kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Isterød

Isterød er en tidligere landsby i Birkerød Sogn. Isterød lå nordøst for Sjælsø ved Usserød Å.

Etymologi 
Endelsen i navnet -rød betegner en rydning. Sådanne navne er udbredte i Nordøstsjælland og stammer fra tidlig middelalder.

Historie 
Fra reformationen kom Isterød sammen med de øvrige landsbyer i Birkerød Sogn under Hirschholm Gods.

Landsbyen bestod i 1682 af 12 gårde, 1 hus med jord og 5 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 330,4 tønder land skyldsat til 86,85 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug. Desuden havde byen græsningsmuligheder på det store overdrev i Ullerød Skov fælles med andre landsbyer.

I 1761 fik alle bønder under Hirschholm Gods arvefæste men henlå endnu i landsbyfællesskabet. I 1774 bestod landsbyen af 11 gårde og 2 huse og i tilknytning hertil "en anseelig Vand-Mølle".

Da Hørsholm-motorvejen blev anlagt i 1957, fik den et forløb mellem Isterød og Hørsholm. Mens områderne øst for motorvejen efterhånden blev inddraget i den fremadskridende byudvikling, der blandt andet skyldtes anlæggelsen af Kystbanen og Rungsted Kyst Station, skete en lignende udvikling ikke vest for motorvejen, tværtimod. På det sted, hvor Isterød havde ligget, blev anlagt et stort vandværk, og i forbindelse hermed forsvandt de fleste af de historiske ejendomme.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Kristian Hald: Vore Stednavne; Udgivet af Udvalget for Folkeoplysningens Fremme. C. E. Gads Forlag, København 1950.
 Hanne Mikkelsen og Tormod Hessel: "Kajerød - Hvad er det?" (i: Landboliv. Nordsjælland gennem 200 år; Frederiksborg Amts Historiske Samfund Årbog 1988; ; s. 69-92)
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Rudersdal Kommunes geografi
Lokaliteter i Danmark
Sjælland-II-C

Sjælland-II-C (Sjælland brakteat 2) er en skandinavisk brakteat, der blev fundet på Sjælland. Den er dateret til folkevandringstiden omkring år 500. Brakteaten har en inskription med runealfabet ældre futhark, hvorpå der står:

ᚺᚨᚱᛁᚢᚺᚨᚺᚨᛁᛏᛁ⌃ᚨ⁝ᚠᚨᚱᚨᚢᛁᛋᚨ⁚ᚷᛁᛒᚢᚨᚢ✝ᚨ ⁛ (ᛏᛏᛏ)
hariuha haitika : farauisa : gibu auja : (ttt)

Det sidste ttt er en trippel tiwas-rune. Brug af denne rune bliver ofte fortolket som en påkaldelse af den nordiske gud Tyr.

Det centrale billede viser en mands hoved over et fyrbenet dyr. Dette er kendetegnet for typen C-brakteater, hvoraf der findes omkring 400 eksemplarer, og det bliver ofte fortolket som en afbildning af guden Odin, der helbreder sin hest.

David W. Krause oversætter inskriptionen til: "Hariuha kaldes jeg: den farligt vidende: Jeg giver lykke." farauisa bliver tolket som fara-uisa, enten "farligt-vise" eller "rejse-kloge". Erik Moltke oversætter dette ord som "én der er vis omkring farer". Ordet "lykke" i inskriptionen viser, at brakteater blev brugt som amuletter.

Se også 
 Merseburg-versene
 Vadstenabrakteaten

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kodratoff, Yves. Runic Inscriptions  (Transcriptions with interpretations by Krause, Moltke, Antonsen and the author; see Runic Inscriptions from the Second Period  no. 81).

Arkæologiske fund fra Danmark
Oldsager fra skandinavisk jernalder
Guldgubberne fra Sorte Muld

Guldgubberne fra Sorte Muld er en samling guldgubber, der er fundet i det arkæologiske område Sorte Muld omkring 2 km SV for Svaneke på Bornholm. Guldgubberne er dateret til 400-700 e.Kr., hvor jernalderbopladsen ved Sorte Muld havde sin storhedstid med handel og kunsthåndværk.

