kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Santa Catarina

Santa Catarina (SC) er en brailiansk delstat, placeret i den sydligste del af landet i
regionen Sul ud til Atlanterhavet. Hovedstaden hedder Florianópolis, ligger på øen Santa Catarina, og delstaten grænser op til Paraná, Rio Grande do Sul og nabolandet Argentina.

Geografi 
Delstaten grænser op mod Atlanterhavet med øer mod øst. Nabodelstater er Rio Grande do Sul mod syd og Paraná mod nord, og i vest grænser delstaten op mod Argentina. De centrale områder er især bevokset med skovfyr, mens landområdet i sydvest består af pampa.

Santa Catarina anses for at være den delstat i Brasilien, der har den klareste luft. Dette skyldes højsletterne i indlandet.

Historie 
De første bosættere i delstaten kom med spanierne, som bosatte sig på øen Santa Catarina i 1542. Portugiserne fik herredømme over området i 1675, og distriktet Santa Catarina blev etableret i 1738. Europæiske immigranter, især fra Tyskland, begyndte at flytte ind i området i begyndelsen af det 19. århundrede. I dag er delstaten et center for tysk kultur i Brasilien. Senere kom der også immigranter fra Italien, Polen, Rusland og andre dele af Europa. Dette førte til en fremvækst af små, familieejede gårde i det indre af delstaten.

Økonomi 
Santa Catarina er blandt de delstater i Brasilien, der har den højeste levestandard og er et vigtigt område for landbrug og industri.

Kommuner 
Araranguá, Blumenau, Chapecó, Criciúma, Florianópolis, Fraiburgo, Imbituba, Itajaí, Joinville, Laguna, São José, Palhoça

Eksterne henvisninger 
 Santa Catarinas officielle hjemmeside (portuguese)
 Brasilians ambassade i London, faktaside om Santa Catarina 

 
Delstater i Brasilien
Turenne (panserkrydser)

Den franske panserkrydser Turenne var sammen med søsterskibet Bayard de første rigtige franske panserkrydsere. Tidligere udrustede den franske marine små panserskibe til krydsertjeneste, men de var for langsomme til at være rigtige krydsere. Turenne havde skroget bygget af træ og overbygningen af stål. Det var den første panserkrydser med hovedarmeringen anbragt i drejetårne. Navnet er til ære for Henri de la Tour d'Auvergne, Vicomte af Turenne, som var marskal af Frankrig og en af Frankrigs største generaler.

Tjeneste 
Turenne blev i januar 1885 sendt fra Frankrig som flagskib for en flådestyrke, der skulle forstærke den franske eskadre i fjernøsten. Den nåede frem i april, for sent til at deltage i søslagene i krigen mod Kina i 1884-85. Udgik af tjeneste i 1901.

Kilder 
 Roger Chesneau, Eugène M. Koleśnik, N. J. M. Campbell. Conway's All The World's Fighting Ships 1860-1905, Udgivet 1979, 

Krydsere fra Frankrig
Medial

Medial har flere betydninger:
Medial (anatomi) - i anatomisk sprogbrug: "mod midtlinjen".
Medial (matematik) - noget, som har med midten eller gennemsnittet at gøre.
São Paulo (delstat)

São Paulo (SP) er en delstat i Brasilien, placeret i den sydlige del af landet i 
regionen Sudeste ud til Atlanterhavet. Hovedstaden hedder São Paulo, som er det største byområde
i Brasilien og et af de største i verden. Delstaten grænser op til Minas Gerais, Rio de Janeiro, Paraná og Mato Grosso do Sul. Den har 21,9% af den brasilianske befolkning og genererer 33,9% af landets BNP.

Delstater i Brasilien
Sylvester

Sylvester kan henføre til:

Som et enkelt navn, de følgende kirkemænd 
 Pave Sylvester 1. (Skt. Sylvester)
 Pave Sylvester 2.
 Pave Sylvester 3.
 Modpave Sylvester 4.
 Sankt Sylvester (flertydig)
 Sylvester af Kiev
 Sylvester af Assisi
 Sylvester af Worcester, biskop af Worcester i det tidlige 13. århundrede

Fornavne 
 Silvester Diggles (1817-1880), australsk musiker og ornitologi
 Sylvester af Marsico
 Sylvester Gozzolini, grundlægger af Sylvestrines
 Sylvester James, amerikansk sanger
 Sylvester Stallone, skuespiller/forfatter/instruktør/producer
 Sylvester McCoy, skuespiller
 Sylvester Terkay, Amerikansk professional bryder
 Sylvester Graham, Presbyteriansk minister, fader til graham crackers
 Sylvester (sanger) - en dansk sanger

