kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vimpel

En vimpel er et langt, trekantet flag, ofte i nationalflagets farver, som i det daglige kan ses vajende fra offentlige og private flagstænger for at vise vindretningen.

I handelsflåden kan en vimpel være forsynet med et rederilogo og er anbragt på en mastetop.

Med split kaldes vimplen en stander og er et kommandotegn i krigsskibe og må kun anvendes af disse.

Anden anvendelse 
Vimpler anvendes under en rytmisk gymnastikform, som kaldes vimpelgymnastik, hvor deltagerne har én eller flere vimpler som håndredskaber.

Som supplement kan håndredskaberne reb, kegler og bolde anvendes.

Flag
ECDIS

ECDIS er en forkortelse for Electronic Chart Display and Information System, og er en navnet på en vedtaget standard, der stiller krav til de elektroniske systemer, der afløser de traditionelle trykte søkort i forbindelse med navigation om bord på skibe. Standarderne er udarbejdet af IHO som en del af S-52 og S-57 standarderne.

ECDIS-systemer viser information fra elektroniske søkort (ENCs) og integrerer information fra; GPS-modtagere, radar, log- og AIS-systemer. ECDIS kan også vise ekstra navigations-relateret information, såsom sejladsruter.

Den primære funktion af ECDIS er at bidrage til en sikrere navigation. Standardens mål er at opnå en pålidelighed og tilgængelighed som er mindst ligeså god som ved brugen af traditionelle papirsøkort. Fordelen ved brug af et ECDIS-system i forhold til papirsøkort, er en reduceret arbejdsbyrde forbundet med brug og vedligeholdelse af papir søkortene.

IMO har vedtaget at ECDIS-systemer til navigationsformål kan erstatte de traditionelle papirsøkort om bord på skibe.

Navigationsudstyr
Satellitnavigering
Sagrada Família

Sagrada Família eller mere formelt Temple Expiatori de la Sagrada Família, er en ufærdig kirke, i Barcelona, Catalonien, Spanien, der betragtes som arkitekten Antoni Gaudís mesterværk. Sagrada Família betyder på catalansk Hellige Familie, dvs, Josef, Maria og Jesusbarnet, og er genstand for katolsk andagt.

Det er et romersk-katolsk nygotisk bygningsværk fra anden halvdel af 1800-tallet. Efter uoverenstemmelser mellem foreningen som stod for bygningsværket og den originale arkitekt Francesc del Villar, blev Gaudí sat på projektet i 1883, hvorefter designet blev fuldstændig ændret. Han arbejdede på dette projekt i over 40 år, hvor de sidste 15 år af hans liv var fuldstændig dedikeret til dette byggeri. Angående den ekstremt langsomme proces skulle Gaudí efter sigende have spøgt: "Min klient har ikke travlt".

Bygningen blev stadig højere og højere, mens stilen blev mere og mere fantastisk med fire spindelformede tårne, som er kronet med geometrisk formede toppe, som sandsynligvis var inspireret af kubismen, da de blev færdiggjort omkring 1920. Der er også mange komplicerede dekorationer, som skulle være i stilen art nouveau.

Gaudí afspejlede fødslen, døden og Jesu genopstandelse i katedralens facader. Han ville bygge tolv tårne, som skulle repræsentere apostlene samt fire tårne for evangelisterne. Tårnene skulle være mellem 90 og 120 meter i højden. To andre tårne skulle repræsentere Jesus og Jomfru Maria. Her ville “Jesus” opnå en højde på 170 meter (5 gange Rundetårns højde).

I 1910 blev Gaudí offer for Malta-feberen, men til trods for sin svækkede tilstand formåede han at designe den voldsomme facade “La Pasión”. La Pasión repræsenterer Jesu lidelse og død. Facaden består af geometriske former med kold og nøgen udsmykning og står i sin voldsomme helhed støttet af de store knogler. Knoglerne bryder billedet med deres diagonale snit og udgør facadens støttepiller.

