kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Laser og pjalter

Laser og pjalter (tysk: Dreigroschenoper) er et musikteaterstykke med tekst af Bertolt Brecht og musik af Kurt Weill, der havde urpremiere 31. august 1928 i Berlin. Stykket kaldes også undertiden Tolvskillingsoperaen.

Stykket er baseret på den engelske satiriske Tiggeroperaen af John Gay fra 1728. I Brechts udgave fik stykket et socialistisk, revolutionært indhold og kan ses som en stærk kritik af det kapitalistiske samfund.

Handling 
Stykket foregår i det victorianske London, hvor hovedpersonen MacHeath er en ryggesløs kriminel. Han går fra pige til pige, men ender med at ville giftes med Polly Peachum, hvis far dog er imod forbindelsen. Faderen er bagmand hos byens tiggere, og han går efter at få MacHeath hængt. Dette besværliggøres imidlertid af, at politichefen Tiger-Brown er MacHeaths barndomsven. MacHeath bliver dog fanget og dømt til døden. Kort før henrettelsen ankommer imidlertid en benådning fra "dronningen", hvorpå MacHeath i en parodi på en lykkelig slutning bliver udnævnt til baron.

Virkemidler 
Stykket bruger mange anledninger til at skære sit budskab ud i pap. Opførelser viser som regel politiske slogans på f.eks. bagtæppet, bl.a. "Hvem er den største skurk? Ham der røver en bank, eller ham der grundlægger den?".

Derudover søges publikum involveret med opfordringer fra scenen. Dette var ret ualmindeligt på premieretidspunktet.

Musikken 
Kurt Weills musik sender hilsner til den musik, der hører til Tiggeroperaen skrevet af Pepusch. Men musikken er i øvrigt også præget af jazz samt den kabaretmusik, der prægede Berlin i mellemkrigstiden.

Det mest kendte musiknummer fra stykket er nok Die Moritat von Mackie Messer (dansk: Moritat om Mackie Springkniv), der er blevet flittigt indspillet løsrevet fra stykket, ikke mindst i den engelske version med titlen Mack the Knife. Nummeret er indspillet af sangere som Frank Sinatra, Ella Fitzgerald, Tony Bennett, Marianne Faithfull og Nick Cave.

Andre kendte numre er Seeräuberjenny (dansk: Sørøverjenny), som var et af de mest elskede på Lotte Lenyas repertoire.

Sebastians version 
Danske Sebastian fik sidst i 1970'erne lov til at skrive ny musik til nogle af numrene fra Laser og pjalter. Det blev til albummet Tiderne skifter, der udkom i 1979, og albummet endte med at blive Sebastians næstbedst sælgende i 1970'erne.

Modtagelse 
Stykket blev stort set fra starten en gigantisk succes, der er blev opført over 10.000 gange i Tyskland. Det er blevet oversat til adskillige sprog, herunder engelsk og dansk. Det er også filmatiseret mindst fire gange.

I Danmark er stykket sat op adskillige gange på stort set alle de større scener i landet. Første opførelse var i 1937. Blandt de danske opførelser kan nævnes:
 Betty Nansen Teatret (2003)
 Aalborg Teater (1970'erne og igen i 2023)
 Odense Teater (1960'erne)

Referencer 

Musicals
Grønlandskvarteret

Grønlandskvarteret
 er et kvarter i Aalborg sydøst, hvis gader hovedsageligt er opkaldt efter steder på Grønland og personer i Grønlands historie. Grønlandskvarteret er beliggende i den nordlige del af Aalborgbydelen Gug og fire kilometer syd for Aalborg Centrum.

Grønlandskvarteret er en nyere bydel resultat af Aalborg kommunes planlægning af området omkring Eternitten og op til motorvejen. Den ældste del hedder Frydendal og er bygget på Kridtbakken med udsigt over Aalborg Ådal. De øvrige dele er bygget fra 1950 og fremad.

