kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
TYPO3

TYPO3 er et open source-Content Management System (CMS) skrevet i PHP. Projektet blev startet i 1998 af danskeren Kasper Skårhøj.

Da TYPO3 er et  stort  projekt bliver der vedligeholdt flere versioner af det samtidigt. Seneste stabile version er 7. 6.2, med både 6.1 og 4.5 som gamle versioner der stadig kommer sikkerhedsopdateringer til.

TYPO3 er som mange andre CMS-systemer også opdelt i frontend og backend, henholdsvis bruger- og administratordelen. Sidstnævnte kan benyttes til at redigere indholdselementer på systemets frontend gennem en almindelig webbrowser.

Udvidelser 
Der findes over 4500 udvidelsesmoduler (extensions) til systemet. Disse ekstensions gør det nemt for webudviklere at administrere og designe et middelstort website. Blandt udvidelserne er nyhedssystemer, shop-systemer, diskussionsfora m.v. Alle udvidelsesmoduler er tilgængelige fra TYPO3 CMS Extension Repository (TER). Alle officielle udvidelser man kan hente fra TER er under samme GPL-licens som selve TYPO3. Alle og enhver har mulighed for at udvikle på disse moduler og dermed give sit bidrag, f.eks. har det danske firma IdeFA Gruppen bl.a. i samarbejde med tyske Marketing Factory Consulting spillet en aktiv part i udviklingen i TYPO3 Commerce Webshop.

TypoScript 
Typoscript er en bestemt syntaks for dannelse af konfigurationsarrays som TYPO3 og diverse ekstensions baserer deres logik på. Det er så at sige koblingspunkt mellem bruger af en ekstension, og udviklerne af denne.

Noter 

Content Management Systemer
Frie CMS-systemer
Første puniske krig

En karthagisk gruppe erobrede ca. 564 f.kr. den vestlige del af Sicilien og plyndrede og uddrev hellenerne (grækerne). Efter ca. 300 års krig mellem Karthago og hellenerne, søgte hellenerne hjælp fra Rom. Romerne så rent taktisk på sagen og mente, at Karthago sikkert ville bruge Sicilien som en bro til Romerriget for at udrydde dem. Rom valgte at hjælpe hellenerne.

I år 264 f.Kr. begyndte krigen med et stort søslag ved Sicilien, så kom krigen til Karthagos kyster og endelig til den romerske kyst. Rom vandt krigen 241 f.Kr., og det medførte, at Rom blev stormagt i Middelhavet.

Puniske krige
Minarkisme

Minarkisme eller minimalstatsideologi er inden for samfundslæren det liberalistiske standpunkt, at staten i et frit samfund bør være så minimal som muligt, et såkaldt minarki, og kun netop stor nok til at beskytte hvert individs frihed.
I traditionel politisk filosofi omtales et minarki også som en natvægterstat.

Statens rolle er i minarkismen alene opretholde lov og orden, dvs. at sørge for et retsvæsen, der kan dømme dem, der bryder loven, en politimagt, der kan udføre dommen, og et forsvar, der kan sikre staten mod agression fra andre stater.

Begrebet minarkisme bruges ofte til at skelne mellem to fløje inden for radikal liberalisme: minarkisterne, der accepterer en stat af minimal omfang, og anarko-kapitalisterne, der modsætter sig selve eksistensen af en stat og mener, at det bedste samfund fås i et statsligt ureguleret marked.

Se også
Begrænset statsmagt
Liberalisme
Klassisk liberalisme
Libertarianisme
Anarkisme

Ideologier
Liberalisme
Klassisk liberalisme
Libertarianisme
Rejsen til Saturn

Rejsen til Saturn (udgivet første gang i 1977) er en dansk science fiction-tegneserie, skrevet og illustreret af Claus Deleuran.