I 1985 fandt amatørarkæologer nogle få guldgubber på pladsen. Det førte til en egentligt arkæologisk udgravning i 1985-87, hvor man fandt omkring 2.500 guldgubber. Størstedelen lå inden for omkring 100 m2, men en del var også spredt i pløjelaget. De er præget med forskellige mønstre og figurer.

Guldgubber findes hovedsageligt i det sydlige Skandinavien, og langt størstedelen er fundet på Bornholm, hvor guldgubberne udgør langt størstedelen af de omkring 2.600 fundne. Der er lignende vigtige jernalderbopladser som Åhus og Helgö i Sverige, Dankirke ved Ribe, Gudme (på Fyn) i Danmark, Borg og Klepp i Norge samt Öland og Gotland.

Omkring 1.600 af guldgubberne er udstillet på Bornholms Museum i Rønne.

Referencer 

Arkæologiske fund fra Danmark
Bornholms historie
Genstande i guld
Oldsager fra skandinavisk jernalder
Sølvskatten fra Herringe

Sølvskatten fra Herringe er et depotfund af sølvmønter fra vikingetiden, som blev fundet ved landsbyen Herringe på Fyn syd for Odense i 2008 og 2009.

De første mønter blev fundet den 12. december 2008 af en amatørarkæolog. Han fandt 29 mønter, et sølvarmbånd og halvdelen af en thorshammer. Odense Bys Museer foretog en udgravning i april 2009, og arkæologerne fandt sammenlagt 55 islamiske mønter kaldet dirham, lidt brudsølv samt et lille bronzeøje, der har siddet som pynt på en spydspids. Hele fundet vejede 257 g. Mønterne stammede primært fra Samanidriget, og de fleste er slået i perioden år 900-954.

Skatten er en af de største samlinger af sølv, der er fundet på Fyn.

Se også 
 Møntfund fra Danmark

Referencer 

Arkæologiske fund fra Danmark
Depotfund fra vikingetiden
Faaborg-Midtfyn Kommune
Udgående langbølget stråling

Udgående langbølget stråling er elektromagnetisk stråling med bølgelængder mellem 3 og 100 μm som udsendes fra jorden og dens atmosfære til verdensrummet i form af varmestråling. Den kaldes også jordstråling, terrestrisk stråling og andet. Fluxen af energi transporteret af udgående langbølget stråling måles i W/m2. I jordens klimasystem involverer udgående langbølget stråling absorption, spredning og udsendelse fra atmosfæriske gasser, aerosoler, skyer og overfladen.

Over 99 % af den udgående langbølgede stråling har bølgelængder mellem 4 μm og 100 μm i den infrarøde del af det elektromagnetiske spektrum. Bidraget fra stråling med bølgelængder større end 40 μm er lille, og ofte betragtes kun bølgelængder op til 50 μm. I området mellem 4 μm og 10 μm overlapper strålingsspektret med solstrålingens spektrum, og forskellige bølgelængder til afskæring mellem dem kan vælges.

Strålingskølingen fra udgående langbølget stråling er den primære måde som jorden mister energi på. Balancen mellem dette energitab og energien, som kommer fra strålingsvarmen fra indkommende kortbølget solstråling, afgør den globale opvarmning eller nedkøling af jorden (jordens strålingsbalance). Lokale forskelle mellem strålingsopvarmningen og - kølingen giver energien, som driver atmosfærens bevægelser.

Referencer 

Klimatologi
Engelstrupstenen

Engelstrupstenen er en sten med helleristninger fra bronzealderen, der er fundet omkring 5 km øst for Asnæs i Odsherred på Sjælland i 1800-tallet.

Stenen blev fundet i et stengærde. Den er udsmykket med et stort og et mindre skib, samt et dyr og fire menneskelige figurer. Besætningen på skibene er afbildet som streger. Desuden er der to længere streger med en rund prik for enden, som er blevet tolket som to lurer.

Stenen er udstillet på Nationalmuseet i København.