Gaudí døde i 1926, men arbejdet var langt fra færdigt. Tårnene var oprindeligt tænkt som tre gange højere. Først da Barcelona får besøg af den danske konge Christian 10. i 1929, færdiggjordes tårnene på “fachada del Nacimiento” – fødsels-facaden.
Dele af den ufærdige kirke og Gaudís modeller var ødelagt under den spanske borgerkrig. Gaudí havde ikke efterladt nogle videre planer for konstruktionen og arbejdet har derefter været sporadisk. Siden 1940 har arkitekterne Francesc Quintana, Puig Boada og Lluís Gari fortsat arbejdet. Skulpturene af J. Busquets og den kontroversielle Josep Subirachs pryder facaderne.

Ifølge The New York Times havde Sagrada Família allerede pr. 1991 ca. 2.5 million besøgende årligt.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officiel webside for La Sagrada Familia Foundation - med aktuelle og historiske informationer

Kirker i Spanien
Barcelona
Ufuldendte værker
IMO

IMO er flertydigt.

 IMO er forkortelse for International Maritime Organization. Et FN organ som beskæftiger sig med bl.a. søsikkerhed og havmiljø.
 IMO er forkortelse for "the International Mathematical Olympiad", se den Internationale Matematik-Olympiade.
 IMO er inden for computerverdenen en forkortelse for "In my opinion" ("Efter min mening").
 Imo (delstat) – delstat i Nigeria
Katalogisering

Katalogisering kan betyde både det at udarbejde en bibliografisk beskrivelse af materialer (indsætte emner i et katalog) og selve den bibligrafiske beskrivelse. 

En katalogisering er såvel en fysisk, som en emnemæssig beskrivelse, der skal være detaljeret nok til at det enkelte materiale skal kunne identificeres i forhold til lignende materialer. En bibliografisk beskrivelse kan dække alle typer af objekter fra bøger, tidsskrifter, musik, film til bygninger, rytterstatuer – ja selv søm og skruer.

I det danske biblioteksvæsen har man et sæt fælles katalogiseringsregler for bibliografiske data, som er bygget på de amerikanske katalogiseringsregler AACR2.

Det består af 3 trin: 
 Ordningselementer for et værk, f.eks. titel, forfatter mv.
 Bibliografisk beskrivelse, f.eks. titel / forfatter . – by : forlag, udgivelsesår mv. (se også ISBD)
 Sortering eller alfabetisering af ordningselementer fra trin 1

Til brug for bibliotekssystem kodes data i et særligt format kaldet danMARC2.

Eksterne henvisninger 
 Alfabetiseringsregler for danske biblioteker og bibliografier
 Ordning af registre i onlinekataloger
 AACR2 the Anglo-American Cataloguing Rules

 
Biblioteks- og informationsvidenskab
Newtons anden lov

Newtons 2. lov er den anden af Newtons love, opstillet af Sir Isaac Newton. De tre love opstiller sammenhængen mellem kraft, masse og acceleration. Lov nummer to kan formuleres i ord på følgende to måder:

1. "Den resulterende kraft på et legeme med massen m, som har accelerationen a, findes som produktet af legemets masse og legemets acceleration hvor den resulterende kraft og accelerationen har samme retning."

Eller

2. "En resulterende kraft er lig ændringen i et legemes impuls"

Man kan matematisk set udtrykke den første formulering på følgende måde:

Man kan matematisk set udtrykke den anden formulering på følgende måde:

Den resulterende kraft er summen af alle kræfter der virker på legemet. Hvis en bil skubbes fra øst, syd og vest af tre lige stærke personer, leveres den resulterende kraft udelukkende fra personen i syd, da de to fra øst og vest ophæver hinandens bidrag.

Ud fra den første formulering af Newtons anden lov kan vi se at der er en sammenhæng mellem årsagen, altså kraften som påvirker vores objekt og den virkning som dette har, altså den acceleration som at objektet får tilført.