Albummet handler om en gruppe danske "soldater" der under ledelse af "Arne Skrydsbøl, sjersjant" sendes til planeten Saturn i en rumraket, for at erklære den for dansk territorium. Beklageligvis er Saturn allerede beboet af rumvæsener, der ikke umiddelbart har til sinds at aflevere deres planet, og der opstår hurtigt fjendtligheder, som bl.a. involverer rumuhyret "Epotes" og en flyvende tallerken lavet af nougat-is (et naturligt mineral på Saturn). Vi møder desuden både Sankt Peter, Helligånden og Lucifer, opdager hvordan tis opfører sig i rummet og skaber kontakt til en fjern civilisation der godt nok er borgerligt styret men stadig kan få Land og Folk efterleveret, inden de tapre "soldater" vender hjem og redder planeten Jorden fra en invasion fra saturnboerne.

Film 
Tegneserien blev i 2008 filmatiseret af folkene bag Terkel i knibe.
De hovedmedvirkende i forhold til stemme indtalingen var Casper Christensen, Frank Hvam, Ali Kazim, Simon Jul, Iben Hjejle.

Eksterne henvisninger 
 Rejsen til Saturn på ComicWiki

Tegneserier fra Danmark
Science fiction
Hammer Herred

Hammer Herred var et herred i Præstø Amt. Herredet hørte oprindeligt under Vordingborg Len der i 1662 blev ændret til Vordingborg Amt , indtil det i 1803 (i henhold til reformen i 1793) blev en del af Præstø Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Hammer Sogn
 Holme Olstrup Sogn
 Kastrup Sogn
 Køng Sogn
 Lundby Sogn
 Mogenstrup Sogn
 Næstelsø Sogn
 Rønnebæk Sogn
 Sværdborg Sogn
 Toksværd Sogn
 Vejlø Sogn
 Vester Egesborg Sogn

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1921
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Præstø Amt
Charles François de Bosc de la Calmette

Charles François de Bosc de la Calmette (født 1710 i Maastricht, død 1781) var en hollandsk diplomat, far til Charles Louis og Antoine de Bosc de la Calmette.

Han blev officer i Schweiz og fik i 1751 borgerbrev i Lausanne og Bern. Han var gift med Antoinette Elisabeth de Godin fra Utrecht (1719-1759), enke efter Jacques Antoine Richier de la Colombiére.

Som diplomat i Lissabon oplevede han det store jordskælv i 1755, hvor guvernanten reddede familiens to små sønner ud af det brændende hus.

I 1759 udnævntes Calmette til hollandsk ministerresident i København, hvor hans hustru samme år døde. I 1761 købte han af Olfert Fischers enke dennes gård Lille Strandstræde 20, København, og i 1777 købte han af Magnus Beringskjold dennes ejendom Nygård på Møn, som blev kaldt Marienborg efter Beringskjolds hustru.

Danskere i 1700-tallet
Godsejere fra Danmark
Diplomater fra Nederlandene
Charles Francois
Huguenotter
Personer fra Maastricht
Charles Louis de Bosc de la Calmette

Charles Louis de Bosc de la Calmette (1750 – 22. august 1811) var en dansk overceremonimester, bror til Antoine de Bosc de la Calmette.

Han var søn af den hollandske gesandt i Portugal, Charles François de Bosc de la Calmette, der 1759 blev forflyttet til København. 

Under jordskælvet i Lissabon 1755 blev han sammen med sin bror frelst af sin guvernante, der bar børnene mellem ruinerne ud af byen. Historien fortæller, at hun blev vækket af en skrigende abe og dermed reddet, og på Liselund Slot er denne abe mindet på en spejldekoration i Abeværelset. Han fulgte med forældrene til Danmark i 1759.

I 1776 blev han dansk adelsmand, 1777 kammerherre og i 1783 overfalkonermester, indtil han i 1798 blev overceremonimester. I 1793 blev han ridder af Dannebrog og i 1808 overkammerjunker.