Litteratur 
 Karsten Kjer Michaelsen: Politikens bog om Danmarks oldtid. Politikens forlag, København 2002, , S. 199.

Oldsager fra Bronzealderen
Helleristninger
Arkæologiske fund fra Danmark
Genstande i Nationalmuseet
Simply.com

Simply.com (tidl. UnoEuro) er en dansk webhoteludbyder, grundlagt i 2004 af team.blue Denmark (tidl. Zitcom A/S). Virksomheden leverer webhoteller og domæner.

Historie 

Simply.com A/S blev grundlagt i 2004 under navnet UnoEuro, som et særskilt selskab med henblik på at lave en spiller i det danske lavpris-webhostingmarked. Senere er virksomheden blevet et datterselskab under samme CVR-nummer som resten af team.blue Denmark A/S.

Gennem team.blue Denmark A/S har Simply.com gennemført en række opkøb i det danske webhosting-marked, og flyttet kundeporteføljerne til Simply.com:

 Meebox ApS i 2017
 Danhost A/S i 2018
 Talkactive ApS / Web10 ApS i 2017
 Cohaesio A/S / Surftown A/S i 2018

I marts 2019 skiftede UnoEuro navn til Simply.com

Referencer

Eksterne links 

 

It-virksomheder i Danmark
Etableret i 2004
Døbefonten i Ørslev Kirke

Døbefonten i Ørslev Kirke er en døbefont, som står i Ørslev Kirke i Middelfart Kommune på Fyn. Den består af et kar fra vikingetiden fremstillet i fedtsten (også kaldt klæbersten). Karret har oprindeligt været tiltænkt madlavning, og det er blevet importeret fra Norge. Typen kendes i fragmenter fra flere steder i Danmark, så de har sandsynligvis været udbredte, men dette er et af de eneste, som er bevaret.

Karret fra Ørslev er den største bevarede fedtstensgryde i Danmark, og den har en diameter på 59 cm, hvor de normalt er under 40 cm i diameter. Det er samtidig det ældste dåbsfad i landet og sandsynligvis også det ældste bevarede kirkeinventar. Den er monteret på en stensokkel fremstillet i middelalderen.

Ifølge legenden blev karret samlet op som vraggods efter et skibsforlids i Lillebælt. Dette var en handelsrute på vej til handelspladsen i Hedeby.

Referencer 

Arkæologiske fund fra Danmark
Oldsager fra Vikingetiden
Middelfart Kommune
Døbefonte
KHL 2012-13

KHL 2011-12 var den fjerde sæson af ishockeyligaen KHL. Ligaen havde deltagelse af 26 hold, der indledte sæsonen med et grundspil på 52 runder, hvorefter 16 hold gik videre til slutspillet om Gagarin-pokalen.

Hold

Grundspil

Format 

Hvert hold spillede 52 kampe i grundspillet, der fordelte sig på:
 ___ kame (__ hjemme og __ ude) mod hvert af de øvrige ___ hold i samme division (___ kampe).
 ___ kampe (__ hjemme og __ ude) mod hvert af de øvrige ___ hold i ligaen (___ kampe).

Der blev uddelt point efter følgende pointsystem:
 Sejre i ordinær spilletid gav 3 point.
 Sejre i forlænget spilletid eller straffeslagskonkurrence gav 2 point.
 Nederlag i forlænget spilletid eller straffeslagskonkurrence gav 1 point.
 Nederlag i ordinær spilletid gav 0 point.

Fra hver af de to konferencer gik otte hold videre til slutspillet om Gagarin-pokalen:
 De to divisionsvindere.
 De seks bedste af de øvrige hold på tværs af konferencens to divisioner.

Bobrov-divisionen

Tarasov-divisionen

Kharlamov-divisionen

Tjernysjov-divisionen

Slutspil 

Slutspillet havde deltagelse af 8 hold fra hver konference:
 De to divisionsvindere.
 De seks bedste af de øvrige hold på tværs af konferencens to divisioner.

