Den Grundlovgivende Rigsforsamling

Den Grundlovgivende Rigsforsamling var en forsamling på 152 mænd bestående af 114 folkevalgte og 38 kongevalgte, som fra den 23. oktober 1848 diskuterede og udformede Danmarks første grundlov, Junigrundloven, der trådte i kraft med kongens underskrivelse den 5. juni 1849.

Forsamlingen åbnede den 23. oktober 1848 med en åbningstale af Frederik 7. Allerede den 24. oktober 1848 forelagde justitsminister Carl Emil Bardenfleth forsamlingen et udkast til en grundlov for Danmark og Slesvig, som var udarbejdet af regeringen i det såkaldte Martsministeriet med D.G. Monrad som hovedforfatter og med sproglig tilretning af Orla Lehmann.

Forsamlingen blev indledt i skyggen af den 1. Slesvigske Krig, og den nationalliberale A.F. Krieger foreslog den 6. november 1848 behandlingen udskudt til Slesvigs stilling var afklaret, men han fik ikke opbakning hertil.

Den første tid diskuterede medlemmerne forsamlingens forretningsorden, ligesom enkelte andre sager blev forelagt forsamlingen, bl.a. indførelsen af almindelig værnepligt.

Spørgsmålene om især valgretten og dens udstrækning samt om rigsdagens indretning i et eller to kamre blev heftigt debatteret. Talelysten var stor i forsamlingen, og i december 1848 stod det klart at arbejdsgangen måtte lægges om, hvis man nogensinde skulle blive færdige. Endelig den 21. december nedsatte forsamlingen et grundlovsudvalg på 17 medlemmer, som skulle underkaste grundlovsudkastet en nærmere behandling. Den 22. februar 1849 afgav grundlovsudvalget sin betænkning, hvor især spørgsmålet om selve ordningen af Rigsdagen (paragrafferne 30-36) delte sig i ikke mindre end fem mindretalsforslag.

De egentlige grundlovsforhandlinger blev indledt den 26. februar 1849. Først efter langvarige og vanskelige forhandlinger blev der opnået forlig om et forslag, der var fremsat af højesteretsassessor P.D. Bruun og prokurator C.M. Jespersen. Forsamlingen vedtog endeligt den færdige grundlov den 25. maj 1849, hvor forslaget blev vedtaget med 119 stemmer mod 4, mens 26 var fraværende. Grundloven fik Frederik 7.s underskrift den 5. juni 1849. Valgloven til rigsdagen fik kongens underskrift den 16. juni 1849.

Ændringerne i forhold til det udkast, der var blevet forelagt den 24. oktober, var ikke gennemgribende. Grundlovsudkastet fra 1848 for Danmark og Slesvig rummede 80 paragraffer, mens den endelige grundlov af 5. juni 1849 rummede 100 paragraffer. I væsentlige forhold var det udkastets ånd og indhold, der blev rigets nye forfatning. Til forskel fra det oprindelige udkasts ordlyd blev junigrundloven givet med et forbehold for, at alt, hvad der vedrørte Slesvigs stilling, måtte afvente, til der ved fredsslutning var skabt normale forhold. Men det var fortsat hensigten, at den efter krigen skulle udstrækkes til at gælde for Slesvig.

Mødested 
Møderne foregik i Højesterets lokale i Christiansborgs søndre fløj. Her mødtes forsamlingen næsten dagligt, og ofte flere gange dagligt, da man også holdt aftenmøder i de ca. 7 måneder, forsamlingen eksisterede.

Tilblivelsesprocessen 
Efter Martsrevolutionen 22. marts 1848 ophævede Martsministeriet Frederik 7.s forfatningsreskript af 28. januar, som havde foreslået en fælles forfatning for Danmark og hertugdømmerne, og indkaldte stænderforsamlingerne i Roskilde og Viborg (hertugdømmernes to stænderforsamlinger blev ikke indkaldt pga. krigsudviklingen), som vedtog en valglov for en Den Grundlovgivende Rigsforsamling. Valgloven gav valgret til "uberygtede" mænd over 30 år med selvstændig husstand. I udkastet til en valglov foreslog Martsministeriet en bred valgbasis til Den Grundlovgivende Rigsforsamling. Dog skulle folkerepræsentanterne kun udgøre trefjerdedele, dvs. 114 af de i alt 152 medlemmer, mens den resterende fjerdedel, dvs. 38 medlemmer, var såkaldte kongevalgte udpeget af kongen og hans ministre. Hvorvidt forsamlingen skulle indeholde kongevalgte udløste stor debat i offentligheden og på stænderforsamlingerne. Bestemmelsen endte dog med at gå igennem med stort flertal.

