kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Flyvestation Aalborg

Flyvestation Aalborg ligger ved Vadum ca. 10 km nordvest for Aalborg. Flyvestationen, som deler bane med Aalborg Lufthavn, er hjemsted for transportfly af typerne C-130 Hercules og CL-604 Challenger, Jægerkorpset samt et hovedværksted.

Til daglig samarbejdes der med Aalborg Lufthavn om flyveledelsen, katastrofe-beredskabet og vedligeholdelsen af de flyveoperative installationer, således at både den militære og den civile lufttrafik tilgodeses.

Historie 
Den første flyveplads ved Aalborg blev oprettet den 29. maj 1938 af Aalborg og Nørresundby kommuner – med det formål at etablere en fast flyveforbindelse til København – pladsen havde da en udstrækning på 2 km².

Under 2. verdenskrig besatte tyskerne lufthavnen den 9. april 1940, ved det man betragter som den første luftbårne operation gennemført under krig. Allerede den 10. april opererede mere end 50 tyske transportfly fra lufthavnen. Tyskerne gik straks i gang med en udbygning, og anlagde under krigen en af Nordeuropas største flyvestationer.
Efter kapitulationen den 5. maj 1945 overtog Royal Air Force (RAF) kommandoen og destruerede de 270 tyske fly der var placeret på stationen. Området blev desuden anvendt som flygtningelejr for tyskere og polakker. Den 1. januar 1946 overgav RAF stationen til Indenrigsministeriet og i 1947 blev den igen taget i brug som civil lufthavn.

Åbningen af Flyvestation Aalborg 
Med Danmarks medlemskab af NATO i 1949, blev der behov for stationen til det flyvevåben, som skulle opbygges i 1950, og den 8. januar 1951 oprettede flyvevåbnet Flyvestation Aalborg.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Aalborg Lufthavns historie 
 Airbase Aalborg history  på danishairshow.dk 

 

Militære anlæg i Danmark
Ålborg
Transport i Aalborg
Aalborgs historie
Flyvevåbnet
Vadum
Etableret i 1951
Pacaya

Pacaya er en vulkan i Guatemala nær byen Antigua. Vulkanen har været i udbrud mindst 23 gange siden den spanske erobring. Efter at have været inaktiv i et århundrede gik den igen i udbrud i 1961, og siden har den konstant været i udbrud. 
 
Vulkanen, der er omkring 2552 meter høj, er et populært turistmål, fordi man kan komme helt op på toppen og komme endog meget tæt på glødende lava.

Vulkaner i Guatemala
Fuglekonger

Fuglekonger (Regulidae) er en familie af spurvefugle, der kun indeholder slægten Regulus. I Danmark er fuglekongen den mest almindelige art, mens den rødtoppede fuglekonge kun yngler stabilt i Sønderjylland. Fuglekongerne har tidligere været en del af sangerfamilien, men har fået deres egen familie som følge af molekylære undersøgelser af deres gener. Familiens arter er udbredt i Nordamerika og Eurasien.

Arter 

 Fuglekonge, Regulus regulus
 Rødtoppet fuglekonge, R. ignicapilla
 Madeirafuglekonge, R. madeirensis
 Taiwanfuglekonge, R. goodfellowi
 Amerikansk fuglekonge, R. satrapa
 Rubinfuglekonge, R. calendula

Kilder 
 Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.1). .
 John H. Boyd: Taxonomy in Flux 
 Danske navne på alverdens FUGLE Arkiveret version fra juli 2013.
Fuglekonge

Fuglekongen (Regulus regulus) er med en længde på blot cirka 9 centimeter Europas mindste fugl. Fuglekongen lever i det meste af den tempererede del af Europa og Asien. Den yngler i nåletræer, men færdes uden for yngletiden ofte i mindre flokke i træer og buske i såvel løv- som nåleskove, både højt til vejrs og tættere på jorden. I træktiden kan den også ses i haver og krat.