Efternavne 
 Attila Silvester, kendt græsk koreograf
 Dean Sylvester, amerikansk hockey spiller
 Harold Sylvester, amerikansk film og television skuespiller
 James Joseph Sylvester, engelsk matematiker
 Joshua Sylvester, engelsk digter
 Michael Sylvester, amerikansk operasanger
 Rick Sylvester, amerikansk stuntman
 Leif Sylvester, dansk kunstner og skuespiller

Stednavne 
 Mount Sylvester, i Canada
 Saint-Sylvestre (flertydig)
 Sylvester, Georgia
 Sylvester, Nova Scotia
 Sylvester, Texas
 Sylvester, West Virginia
 Sylvester, Wisconsin
 Sylvester (krater) på månen, navngivet efter James Joseph Sylvester

Oprindelse 
Sylvester er afledt af det latinske adjektiv silvestris ("stammende fra/vedrørende en skov"), hvilket er afledt fra navneordet silva, der betyder "skov". Klassisk latin staver det med i. På klassisk latin repræsenterer y en separat lyd forskellig fra i, ikke en ægte latinsk lyd men én, der blev anvendt i transskriptioner af fremmedord. Efter den klassiske periode bliver y udtalt i. Stavninger med Sylv- i stedet for Silv- daterer fra efter den klassiske periode.

Arter 
 Euploea sylvester, en sommerfugle art
 Felis silvestris, vildkat

Se også 
 Silvester
 Sylvester (Looney Tunes) - en tegnefilmsfigur
Sergipe

Sergipe (SE) er en mindre brailiansk delstat, placeret i den nordøstlige del af landet i 
regionen Nordeste ud til Atlanterhavet. Hovedstaden hedder Aracaju og delstaten grænser op til 
Alagoas og Bahia

Delstater i Brasilien
Tocantins

Tocantins (TO) er en brailiansk delstat, placeret i den centrale del af landet i
regionen Norte. Hovedstaden hedder Palmas og delstaten grænser op til Maranhão, Piauí, Bahia,
Goiás, Mato Grosso og Pará

Delstater i Brasilien
Thomas Grace

Thomas Grace har flere betydninger:

 Thomas Grace (biskop)
 Thomas Grace (Alias)
1984 (flertydig)

1984 kan henvise til:
 1984 – det 1984. år efter Kristi fødsel
 1984 f.Kr. – det 1984. år før Kristi fødsel
 1984 (tal) – tallet et tusind ni hundrede fireogfirs

 1984 (roman) – en roman fra 1949 af George Orwell (originaltitel Nineteen Eighty-Four)
 1984 (amerikansk tv-program), en tv-film fra 1953 baseret på Orwells roman
 Nineteen Eighty-Four (britisk tv-program), en tv-film af 1954 fra BBC baseret på romanen
 1984 (film fra 1956), en filmatisering fra 1956
 1984 (film fra 1984), en filmatisering fra 1984
 1984 (opera), en opera fra 2005 baseret på romanen komponeret af Lorin Maazel

Musik 
 1984 (Yusef Lateef-album) - et album fra 1965
 "1984" - en sang af Spirit fra 1969
 "1984" (David Bowie-sang) - en sang af David Bowie fra 1974
 1984 (Anthony Phillips-album) - et album fra 1981
 1984 (Rick Wakeman-album) - et album fra 1981
 1984 (For the Love of Big Brother) - et soundtrack af Eurythmics til filmen Nineteen Eighty-Four, 1984
 1984 (Van Halen-album) - album fra 1984
 1984 (Praxis-album) - et album fra 1997
 1984 (EP) - en EP af Ryan Adams, 2014

Andet 
 1984.dk – et website, hvis titel er inspireret af Orwells roman
 1984 (reklame) - en reklame for Apple Macintosh
Den nordiske Industri- og Konstudstilling i Kjøbenhavn 1872

Den nordiske Industri- og Konstudstilling i Kjøbenhavn 1872 var en nordisk udstilling i København i 1872. Industriforeningen var primus motor for udstillingen, der blev afholdt i en til lejligheden opført bygning af arkitekten Vilhelm Klein.