De to udtryk for kraft kan udledes fra hinanden, hvis der anvendes, at impuls er givet ved masse gange hastighed:

Kraft er da givet ved:

Den sidste omskrivning laves ud fra definitionen på acceleration som værende ændring i hastighed over tid.

Kildehenvisninger

Se også 
 Newtons første lov
 Newtons tredje lov

Klassisk mekanik
Isaac Newton
Differentialligninger

de:Zweites newtonsches Gesetz
pt:Segunda Lei de Newton
DanMARC2

danMARC2 er det officielle danske format til katalogisering af bibliografiske data til brug for bibliotekssystemer. Det blev udviklet i enighed mellem folkebiblioteker, forskningsbiblioteker og Nationalbiografien og  vedtaget i december 1996. Det er en variant af det internationale format MARC, men danMARC2 indeholder bl.a. særlige felter vedr. biblioteksafgift og danske emneord, som gør formatet ukompatibelt med MARC.

Eksempel på danMarc2 katalogisering fra DanBib:

 001 00 *a98411055351458*b150002*c20040730*d20030611*fa 
 004 00 *rn*ae 
 008 00 *tm*lmul*na*v9 
 009 00 *aa*gxe 
 010 00 *aD912816308 
 041 00 *aeng*adan 
 245 00 *aWikipedia. The free encyclopedia 
 260 00 *bWikipedia. 
 504 00 *aOpbygget efter princippet om Open Source. Alle kan skrive nye opslagsord
         og forklaringer ind i leksikonnet, der således hele tiden er under udvikling.
         Findes på mange sprog, bl.a. 
 631 00 *aleksika 
 710 00 *aWikipedia.*bDC.Publisher 
 856 00 *uhttp://www.wikipedia.org/ 
Posten kan også ses på Bibliotek.dk

Eksterne henvisninger 
 Linkning til poster i Bibliotek.dk
 Alfabetiseringsregler for danske biblioteker og bibliografier
 Ordning af registre i onlinekataloger
 danMARC2 : Edb-format til inddatering og udveksling af bibliografiske data i maskinlæsbar form
 AACR2 the Anglo-American Cataloguing Rules
 MARC Standards Office

Se også 
 Z39.50
 MARC standarder

Kilder 

Katalogisering
Danmarks informationskataloger
MARC-standarder

MARC er et akronym for MAchine-Readable Cataloging. Det er et format til at katalogisere (kode) bibliografiske data til brug for bibliotekssystemer.

Oprindeligt blev formatet udviklet på initiativ af Library of Congress i 1965, som en protokol for udveksling og fortolkning af bibliografisk information og ikke mindst produktion af kartotekskort til bibliotekernes kataloger. Den mest udbredte variant af MARC er det angloamerikanske MARC 21, der er en sammensmeltning af det amerikanske USMARC og det canadiske CAN/MARC

Strukturen i MARC er en implementering af ISO 2709 (også kaldet ANSI/NISO Z39.2). Indholdet kan være 

 Bibliografiske data -- fysisk og emnemæssig beskrivelse af materialet
 Autoritetsdata -- kontrollerede og godkendte navneformer, henvisninger etc.
 Beholdningsdata -- enkelte bibliotekers bestand af materialet: Antal, placering mv.

Formatets fremtid diskuteres i disse år verden over i bibliotekskredse. På den ene side er formatet ekstremt komplekst og baseret på en forældet teknologi. På den anden side har man endnu ikke fundet en afløser der kan håndtere disse komplekse datastrukturer tilfredsstillende. Der arbejdes på at lave dataformater i XML.

Eksterne henvisninger 
 AACR2 the Anglo-American Cataloguing Rules
 MARC Standards Office
 MARC data in a XML environment

Se også 
 Z39.50
 DanMARC2

Katalogisering
Hymne til Friheden

Hymne til Friheden kan være flere musikstykker:

Hymn to Freedom – en melodi komponeret af Oscar Peterson
Ύμνος προς την Ελευθερίαν – den græske nationalmelodi
Onkel Bill fra New York

Onkel Bill fra New York er en dansk film fra 1959, skrevet af John Olsen og Peer Guldbrandsen, der også har instrueret.