Valgene til Den Grundlovgivende Rigsforsamling afholdtes i 114 enkeltmandskredse den 5. oktober 1848. Forud for valget skulle de stemmeberettigede lade sig indskrive som vælgere på valglister. Månederne op til valget var præget af Danmarks første valgkamp, hvor forskellige foreninger og sammenslutninger fremlagde deres valgprogram og lister med anbefalede kandidater. Valgene foregik ved håndsoprækning, altså ikke hemmelig afstemning. I flere valgkredse, især i Jylland, forløb valghandlingen som fredsvalg. Hver kreds valgte således sin repræsentant til forsamlingen, og de enkelte medlemmer deltog dermed som repræsentanter for et specifikt valgdistrikt på forsamlingen.

Det var aftalt, at ministre ikke kunne vælges, og derfor var ingen af ministrene i Marts- og det senere Novemberministeriet at finde i Den Grundlovsgivende Forsamling.

Valget blev præget af, at martsdagenes folkelige begejstring var borte, og ingen kandidater fra den indflydelsesrige københavnske håndværkerbevægelse, Hippodrombevægelsen, blev valgt. Selvom egentlige partier ikke fandtes, fremstod Bondevennernes Selskab som valgets vinder. De kongevalgte sikrede imidlertid, at Den Grundlovgivende Rigsforsamling kom til at bestå af tre næsten lige store grupper: Et uorganiseret konservativt højre med mange af det gamle systems mest fremtrædende skikkelser, et løst organiseret centrum indeholdende de nationalliberale samt et venstre, domineret af de velorganiserede Bondevennernes Selskab.

Den nationalliberale D.G. Monrad, der var minister i Martsministeriet, skrev det første udkast til en ny forfatningslov for Danmark. I sit arbejde lod han sig inspirere af en samtidens forfatningslove, især den belgiske og den norske forfatning, og skrev på baggrund deraf en skitse på i alt 80 paragraffer. Dette udkast blev siden revideret sprogligt af bl.a. Orla Lehmann, der også var en nationalliberal minister i regeringen.

Den igangværende strid om Slesvigs sproglige og kulturelle karakter resulterede i Monrads og Lehmanns afgang som ministre få dage efter Rigsforsamlingens åbning 23. oktober 1848, men de nationalliberales nøgleposition sikrede, at hovedlinjerne i forslaget blev fulgt. Da Bondevennernes ønske om et etkammersystem ikke kunne samle flertal, kom debatten til at dreje sig om valgretten til Rigsdagens to kamre. Bondevennerne frygtede en udsættelse af Grundloven og tilsluttede sig derfor et forslag, der gav almindelig valgret for mænd til begge ting. Landstinget skulle vælges indirekte for otte år og bestå af medlemmer med en relativt høj indtægt, mens Folketinget skulle vælges direkte for tre år ad gangen. Det endelige forslag blev vedtaget 25. maj 1849 med stort flertal.

Forsamlingen omfattede en række betydelige personligheder, heriblandt N.F.S. Grundtvig, men rummede også en mængde personer, som aldrig senere spillede en politisk rolle. J.F. Schouw blev formand. Da rigsforsamlingens 152 medlemmer var færdige med at behandle lovforslaget, var det vokset til 100 paragraffer. Det blev vedtaget og underskrevet af kongen den 5. juni 1849.

Mange år senere, i 1860, bestilte Alfred Hage hos maleren Constantin Hansen et stort gruppeportræt af Rigsforsamlingens medlemmer (se dette). Det tog fire år at udføre, og undervejs lavede Hansen mange portrætter og skitser af Rigsforsamlingens medlemmer.

Medlemmer 

Der valgtes 114 medlemmer ved flertalsvalg i enkeltmandskredse, og de 114 folkevalgte medlemmer blev suppleret med 38 kongevalgte medlemmer. Samlet havde Den Grundlovsgivende Rigsforsamling 152 medlemmer.

Fra København

 Martin Hammerich, mag. art.
 Hans Peter Hansen, nationalbankdirektør
 Anders Sandøe Ørsted, gehejmekonferensråd
 Tage Algreen-Ussing, generalprokurør
 William Frederik Duntzfelt, rådmand
 Carl Holger Visby, sognepræst
 Johannes Ephraim Larsen, professor
 Harald Hartvig Kayser, tømrermester
 Peter Pedersen, professor
 Lauritz Nicolai Hvidt, etatsråd
 Nicolai Elias Tuxen, kaptajnløjtnant

Fra Københavns Amt

 Frederiksberg: Carl Christian Hall, overauditør
 Kongens Lyngby: Henrik Leonhard Danchell, grosserer. Da valget blev erklæret ugyldigt, valgtes i stedet Christian Flor, lektor
 Roskilde Kro: Carl Wilhelm Thalbitzer, godsejer
 Køge: Andreas Frederik Krieger, professor
 Roskilde: Lorents Lorck, sognepræst
 Blæsenborg: Peder Hansen, gårdmand