Steder i Grønlandskvarteret 
Grønlands Torv er et centralt torv i kvarteret. Hans Egedes Kirke er sammen med det karakteristiske højhus på torvet med Biblioteket Grønlands Torv i stuen en af de bygninger, der ligger rundt om torvet. På torvet findes også; Fitness World, Aalborghus Apotek, pizzeriaet Bella Italia og Aalborg Fysioterapi. I kvarteret findes også, på Umanakvej, Det Grønlandske Hus.

I området findes også Lidl ved foden af Diskovej. Circle K-tanken ligger ved krydset på Mylius Erichsens Vej. Fodboldklubben B52/AFC har sine baner ved Scoresbysundvej i kvarteret.

Aalborg Seminarium, Center for Undervisningsmidler og Seminarieskolen ligger på Mylius Erichsens Vej.

Eksterne henvisninger 
 Aalborg Kommune, Statistik om folketal 2009

Fodnoter 

Bydele i Aalborg
Gug
(3753) Cruithne

(3753) Cruithne er en nærjords-asteroide af Atentypen. Den bliver sommetider kaldt for Jordens Anden Måne. Dette er dog ukorrekt, eftersom 3753 Cruithne ikke er en af Jordens naturlige satellitter. Men Cruithne har status af at være kvasisatellit til Jorden.

Opdagelse 
(3753) Cruithne blev opdaget 10. oktober 1986 af Duncan Waldron på et fotografi, taget med UK Schmidt Telescope på Siding Spring Observatory, Coonabarabran, Australien.

Navngivning 
Asteroiden fik sit navn efter Cruithnefolket (også kendt som priteni'erne),
som var bosat i nutidens Skotland fra år 800 f.Kr., til år 1000; navnet refererer helt specifikt til deres legendariske første leder, som også bar navnet Cruithne.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 webarchive backup, bogwebs.systime.dk: Asteroider

Cruithne, (3753)
Michelinguiden

Michelinguiden (på fransk: Guide Michelin) er en bog med anmeldelser og anbefalinger af især restauranter. Den blev første gang udgivet i Frankrig i år 1900 af den franske dækfabrikant André Michelin. Den blev uddelt gratis på autoværksteder og bilforhandlere for at hjælpe bilejerne med at finde benzintanke og værksteder samt i mindre grad overnatnings- og spisesteder.

Vurderinger 
Systemet med karakterer som stjerner blev indført i 1930'erne. I guiden vurderes maden på spisestederne med en karakter fra en til tre michelinstjerner: 

1 stjerne: En god restaurant i sin kategori.
2 stjerner: Rigtig godt køkken, værd at køre en omvej efter.
3 stjerner: Ekstraordinær køkkenkunst, værd at rejse efter.

Betjening, stemning og øvrige indtryk vurderes med 1-5 korslagte bestik; særligt gode steder får bestik i rød farve.

Bedømmelsen sker efter fem kriterier:

 Kvaliteten af råvarerne.
 "Håndværket" - dvs. smagen og tilberedningen.
 "Personligheden" - dvs. hvor godt det er lykkedes for kokken at finde sit eget udtryk.
 Kvalitet for pengene.
 Kvalitet uanset tidspunkt - det skal være den samme oplevelse, uanset hvornår gæsten spiser på restauranten.

Overnatningsstederne belønnes med hotelsymboler. Jo større, jo bedre.

Anonyme inspektører spiser på restauranterne og bedømmer dem. Anonymiteten sikrer, at inspektørerne ikke får særbehandling.

Bib Gourmand 
Siden 1955 har guiden også fremhævet restauranter, der tilbyder "god mad til prisen", og som tildeles den såkaldte "Bib Gourmand" i foem af en figur af en michelinmand. Disse restauranter serverer menuer under et vist prisniveau, der bestemmes af landets økonomiske standarder. Bib (Bibendum) er firmaets kælenavn for Michelinmanden, firmaets logo i mere end et århundrede.