Han ligger begravet i et kapel ved Damsholte Kirke på Møn.

Kilder 
 Dansk Biografisk Leksikon

Danskere i 1800-tallet
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Danskere i 1700-tallet
Ceremonimestre fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Charles Louis
Kammerherrer fra Danmark
Charles de Bosc de la Calmette

Charles Reinhold de Bosc de la Calmette (1781-1820) var en dansk godsejer og kammerherre.

Han var søn af Antoine de Bosc de la Calmette og blev i 1810 gift med Martha Sabine Adolphine Marie Mackeprang (1788-1877), datter af lægen Marcus Mackeprang. 

Han arvede i 1803 Liselund Slot og Marienborg, men disse blev solgt ved hans død i 1820. 

Kammerherreinde Martha Calmette blev imidlertid boende på Liselund Slot til sin død.

Danskere i 1800-tallet
Godsejere fra Danmark
Charles
Kammerherrer fra Danmark
Tybjerg Herred

Tybjerg Herred var et herred i Præstø Amt. Herredet hørte oprindeligt under Vordingborg Len der i 1662 blev ændret til Vordingborg Amt , indtil det i 1803 (i henhold til reformen i 1793) blev en del af Præstø Amt.

I herredet ligger købstaden Næstved og følgende sogne:
 Aversi Sogn
 Bavelse Sogn
 Fensmark Sogn
 Glumsø Sogn
 Herlufmagle Sogn
 Næsby Sogn
 Rislev Sogn
 Sandby Sogn
 Sankt Jørgens Sogn
 Sankt Mortens Sogn 
 Sankt Peders Sogn 
 Skelby Sogn
 Tybjerg Sogn
 Tyvelse Sogn
 Vester Egede Sogn
 Vrangstrup Sogn

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1921
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Præstø Amt
Den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret

Den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret for Østifterne blev oprettet af Johann Friedrich Struensee i 1771 som en domstol for København. Derfor var rettens oprindelige navn Hof- og Stadsretten. Hof- og Stadsretten var fra 1771, indtil retsplejereformen 1. oktober 1919 trådte i kraft, den almindelige ret i første instans for København, samt fra 1805 til 1919 appelinstans for østifterne. 

Den var oprettet ved forordning af 15. juni 1771 på Johann Friedrich Struensees foranledning og afløste bl.a. Borgretten og Hofretten. Den blev, da forordning af 25. januar 1805 indførte Landsoverretter, slået sammen med Landsoverretten for Østifterne og overtog de opgaver som blandt andet Sjællandsfar Landsting i Ringsted og Fynbo Landsting hidtil havde haft. 

Den derved fremkomne "Landsover -samt Hof- og Stadsret" blev således dels den almindelige ret i første instans for københavnske sager, dels appelret for alle sager fra underretterne i østifterne uden for København. Ved retsplejeloven af 1916 blev Hof- og Stadsretten afløst af Københavns Byret.

Denne ordning fungerede frem til 1919 med ikrafttrædelsen af Retsplejeloven med det nuværende system, hvor landsoverretten blev selvstændig (Østre Landsret) og Københavns Byret blev videreført fra de to hidtidige byretter.

Historiske domstole og retter
Danske myndigheder under enevælden
Etableret i 1771
Ophørt i 1919
Østre Landsret

Østre Landsret er for Østdanmark appelinstans for byretterne. Ved Østdanmark forstås Fyn, Sjælland og Bornholm med omkringliggende øer. Herudover fungerer Østre Landsret som appelindstans for Retten på Færøerne og fungerede som appelinstans for Grønlands Landsret indtil Højesteret overtog denne funktion den 1. januar 2010. Afgørelser fra Sø- og Handelsrettens skifteretsafdeling appelleres til Østre Landsret. Afgørelser fra Sø- og Handelsrettens retsafdeling kan appelleres til Østre Landsret hvis sagen, såfremt den havde været anlagt ved byretten i stedet, skulle have været behandlet ved en byret inden for landsretskredsen og såfremt den ikke er direkte anket til, og admitteret i, Højesteret. Undersøgelseskommissioners beslutninger kan kæres til Østre Landsret. Byretterne kan i konkrete civile sager efter parternes anmodning henvise en sag til landsretterne, såfremt sagen er af principiel karakter. 