Ynglepladser 
Fuglekongen bygger hovedsageligt rede i toppen af grantræer, med en lille rede fæstnet til tynde grene. Fra slutningen af april lægger hunnen 10 æg, som den udruger i løbet af 15 dage. Ungerne er klar til at flyve fra reden, når de har været 15 dage ude af ægget. Ofte er der to kuld unger pr. år.

Føde 
Den lille fugl lever af små spindlere og insekter, ofte bladlus; fuglekongen lever udelukkende af animalsk føde

Æg 
Æg fra forskellige underarter af fuglekonge.

Referencer

Litteratur 
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .

Eksterne henvisninger 

 DOF's beskrivelse af Fuglekongen. 

Fugle fra Eurasien
-ker

-ker er på bornholmsk en stednavnsendelse der betyder kirke.

I modsætning til de fleste sogne i resten af Danmark, der er opkaldt efter den by, kirken lå i, er de bornholmske sogne opkaldt efter selve kirken.

Endelsen ses i de fleste sogne på Bornholm, og en del af byerne benytter også endelsen i selve bynavnet. I disse tilfælde må det formodes at byen er kommet efter kirken. Dette er sket flere steder, idet de bornholmske gårde har ligget spredt i landskabet i modsætning til mange steder i resten af landet, hvor gårdene lå samlet i landsbyer med markerne udenom.

Tidligere satte man endelsen -sen på hvis man omtalte sognet. Eksempel: Ruts Kirke om kirken, Rutsker om byen, Rutskersen om sognet. Dette betyder også at navne som "Rutsker Kirke" er en fejlfortolkning, selvom man omtaler kirken i Rutsker by.

Byer med -ker:
 Olsker (O'et udtales langt som i Odense, ikke som i Odder)
 Klemensker (Udtales lokalt klæmmensker eller klæmsker)
 Nyker (Udtales nøkker)
 Bodilsker (Udtales bolsker på bornholmsk. Kirkens navn kommer af Budolfi)
 Poulsker
 Pedersker (Udtales pærsker)
 Rutsker (Udtales tilnærmelsesvis røsker med kort ø og har ikke noget med byen Rø at gøre)
 Ibsker (Udtales tilnærmelsesvis ebsker)
 Knudsker (Udtales tilnærmelsesvis knøusker)

Se også 
 Stednavne

Kilder 
Inspireret af "Gøbbanissa – og andre sære bornholmske ord og stednavne" af H. A. Koefoed, Bornholms Tidendes Forlag, 1997, 

Stednavne
Bornholm
Ker
Han Herred

Han Herred (el. Hanherred el. Hanherrederne) var et herred i området mellem Thy og Vendsyssel på den Nørrejyske Ø.

Oprindelig hørte herredet til Thysyssel. Senere hørte det til Aalborghus Len. I 1662 blev det lagt sammen med herrederne i Vendsyssel til Åstrup, Sejlstrup, Børglum Amt. I 1793 blev herredet endelig delt. Den vestlige del blev til Vester Han Herred under Thisted Amt, mens den østlige del blev til Øster Han Herred under Hjørring Amt. De to opdelte herreder betegnes også som Hanherrederne.

Blandt andre stednavne i området hvori betegnelsen Han- indgår, kan nævnes Hanstholm, Hanklit og Hannæs.

Herreder i Thisted Amt
Nørrejyske Ø
Herreder i Hjørring Amt
Jerslev Herred

Jerslev Herred nævnes i Valdemars Jordbog som Jarlslefhæreth, og var før 1793 et herred i Vendsyssel. Det hørte dengang til Åstrup, Sejlstrup, Børglum Amt. Siden 1688 havde det haft fælles herredsfoged med Børglum Herred. Ved reformen i 1793 blev herredet nedlagt, men først i 1815 blev dets sogne fordelt imellem Børglum Herred og det nyoprettede Dronninglund Herred.