København i 1800-tallet
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Begivenheder i 1872
Erhvervsliv i Danmark
Udstillinger i Danmark
Nils Thorsson

Nils Johan Thorvald Thorsson (24. oktober 1898 i Eslöv, Skåne – 25. oktober 1975 i København) var en dansk keramiker og maler, der var kunstnerisk leder af fajancefabrikken Aluminia 1933-1969 og af stentøjsafdelingen på Den kongelige Porcelænsfabrik 1949-1969.

Forældre: Fabrikant Nils Peter T. og Hanna Olsson. Dansk indfødsret 1910. Gift 6. juli 1924 på Frederiksberg med Kirsten Backer, født 16. marts 1902 på Frederiksberg, datter af grosserer Hans B. og Elisabeth Friis. Nils Thorsson og hustruen Kirsten ligger begravet på Egebæksvang Kirkegård.

Nils Thorssons navn kom frem, da han i 1925 udstillede en serie brogede fajancer (efterårs­serie) belønnet med guldmedalje på verdensudstillingen i Paris. Omkring 1930 påbegyndte han en modernisering af begitte- og sprøjteteknikken og banede derved vej for en rationalisering af etelproduktionen; 1937 udførte han i samarbejde med teknikerne "det industrialiserede Stel", som på én gang opfylder tekniske og æstetiske krav. Med en række forskellige, gode dekorationer ("Sonja", "Solbrud", "Jenny" m.fl.).

I 1939 gav han tegning til et nyt stel uden dekoration: "Alma". Foruden stellene har T. tegnet modeller og dekorationer til vaser og skåle i fajance (Solbjerg, Bremerholm, Lustrefajance, Tenera og Baca), mat porcelæn og stentøj (Jungle samt arbejder i Solfatara, Clair de lune, Olivin, Dilou etc.). T.s ubændige lyst til at eksperimentere med nye glasurer og keramiske stofvirkninger har givet bemærkelsesværdige resultater; han forstod at dreje en krukke og havde en fin fornemmelse for form og dekoration. Hans motivverden var stor og spændte fra ren naturalisme til abstrakte, geometriske mønstre, udført enten malet eller i relief. I hans sikre, lette penselteknik spores ældgammel keramisk tradition og kultur. – Arbejder i Kunstindustrimuseet i Kbh., Den kgl. Porcelainsfabriks Museum, Victoria & Albert Museum i London, Nationalmuseet i Stockholm og Det keramiske Museum i Faenza. – Har illustreret Svend Poulsen: Roser (1941).

Uddannelse 
I lære på fajancefabriken Aluminia under Christian Joachim fra 1912; forb. til Akad. på Tekn. Sk. ; opt. sept. 1917, elev med afbrydelser til 1923. Rejser: 1922, 23, 26, 28, 29, 32 Italien; 1925 Paris; 1931, 37, 39, 48 England; 1950 Østrig. Udstillinger: Paris 1925, 32; Brooklyn 1927; Kunstn. Eft.1932, 37; Boku-Udst. 1934; Bruxelles 1935.

Udmærkelser 
 Guldmed., verdensudstillingen i Paris, 1925
 Æresdiplom, på verdensudstillingerne i Bruxelles i 1935 og Paris 1937 for sit stentøj.

Stillinger 
Ansat ved Fajancefabriken Aluminia fra 1912, overmaler ved samme 1930; kunstnerisk leder 1933, lærer ved Frederiksberg Tekniske Skole 1930-31; havde fra 1949 det kunstneriske tilsyn med stentøjsafdelingen på Den kgl. Porcelænsfabrik.

Kilder og henvisninger 
 Weilbach 1947
 

Malere fra Danmark
Keramikere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Skåne
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Porcelænsmalere
Arbejdsgivernes Ulykkesforsikring

Arbejdsgivernes Ulykkesforsikring var et gensidigt selskab, der blev stiftet 15. januar 1899 af Arbejdsgiverforeningen af 1896 og Fællesrepræsentationen for dansk Industri og Haandværk og senere udvidet under tilslutning af landbrugets organisationer og af Dansk Skovforening og Den danske Handelsstands Fællesrepræsentation. Firmaet ophørte som selvstændig virksomhed i 1972, da det blev sammensluttet med Mejeriernes og Landbrugets Ulykkesforsikring i et nyt selskab AU/MLU Forsikring, som året efter tog navneforandring til Topsikring, og igen skiftede navn i 1985 til Topdanmark.

Axel Meyer var selskabets første direktør 1899-1914. Fra 1932 var Adolf Nielsen (f. 1888) direktør. Bestyrelsens formand i året 1950: Fabrikant Hans L. Larsen (f. 1883).