Østre Landsret har siden februar 2022 haft hovedsæde på Østre Landsrets Plads 1 i en nyopført bygning i Københavns Nordhavn. Ved domsmandssager og ved nævningeting anvender Østre Landsret også lokaler i retsbygningerne i Odense, Nykøbing Falster og Rønne. Cirka tre gange årligt besøger Østre Landsret Færøerne for at behandle færøske ankesager.

Retten beklædes pr. 1. november 2007 af præsidenten og 64 øvrige landsdommere.

Historie 
Domstolen blev oprettet i 1919 samtidig med Vestre Landsret som afløser for Den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret. Ved oprettelsen blev Østre Landsret placeret i et palæ i Bredgade 59.

Bygninger 
Østre Landsrets nuværende bygning på Østre Landsrets Plads 1 i Københavns Nordhavn er en nyopført bygning, hvortil Landsretten flyttede efter et længerevarende ønske om nye retslokaler med bedre og mere funktionelle rammer for rettens arbejde end der ellers er mulighed for i de historiske lokaler i Bredgade. Østre landsret tog sit nye domicil i brug i 2022.

Østre Landsrets havde sit oprindelige hovedsæde i Bredgade 59, som blev taget i brug af Landsretten ved grundlæggelsen i 1919. Bygningen i Bredgade blev opført som operahus, men fungerede kun som sådant 1702-1708. I 1720-1884 var bygningerne kaserne og søakademi. Bygningen blev restaureret i 1768 af arkitekt C.F. Harsdorff. I 1884 brændte Christiansborg, og Rigsdagen flyttede ind i lokalerne i Bredgade. I 1918 flyttede Rigsdagen ud igen, og bygningen blev nødlazaret under Den spanske syge. Mellem 1919 og 2022 benyttede Østre Landsret bygningen som hovedsæde. Senere tog Østre Landsret også lokaler i brug i Bredgade 42.

Bredgade 59

Se også 
 Vestre Landsret
 Søndre Landsret

Eksterne henvisninger 
 Østre Landsrets hjemmeside

Noter 

Danmarks retsvæsen
Frederiksstaden
Fakse Herred

Fakse Herred var et herred i Præstø Amt. Herredet hørte oprindeligt under Tryggevælde Len der i 1662 blev ændret til Tryggevælde Amt, der blev sammenlagt med Vordingborg Amt i 1750 , indtil det i 1803 (i henhold til reformen i 1793) blev en del af Præstø Amt.

I herredet ligger følgende sogne:
 Alslev Sogn
 Faxe Sogn
 Hylleholt Sogn
 Karise Sogn
 Kongsted Sogn
 Roholte Sogn
 Spjellerup Sogn
 Sønder Dalby Sogn
 Tureby Sogn
 Ulse Sogn
 Vemmetofte Sogn
 Øster Egede Sogn

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1921
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Præstø Amt
Kontravægt

En kontravægt eller en modvægt er en eller flere tunge dele, ofte af stål eller beton, der monteres på maskiner for at undgå at de vælter når de løfter tunge emner.

Kontravægte ses oftest på gaffeltrucks, mobilkraner og gravemaskiner, men også andre maskiner og redskaber benytter modvægtsprincippet.

Vægtens funktion er at erstatte eller supplere støtteben eller støttehjul på den side hvor byrden løftes, ved at tyngdepunktet rykkes tættere på maskinens lodrette akse.

