede tillige en større brand i 1938.

Omkring 1924 var gårdens areal på 220,5 ha; over halvdelen var dog skov, hede og permanent græs.

Lundbygaard var på 117 hektar med Teglgård (gård på sydøstsiden af Gistrup, nedrevet omkring 1980); omkring 2022 blev over halvdelen af jorden nærmest Lundby Bakker overdraget til Aalborg Kommune til skovrejsning, hvorefter ejendommen var på 35 ha.

Ejere af Lundbygaard 

 (1780-1789) Friedrich Buchwald
 (1789-1800) Johannes Schmith
 (1800-1810) Enke Fru Schmith
 (1810-1812) Johannes Frederik Schmith
 (1812-1835) Ane Kirstine Nissen gift (1) Schmith (2) Bierring
 (1835-1867) Claus N. Schmith
 (1867-1900) Claus Clausen Schmith
 (1900-1916) Enke Fru A. Schmith
 (1916-1945) Claus Clausen Schmith / Jørgen Clausen Schmith
 (1945-1995) Forskellige Ejere
 1948 Jørgen Schmidt
 (1984-) Jørgen Emil Worsøe Maarup (adkomst ved auktionsskøde)

Kilder 

 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug
 Fra Gunderup sogns historie 2006 (pdf) - på side 14-15 findes beretning fra et besøg på gården.

Herregårde i Aalborg Kommune
Herregårde i Aalborg Amt
Etableret i 1780
Subbuteo

Subbuteo er et bordfodboldspil, som spilles på en filtdug på cirka 1,0 x 1,5 m. Filtdugen lægges på en hård plade. Figurerne er 2-4 cm høje, er af plastic og står på en halvkugle, så de dermed er en slags tumlinger. Spillet foregår ved at de to spillere skiftevis flicker (knipser) til figurerne og dermed styrer bolden mod mål.

Spil og lege
Aage Deleuran

Aage Deleuran (11. oktober 1925 – 1. juli 1999) var en dansk chefredaktør og direktør i Det Berlingske Officin.
Han var søn af Holger Johannes Deleuran (1886-1948) og Anette Marie Deleuran (1892-1989). Aage Deleuran voksede op i Korsør sammen med to brødre, Erik og Holger. 

Aage Deleuran blev efter datidens mesterlæreprincip udlært journalist på Korsør Avis.
Han var under 2. verdenskrig engageret i modstandskampen ved at trykke illegale blade. Som 17-årig måtte han træde til som chefredaktør på Korsør Avis, fordi den daværende chefredaktør måtte gå under jorden.

Deleuran blev i 1945 ansat i Det Berlingske Hus, hvor han efter poster som udenrigskorrespondent i London og Paris igennem årtier kom til at indgå i husets ledelse. Han var aldrig chefredaktør for Berlingske Tidende, men havde i de senere år prædikatet Husets chefredaktør og var også i en årrække medlem af direktionen. Deleuran var en for sin tid ekstraordinært internationalt orienteret journalist. Hans journalistiske styrke var den politiske kommentar og den elegante leder, og hans produktion inden for denne genre er omfattende og af høj kvalitet. Deleuran var personligt nært knyttet til Det konservative Folkeparti.

Deleuran spillede en betydelig rolle for pressens organisationer og var blandt initiativtagerne til den sammenlægning af forskellige organisationer, som i 1977 blev til den nuværende konstruktion med Danske Dagblades Forening med den tilhørende arbejdsgiverforening, der nu benævnes Danske Mediers Arbejdsgiverforening.

Deleuran forlod Berlingske i 1992.

Desuden tidligere medlem af Bilderberg-gruppen.

Deleuran-familien stammer oprindeligt fra den gruppe af huguenoter som udvandrede fra Frankrig til Danmark i slutningen af det 17. århundrede.

Se også 
 Berlingske Tidende
 Bilderberg-gruppen

Ekstern henvisning 
 Digitaliserede udgaver af Korsør Avis i Mediestream

Links 
 Kristeligt Dagblad, nekrolog

Journalister fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Venera-programmet

Venera-programmet (fra russisk: Вене́ра, '[Ve-nje-ra]') var en fællesnævner for de sovjetiske venussonder. Venera betyder Venus på russisk og sonder, der ikke nåede ud i rummet, er her benævnt "Venera-1961A", "Venera-1961B" osv. Venussonder, der ikke forlod jordkredsløbet blev kaldt "Kosmos 96" osv.