1913-14 blev selskabets hovedsæde rejst på Polititorvet 14 i København ved arkitekt Knud Arne Petersen. Bygningen huser i dag Rigspolitiet.

Kilder 
 Danmarks ældste forretninger 1100-1911, Kraks Forlag 1950

Skadesforsikringsselskaber i Danmark
Indre By (København)
Etableret i 1899
Ophørt i 1972
Tidligere virksomheder i København
Vauban (panserkrydser)

Den franske panserkrydser Vauban var sammen med søsterskibet Duguesclin de første franske panserkrydsere bygget af jern og stål. Tidligere havde man brugt træ i skrogkonstruktionen, men stålet gav en bedre pladsudnyttelse. Som forgængerne var Vauban klassificeret som et slagskib til stationstjeneste i kolonierne ("Stationnaire"), men i praksis er skibet at betragte som en panserkrydser. Navnet er til ære for Marquisen af Vauban, der var marskal af Frankrig og sin tids bedste fæstningskonstruktør.

Kilder 
 Roger Chesneau, Eugène M. Koleśnik, N. J. M. Campbell. Conway's All The World's Fighting Ships 1860-1905, Udgivet 1979, 

Krydsere fra Frankrig
Duguesclin (panserkrydser)

Den franske panserkrydser Duguesclin var sammen med søsterskibet Vauban de første franske panserkrydsere bygget af jern og stål. Tidligere havde man brugt træ i skrogkonstruktionen, men stålet gav en bedre pladsudnyttelse. Som forgængerne var Duguesclin klassificeret som et slagskib til stationstjeneste i kolonierne ("Stationnaire"), men i praksis er skibet at betragte som en panserkrydser. Navnet er til ære for Bertrand du Guesclin, der ledede flere franske hære under Hundredårskrigen.

Kilder 
 Roger Chesneau, Eugène M. Koleśnik, N. J. M. Campbell. Conway's All The World's Fighting Ships 1860-1905, Udgivet 1979, 

Krydsere fra Frankrig
Dyndpadderok

 
Dyndpadderok (Equisetum fluviatile), ofte skrevet dynd-padderok, er en sporeplante, der vokser i rørsumpe, damme, åer og våde enge. De grønne sommerskud er 30-100 cm høje. Hele planten indeholder kiselsyre i form af små, skarpe krystaller, der udskilles på ydersiden af cellerne.

Beskrivelse 
Dyndpadderok er en flerårig plante med en opret vækst. På de op til 125 cm høje skud (oftest) uden sideskud sidder de endestillede, kogleagtige sporehuse. Sterile skud er spinklere og har sideskud. Alle skud er furede, leddelte, glinsende og ofte ugrenede. Fra hovedskuddets led dannes der evt. spinklere kransstillede sideskud, der er bygget ganske som hovedskuddet. Bladene er bittesmå og skælformede, og de sidder i kranse ved leddene enten på hovedskuddet eller på sideskuddene.

Neddykkede dele af skuddene er oftest rødbrune. Rodnettet består af et vidt forgrenet netværk af jordstængler og spinklere trævlerødder.

Højde x bredde: 1,25 x 0,30 m.

Voksested 

Arten hører hjemme overalt i Europa, Nordamerika og Asien, hvor den vokser i vandhuller og grøfter samt ved søer og åer.

I Stilde Ådal nær Brørup vokser den sammen med bl.a. alm. mjødurt, alm. star, bukkeblad, duskfredløs, engkabbeleje, engnellikerod, engviol, krybende baldrian, kærtidsel, mosebunke, næbstar, sumpkællingetand og topstar

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet  

Padderok
Flerårige urter
Planter i Danmark
Vandplanter
Skodborg

Der er også et Skodborg i Gudum Sogn (Lemvig Kommune), omgivet af Skodborg Herred.

Skodborg er en by i Sønderjylland med , beliggende 29 km sydvest for Kolding, 35 km nordvest for Haderslev, 10 km nordøst for Rødding og 9 km syd for Vejen. Byen hører til Vejen Kommune og ligger i Region Syddanmark. I 1970-2006 hørte Skodborg til Rødding Kommune.

Skodborg hører til Skodborg Sogn. Skodborg Kirke ligger i byen.

Faciliteter 
 Skodborg Børnecenter omfatter skole, SFO og børnehave.
 Skodborg Hallen bruges af Skodborg Idrætsforening til badminton, fodbold og volleyball.
 Skodborg Vesterkro har en sal til 140 og en til 60 personer, som kan lægges sammen og modtage selskaber på 200 gæster. Kroen kan også levere mad ud af huset.
 Byen har Dagli'Brugs, mejeri med ostebutik, brandstation og lægepraksis.