Kontravægte kan laves på mange måder, lige fra den traktormonterede olietromle fyldt med sten eller beton, over betonfliser stablet indtil den korrekte modvægt nås, og op til store specielt udformede stålklodser der skal transporteres på en blokvogn.

Eksterne henvisninger 

 youtube.com: Building Stonehenge – This Man can Move Anything

Klassisk mekanik
Gravitation
Neokortex

Neokortex (fra oldgræsk νέος  "ny" og latin cortex "bark") er den del af hjernen, som ligger ovenpå det limbiske system, som igen ligger ovenpå "krybdyrhjernen" eller reptilhjernen. Det er neokortex, der hjernemæssigt adskiller pattedyrene fra alle de andre dyr.

Henvisninger
, 

Hjernen
Septim (interval)

Indenfor musik er en septim betegnelsen for et toneinterval på 7 heltoner.
En septim kan enten være lille eller stor. En lille septim består af en oktav minus en stor sekund svarende til 10 halvtoner. En stor septim består af en oktav minus en lille sekund svarende til 11 halvtoner.
En stor septim kan for eksempel gå fra c1 til b1:

En lille septim kan for eksempel gå fra c1 til b♭1:

Den umiddelbare mindre diatoniske interval kaldes en sekst, mens det større diatoniske interval en oktav.

Toneintervaller
None

None (af latin: Nonus, den niende) er en betegnelse i musik for et toneinterval på 9  toner, dvs. en tone mere end en oktav.
I en kromatisk skala er en lille none på 13 halvtoner og en stor none på 14 halvtoner. 
En stor none kan for eksempel gå fra c1 til d2:

En lille none kan for eksempel gå fra c1 til c#2:

Springene forekommer sjældent i sange for to på hinanden følgende toner. Som toneomfang er nonen dog almindelig.
En Sømand har sin Enegang er et eksempel på en sang med en lille none som toneomfang.
Den velkendte melodi til Det var en lørdag aften har et toneomfang på en stor none.

Det umiddelbare mindre diatoniske toneinterval kaldes en oktav, mens det større kaldes en decim.

Toneintervaller
Smykke

Et smykke er en mindre pyntegenstand, der bæres som dekoration direkte på kroppen, såsom fingerring, halskæde eller øreringe. Smykker er en af de ældste former for personlig kropsdekoration siden stenalderen. Typisk laves smykker af metaller, ofte med indfattede smykkesten, eller som kæder af perler af træ, rav, skaller og andet materiale. Smykker bruges af følgende årsager:
 dekorationsmykke (kropspynt)
 funktionel smykke (holder tøjet eller håret på plads)
 betalingsmiddel eller valuta-reserve
 tegn på social status, velhavenhed eller magt (krone, diadem, kronjuveler)
 tegn på personlig status eller succes, som vielsesring sportsmedalje, hip-hop-halskæde
 tegn på tilhørsforhold - etnisk, religiøs, eller social tilhørsforhold 
 tegn på profession eller laug (dommer-halskæde, medalje, signetring for laug)
 som symbol for ens personlige følelser eller værdier (kærlighed, sorg)
 kunstnerisk udtryk 
 overtro og religion (talismaner, amuletter, lykkebringere)

Smykker er forskellige i størrelse, oftest små i forhold til den bærendes krop. Antallet, størrelse samt vægt af smykkerne er kun begrænset af den smykke-bærendes egen kropstørrelse og bærestyrke. 

Funktionelle smykker er historisk opstået som del af beklædning - typisk nåle eller knapper, der holdt tøjet eller håret på plads (slipsenåle, hattenåle, brocher, manchetknapper ol.). Nogle funktionelle smykker sættes derfor på tøjet i stedet for direkte på kroppen. I moderne beklædning er funktionerne ikke længere nødvendige og smykkerne bruges nu kun til pynt (såsom broche eller pyntenål).