På grund af Jordens og Venus' indbyrdes positioner rundt om Solen, kan det kun betale sig at flyve til Venus hver 19. måned. Den mest brændstoføkonomiske rute er Type II, hvor venussonden udfører et halvt kredsløb om Solen, fra Jorden til Venus. Type I udfører kun et tredjedel kredsløb, er hurtigere, men kræver mere brændstof. Da Sovjetunionen havde problemer med at få elektronikken til at virke i mange måneder, ofrede de nogle instrumenter og valgte Type I-banen.

Opsendt med R-7 Semjorka-raketter 
 643 kg sonde, der kan flyde på et venusiansk hav.
 Venera-1961A, 4. februar 1961 (Sputnik 7).
 Venera 1, 12. februar 1961 — mistet kontakten efter 15 dage.
 963 kg fotografisk forbiflyvning:
 Venera-1962A, 25. august 1962 (Sputnik 19).
 Venera-1962B, 1. september 1962 (Sputnik 20).
 Venera-1962C, 12. september 1962 (Sputnik 21).
 Kosmos 21, 11. november 1963
 Venera 2, 12. november 1965 – kontakt mistet før Venus.
 495 kg atmosfærekapsler:
 Venera 3, 16. november 1965 — mistet kontakten kort før Venus.
 Kosmos 96, 23. november 1965.
 Venera 4, 12. juni 1967 — 94 min. data.
 Kosmos 167, 17. juni 1967.
 Venera 5, 5. januar 1969 — 53 min. data.
 Venera 6, 10. januar 1969 — 51 min. data.
 Venera 7, 17. august 1970 — 23 min. data fra overfladen.
 Kosmos 359, 22. august 1970.
 Venera 8, 27. marts 1972 — 50 min. data fra overfladen.
 Kosmos 482, 31. marts 1972.

Opsendt med Protonraketter 
 1.600 kg lander:
 Venera 9, 8. juni 1975 — første venuskredser, første overfladebilleder, 53 min. overfladedata.
 Venera 10, 14. juni 1975 — anden venuskredser, 65 min. overfladedata.
 Venera 11, 9. september 1978 — 95 min. overfladedata, manglende billeder.
 Venera 12, 14. september 1978 — 110 min. overfladedata, manglende billeder.
 Venera 13, 30. oktober 1981 — 127 min. overfladedata.
 Venera 14, 4. november 1981 — 57 min. overfladedata.
 Venera-Galeja 1 (VeGa 1), 15. december 1984 — med ballon, 56 timers ballondata.
 Venera-Galeja 2 (VeGa 2), 21. december 1984 — med ballon, 57 min. overfladedata, 46½ timers ballondata.
 Radarkortlægningskredser:
 Venera 15, 2. juni 1983 — succes.
 Venera 16, 7. juni 1983 — succes.

Se også 
 Zond-programmet

Kilder 

 Ridpath, I: The Illustrated Encyclopedia of Astronomy and Space, 1979, Thomas Y. Crowell, 
 Wilson, A: Solar System Log, 1987, Jane's, 

Rumsonder
Egensekloster

Egensekloster er en gammel klosterhovedgård, som nævnes første gang i 1400, som en gård under Mariager Kloster. Gården ligger i Mou Sogn, Fleskum Herred, Aalborg Amt, Sejlflod Kommune.

Egensekloster Gods er på 232,8 hektar

Ejere af Egensekloster 

(1400-1536) Mariager Kloster
(1536-1661) Kronen
(1661-1680) Ove Gjeddes Arvinger
(1680-1706) Jens Lassen
(1706-1726) Christian Jensen Lassen
(1726-1727) Enke Fru Lassen
(1727-1729) Thøger Christiansen Lassen
(1729-1738) Erik Lauritzen Wraae / Hans Lauritzen Wraae
(1738-1748) Erik Lauritzen Wraae
(1748-1781) Peder Lassen
(1781-1803) Enke Fru Lassen
(1803-1813) Johan Michael de Neergaard
(1813-1815) Peder Østergaard
(1815-1816) Enke Fru Østergaard
(1816-1826) Knud Linde
(1826-1830) Peter Johansen de Neergaard
(1830-1840) Christian Mørck
(1840-1844) C. F. Branth
(1844-1847) M. Larsen
(1847-1853) Hertz
(1853-1865) H. C. Grønbeck
(1865) Horsens Sparekasse
(1865-1896) Hans Gustav Grüner
(1896-1934) V. J. N. Sønnichsen
(1934-1935) V. J. N. Sønnichsens dødsbo
(1935-1937) A. Bruun
(1937-1960) Ole Klingenberg
(1960-1961) Enke Fru Klingenberg
(1961-2000) Hans Ole Klingenberg
(2000-2007) Boet Efter Hans Ole Klingenberg
(2007-) Hans Klingenberg / Kasper Klingenberg

Kilder 
 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Klostre i Danmark
Herregårde i Aalborg Kommune
Herregårde i Aalborg Amt
Dagfinn Høybråten

Dagfinn Høybråten (født 2. december 1957) er en norsk politiker og embedsmand fra Kristelig Folkeparti, som han tidligere har været formand for.