Grøn stjerne 
Siden 2020 har guiden ydermere givet grønne stjerner til restauranter, der adskiller sig ved at gøre en større indsats for bæredygtigheden, ved f.eks. at arbejde direkte med producenter, fokusere på genbrug eller minimere madspild.

Danske restauranter med michelinstjerne(r) (2023) 
I danmark blev der i 2023 udelt 45 Micelin-stjerne fordelt på 32 Resuranter. Fire resturanter fik samtidig den grønne femkløver for bæredygtighed.

Danske restauranter der mistede michelinstjerne(r) (fra 2023)

Ekstern henvisning 

 Den danske side om Michelinguiden 
 De svenske michelinrestauranter 2017
 De norske michelinrestauranter 2017

Noter 

Restaurantguider
Gastronomi i Frankrig
Zimmer 483

Zimmer 483 er det tyske pop/rockband Tokio Hotels anden albumudgivelse. Albummet er udgivet i 2007.

Spor 
 Übers Ende der Welt
 Totgeliebt
 Spring nicht
 Heilig
 Wo sind eure Hände
 Stich ins Glück
 Ich brech aus
 Reden
 Nach dir kommt nichts
 Wir sterben niemals us
 Vergessene Kinder
 An deiner Seite (Ich bin da)
 Wir Schliessen Uns Ein
 Monsoon
 Ready, Set, Go

Spor 13-15 findes kun på den franske og spanske deluxeudgave.

Eksterne henvisninger 

Album fra 2007
Tokio Hotel
Tysksprogede albums
Oppdal

Oppdal er en kommune længst mod syd i Trøndelag fylke i Norge. Den grænser i nord til Surnadal og Rindal, i nordøst til Rennebu, i øst til Tynset, i syd til Folldal, Dovre og Lesja i Innlandet fylke, og i vest til Sunndal i Møre og Romsdal fylke. Højeste punkt er Storskrymten (1.985 moh.) på grænsen  til Sunndal.

Oppdal er også navnet på byen som er administrationscenter i kommunen samt jernbanestationen som ligger ved Dovrebanen. Oppdal har fylkets største areal.

Geografi 

Oppdal ligger 545 m.o.h med Dovrefjeld og Gudbrandsdalen i syd, Trondheim i nord, Østerdalen i øst og Trollheimen i vest. Store dele af Dovrefjell og Trollheimen ligger i Oppdal kommune. E6 mellem Oslo og Trondheim går tværs gennem Oppdal centrum, det samme gør jernbanen. Oppdal har togforbindelser til både Trondheim og Oslo.

 Elgsjøen i Oppdal

Historie 

For 125 år siden var Oppdal et rent landbrugssamfund, hvor folk producerede næsten alt hvad de skulle bruge, selv. Landbruget er fremdeles hovederhvervet, men flertallet af befolkningen arbejder i andre erhverv.

Antallet af gårde i Oppdal er i den senere tid gået ned. Industrien har vokset lidt, men den største vækst er sket i andre erhverv som f.eks. sygehusvæsen, handel og undervisning.

Kultur

Spil og dans 
Oppdal har en gammel tradition når det gælder folkedans og folkemusik.

Idræt 
Oppdal er mest kendt for et af Norges største alpinanlæg. Fjeldbygden har i alt fire skihejsanlæg med utallige muligheder. Der har været arrangeret World Cup-løb i slalom i bygden. Oppdal er også et yndet udgangspunkt for fjeldture til Trollheimen, Snøhetta, Hornet, Blåhøa, Blåøret og Orkelhøa. I sommertiden kan man opleve rafting på Driva, hanggliding eller ridning.