I filmen indgår en sang kaldet "Hvad skal man med kvindelogik?". Den bliver spillet mens Dirch Passer er iført et kunstigt fuldskæg, og Ove Sprogøe er udklædt som kvinde. Sangen bliver sunget til calypsotoner og er derfor med stor sandsynlighed en reference til Nina & Frederik, som var kendt for netop calypsomusik i samtiden.

Medvirkende
Dirch Passer
Helle Virkner
Ove Sprogøe
Ulla Lock
Emil Hass Christensen
Karen Marie Løwert
Judy Gringer
Aage Winther-Jørgensen
Gunnar Bigum

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1959
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Den lukkede bog

Den lukkede bog er en roman fra 2003 skrevet af Jette A. Kaarsbøl.

Romanen handler om Frederikke Leuenbach, der lever en søvngængeragtig og overbeskyttet tilværelse.

Denne tilstand ophører brat, da hun løber ind i den idealistiske og charmerende fødselslæge, Frederik Faber, i året 1875.

Forfatteren modtog i 2004 De Gyldne Laurbær for romanen.

Referencer 

Romaner fra Danmark
Litteratur i 2003
Cognac

Cognac er en fransk brændevin af brandy-typen fra området Cognac.

Cognac er destilleret hvidvin fra et afgrænset område og lagret på fad.

Til cognac bruges hovedsageligt druen ugni blanc, der høstes tidligt og giver en syrlig hvidvin med en alkoholprocent på omkring 8 %. Den destilleres to gange og lagres på fade af eg fra Limousin eller Tronçais.

Destillatet (eau-de-vie) lagres i mange år og kontrolleres løbende af kældermesteren, der vurderer, hvornår det ikke kan udvikle sig mere. Destillatet vil da have en alkoholprocent på mellem 40 og 43.

Det blandes oftest med andre destillater for at opnå den af kældermesteren ønskede smag. Enkelte producenter laver enkeltmarks- og vintage-cognac.

Efter at destillaterne er blandet, hviler de op til 12 år og mindst seks måneder. Hviletiden hedder mariage. Først derefter kommer cognacen på flaske.

Cognacens kvalitet bliver målt ud fra, hvor længe den har hvilet, og man tæller fra den førstkommende 1. april efter destilleringen:
 V.S. (Very Special) eller tre stjerner er den yngste mærkede cognac med en alder på mindst 2 år. Vieux er en klassifikation, som formelt er ligesom V.S., men som normalt forventes at ligge mellem V.S. og V.S.O.P.
 V.S.O.P. (Very Superior Old Pale), V.O. (Very Old) eller Réserve kræver en alder på mindst 4,5 år. Napoléon er en uformel klassifikation, som følger de gamle regler for X.O., hvor cognacen har lagret mindst 6 år.
 X.O. (Extra Old) er cognac med en alder på mindst 10 år (indtil april 2018 mindst 6 år). Extra, Vieille Réserve og Hors d'Age kræver en alder på mindst 6 år (den gamle definition på X.O.), men forventes ældre end X.O. Hors d'Âge er normalt betegnelsen på den ældste cognac.

Eksterne henvisninger 

Spirituosa
Drikke fra Frankrig
Slottet (film fra 1964)

Slottet er en dansk film fra 1964.
Filmen handler om Bente Falkenbergs kamp for slottet Falkenborg. Efter at være kommet hjem fra et studieophold i England opdager Bente efter hendes fars død, at han har forgældet slottet dybt og hun må tage dratiske midler i brug for at redde slottet. Undervejs får hun hjælp af sin søster og sagfører.

Manuskript efter roman af Ib Henrik Cavling.
Instruktion Anker Sørensen.