Herreder i Viborg Amt
Ophørt i 1793
Aalborg Portland

Aalborg Portland A/S er en dansk virksomhed, der som den eneste producerer cement i Danmark. De er markedsleder på det danske marked, og er også verdens største eksportør af hvid cement. Desuden indgår betonproducenten Unicon A/S som et datterselskab i koncernen.

Selskabet blev etableret den 16. oktober 1889 af FLSmidth & Co., der etablerede en cementfabrik i Rørdal øst for Aalborg, hvor der var let adgang til råmaterialerne kridt og ler samt søtransport. Tysk kapital bidrog til etablering af anlægget. Aalborg Portland A/S blev dominerende i den danske cementbranche ved at opkøbe arealer med egnede kridtforekomster samt ved at overtage andre fabrikker; i forbindelse med energikrisen i 1974 blev øvrige fremstillingssteder lukket.

Fremstillingsprocessen sker ved en opvarmning af kridtet for opnå den rette struktur.

Moderselskabet fik i 2003 et større underskud og valgte derfor i foråret 2004 at frasælge Aalborg Portland med datterselskaber. På dette tidspunkt var de global markedsleder for hvid cement, samt national markedsleder i Danmark for grå cement. Unicon var Skandinaviens største producent af fabriksbeton. I 2004 meddelte FLSmidth at konkurrencemyndighederne havde godkendt salget til Italienske Cementir Holding.

Aalborg Portland A/S har 335-355 ansatte i Danmark i , mens moderselskabet Aalborg Portland Holding havde 770 ansatte i Danmark i 2021.

Klimapåvirkning 
Aalborg Portland er den industrivirksomhed, der udleder mest CO2 i Danmark. I 2018 var deres udledninger 2,2 mio. ton CO2, eller 4 pct af landets samlede CO2-udledning. Fabrikken har planer om at skifte fra kul til gas med investeringer på 720 mio kr. Fossil gas kunne give en fossil-CO2-reduktion på 40%, mens biogas kunne give en netto-reduktion på 100%, og mindske en kommende udgift hvis CO2-prisen sættes til 750 kr/ton. Ifølge Det Økonomiske Råd har industrien ikke tilstrækkelig økonomisk interesse i at sænke sit CO2-udslip, fordi prisen på CO2 er for lav. Fabrikkens spildvarme leveres til Aalborg-områdets fjernvarme-system, svarende til 30.000 husstande.

Anvendelse af spildevandsslam 
Fabrikken modtager slam fra spildevandsrensningen i Rebild og Aalborg kommuner. Efter at være omdannet til tørt granulat anvendes det som CO2-neutralt brændstof i cementproduktionen, mens den ikke-brændbare del af slammet udnyttes som råstof.

Sponsorater 
Aalborg stadion, AaBs hjemmebane, omdøbtes i 2017 til Aalborg Portland Park, idet Aalborg Portland overtog stadionsponsoratet. I forvejen var de supersponsor for fodboldklubben. I forbindelse med sponsoratet finansierede Aalborg Portland en kopi af Kimbrertyren bemalet som AaBs spillerdragter.

Litteratur

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Aalborg Portland på 1001 fortællinger om Danmark
 Aalborg Portland
 Aalborg Portland på Kulturarvsstyrelsens hjemmeside

Byggematerialeproducenter i Danmark
Danske virksomheder etableret i 1889
Portland
Gods (varer)

Gods er en samlebetegnelse for varer eller materialer der er undervejs mellem en leverandør og en modtager, og er dermed betegnende for den del af transport der ikke omfatter persontransport.

Gods bruges også som præfiks eller suffiks i andre ord, eksempelvis godsbane, der er en jernbane beregnet til godstog og banegods, der er gods, som transporteres på jernbane.

Gods afhentes tit af fragtmænd eller kurérer, hvor førstnævnte som regel samler godset i en godsterminal hvor det sorteres til forskellige ruter ud i området / landet / verden, mens sidstnævnte som regel kører direkte til modtageren, dog ofte til en væsentligt højere pris.