Personer fra Oppdal

Ingebrigt Haldorsen Sæter († 1875), politiker, stortingsmand
Ola Setrom († 1946), forfatter
Inge Krokann († 1962), forfatter
Mikael Hoel († 1984), billedkunstner
Bjarne Rise († 1984), billedkunstner
Tove Kari Viken, politiker, stortingspolitiker († 2016)
Ola Svein Stugu (1947–), historiker, forfatter
Erik Håker (1952–), skiløber (alpint skiløb)
Odd Sørli (1954–), olympisk skiløber (alpint skiløb), født i København
Ingrid Skjøtskift, (1964–), politiker på Stortinget

Vennskabsbyer 

 Örebro i Sverige

Eksterne Henvisninger 

 Oppdal Kommune
 Oppdal Skicenter 
 www.oppdal.com – Oppdals officielle rejselivsside|Oppdal – vinter
 Kultur i Oppdal på kort  fra Kulturnett.no

Kommuner i Trøndelag
Kommuner i Sør-Trøndelag
Vintersportssteder i Norge
Løgten

Løgten eller Løgten-Skødstrup er en stationsby i Østjylland med , beliggende i Skødstrup Sogn som satellitby knap 18 kilometer fra Aarhus C. Løgten ligger i Aarhus Kommune og hører til Region Midtjylland. I det større lokalsamfund Skødstrup-Løgten er der 9.516 indbyggere den 1. april 2019.

Byens tætte placering på skov, strand, storbyen Aarhus samt dens infrastruktur med motorvej og jernbane (Djurslandmotorvejen på strækningen Skødstrup-Lisbjerg samt nærbane med stationer ved både Løgten S og Skødstrup S) har medvirket til en kraftig udbygning af hundredvis af nye huse.

Skødstrup, som oprindeligt bebyggelsesmæssigt var adskilt fra Løgten, har en af Danmarks ældste kirker, Skødstrup Kirke. I Løgten er der opført et højhus med 20 luksusboliger. Byggeriet er opført omkring en gammel silo, der har fået navnet Siloetten. Landsbyen Segalt ligger lige nord for byen og er bebyggelsesmæssigt, næsten vokset sammen med Løgten, her ligger Segalt Mølle, som er den eneste mølle med 6 vinger i Danmark.

Beliggenheden ved Grenaabanen og ikke så langt fra byen Mørke har givet inspiration til vendingen: "Hvis du glemmer Løgten, må du stå af i Mørke" (Skal læses "Hvis du glemmer lygten, må du stå af i mørke")

Danmarks næststørste slikproducent Carletti, kendt for bl.a. P-tærter, Skumbananer og Evers bolcher, er beliggende i Skødstrup.

Historie

Arkæologiske Fund 
I det lille moseområde 'Hedelisker' mellem Skødstrup og Studstrup, er der gjort et særligt våbenofferfund fra jernalderen; et såkaldt votivfund. Våbnene blev ofret i slutningen af det 3. århundrede (år 200-300 e.kr.) og dermed tidsmæssigt sammenfaldene med lignende våbenofferfund fra Illerup Ådal. Det var en periode, hvor Østjyderne oplevede organiserede angreb østfra, sandsynligvis udgående fra det sydlige Norge og vestlige Sverige. Man har kendt til offerpladsen i mosen siden 1866, hvor de første undersøgelser blev foretaget.

I Løgten-Skødstrup-Studstrup området er der desuden registreret mange gravhøje fra oldtiden. Området er stadig aktuelt for udgravninger og der er gjort arkæologiske fund så sent som 2011 og 2012 af bl.a. boplads- og offeraktiviteter fra sen yngre bronzealder.

samt her i 2015 med fund af en ca. 20 årig kvinde, der var blevet ofret og en brosten belagt vej, begge fra jernalderen.

I 1875 blev byen beskrevet således: "Skjødstrup ved ovennævnte Landevei [fra Århus til Grenå og Ebeltoft], med Kirke, Præstegaard, Skole, 2 Veirmøller, Kro udenfor Byen, 2 Bagerier, Kjøbmandshandel, flere Haandværkere".

Omkring århundredeskiftet blev byen beskrevet således: "Skjødstrup, ved Landevejen, med Kirke, Præstegd., Skole, Forsamlingshus (opf. 1893), Fattiggaard (opf. 1879, Plads for 34 Lemmer), Lægebolig, Mølle, Bageri, Købmandshdl., Haandværksdrift, Jærnbanehpl. og Telefoncentralst."