Blandt de medvirkende kan nævnes:

Malene Schwartz
Lone Hertz
Olaf Ussing
Poul Reichhardt
Henning Palner
Mimi Heinrich
Karl Stegger
Hannah Bjarnhof
Bodil Steen
Inge Ketti
Bent Vejlby
Preben Neergaard
Preben Mahrt
Ole Monty
Bjørn Puggaard-Müller
Eigil Reimers
Knud Hallest

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1964
Jordbrugsmaskiner

Jordbrugsmaskiner er maskiner, der specielt er beregnet til jordbrug. Disse maskiner kan have et generelt sigte i forbindelse med jordbrug eller være målrettet landbrug, skovbrug eller gartneri.

Overordnet 
Traktor

Jordbearbejdning 
 Harve
 Tallerkenharve
 Ukrudtsharve
 Fjederharve
 Rotorharve
 Jordfræser
 Plov
 Slæbe
 Stenopsamler
 Tromle

Gødnings- og sprøjteredskaber 
 Kalkspreder
 Gødningsspreder
 Gyllenedfælder
 Møgspreder
 Sprøjte

Såning og planting 
 Kartoffellægger
 Plantemaskine
 Såmaskine
 roesåmaskine

Græs- og halmredskaber 
 Aflæsservogn
 Ballegaffel
 Ballepresse
 Bigballepresse
 Rundballepresse
 Ballewrapper
 Grønthøster
 Transportør
 Slåmaskine
 Høkanon
 Høvender
 Rotorrive
 Ballevogn

Rodvækstredskaber 
 kartoffeloptager
 Radrenser
 Roeoptager

Skov- og vedredskaber 
 Tømmerklo
 Brændekløver

Andet 
 Liftkasse
 Majshøster For majstærsker: se mejetærsker herunder. For snitter til majsensilage, se grønthøster.
 Mejetærsker
 Skærbord
 Skårlægger "Image:Swather.jpg" på en.wiki kan bruges
 Anhænger
 Silo
 Plansilo

Ældre maskiner 
 Selvbinder
 Tærskeværk

Fabrikanter 
 Deere & Company (John Deere) - Verdens største målt på omsætning.
 CNH Industrial (Case-New Holland) - Europas største målt på omsætning.
 AGCO (bl.a. Massey Ferguson) - Amerikas næststørste.
 Kubota - Asiens største målt på omsætning.
 Mahindra & Mahindra - Verdens største traktorfabrikant, målt på antal producerede enheder.
 Claas - Europas næststørste.
 SAME Deutz-Fahr - blandt Europas største.

Se også 
jordbrugsredskaber

 
Landbrugsmaskiner
Slottet

Slottet har flere betydninger:

 Slottet (roman) – en roman af Franz Kafka.
 Slottet (film fra 1964) – dansk film fra 1964 af Anker Sørensen
 Slottet (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 2014 instrueret af Eva Mulvad
 Slottet – afsnit af den danske tegnefilmserie Rita og Krokodille fra 2018 af Siri Melchior
 Slot – ubestemt form af ordet.
Blærespiræa

Blærespiræa (Physocarpus) er udbredt med ca. 20 arter i Østasien og især i Nordamerika. Arterne er løvfældende buske med udspærrede grene. Knopperne er spredstillede og små. Bladene er håndnervede og takkede, sædvanligvis med 3 hovedribber. Blomsterne sidder i tætte halvskærme på små kortskud. De enkelte blomster er regelmæsssige med 5 hvide eller lyserøde kronblade. Frugterne er små, oppustede bælgkapsler. Her beskrives kun nogle arter, som dyrkes i Danmark.