Dagfinn Høybråten har vært ansat i Nordisk Ministerråd som generalsekretær siden 2013. Før han tiltrådte denne stilling, havde han forskellige positioner i Norge på næsten alle niveauer, fra kommunalsektor til forskellige departementer, både på øverste embedsmandsniveau og som minister.

Dagfinn Høybråten har været minister i både Bondevik I- og Bondevik II-regeringerne i perioderne 1997–2000 og 2001–2005. Som helseminister var han tidligt ude med at forbyde rygning på offentlige steder, og Norge blev det andet land i Europa som indførte dette baseret på den eksisterende viden om faren ved rygning.

Endvidere har Høybråten været stortingsrepræsentant fra 2005 til 2013. Som stortingsrepræsentant var han medlem af Utenrikskomiteen mellem 2006–2013. I 2007 var Høybråten Præsident for Nordisk Råd. I 2011–2013 var han 5. Vicepræsident ved Stortingets Presidentskap. Dagfinn Høybråten har haft flere nøglepositioner i Kristelig Folkeparti siden 1979. I 2004 blev han valgt til partileder, og han havde denne position indtil 2011. I løbet af karrieren som offentlig tjenestemand har han også været rådmand i Oppegård og chef for Rikstrygdeverket.

Modernisering og udvikling af det nordiske samarbejde og Nordisk Ministerråd er en af Dagfinn Høybråtens hovedopgaver i kraft af stillingen som generalsekretær for Nordisk Ministerråd.

Dagfinn Høybråten har været aktiv bestyrelsesformand i GAVI (Global Alliance for Vaccines and Immunization), et offentligt/privat partnerskab som arbejder for at øge tilgangen til vacciner i fattige lande. Siden begyndelsen i 2000 har GAVI vaccineret 500 millioner børn og forhindret syv millioner børnedødsfald.

I 2004 blev han kommandør af Sankt Olavs Orden.

Dagfinn Høybråten er gift og har fire børn. Han har hovedfag i statsvidenskab fra Universitetet i Oslo og er forfatter til tre bøger.

Eksterne henvisninger 

 nordisk ministerråd 
 Biografi på stortinget.no  

Personer fra Oslo
Stortingsrepræsentanter fra Kristelig Folkeparti
Sundhedsministre fra Norge
Arbejdsministre fra Norge
Kommandører af Sankt Olavs Orden
Colgate-Palmolive

Colgate-Palmolive Company er et multinationalt selskab som fremstiller personlige hygiejne produkter, blandt andet sæbe, vaskepulver, tandpasta, tandbørster etc. Blandt deres kendte mærker er Colgate tandpasta og rengøringsmidlet Ajax.

Under varemærket Hill producerer selskabet også veterinære produkter.

I 1806 stiftede William Colgate virksomheden under navnet William Colgate & Company. Firmaet producerede blandt andet den første tandpasta samme år.

Eksterne henvisninger 

Etableret i 1806
Fremstillingsvirksomheder fra USA
Virksomheder i New York City
Hygiejneartikler
Generalist

Generalist er en person med uddannelse, der har givet et overordnet kendskab til mange emner, modsat en specialist, som har indgående kendskab til ét emne.

Mange universitetsuddannelser sigter mod at uddanne kandidater, som er generalister. Det gør sig bl.a. gældende for statskundskab, jura og økonomi. Generalistuddannelser sigter ofte mod beskæftigelse som embedsmand i forvaltningen.

Se også 
Polyhistor

Uddannelse
Generalist (flertydig)

Generalist henviser til forskellige artikler:

 Generalist – en person som ved lidt om flere emner modsat en specialist som ved meget om et emne.
 Generalist (økologi) – arter, som har opnået evne til at leve under mange forskellige forhold.
Legedatabasen

Legedatabasen eller legedatabasen.dk er en onlinesamling af lege. Legedatabasen blev tilgængelig på nettet mandag den 12. februar 2001 på FDFs netsted.