Eksterne henvisninger 
 Aarhus.dk – om Løgten-Skødstrup 
 Siloetten i Løgten
 Historier fra Skødstrup

Kilder 

Byer i Aarhus Kommune
Satellitbyer i Danmark
Byer og bydele med befrielsessten
Byer og bydele med genforeningssten
Kongeå HK

Kongeå Håndboldboldklub har hjemmebane i Kongeåhallen i Gredstedbro. Klubben spiller i røde trøjer og hvide shorts. Klubbens højest rangerede damehold spiller per sæson 2015/16 i serie 2 i kreds 7. Klubbens højest opnåede niveau på damesiden er Jyllandsserien. Klubben har også et hold i serie 3. På herresiden spiller 1. holdet i sæsonen 2015/2016 i serie 2, imens 2. holdet spiller i serie 3.  

På børne og ungdomssiden har klubben hold i U8Mix, U10 drenge og U10 piger. U12 drenge samt U18 piger.  

Klubben har derudover "Små hænder" som er håndbold for dem mindste 3-6 år. Små hænder træner og leget med håndbolden 8 lørdage i løbet af sæsonen. 

I sen 90'erne var klubben kendt for sit talentudvikling, hvilket har resulteret i en række etablerede spillere i Håndboldligaen og 1. division på herresiden. Bl.a i Kolding IF Håndbold og Ribe HK.

Håndboldklubber i Danmark
Esbjerg Kommune
LAV-25

LAV-25 er en otte-hjulet pansret mandskabsvogn (PMV), der bruges af det amerikanske marinekorps. Den er baseret på Mowag Piranha køretøjerne.

LAV-25 bliver drevet af en Detroit Diesel Turbo-Charged motor. Den har 4-hjulstræk på de bageste hjul, der kan skiftes til 8-hjulstræk. Køretøjet er også amfibisk, hvilket betyder at det kan "svømme", men ikke i høje bølger. I vand er den maksimale fart 12 km/t, mens typisk fart på land er 85 km/t i enten 4- eller 8-hjulstræk. Brændstoføkonomien er dog nedsat ved 8-hjulstræk.

Bevæbningen er en M242 Bushmaster 25 mm kanon, to M240 7,62 mm maskingeværer og 2 fireløbede røgkastere.

Besætningen er tre mand, og den kan bære fire passagerer med kampudrustning. Køretøjet har gennemgåët mange forandringer i de sene 1990'ere. Efter de har gennemgået en modernisering er alle LAV-25 nu opgraderet til LAV-25A1 standarden, og der er bevilget penge til opgradering til LAV-25A2 standarden. Opgraderingerne inkluderer øget ekstern og intern ballistisk panser, forbedret brandbekæmpelsesudstyr samt en forbedring af affjedringen og et nyt thermisk sigtemiddel med indbygget laser afstandsmåler.

Varianter

LAV-25 

Standard modellen udstyret med et kanontårn med 360° drejning, bevæbnet med en M242 Bushmaster 25 mm maskinkanon med 420 skud, både panserbrydende pileskud og højeksplosive. Heraf er halvdelen klar til brug, mens 210 skud er lagret. Et M240C maskingevær er også placeret i kanontårnet parallelt med M242 kanonen.

LAV-AT (anti-tank) 

Er en LAV udstyret med et affyringsrør til TOW-missiler. Den er også udstyret med et M240E1 maskingevær. Den medbringer 16 TOW-missiler og 1.000 7,62 mm skud til maskingeværet.

LAV-M (morter) 

En LAV med mulighed for at åbne taget. Indvendigt er der en 81 mm M252 morter, der kan dreje 360°, med 99 81 mm mortergranater. Derudover et M240E1 maskingevær med 1.000 skud.

LAV-AD (luftforsvar) 

En LAV udstyret med et elektrisk drevet 25 mm GAU-12 Equalizer gatling kanon, samt to missilramper med hver 4 FIM-92 Stinger antiluftskytsmissiler. Den medbringer 990 skud til 25 mm kanonen og 16 Stinger missiler, Denne variant er ikke længere i tjeneste.