 Amerikansk blærespiræa (Physocarpus opulifolius)
 Hovedblærespiræa (Physocarpus capitatus)
 Katostblærespiræa (Physocarpus malvaceus)

 Physocarpus amurensis
 Physocarpus bracteatus
 Physocarpus monogynus
 Physocarpus ribesifolius

Rosen-familien
Epimetheus (måne)

Epimetheus er en af planeten Saturns måner: Den er opkaldt efter titaniden Epimetheus fra den græske mytologi; et navn som den Internationale Astronomiske Union først formelt vedtog i 1983 — indtil da havde den officielt betegnelsen Saturn XI (XI er romertallet for 11).

Opdagelsen og Epimetheus' omløbsbane 
Epimetheus og en anden Saturn-måne, Janus, følger næsten samme omløbsbane omkring Saturn, og det skabte stor forvirring for astronomerne, som troede at der var tale om én og samme måne, og forgæves forsøgte at få de modstridende data til at passe på én måne.

Epimetheus blev første gang observeret den 18. december 1966, af Richard L. Walker: Han troede først at det var samme objekt, Janus, som var blevet opdaget tre dage forinden. Først i oktober 1978 gik det op for Stephen M. Larson og John W. Fountain, at der i virkeligheden er tale om to forskellige måner. Dette blev endegyldigt bekræftet den 1. marts 1980, da rumsonden Voyager 1 passerede Saturn og dens måner.

Der er ca. 50 kilometers forskel på radius i henholdsvis Janus' og Epimetheus' omløbsbaner, og det gør at den ene med fire års mellemrum er nær ved at "indhente" den anden. Imidlertid får deres indbyrdes tyngdekræfter dem til at ændre omløbsbane: Faktisk bytter de to måner banedata hvert 4. år — en mekanisme der i skrivende stund (august 2005) ikke er set andre steder i vores solsystem.

Epimetheus' overflade 
Overfladen på Epimetheus har talrige kratre over 30 kilometer, så vel som furer og bjergrygge i alle størrelser. Efter mængden af kratre at dømme er Epimetheus-landskabet temmelig gammelt. Det er tænkeligt at Epimetheus og Janus engang har været én, sammenhængende måne, men i så fald er de blevet delt temmelig tidligt i Saturn-systemets historie. Den lave massefylde og relativt høje albedo kunne tyde på at Janus består af meget porøs is. Der er dog en del usikkerhed om disse tal, så denne teori mangler stadig at blive endeligt bekræftet.

Saturns måner
Engelskgræs (slægt)

Slægten Engelskgræs (Armeria) er udbredt i Europa med nogle få arter, som ligner hinanden meget. Her omtales kun den ene art, som er vildtvoksende i Danmark.

 Engelskgræs (Armeria maritima)

Planteslægter
Hindebægerfamilien
Hindebægerfamilien

Hindebægerfamilien (Plumbaginaceae) kan kendes på, at arterne er stauder eller buske, i sjældne tilfælde lianer. Deres blade har bred basis og ofte kun en ganske kort stilk. De er for det meste helrandede, og blomsterne er holdbare med kraftige farver. Her nævnes kun de slægter, der er repræsenteret ved arter, som er vildtvoksende i Danmark eller som dyrkes her.

 Engelskgræs (Armeria)
 Ceratostigma
 Hindebæger (Limonium)
 Blyrod (Plumbago)

Under det ældre Cronquists system var Blyrod-familien anbragt i en særskilt orden, Blyrod-ordenen, som kun havde denne ene familie. Moderne klassifikationer som f.eks. den der vedligeholdes af Angiosperm Phylogeny Group, anbringer planterne i Nellike-ordenen.

 
Nellike-ordenen
De vises sten (flertydig)

De vises sten kan henvise til flere ting:

 De vises sten – et stof med fantastiske, til tider magiske egenskaber, som stammer fra alkymisternes arbejde.
 Harry Potter og De Vises Sten – en populær børne- og ungdomsbog af J.K. Rowling.
 De Vises Sten som den optræder i bøgerne.
 Harry Potter og De Vises Sten (film) – en film baseret på bogen af samme navn.
 De Vises Sten (eventyr) - et eventyr af H.C. Andersen fra 1859

Se også 
 Fullmetal Alchemist – en manga-tegnefilm, der handler om de vises sten.
Andre folks børn

Andre folks børn er en dansk film fra 1958, instrueret af Nic. Lichtenberg og skrevet af Kirsten Bundgaard.