Gods kan også leveres direkte fra en producent til et antal modtagere (eksempel fra mejeriet til supermarkederne), eller modsat fra en række underleverandører til en større modtager (eksempel mælk fra landbrug til mejeriet).

Fra regeringens side tages der en del initiativer for at optimere godstransporten under hensyntagen til miljø, trafikpres og andre faktorer. Tilsvarende prøver vognmændene at optimere, da en fyldt lastbil tjener mere end en halvtom, men dette giver flere og flere problemer, efterhånden som kunderne stiller større krav om hurtig levering eller levering på bestemte tidspunkter.

Godstransport
Varer
Modtager (transport)

En modtager er den person eller virksomhed som gods, penge eller informationer slutter hos under en transport eller overførsel, eller den kunde der får foretaget en anden ydelse.

Godstransport
Rúni Brattaberg

Rúni Brattaberg (født 1966) er en færøsk operasanger.

Rúni er søn af Árni og Karin Brattaberg, Vágur på Suðuroy, Færøerne. Han er gift med den tyske operasangerinde Susanne Brattaberg, født Jacoby. 

Han uddannede sig som operasanger på Sibelius Akademiet, Finland, og tog privatundervisning hos Elisabeth Schwarzkopf i Helsinki og Ventzeslav Katsarov i Bulgarien.

I januar 2017 blev han hædret med Mentanarvirðisløn Landsins 2016.

Karriere 
 1991–1994 Uddannet som fotograf
 1999–2000 Engagement ved det internationale operastudio Zürich
 2001–2002 Bassolist i Statsteatret i Mainz Tyskland 
 2002 Sang den færøske nationalsang ved fodbold EM mellem Færøerne og Tyskland i Hannover
 2004 Komponisten Gavin Bryars har skrevet specielt for Brattaberg to stykker for kor og solo-bas, der i november blev opført i London.
 2005-2006 Bassolist i Byteatret Bern, gæsteoptræder i Stara Zagora i Bulgarien og i Ústí Nad Labem, Tjekkiet.
 2008 Gæsteoptræder i Stadttheater Ulm og i Opéra Bastille, Paris 
 2009 Gæsteoptræder i The Metropolitan Opera, New York.
	
Sunget

 Daland i Der fliegende Holländer, 
 Basilio i Il Barbiere di Siviglia 

 CD: Sange fra Sibelius, Schubert og Mussorgskij

Hæder 
 2016 - Mentanarvirðisløn Landsins

Referencer

Eksterne henvisninger 
 www.runibrattaberg 
 Runi Brattaberg, engelsk 

Musikere fra Færøerne
Operasangere
Sangere fra Færøerne
Personer fra Vágur
Hjelm

Hjelm kan være:

 Hjelm (hovedbeklædning)
 Hjelm (heraldik)
 Hjelm (Møn) – en bebyggelse og et ejerlav i Damsholte Sogn, Vordingborg Kommune
 Hjelm (ø) – en ø og et ejerlav i Ebeltoft Sogn, Syddjurs Kommune
 Hjelm (Majbølle Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Majbølle Sogn, Guldborgsund Kommune
 Hjelm (Aabenraa Sogn) – et areal i Aabenraa Sogn, Aabenraa Kommune

Desuden findes:
 Hjelm Ø – en ø i Guldborgsund
 Hjælme – en plante
 Hjelm Bugt – en bugt på syd-øst siden af Møn
Polarklima