Park Rock 
I parken bag Skodborg Skole og på skolens sportsplads afholdes den årlige endags byfest "Park Rock", der arrangeres af idrætsforeningen med 300 frivillige. Der kører gratis shuttlebusser mellem Skodborg og Vejen Banegård, Jels, Vamdrup og Ribe. Festivalen blev afholdt første gang i 2006 med 400 gæster. Antallet er vokset hvert år og i 2019 nåede man op på 3.500 gæster, som er det maksimale antal man vil lukke ind på pladsen.

Historie 
Der har i starten af 1700-tallet været traktørsted, hvor Skodborg Vesterkro ligger.

Jernbanen 
Skodborg fik i 1905 endestation på de smalsporede Haderslev Amts Jernbaners strækning fra Haderslev. Den krydsede statsbanen Vamdrup-Padborg i Sommersted. Strækningen Haderslev Amtsbanegård-Skodborg blev nedlagt i 1933.

Genforeningen 
Folkeafstemningen ved Genforeningen i 1920 gav i Skodborg Sogn 1.046 stemmer for Danmark, 110 for Tyskland.

15. juni 1928 blev en genforeningssten afsløret i Skodborg Park. I 1936 blev en sten rejst af mejeribestyreren i mejeriets have. Den blev senere flyttet til plejecentret, nu bo- og beskæftigelsescenter Nørrevang, Skodborg Nørregade 6.

Brudepladsen foran Skodborg Kirke er omkranset af 6 grænsesten fra Kongeå-grænsen 1864-1920. Deres oprindelige placering er ukendt, da numrene ikke kan aflæses. I den lille bebyggelse Skodborghus ved Kongeåen 4 km nordvest for Skodborg findes grænsesten nr. 57, der står på sin oprindelige plads.

Stationsbyen 
Det danske målebordsblad efter Genforeningen viser foruden kroen og mejeriet en lægebolig, postkontor og telefoncentral.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 SDFI kortviser: Målebordsblade, preussiske 1877-1920, danske 1920-71
 Skodborg

Byer i Vejen Kommune
Byer i Sønderjylland (under den danske stat)
Byer og bydele med genforeningssten
Shane West

Shane West (født 10. juni 1978 i Baton Rouge, Louisiana, under navnet Shannon Bruce Snaith) er en amerikansk skuespiller og musiker. Han er bedst kendt for sine roller i tv-serien Skadestuen. I 2002 vandt han Teen Choice Award for filmen A Walk to Remember med modspilleren Mandy Moore.

Hans forældre hedder Don og Catherine West. Han har desuden en søster, Simone, og en halvsøster, Marli Ann.

Udvalgt filmografi

Film 
 Juli 2003: The League of Extraordinary Gentlemen
 Januar 2002: A Walk to Remember
 Marts 2001: Get Over It
 December 2000: Dracula 2000
 Marts 2000: Whatever it Takes
 November 1999: Liberty Heights
 September 1997: The Westing Game

Tv-serier 
 September 2010: Nikita

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Louisiana
Filmskuespillere fra USA
Tv-skuespillere fra USA
Jørgen Larsen (billedhugger)

Jørgen Larsen (28. juli 1851 i Lellinge ved Køge – 6. september 1910 i København) var en dansk billedhugger. 

Han blev uddannet dels på Kunstakademiet, dels i Jerichaus atelier. Han debuterede som udstiller i 1877 med Afskeden, Relief i gr. Stil til et Gravmonument, der indbragte ham den Neuhausenske Præmie. Han vandt samme år den mindre guldmedalje for relieffet Den gode Hyrde (i Lellinge Kirke) og 1879 den store guldmedalje for relieffet Odysseus genkendes af sine Hyrder (Aalborg Museum). 

Han færdiggjorde et monument for Niels Juel og Ivar Huitfeldt i Køge i 1906. Det er nu placeret på Havnepladsen ved Køge Havn.