Materialer til smykkefremstilling 
Siden stenalderen har mennesket brugt alverdens tilgængelige organiske materialer og stenarter til smykker. Typisk ville man samle eller lave perleformer, bore huller igennem perlerne, sætte dem på snor eller træstykke og bære dem. Metal blev først brugt til smykker, da mennesket opfandt metalsmeltning i bronzealderens start, hvor det første metal var kobber. Rent kobber var så blødt, at det kunne kun bruges til smykker og dekoration, herfor også de første metalvåben som små kobberøkser og daggere blev båret som pynt.

Historie 
Smykker var brugt allerede af neandertalere og ældste homo sapiens, derfor er smykker noget af det ældste gravgods fundet af ærkeologer. I Europa fandt man neandertaler-smykker fra 115.000 år siden i den spanske grotte Cueva de los Aviones, bestående af perlekæder lavet af små muslingeskaller. Andre smykker lavet af muslingeskaller for 100.000 år siden er også blevet fundet.  
I Kenya blev der i Enkapune Ya Muto fundet perler af udskårne strudse-æggeskaller lavet for 40.000 år siden. I Denisova-grotten i de siberiske Altai-bjerge fandt man i 2008 blandt andet et armbånd af sten og en fingerring af marmor også fra 40.000 år siden.

Liste over de mest almindelige smykker 

 Ankelkæde
 Armbånd
 Broche
 Bæltespænde
 Choora
 Diadem
 Fibula
 Fingerring
 Gemme
 Halskæde
 Halsring
 Hårspænde
 Kamé
 Krone
 Labret
 Lapel pin
 Manchetknap
 Næsering
 Pektoral
 Slipsenål
 Tiara
 Torque
 Tåring
 Warshavi
 Ørering

Eksterne henvisninger

Kildehenvisninger
Ahmed Hossam

Ahmed Hossam Hussein Abdelhamid (Mido) (født 23. februar 1983 i Cairo), er en egyptisk fodboldspiller, for nuværende (2007) ansat hos den engelske klub Middlesbrough F.C.

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Egypten
Fodboldspillere fra KAA Gent
Jens Jensen-Sønderup

Jens Jensen-Sønderup (16. februar 1862 i Sønderup – 10. marts 1949 smst) var en dansk politiker, bankdirektør og minister.

Han var søn af gårdejer Jens Christensen, var på Lundby Højskole 1878-79, forberedte sig på studentereksamen på Døckers Kursus 1881-82, overtog forældrenes gård, var sognefoged 1892-96, sognerådsformand 1895-1906, formand for Andelsmejeriernes gensidige Ulykkesforsikring 1898-1908,

Han var medlem af Folketinget 1896-1910 (Nørresundbykredsen) og 1911-1920 (Verningekredsen til 1918, derefter Bogensekredsen). I Regeringen Christensen ll var han minister for offentlige arbejder, og samme stilling havde han i Regeringen Neergaard I 1908-1909. I Regeringen Klaus Berntsen 1910-1913 var han indenrigsminister. Derefter var han arbejdsanvisningsdirektør 1914-21, adm. direktør for Kongeriget Danmarks Hypotekbank 1910-11 og igen fra 1921.

Han var næstformand for Kirkeligt Samfund af 1898 fra 1921, medlem af Aldersrentekommissionen, Jernbanerådet, formand for 2. Ædruelighedskommission fra 1923, for Dansk Spare-Selskabs repræsentantskab, for Dansk Trafikforening fra 1925 og Dansk Forening for Socialpolitik fra 1924 og for Udstillingen for Arbejderbeskyttelse fra 1926. Han var Kommandør af 2. grad af Dannebrogordenen og Dannebrogsmand.

Han var gift med Mariane, f. 14. november 1860 i Sønderup.