I hver konference blev holdene blev seedet fra nr. 1 til 8. De to divisionsvindere blev seedet som nr. 1 og 2, mens de øvrige seks hold blev seedet som nr. 3-8 i henhold til det opnåede pointantal i grundspillet. I de første tre runder var slutspillet opdelt i de to konferencer, og i hver runde spillede det højst seedede tilbageværende hold mod det laveste seedede hold, osv. Til sidst mødtes vinderne af de to konferencefinaler i finalen om Gagarin-pokalen.

Alle opgørene i slutspillet blev spillet bedst af syv kampe, hvor det højst seedede hold havde hjemmebane i kamp 1, 2, 5 og 7.

Uafgjorte kampe blev afgjort i sudden death til først scorede mål, og den forlængede spilletid blev afviklet i perioder på 20 minutter. Dette var en ændring i forhold til den foregående sæson, hvor slutspilskampene blev afgjort i straffeslagskonkurrence, hvis der efter 10 minutter ikke var opnået en afgørelse.

Alle klokkeslæt er angivet i Moskva-tid (UTC+3).

Hold og seedninger

Konferencekvartfinaler

Vest-konferencen

Øst-konferencen

Konferencesemifinaler

Vest-konferencen

Øst-konferencen

Konferencefinaler

Vest-konferencen

Øst-konferencen

Finale om Gagarin-pokalen

Kilder / eksterne henvisninger 
 KHL  
 KHL - Stilling - Grundspil 2012-13  
 KHL - Kampe - Grundspil 2012-13  
 KHL - Kampe - Slutspil 2012-13  
 KHL - Statistik - Grundspil 2012-13  
 KHL - Statistik - Slutspil 2012-13

Noter 

Sæsoner i KHL
Ishockey i 2012
Ishockey i 2013
Post-left anarki

Post-left anarki, også kendt som post-anarkisme, er en anarkistisk filosofi, som benytter sig af poststrukturalistiske og postmoderne tilgange. Post-left anarki er ikke en enkel kohærent teori, men rettere en form af anarkisme som henviser til de samlede værker af mange post-modernister og post-strukturalister, såsom Michel Foucault, Gilles Deleuze, Jacques Lacan, Jacques Derrida, Jean Baudrillard; postmodernistiske feminister såsom Judith Butler; samt de klassiske anarkister og libertarianistiske filosoffer såsom Zhuang Zhou, Emma Goldman, Max Stirner, og Friedrich Nietzsche.

Anarkisme
Hørdumstenen

Hørdumstenen (også omtalt som Thorstenen og Hørdum billedsten er en billedsten fra vikingetiden, der blev fundet i Hørdum ca. 20 km syd for Thy i Thisted Kommune, Danmark. Den afbilder en del af legenden om Thors besøg hos Hymer fra den nordiske mytologi, hvor guden Thor forsøger at fange Midgårdsormen.

Scenen kendes fra Hymiskviða, og den var populært motiv i vikingetidens kunst. Lignende afbildninger kendes fra tre andre billedersten; Altunastenen, Ardre billedsten og Gosforthkorset.

Stenen blev fundet i 1954 under gravearbejde for at opføre et nyt klokketårn ved siden af kirken, hvor den var blevet brugt trappesten med billedsiden nedad. Den var blevet anbragt der omkring år 1500.

Stenen er gnejs, og den er omkring 125 cm høj, er 50 cm bred på det breddeste sted og 40 cm tyk. Den er i dag opstillet i kirkens våbenhus.

Referencer 

Arkæologiske fund fra Danmark
Oldsager fra Vikingetiden
Thisted Kommune
Saskia Esken

Saskia Esken (født 28. august 1961 i Stuttgart) er en tysk politiker (SPD).

Politisk karriere 

I 2013 blev hun repræsentant for Forbundsdagen.

Ved valget til SPD-formandskabet i 2019 stillede Esken op sammen med den tidligere finansminister i Nordrhein-Westfalen Norbert Walter-Borjans.
Ved valget i november 2019 vandt Esken og Walter-Borjans mod Geywitz og Scholz.