I filmen optræder bl.a. den opdigtede figur Musen Hannibal, som Inge Aasted havde udviklet og havde lagt stemme til ved oplæsninger i Danmarks Radio.

Medvirkende 
 Helge Kjærulff-Schmidt
 Ellen Malberg
 Preben Kaas
 Ole Monty
 Emil Hass Christensen
 Annie Birgit Garde
 Jacob Nielsen
 Lykke Nielsen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1958
Børnefilm fra Danmark
Janus (måne)

Janus er en af planeten Saturns måner: Den er opkaldt efter Janus fra den romerske mytologi, men kendes desuden under betegnelsen Saturn X (X som romertallet 10). Navnet Janus var blevet foreslået kort efter månens opdagelse, men det blev først formelt vedtaget af den Internationale Astronomiske Union i 1983.

Opdagelsen og Janus' omløbsbane 
Janus og en anden Saturn-måne, Epimetheus, følger næsten samme omløbsbane omkring Saturn, og det skabte stor forvirring for astronomerne, som troede at der var tale om én og samme måne, og forgæves forsøgte at få de modstridende data til at passe på én måne.

Den franske astronom Audouin Dollfus blev den 15. december 1966 den første der observerede Janus, og hans opdagelse fik i første omgang den midlertidige betegnelse S/1966 S 2. Tre dage senere, den 18. december, gjorde Richard L. Walker en tilsvarende observation; i dag ved man, at det han opdagede var månen Epimetheus. Siden da har man observeret de to måner, men først i oktober 1978 gik det op for Stephen M. Larson og John W. Fountain, at der i virkeligheden er tale om to forskellige måner. Den 1. marts 1980 passerede rumsonden Voyager 1 Saturn og dens måner, og kunne endegyldigt bekræfte Janus' eksistens.

Der er ca. 50 kilometers forskel på radius i henholdsvis Janus' og Epimetheus' omløbsbaner, og det gør at den ene med fire års mellemrum er nær ved at "indhente" den anden. Imidlertid får deres indbyrdes tyngdekræfter dem til at ændre omløbsbane: Faktisk bytter de to måner banedata hvert 4. år — en mekanisme der i skrivende stund (august 2005) ikke er set andre steder i vores solsystem.

Janus' overflade 
Janus' overflade har talrige kratre, heraf adskillige der er større end 30 kilometer, men ikke ret mange kløfter, bjærgkæder eller andre langstrakte landskabstræk. Overfladen ser ud til at være ældre end månen Prometheus' overflade, men yngre end Pandoras. Den lave massefylde og relativt høje albedo kunne tyde på at Janus består af meget porøs is. Der er dog en del usikkerhed om disse tal, så denne teori mangler stadig at blive endeligt bekræftet.

Saturns måner
Djævelsbid-slægten

Slægten Djævelsbid (Succisa) omfatter kun én art, men denne er udbredt i Europa, Nordafrika og Asien.

 Djævelsbid (Succisa pratensis)

Planteslægter
Gedeblad-familien
Balsamin-slægten

Slægten Balsamin (Impatiens) er udbredt i Europa, Asien, Afrika og Nordamerika. Det er stauder eller enårige urter med modsatte blade uregelmæssigeblomster og opspringende kapsler. Her omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Kæmpebalsamin (Impatiens glandulifera) – forvildet fra dyrkning og nu invasiv
 Småblomstret balsamin (Impatiens parviflora) – indslæbt, oprindeligt fra Himalaya
 Springbalsamin (Impatiens noli-tangere) – eneste helt hjemmehørende art

 Flittiglise (Impatiens walleriana)

 
Planteslægter