Kilder 
 Kraks Blaa Bog 1929

Eksterne henvisninger 
 

Indenrigsministre fra Danmark
Transportministre fra Danmark
Danske ministre fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1900'erne
Folketingsmedlemmer i 1910'erne
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Kommunalpolitikere fra Danmark
Foreningsformænd fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1890'erne
Landmænd fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Bankdirektører fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kreditforeningsdirektører fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Vagrien

Vagrien er et område i det nordlige Tyskland, beliggende i det østlige Holsten.

Vagrien (Waierland) ligger mellem Kielerfjorden og Lübeckbugten og er således en meget bred halvø ud i Østersøen. Vagrien afgrænses mod vest af en linje fra Kielerfjorden langs floden Schwentine forbi Plöner See og til floden Trave, der danner sydgrænsen. Vagriens hovedfærdselsåre er Fugleflugtslinjen.

Navnet Vagrien er afledt af navnet på den slaviske stamme vagrierne, der boede i området fra 900-tallet. Vagriernes centrale borg stod i Oldenburg in Holstein. Vagrien erobredes af grev Adolf II af Holsten, der 1143 fik det i forlening. Vagrien regnedes derefter som en del af grevskabet Holsten, senere hertugdømmet Holsten. Kaldes til tider for Østholsten.

Slesvig-Holstens geografi
Bagsværd Station

Bagsværd Station er en S-togs-station der ligger centralt i Bagsværd. Stationen ligger på Farumbanen/Hareskovbanen, og åbnede som S-togsstation 25. september 1977. Før det var det en station på Slangerupbanen mellem København L station på Nørrebro i København og Farum, indtil 1954 videre til Slangerup.

Historie 

Den tidligere Bagsværd Station på Slangerupbanen – fra 1947: Hareskovbanen, som blev indviet samtidigt med Slangerupbanen – KSB i 1906, har ligget nogle hundrede meter længere mod nord. Denne gamle stationsbygning fra dengang ligger der endnu, for enden af vejen Til jernbanen, hvor den fungerer som pensionistklub. Bygningen rummede endvidere posthus indtil 1949.

Beskrivelse 

Adgang til stationen sker fra en stationsforplads hvor der også er busterminal. Stationsforpladsen ligger ud til Bindeledet, ligesom der også er sti- eller fodgængeradgang til flere centrale steder i Bagsværd. Der er kun adgang i den ene ende af stationen. Stationsforpladsen blev ombygget sidst i 1990'erne – hvor der også blev bygget et nyt byggeri med boliger og butikker ved stationen (del af et større nybyggeri i Bagsværd bymidte), med navnet "Bagsværd Centrum".

En Kort & Godt-butik med kiosk og billetsalg ligger i det nye byggeri tættest på stationen.

Busterminalen 
Busterminalen består af fire stoppesteder:
  mod Gladsaxe Trafikplads;  mod Herlev st.
  mod Hundige st./Høje Taastrup st.;  mod Hundige st./Ishøj st./Høje Taastrup st.
  mod Lyngby st.;  mod Lyngby st.
  mod Vallensbæk st./Glostrup st.  mod Værebroparken
  mod Dragør Stationsplads
  mod Tinghøj

Galleri

Antal rejsende 
Ifølge Østtællingen var udviklingen i antallet af dagligt afrejsende med S-tog:

Noter

Eksterne henvisninger 

 Bagsværd Station på dsb.dk
 Movia terminalkort 

S-togs-stationer
Station
Heinrich Wenck
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Gladsaxe Kommune
46 f.Kr.



Begivenheder 
 Julius Cæsar får reformeret den romerske kalender og skaber den julianske kalender. Han indsatte tre skudmåneder i overgangsåret 46 f.Kr. for at bringe orden i de rodede kalenderforhold og få månederne til at passe med årstiderne. Året blev derved på 455 dage og kaldtes af romerne for forvirringens år.

Født 
 Publius Quinctilius Varus, romersk politiker og general (død 9 e.Kr. i Germanien)

Dødsfald 
 Vercingetorix, gallisk høvding og hærfører (født 80 f.Kr.)

Sport 

 
46