Referencer

Weblinks 
 
 hjemmeside

Politikere fra SPD
15. juni Fonden

15. juni Fonden er en dansk almennyttig fond. Den er stiftet i 1991 af Lise og Valdemar Kähler. De tilhørte familien Kähler som startede Rockwool International, og da Lise Kähler døde i 2008, arvede fonden som var hendes universalarving, 1.532.818 stk. A-aktier og 794.072 stk. B-aktier i Rockwool International. Det udgør 10,59 % af aktiekapitalen og 11,55 % af stemmerne i Rockwool.

15. juni er datoen som fonden blev stiftet og også Valdemar Kählers mors fødseldag.

Fonden støtter områder inden for:
 Kunst og kultur
 Forskning og uddannelse
 Humanitære og sociale formål
 Den danske natur med dens flora og fauna
 Balancen mellem jagt- og naturinteresser

Fonden ejer Arboretet i Hørsholm. Den overtog Arboretet i 2016, og i 2018 flyttede Fonden ind i en nyopført kontorbygning i Arboretet.

Fondens uddelinger 

Fondens egenkapital var pr. ultimo 2018 2,506 milliarder kr.

Personer

Stifterne 
Fondens stiftere er Gerda Elisabeth Kähler, født Larsen (1918-2008), kaldet "Lise", og Carl Valdemar Kähler (1916-1999), kaldet Drengen. Lise Kähler overtog aktierne i Rockwool International som 15. juni Fonden senere arvede, i 1999 fra Valdemar Kähler efter hans død.

Bestyrelsen 
Bestyrelsen for 15. juni Fonden udgøres af:
 Formand: Helene Kähler Hjenner (bestyrelsesmedem fra 2004)
 Næstformand: Niels Heering (bestyrelsesmedem fra 2001)
 Medlem: Jens-Christian Svenning (bestyrelsesmedem fra 2018)
 Medlem: Peter Engberg Jensen (bestyrelsesmedem fra 2017)

Jette Baagøe, tidligere museumsdirektør ved Jagt- og Skovbrugsmuseet i Hørsholm var bestyrelsesmedlem 2009-2018.

Projekter

Naturpris 
Fonden uddeler en naturpris på 200.000 kr. Den er gået til:
 2020: Odderbæk Vandløbslaug for en "en vedholdende og kollektiv indsats for naturen" ved Odderbæk mellem Thyregod og Vesterlund i Vejle Kommune.
 2019: Peter Oxholm Tillisch, Rosenfeldt Gods for forbedring af naturforholdene på Knudshoved Odde ved Vordingborg.
 2018: Jersore Galloway ved Jytte Schaldemose og Erik Pedersen for pionerindsats med græsning af kødkvæg i naturområder (150.000 kr), og Poul Martin Petersen for at sikre områder med hvid sækspore (en truet orkidé-art) med helårsgræsning med heste (75.000 kroner).
 2017: Hellerød Kær Naturplejeforening for naturpleje af et engareal på Thyholm (150.000 kroner).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 15junifonden.dk  – fondens hjemmeside
 

Fonde fra Danmark
Rockwool International
Etableret i 1991
Titusind Timer

Titusind Timer er det fjerde studiealbum fra hip/hop-gruppen Østkyst Hustlers. Det er gruppen første album i 22 år, og det blev udgivet d. 24. Januar 2020. 

I 2017 udkom nummeret "Hey Tøsepige" og kort efter "Undskyld Skat" som de første nye indspilninger fra gruppen siden 1998.

Den 12. september 2019 offentliggjorde Østkyst Hustlers, via en video på deres Facebookside, at gruppen var i gang med at indspille nye sange til deres kommende album Titusind Timer, der bliver gruppens første i 22 år. Albummet udkom d. 24. Januar 2020, og er tilgængeligt på alle streamingtjenester og for første gang på vinyl. Den 19. september offentliggjorde gruppen en tourplan med koncerter i 2020 der skulle understøtte det nye album.

Albummet modtog tre ud af seks stjerner i musikmagasinet GAFFA, der skrev at "de tre herrer rapper stadig fint om end lidt onkelagtigt".