Polarklima er det klima, der hersker omkring Nordpolen og Sydpolen. Definitionen på polarklima er, at årets middeltemperatur er under 0° Celsius, og at middeltemperaturen i den varmeste måned er under 10° celsius. Det er også betydningsfuldt, at jordaksens hældning medfører et år med henholdsvis polarnat (dvs. at solen ikke ses over horisonten i et til flere døgn om året) og midnatssol (dvs. at solen ses over horisonten i et til flere døgn om året). Det medfører nemlig, at klimaet de fleste steder bliver karakteriseret ved stor variation i temperaturen. Endelig bevirker både permafrosten og de tilfrosne floder, søer og have, at fordampningen og dermed nedbøren er ret ringe. Lufttrykket er højt over områder med polarklima i størstedelen af året (vinteren). Dette polare højtryk fremkalder bevægelse af tørre, kolde luftmasser, hvorved polarfronten (grænsen mellem den tørre polarluft og den fugtigt-milde luft fra oceanerne) skydes mod syd henholdsvis mod nord.

Eksempler på polarklima 
Det eneste kontinent, der har polarklima i sin helhed, er Antarktis. På den nordlige halvkugle er polarklima udbredt i det meste af Grønland, langs nordkysten af Eurasien og de nordlige dele af Alaska og Canada. 

Mange bjergtoppe har et klima, som svarer til polarklimaets definition, men her kaldes det som regel alpint klima.

Polarklima kan iagttages på planeten Mars, der har tydelige polarkalotter (områder med permanent isdække).

Klimaets betydning for planterne 
Der er flere faktorer, som gør områder med polarklima til yderst krævende nicher for planterne:
 De lange nætter gør fotosyntese umulig
 Tidsrummet med mere end 5° C i dagtimerne afkorter vækstperioden
 Permafrosten skaber en overjord med meget ringe dybde
 Den korte sommer medfører manglende nedbrydning af førne, forsuring og udvaskning af mineraler (se højmose)
 Omvendt betyder midnatssolen, at væksten kan foregå døgnet rundt, når temperturen er gunstig

Klimaets betydning for dyrene 
Dyrene må også tilpasse sig et yderst barsk klima.
 Mange klarer sig ved at opbygge fedtreserver, hvorefter de går i hi
 Andre arter trækker i stedet sydpå (henholdsvis nordpå) i vinterperioden
 Nogle få planteædere overlever i de egne, som er så fattige på nedbør, at de er snefrie i størstedelen af året
 Nogle rovdyr klarer sig ved at jage de få aktive planteædere eller ved at jage havpattedyr ved våger i isen.
 Alle arter, der er tilpassede polarklimaet, udvikler tyk pels eller fjerdragt.

Klimaets betydning for mennesket 
Først med udvikling af en raffineret og højt specialiseret, teknisk kultur lykkedes det mennesker at leve i de nicher, som polarklimater skaber. Inuitkulturerne repræsenterer det ypperste blandt disse teknisk prægede polarkulturer.

Med udvikling af infrastruktur og egnede transportmidler og ved udnyttelse af fossile brændstoffer til opvarmning er det lykkedes at etablere polare forposter for den moderne, vestlige kultur i de polare områder. Her var Antarktis længe den sværeste prøvesten, men i dag findes der adskillige, permanente bebyggelser på det sydlige kontinent, hvor turismen sågar er under opblomstring.

Se også 
 Tundra

Meteorologi
Økologi
Gimle

Gimle har flere betydninger

 Gimle (nordisk mytologi)
 Gimle (Roskilde) – Spillested, kulturhus og natklub i Roskilde
 Gimle (København) – Medborgerhus på Islands Brygge i København
 Kulturhus Gimle – Kulturhus i Føllenslev
 Gimle (København) – Kantine på Frederiksberg Campus, Københavns Universitet
Subpolarklima

Subpolarklima er en variant af polarklima. Årets gennemsnitstemperatur er også her under  0° C, men det dækker over en større variation med koldere vintre og varmere somre, så gennemsnitstemperaturen i den varmeste måned her når op over 10° C.

Klima
Tempereret klima

Tempereret klima er det klima der hersker i to zoner rundt om jordens nordlige og sydlige halvkugle, de såkaldte tempererede klimazoner. Området er kendetegnet ved, at vintrene er så kolde, at der kommer en klar afbrydelse i planternes vækst.