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Kilder/eksterne henvisninger 
 Salmonsens leksikon
 Illustreret Tidendes omtale af momumentet for Niels Juel og Ivar Huitfeldt

 

Billedhuggere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Køge
Modtagere af De Neuhausenske Præmier
Jørgen Larsen

Jørgen Larsen er navnet på flere personer:

 Jørgen Larsen (billedhugger) (1851-1910) – dansk billedhugger
 Jørgen Larsen (kreditforeningsdirektør) (født 1924) – dansk kreditforeningsdirektør
 Jørgen Larsen (maler) (født 1925) – dansk maler
 Jørgen E. Larsen (født 1945) – dansk fodboldtræner
 Jørgen Larsen (Jehovas Vidner) – talsmand for det danske afdelingskontor af Jehovas Vidner
 Jørgen Larsen (politiker) – dansk politiker, tidligere borgmester i Søndersø Kommune
New Mexicos flag

New Mexicos flag er gult med et rødt solsymbol i midten. Solsymbolet stammer fra Zia-Pueblo-indianernes kultur. Farverne, gult og rødt, er Spaniens flagfarver og er valgt for at minde om at de første europæiske udforskere i området var spanske. Flaget er i størrelsesforholdet 2:3.

New Mexicos flag blev indført efter drivende kraft fra den patriotiske organisation Daughters of the American Revolution. Konkurrencen som blev afholdt blev vundet af lægen og arkæologen Harry Mera, som foreslog flagtegningen delstaten officielt valgte. Flaget blev indført 15. marts 1925.

New Mexicos flag regnes som et af de mest særegne blandt USA's delstatsflag. Flere andre delstater har flag med blå dug og delstatens segl eller våben så det kan være vanskeligt at skille dem fra hinanden. New Mexico har som eneste delstat i USA gul farve i flagdugen.

Litteratur
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970 

USA's delstatsflag
New Mexico
New Jerseys flag

New Jerseys flag består af en lys gul-brun flagdug og har delstatens segl i midten. Flaget blev indført 26. marts 1896.

Seglet har tre plove som det centrale motiv, en reference til at delstaten New Jersey historisk havde landbrug som en vigtig erhvervsvej. Skjoldholderne er to romerske gudinder, henholdsvis frihedsgudinden og Ceres. Den sidstnævnte var kornets gudinde og står som et symbol for rigdom. Hun holder et overflodshorn. Frihedsgudinden holder en stav med en rød frihedshue. 

Farven på flagdugen i New Jerseys flag er ualmindelig. Den er valgt fordi den blev benyttet i faner og uniformer for delstatens militære enheder tilbage til 1780. Farven forekommer også i Delawares flag. Forøvrigt har mange af USA's delstatsflag blå baggrund, dette fordi blåt har været en almindeligere farve for militære faner.

Litteratur 
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970

Ekstern henvisning 
 The New Jersey State Flag fra New Jerseys officielle hjemmeside

USA's delstatsflag
New Jersey
New Hampshires flag

New Hampshires flag er blåt og har delstatens segl i midten. Flaget blev indført 1. januar 1932, men går tilbage til ældre militære faner og et delstatsflag vedtaget i 1909.

Seglet har orlogsskibet USS Raleigh som motiv. Dette blev bygget i Portsmouth i 1776 og var et af de allerførste skibe i USA's flåde.

Som flere andre delstatsflag er også New Hampshires lavet efter model af militære faner. Traditionelt har blåt været en dominerende farve for dugen i disse faner. Også delstaterne Pennsylvania, Connecticut, South Carolina, Virginia, New York, Vermont, Kentucky, Indiana, Maine, Michigan, Wisconsin, Minnesota, Oregon, Kansas, Nevada, Nebraska, North Dakota, Montana, Idaho, Utah og Alaska har delstatsflag med blå flagdug. Louisiana, Oklahoma og South Dakota benytter en noget lysere blåfarve i sine delstatsflag, mens Delawares delstatsflag har en lysere, gråblå farvetone.

Litteratur 
 Whitney Smith: The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States, 1970 

USA's delstatsflag
New Hampshire
Reersø Radio

Reersø Radio er en radiomodtagestation for Lyngby Radio i HF-båndet. Modtagestationen er beliggende på halvøen Reersø ved Storebælt mellem Korsør og Kalundborg, som er et sted med minimal elektrisk støj.

Man fandt hurtigt ud af, at sendere og modtagere i HF-båndet skulle ligge langt fra hinanden og helst ved vandet.

Derfor blev senderen Skamlebæk Radio og modtageren Reersø Radio oprettet og placeret omtrent 40 km fra hinanden til at sende og modtage i HF-båndet.

Senderen og modtageren fjernstyres nu af Lyngby Radio med kaldesignalet OXZ.

Se også 
 Radiostationen på Reersø 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kalundborg Kommune
Kystradiostationer i Danmark