Spor 
 "Nul Fucks" - 1:33
 "Føniks" - 3:13
 "Bare Det Var Mig" - 3:35
 "Lad Mig Være" - 3:01
 "Hey Tøsepige" - 4:24
 "Undskyld Skat" - 4:46
 "København" - 4:47
 "Shit" - 4:48
 "En Chance Til" - 3:24
 "Det Rager Mig En Bønne" - 2:40
 "Louise" - 4:21
 "Malstrømmen" - 2:40
 "Femogtyve År Senere" - 1:50

Referencer 

Østkyst Hustlers-album
Album fra 2020
Mansoor Siddiqi

Mansoor Siddiqi (født 10. april 1968 i Karachi) er en dansk racerunner og IT-chef.

Sammen med Connie Hansen opfandt han i 1991 parasportdisciplinen racerunning. Den blev 1. januar 2018 af den Internationale Paralympiske Komité anerkendt som officiel parasportsdisciplin.

Udmærkelser  
 Kulturministerens Parasportspris (2017)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Mansoor Siddiqis profil hos racerunning.dk
 Mansoor Siddiqis profil hos paralympic.org
 

Handicapsportsfolk fra Danmark
G. Faye

Gerhard Cassius Faye (født 8. marts 1846 i Hobro, død 30. januar 1917 i Nakskov) var en dansk fabriksbestyrer.

Faye var uddannet cand.pharm. efter først at have været discipel på Svaneapoteket i Aalborg i perioden 1861 —65. I 1867 kom han atter til Svaneapoteket i Aalborg, hvor han var til 1872. I 1872 fik han beskæftigelse på Carlsberg laboratoriet. I 1873 blev han assistent ved det plantefysiologiske laboratorium i Jardin des plantes i Paris. I 1874 kom han til den nyoprettede sukkerfabrik Lolland, 1877 bestyrer af Højbygårds Sukkerfabrik. Fra 1882 var han bestyrer af Nakskov Sukkerfabrik.

Ekstern henvisninger 
 G. Faye | Gyldendal - Den Store Danske 

Erhvervsfolk fra Danmark
Frederik VII's Gade

Frederik VII's Gade er en gade på Nørrebro i København, der går fra Nørrebrogade til Prinsesse Charlottes Gade. Den blev anlagt og navngivet omkring 1860 efter kong Frederik 7. (1808-1863). Prinsesse Charlottes Gade blev opkaldt efter hans mor prinsesse Charlotte Frederikke på samme tid, men navnene har ingen tilknytning til stedet.

På den nordvestlige side af gaden ligger der traditionelle etageejendomme. På hjørnet af Nørrebrogade ligger Mejlshede Låse, der er en del af Mejlshede Gruppen. De begyndte i Nørrebrogade 86, men i 1970 overtog de hjørneejendommen Nørrebrogade 84 / Frederik VII's Gade 1. Til at begynde med blev etagerne over forretningen udlejet som klubværelser, men de blev efterhånden inddraget, så Mejlshede Gruppen nu fylder hele ejendommen samt Frederik VII's Gade 3 ved siden af. På den sydøstlige side af gaden er de tidligere ejendomme revet ned og har givet plads til et åbent område med legeplads og parkeringsplads. Her er der også indgange til den L-formede etageejendom Frederik VII's Gade 4-10 fra 1986, der ligger ud mod den parallelle Meinungsgade og Prinsesse Charlottes Gade.

Frederik VII's Gade fortsatte oprindeligt tværs over Prinsesse Charlottes Gade til Guldbergsgade. På hjørnet af Frederik VII's Gade og Prinsesse Charlottes Gade lå værtshuset Hamlet, der fungerede som Olsen-bandens tilholdssted i spillefilmene Olsen-banden (1968) og Olsen-banden på spanden (1969). Bygningen og det tilhørende stykke af Frederik VII's Gade forsvandt ved en senere sanering, og i stedet ligger der nu en legeplads for den tidligere Sjællandsgade Skole, nu en del af Guldberg Skole. Lidt længere fremme blev Guldsbergsgade 53A-C anlagt på tværs af det gamle gadeforløb i 1987, mens en resterende del af gaden nu er en blind sidegade til Guldbergsgade med dennes navn.