Fra Frederiksborg Amt

 Helsingør: Jacob Baden Olrik, byfoged
 Esrum: Johan Christian Drewsen, fabrikant
 Ramløse: Edouard Buntzen, kammeradvokat
 Frederikssund: Rasmus Nielsen Møller, husmand
 Slangerup: Hans Johansen, gårdejer og sognefoged
 Hillerød: Johannes Andreas Ostermann, overlærer

Fra Holbæk Amt

 Holbæk: Niels Ludvig Westergaard, professor
 Tvede Kro: Jens Gregersen, arvefæster
 Vedby Kro: Asmund Gleerup, skolelærer
 Kalundborg: Niels Frederik Jespersen, kaptajn
 Faurbo Kro: N.H. Nielsen, gårdmand
 Nykøbing Sjælland: Nikolaj Andresen, møller

Fra Sorø Amt

 Ringsted: Lars Andersen Hækkerup, parcellist
 Sorø: Carl Mundt, lektor
 Holløse: Frederik Frølund, cand. theol.
 Skælskør: Christen Christensen Møller, institutbestyrer
 Slagelse: Carl de Neergaard, godsejer
 Korsør: Frederik Engelhardt Boisen, sognepræst

Fra Præstø Amt

 Store Heddinge: Lars Hansen, gårdejer
 Rønnede: Frederik Johannsen, møller
 Vallø: Hans Egede Schack, cand. jur.
 Præstø: Hans Hansen, bomuldsvæver, og da denne nedlagde sit mandat, valgtes N.F.S. Grundtvig, præst
 Vordingborg: Christian Schroll, gårdejer
 Næstved: Mikkel Rasmussen, gårdejer og sognefoged
 Stege: Frederik Barfod, student

Fra Odense Amt

 Odense: Caspar Paludan-Müller, overlærer
 Højby: Cornelius Petersen, gårdejer
 Vissenbjerg: Niels Madsen, gårdejer
 Assens: Hans Dinesen, gårdejer
 Middelfart: Albert Leth, sognepræst
 Bogense: Frederik Jespersen, prokurator
 Søndersø: Hans Christian Johansen, gårdejer
 Kerteminde: Christen Larsen, gårdfæster

Fra Svendborg Amt

 Rudkøbing: Jens Andersen Hansen, skomager
 Tranekær: Jens Rasmussen Jacobsen, gårdejer
 Svendborg: Jens Christian Colding, læge
 Nyborg: Frederik Schiern, lektor
 Kværndrup: Hans Christensen, gårdejer
 Korinth Kro: Jens Rasmussen, gårdejer
 Sønder Bråby: Knud Christian Høier, gårdfæster

Fra Maribo Amt

 Nakskov: Balthazar Christensen, advokat
 Juellinge: Christen Blach, gårdmand
 Maribo: Georg Aagaard, prokurator
 Sakskøbing: Hans Olesen, gårdejer
 Nykøbing Falster: Mouritz Mørk Hansen
 Stubbekøbing: Hans Rasmussen, gårdejer (Egense)

Fra Bornholms Amt

 Rønne: A.S. Stender, cand. jur.
 Aakirkeby: Johan Nicolai Madvig, professor, og da denne blev minister, J.W. Marckmann, præst

Fra Aalborg Amt

 Nørresundby: Anders Jensen Hjort, godsforvalter
 Aalborg: Jens Christopher Schurmann, sognepræst
 Bælum: Anders Jungersen, skolelærer
 Brorstrup: Christen Eriksen, gårdejer, mølleejer
 Nibe: Christian Magdalus Jespersen, landsoverretsprokurator

Fra Hjørring Amt

 Frederikshavn: Severin Hastrup, proprietær, cand.jur.
 Sæby: Hans Peter Theilmann, godsforvalter
 Hjørring: Johannes Christopher Nyholm, godsejer
 Jerslev: Hans Christian Pape, proprietær (egl. godsejer)
 Vrejlev: Ludvig Christian Brinck-Seidelin, etatsråd og godsejer
 Halvrimmen: Johan Nicolai Frederik Hasselbalch, proprietær

Fra Thisted Amt

 Bjerget: Ulrik Christian Frederik Aagaard, amtsforvalter
 Thisted: Hans Ditlev Lützhøft, agent
 Vestervig: Frederik Christian von Haven, sognepræst
 Nykøbing Mors: Christian Erhard Bagger, sognepræst

Fra Viborg Amt

 Skive: Bertel Nørgaard, gårdejer
 Viborg: Laurids Nørgaard Bregendahl, overretsassessor
 Levring: Mads Pagh Bruun, fabriksejer
 Søndervinge: Henrik Wellejus Jacobæus, proprietær
 Løvel: Werner Jaspar Andreas Ussing, overretsassessor