Legens Dag 
Hvert år inviterer FDFs kredse til Legens dag den første lørdag i september. Her kan børnene prøve de bedste lege fra legedatabasen. I 2012 blev Legens dag afholdt af 125 lokale FDF-kredse med tusinder af deltagende børn. Op til Legens dag 2012 og lanceringen af den nye legedatabase app præsenterede FDF en reklamefilm i samarbejde med realitystjernen Gustav.

Eksterne henvisninger 
 legedatabasen.dk

Netdatabaser fra Danmark
Huset (Aarhus)

HUSET er/var et beboer/DIY/aktivitetshus for hele Aarhus med åbne, arbejdende værksteder. HUSET blev oprettet i 1972 og dengang i det tidligere Aarhus Museum . Det er en nyklassicistisk bygning fra 1877, tegnet af bygningsinspektør V.Th. Walther, der nu huser produktionscenteret for musik, PROMUS 
HUSET startede oprindeligt som et besat ungdomshus i 1972, efter at Forhistorisk Museum var flyttet til Moesgård. Indtil 1997 havde HUSET sit eget koncertsted kaldet "husets Musikteater". Grundet interne stridigheder på HUSET, løsrev folkene sig bag HUSETs Musikteater sig i 1997 og stiftede projektet VoxHall. Dette fik yderligere tilskud fra kommunen og blev nyistandsat. VoxHall har meget alsidigt musik på programmet og har bevaret noget af den oprindelige ånd fra HUSET. Dette beviste de senest da VoxHall sammen med Kulturgyngen sagde ja til at afholde tre dages flyttefest for HUSET, hvoraf VoxHall lagde hus til de to. Dette skete som led i kampen for at videreføre HUSET, som pr. 1/1 2008 mistede brugsretten til bygningerne og det kommunale driftstilskud. 1. januar 2008 flyttede huset adresse til Vesterbro Torv 1-3, kun et stenkast derfra. 

Den 1. januar 2012 blev HUSETs værksteder (efter en lille navne-afstikker over Byens Åbne Værksteder) til Godsbanens Åbne Værksteder og flyttede i nye, lyse og rummelige lokaler på Kulturproduktionscentret Godsbanen i Skovgaardsgade  ikke langt derfra

Referencer 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Aarhus
Etableret i 1972
Værksteder
Kulturhuse
Dollz

Dollz (også kaldet dolls, duller eller dukker) er små pixelerede billeder, generelt af mennesker. De bruges primært online som avatarer, signatur eller bare som udsmykning af personlige websideer. Personer, der skaber dollz, kaldes dollere. Dolleren kan finde en base og tegne tøj på den i bl.a. Paint, Adobe Photoshop, PSP, Paint.net og lignende grafikprogrammer. Doll makers (eller dulledesignere) er skabere af dollz eller baser og adds dertil. Dyr og møbler kaldes "pixelting".

Teknikker
Der findes mange teknikker, hvormed dollz laves. Generelt startes der ud med en såkaldt base, der er de skabeloner, hvorpå dollz tegnes. Ofte er det nøgne menneskekroppe uden hår i en bestemt position. Baser kan også være ikke-menneskelige. Det er ikke nødvendigt at lave sin egen base, da man kan få dem gratis mange steder på internettet, hvilket dog beror på visse regler, såsom at henvise til skaberen og lignende.

Dollingetikette
De fleste dollere sætter et lille mærke ved siden af dollen for at gøre opmærksom på, at de har lavet den og der dermed påfølger copyright. Det hjælper desværre ikke altid, da de fleste nybegyndere tror, man godt må bruge andres dollz. Frankendolling er, når man tager dele fra andre personers dollz og bruger dem på sin egen.

Nogle dollere tilbyder folk, at de kan adoptere deres dollz. Dette er en lovlig måde, hvorpå man kan vise andres dollz på sin egen hjemmeside.

Legetøj
Kommunikation
Kunst
Politi

Politiet eller politikorpset er en offentlig myndighed, hvis hovedopgave er at opretholde almindelig orden og sikkerhed samt bekæmpe forbrydelser. Politiet er den primære udøver af statens indre voldsmonopol, dvs. den magtudøvelse – i yderste konsekvens med dødbringende vold – som rettes mod indre fjender, mens militæret udøver statens voldsmonopol mod ydre fjender. I Danmark er politiet underlagt Justitsministeriet, med Rigspolitichefen som den øverste daglige chef. Til politiet er tilknyttet en efterretningstjeneste, PET.