Eksterne henvisninger

Noter 

Gader på Nørrebro
Rabia Salihu Sa'id

Rabia Salihu Sa'id (født 21. april 1963 i Wangara, Gezawa, Kano, Nigeria) er en nigeriansk fysiker. Hun er professor ved Bayero University Kano og forsker i rumvejr og atmosfærisk fysik. Hun er desuden engageret i videnskabsformidling. I 2015 modtog hun  Elsevier Foundation Award for Women Scientists in the Developing World.

Kildehenvisninger 

Fysikere fra Nigeria
Nørre Jernløse

Nørre Jernløse er en bydel i Regstrup og i Jernløse i Holbæk Kommune, 11 km fra Holbæk og Kvanløse. Nørre Jernløse ligger i Nørre Jernløse Sogn og Sønder Jernløse Sogn.

I byen ligger Skovvejens Skole, Nørre Jernløse Kirke, Nørre Jernløse Mølle og det gamle Jernløse Rådhus. Byen er også hjemsted for en genbrugsplads og et vandværk.

Lokaliteter i Holbæk Kommune
Boeslunde guldfund

Boeslunde guldfund (guldfundene fra Boeslunde, guldringene fra Boeslunde eller Borgbjerg guldfund) er et depotfund fra den yngre bronzealder. Det består af en række genstande i guld fundet omkring Boeslunde på Sydvestsjælland. Der er flere edsringe, skåle og flere tusinde små spiraler, alt sammen af guld, som er blevet  fundet ad flere omgange over 150 år.

Området er blevet kaldt Nordeuropas mest guldrige i bronzealderen, og de mange fund på i alt omkring 4,5 kg guld udgør tilsammen et af de største guldfund fra bronzealderen i Nordeuropa.

Fundene 
I 1842 blev der fundet to guldskåle på Borgbjerg Banke umiddelbart sydvest for Boeslunde Kirke under pløjning. De ene kar var beskadiget af ploven og det manglende stykke kunne ikke lokaliseres. De blev fundet af politikeren Frederik Borgbjergs bedsteforældre. Skålene var 9,4 cm høje og 17,5 cm i diameter, og der blev udbetalt 454 rigsdaler i danefægodtgørelse.

I 1874 blev der under pløjning på banken fundet yderligere fire guldskåle omkring 70 alen (ca. 44 m) fra det sted, hvor de to skåle blev fundet i 1842. Fundet bestod af to bægre og to øser, der havde et guldbelagt bronzehåndtag, som var udformet som heste. Sammenlagt vejede de to fund 1,2 kg. Skålene var ca. 10 cm høje og 11,5 cm og 10 cm i diameter. Der blev udbetalt 548 rigsdaler i danefægodtgørelse.

I Neble omkring 250 m nord for Borgbjerg Banke fandt en niårig pige i 1981 en tredelt edsring i guld. Hendes forældre fandt yderligere en ring, og hendes bror fandt også en. Presseomtalen fik en kvinde fra lokalområdet til at kontakte Nationalmuseet, da hun havde endnu en ring, som hun havde fået med, da hun købte et gammelt strygejern. Finderen troede, at ringen var af messing. I 1993 fandt en kusk under en træning en femte ring, da marken var blevet omdannet til travbane. I 2009 blev der fundet yderligere en ring af en amatørarkæolog med metaldetektor. Sammenlagt vejer de seks ringe næsten 3 kg.

I 2013 blev der fundet yderligere fire edsringe af to amatørarkæologer med metaldetektor.

I 2015 blev der fundet omkring 2000 guldspiraler af snoede strimler.

Omkring 200 sydvest for Borgbjerg Banke blev der i 1838 fundet to  bronzelurer i et mosehul, som bliver sat i forbindelse med det vigtige sted, som Borgbjerg Banke har været i bronzealderen.

Fundene er udstillet på Nationalmuseet.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

Arkæologiske fund fra Danmark
Depotfund
Oldsager fra Bronzealderen
Slagelse Kommune
Genstande i guld