LAV-R (bjergningskøretøj) 

Er en LAV udstyret med en lille kran og et spil, til bjergning af køretøjer, specielt andre LAV'er. Den er bevæbnet med et M240E1 maskingevær med 1.000 skud.

LAV-C2 (kommandokøretøj) 

LAV med forhøjet tag så den kan medbringe ekstra radio udstyr. Den er bevæbnet med et M240E1 maskingevær med 1.000 skud.

LAV-MEWSS (mobilt elektronisk krigsførsel system) 

LAV modificeret til brug i elektronisk krigsførelse.

LAV-EFSS (Expeditionary Fire Support System) 

Er en foreslået erstatning for LAV-M, udstyret med et 120 mm mortersystem.

Pansrede mandskabsvogne
Kæmpekaktus-slægten

Kæmpekaktus-slægten (Carnegiea) er monotypisk, dvs. at den kun indeholder én art, nemlig den nedennævnte. Se beskrivelsen dér. Slægten har tidligere været en del af en anden kaktusslægt, Cereus.

 Kæmpekaktus (Carnegiea gigantea).

Planteslægter
Kaktus-familien
Kæmpekaktus

 
Kæmpekaktus (Carnegiea gigantea) (i USA og de spansktalende lande også Saguaro) er en træagtig plante, som har en søjleformet vækst med én stamme og 5-6 grene. Blomstringen sker første gang efter 50-75 års vækst. Planten bliver op til 200 år gammel.

Beskrivelse 
Alle overjordiske dele er ribbede og bladene er omdannet til torne, som det er sædvanligt blandt kaktusarter. Blomstringen sker i april-juni, hvor de endestillede, hvide blomster springer ud i løbet af natten og holder sig til hen på næste dag. De røde frugter er spiselige og regnes for en delikatese blandt de oprindelige amerikanere, men planten er fredet og frugterne må ikke høstes.

Rodnettet består af højtliggende og vidtrækkende rødder, som dækker et stort område. Der er derfor stor afstand mellem to individer af selvgroede Kæmpekatus.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 5 x 2 m (10 x 4 cm/år). Den årlige tilvækst er dog betydeligt mindre de første leveår, hvor rodnettet udbygges.

Hjemsted 
Kæmpekatus hører hjemme i Mexico, Arizona og Californien, hvor den findes i ørkenområder.

Ved Cabeza Prieta National Wildlife Refugei Sonoraørkenen i Arizona findes den spredt blandt tandet kreosotbusk og Ambrosia deltoidea i lavninger eller flodlejer sammen med blandt andet Krameria grayii, Figenkaktus-arterne Opuntia fulgida og Opuntia ramosissima samt Parkinsonia microphylla og Pleuraphis rigida.

Sukkulenter
Træer
Bassethund

Hunderacen bassethund (engelsk: Basset Hound) er en drivende jagthund, hvilket betyder, at den først og fremmest er avlet til at fange et duftspor og følge det (i det her tilfælde i en større flok) end selve det at jage byttet.

Originalt var den avlet i Frankrig og derefter videreudviklet i England til det, vi kender i dag.

Historie 

Ordet "bas" betyder på fransk "lav til jorden" eller simpelt "lav", hvilket kan gøre det svært at finde ud af, præcis hvornår bassetten først var avlet, da mange forskellige hunderacer blev kaldt basset, forudsat de blot var lavbenede. Det menes dog normalt, at en af de tidligste tekster, der omtaler hunderacen, er i Fouillouxs bog, "Le Venerie de Jaqoes du Fouilloux", skrevet omkring 1585. Den nævnes igen i 1850 i bogen Chiens de Chasse.