Fra Aarhus Amt

 Odder: Geert Winther, magister
 Aarhus: Christian Rasmus Otterstrøm, bankkasserer
 Skjoldelev: Torkild Christian Dahl, overretsprokurator og godsejer

Fra Skanderborg Amt

 Horsens: Ditlev Ræder, borgmester
 Skanderborg: Frederik Vilhelm Schytte, oliemøller
 Bræstrup: Niels Hunderup, herredsfoged
 Linå: Michael Drewsen, fabriksejer

Fra Randers Amt

 Mariager: Joakim Frederik Schouw, professor
 Randers: Ingvard Henrik Linnemann, overlærer
 Estrup: Carl Emil Dahlerup, auditør
 Grenaa: Peter Christian la Cour, præst
 Ebeltoft: Peter Daniel Bruun, højesteretsassessor
 Voldum: Bernhard Rée, redaktør og købmand

Fra Vejle Amt

 Fredericia: Peter Georg Bang, amtmand, og da han blev minister, Carl Holck, herredsfoged
 Kolding: Carl Ploug, redaktør
 Vejle: William Walker Stockfleth, herredsfoged
 Give: Anders Hermansen, gårdejer
 Konstantia: Jens Jørgensen, gårdejer
 Bjerre: Jesper Peter With, herredsfoged

Fra Ringkjøbing Amt

 Ringkøbing: Andreas Evald Meinert Tang, proprietær (egl. godsejer)
 Lemvig: Ole Kirk, gårdejer
 Holstebro: Carl Nicolai Petersen, by- og herredsfoged
 Herning: Jens Fløe, stiftslandinspektør
 Skjern: Jens Petersen, skolelærer

Fra Ribe Amt

 Varde: Christopher Leberecht Tobiesen, provst
 Hjerting: Hans Christian Nielsen, gårdejer
 Ribe: Peter Hansen Tvede, prokurator
 Steensvanggaard: Niels Hansen, skolelærer
 Bredebro: Caspar Frederik Gram, præst

Kongevalgte medlemmer

 Carl Christopher Georg Andræ, major
 Hans Peter Bergmann, dyrlæge
 Vilhelm Bjerring, professor
 Hans Brøchner Bruun, købmand
 Preben Lihme Brandt, klædefabrikant
 S.A.M. Buchwaldt, købmand
 Christian Cederfeld de Simonsen, stamhusbesidder
 Georg Christensen, bøssemager
 Jens Christensen, gårdejer
 Henrik Nicolai Clausen, professor, og da denne blev minister, Frederik Marcus Knuth
 Christian Georg Nathan David, professor
 Carl Edvard van Dockum, kaptajn i Søetaten, senere Christian Albrecht Bluhme
 Jacob Scavenius Fibiger, oberst
 Thomas Funder, tobaksfabrikant
 Hother Hage, cand. jur.
 Christian Sehestedt Juul, kammerherre
 Schack Lüneberg Køster, rådmand
 Mathias Lüttichau, kammerherre
 Tage Christian Müller, biskop
 Jacob Peter Mynster, biskop
 Niels Ostenfeldt, hospitalsforstander
 Valdemar Tully Oxholm, generalmajor
 Børge Petersen, hattemager
 Peder Brønnum Scavenius, godsejer
 Carl Otto Emil Schlegel, oberstløjtnant
 Knud Sidenius, købmand
 Jørgen Erik Frederik Skeel, kammerherre
 Wilhelm Carl Eppingen Sponneck, og da han blev minister, Anton Frederik Tscherning
 Frederik Treschow, konferensråd
 Frederik Wulff, kæmner
 Christian Frederik Zeuthen, baron
 Caspar Frederik Wegener, gehejmearkivar
 Jón Guðmundsson, student, valgt for Island
 Konrad Gislason, lektor, valgt for Island
 Jón Johnsen, byfoged, valgt for Island
 Brynjolf Pjeturson, kgl. fuldmægtig, valgt for Island
 Jón Sigurðsson, kandidat, valgt for Island
 Christian Pløyen, amtmand, valgt for Færøerne
Desuden blev departementschef Frederik Holm kongevalgt, men han frabad sig valget.

Litteratur 
 J.A. Hansen 1868: Vor Forfatnings-Historie fra 1848 til 1866. Bind 1. København. Online ved Det Kongelige Bibliotek .
 Anne Engelst Nørgaard 2018: Grundlovskampen, demokrati og stemmeret, 1848-1849. Online ved danmarkshistorien.dk - Aarhus Universitet .
 Kaare R. Skou 2007: Dansk politik A-Å - leksikon.

Noter 

Begivenheder i 1848
Begivenheder i 1849
Lister over personer fra Danmark
Danmarks Riges Grundlov
Medlemmer af Den Grundlovgivende Rigsforsamling