Etymologi 
Ordet politi stammer fra det græske ord pòlis, som betyder by. Afledt heraf er ordene polites (borger) og politeia (stat). I renæssancen blev det latinske ord pŏlītīa almindeligt brugt om statsforvaltning.
I Danmark kendes ordet fra renæssancen og i det 17. århundrede fra Store Reces. På dette tidspunkt blev ordet "Politie" benyttet om den hensigtsmæssige samfundsindretning. Begrebet "god Politie" indebar ikke blot orden og sikkerhed på gaderne, men rettede sig i lige så høj grad mod handelen og det religiøse liv.

Først i løbet af det 18. århundrede blev ordet politi synonymt med den myndighed og de personer, som staten ansatte for at tilvejebringe den ønskede samfundsorden.

Politi i Europa

Danmark 
 Danmarks politi
Politirang i Danmark

Storbritannien 
 Storbritanniens politi
 Scotland Yard

Se også 
 Salatfad - slang for større lukket køretøj som politiet anvender til transport af fanger eller mandskab
 Jura
 Gendarmeri

Eksterne henvisninger 

 Henning Kogh: "Politimyndighedens oprindelse (1681-1684). Organisation og beføjelser" (Historisk Tidsskrift, 14. række, Bind 3; 1982)
 Lov om politiets virksomhed

Referencer 

 
National sikkerhed
Overvågning
Retsvæsen
Mars-programmet (USSR)

Mars-programmet var en fællesnævner for de sovjetiske marssonder. På grund af hemmelighedskræmmeri, gættede den vestlige presse fejlagtigt på at de hed Marsnik á la Sputnik i begyndelsen. Sonder, der ikke nåede ud i rummet, er her benævnt "Mars-1960A", "Mars-1960B" osv. Marssonder der ikke forlod jordkredsløbet blev kaldt "Kosmos 419" osv.

På grund af Jordens og Mars' indbyrdes positioner rundt om Solen, kan det kun betale sig at flyve til Mars hver 25. måned. På grund Marsbanens excentricitet vil der hvert 15. år være bedre vilkår, senest i 2003. Den mest brændstoføkonomiske rute er Type II, hvor marssonden udfører et halvt kredsløb om Solen, fra Jorden til Mars. Type I udfører kun et tredjedel kredsløb, er hurtigere, men kræver mere brændstof. Da Sovjetunionen havde problemer med at få elektronikken til at virke i mange måneder, ofrede de nogle instrumenter og valgte Type I-banen.

Opsendt med R-7 Semjorka-raketter 
 Luna 2 type sonde, der skulle kollidere med Mars:
 Mars-1960A, 10. oktober 1960.
 Mars-1960B, 14. oktober 1960.
 893 kg sonder til fotografisk forbiflyvning.
 Mars-1962A, 24. oktober 1962 (Sputnik 22).
 Mars 1, 1. november 1962 — kontakt mistet efter 4 måneder og 20 dage.
 Mars-1962B, 4. november 1962 (Sputnik 24).

Opsendt med Protonraketter 
 Fotografisk kredser:
 Mars-1969A, 27. marts 1969.
 Mars-1969B, 14. april 1969.
 Mars 4, 21. juli 1973 — passerer Mars pga. bremseraketfejl.
 Mars 5, 25. juli 1973 — fjerde marskredser.
 Kredser med 450 kg lander:
 Kosmos 419, 10, maj 1971.
 Mars 2, 19. maj 1971 — anden marskredser, lander knust på Mars.
 Mars 3, 28. maj 1971 — tredje marskredser, lander sender data i 20 sekunder.
 Moderfartøj med lander:
 Mars 6, 5. august 1973 — lander mistet i faldskærm.
 Mars 7, 9. august 1973 — lander flyver forbi Mars.
 Russisk kredser med to blødlandere og to spyd:
 Mars 96, 16. november 1996 — opsendelsesfejl.

Se også 
 Zond-programmet
 Fobos 1 og 2

Kilder 
 Ridpath, I: The Illustrated Encyclopedia of Astronomy and Space, 1979, Thomas Y. Crowell, 
 Wilson, A: Solar System Log, 1987, Jane's, 

Rumsonder
Colgate

Colgate henviser til flere artikler:

Colgate-Palmolive – amerikansk multinationalt selskab.
Colgate University – amerikansk universitet i Hamilton, New York, USA.
Palmolive

Palmolive henviser til flere artikler:

Palmolive (sæbe) – er navnet på en sæbe fremstillet af Colgate-Palmolive. 
Palmolive (musiker) – spansk født trommeslager.