Først i 1866 blev hunderacen importeret til England af lord Galaway, som så senere ville skabe bassettens fodfæste i England og avle de hunde, alle nutidens bassetter stammer fra. I 1958 kom racen til Sverige ved ejerne Ulla og Erik Petterson. Bassethunden blev bragt til Danmark omkring 1959 fra England af Esja Ries og hendes mor. Omkring 1960 kom hunderacen nok til Nøtterøy i Norge via Sverige.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Hunderacer fra Frankrig
Bonsai

Bonsai er den japanske udtale af det kinesiske ord penzai eller oprindeligt: penjing (盆景; transskriberet på pinyin: pén jǐng; ordret = "landskab på bakke"). Det er en dyrkningsmetode, som skaber dværgvækst hos træagtige planter. Det er egentlig en gammel kinesisk kunstform, som går ud på at plante små træer i skåle og derefter beskære og forme dem gennem en række år. Kunsten spredte sig til Japan, og derfra er den nået til den vestlige verden.
I dag findes der museer, som udstiller bonsaiplanter både i Japan, Amerika og Europa. De ældste, endnu levende bonsaiplanter hævdes at være næsten 400 år gamle.

Eksterne henvisninger 

 Dansk Bonsai Selskab – officiel website

Havekunst
Havedyrkning
Japanske ord og vendinger
Pagodetræ-slægten

Pagodetræ-slægten (Styphnolobium) består af 3-4 arter af små, løvfældende træer, som tidligere har været en del af slægten Sophora. Styphnolobium-arterne afviger fra Sophora ved, at de mangler evnen til at skabe symbiose med kvælstofsamlende bakterier. Bladene er uligefinnede med 9-12 småblade, og blomsterne er samlet stande, der kan minde om dem hos Robinie. Frugterne er bælge, som er sammensnøret mellem de enkelte frø. Her omtales kun den art, som dyrkes i Danmark.

 Pagodetræ (Styphnolobium japonicum)

Ærteblomst-familien

simple:Styphnolobium japonicum
Pagodetræ

 
Pagodetræ (Styphnolobium japonicum) er et mellemstort, løvfældende træ med en rundagtig vækst. Det er værd at bemærke, at træet ikke har torne. Planten tåler tørke og byklima. Blomstringen indledes først efter 15-20 års vækst.

Beskrivelse 
Gamle træer får en åben og lys krone. Stammen er kort og slankt opret i ungdommen, men senere bliver den mere kroget. Hovedgrenene har uregelmæssig vækst, og de bliver efterhånden overhængende eller næsten vandrette. Barken er først glat og mørkegrøn med lyse korkporer, senere bliver den grå, og til sidst får gamle grene og stammen en furet, gråbrun bark. Knopperne sidder spredt, men er skjult under den opsvulmede bladfod hele sommeren igennem. Bladene er uligefinnede med ægformede, helrandede småblade. Oversiden er mørkegrøn og mat, mens undersiden er blågrøn på grund at et fint hårlag. Bladene bliver siddende længe og får efterhånden en svagt gul høstfarve. 

Blomstringen sker i juli-august, og den består af gulligt hvide ærteblomster, der er samlet i endestillede, åbne klaser. Frugterne er bælge, som er karakteristiske ved, at de er sammensnøret mellem frøene.

Rodnettet består af en kraftig pælerod med vidt udbredte siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 18 x 15 m (40 x 35 cm/år). Tilvæksten er dog betydeligt nedsat efter det 30. år.

Hjemsted 
Tidligere mente man, at træet kun var kendt i dyrket form, men i dag ved man, at det er hjemmehørende i det vestlige Kina. Ernest H. Wilson skrev, at træet var "en vigtig del af vegetationen i de tørre dale i det vestlige Sichuan". 

I Taihan bjergene ved Qinbei vandkraftdæmningen (Henan provinsen) vokser træet sammen med bl.a. Træpæon, Fraxinus chinensis, Juglans mandschurica, Kejser-Eg, Pinus populiformis, Pteroceltis tatarinowii, Vitex cinerea, Vitex heterophylla, Vitex negundo og Østligt Livstræ.

Note 

Træer
Haveplanter
Hvide blomster