Det tempererede klima defineres ved at gennemsnitstemperaturen i den varmeste måned er over 10 °C, samtidig med, at gennemsnitstemperaturen i den koldeste måned er under 3 °C.

Den nordlige tempererede klimazone ligger mellem 23,5° og 66,5° nordlig bredde, mens den sydlige tempererede klimazone ligger mellem 23,5° og 66,5° sydlig bredde. Alle breddegrader er ikke præcise eller lineære, men tilnærmelsesvise værdier.

Se også 
 Fastlandsklima
 Kystklima

Klima
Meteorologi
Hellefisk

Hellefisken (Reinhardtius hippoglossoides) er en fladfisk, der lever i den nordlige del af Atlanterhavet. Den kan blive op til 1 m lang og veje 20 kg.

Kendetegn 
Fisken hører til flynderfiskene, men afviger dog fra de øvrige flyndere ved at være mindre tilknyttet bunden og ved ligeledes at svømme med bugkanten og ikke med blindsiden nedad. Som resultat heraf er dens venstre øje ikke vandret helt om på øjesiden og begge kropssider er farvede og muskuløse.

Den er udbredt cirkumpolært og findes således såvel i nordlige Atlanterhav som Stillehavet. Den findes hyppigst på blød bund på dybder mellem 200 og 2000 meter, med en tydelig tendens til at de største fisk opholder sig på dybest vand.

På bordet 
Hellefisk spises ofte som enten røget eller gravad. Til særlige begivenheder, som julefrokoster, kan den bruges i stedet for den meget almindelige laks.

Langs Norges kyst, hvor man ofte spiste kveite (= den hvide, dvs. helleflynder) juleaften ("julekveite"), lavede man sjov med, at hvis husbonden ikke var mand for at skaffe sin kone hellefisk til jul, skulle han ride på hustaget julen til ende, til skamme for alverden.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Beskrivelse af hellefisk
 Grønlands Naturinstituts beskrivelse af hellefisk
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Reinhardtius hippoglossoides

Fladfisk
Grønlands fauna
Mad fra Grønland
Atlanterhavets fauna
Jimmie Vaughan

Jimmie Vaughan (født den 20. marts 1951 i Dallas, Texas) er en amerikansk blues-guitarist og sanger, såvel som storebror til den afdøde Stevie Ray Vaughan.

Jimmie Vaughans stil er meget inspireret af Freddie King, som personligt har hjulpet ham meget med hans guitarspil igennem årene. Jimmies stil låner også meget fra B.B. King og Albert King, og hans kombination og udvikling gør, at han har sin helt egen, let genkendelige måde at spille guitar på. Sammen med sangeren og mundharmonika-spilleren Kim Wilson grundlagde Vaughan gruppen Fabulous Thunderbirds, hvis tidlige albummer (cirka 1979 til 1983) ofte bliver anset som nogle af de vigtigste udgivelser inden for blues-musikken i denne periode. De blev ikke særligt populære på det tidspunkt, og stod efter nogle år uden pladekontrakt (lige som lillebroren Stevie Ray var ved at slå igennem).

Fabulous Thunderbirds fik en ny pladekontrakt i 1986 og udgav flere albummer med en mere kommercielt acceptabel stil. I 1989 gik Jimmie Vaughan i studiet med Stevie Ray Vaughan for at indspille albummet Family Style, som blev udgivet kort efter Stevie Rays død. Albummet var let blues rock, og Jimmie sang på flere af numrene.

Vaughan udgav sit første solo-album Strange Pleasures i 1994, hvorpå man finder nummeret Six Strings Down, en hyldest til hans lillebror og andre afdøde blues-guitarister (blandt andet Jimi Hendrix). Siden da har Vaughan udgivet flere solo-albummer, primært i en blues rock stil.

Det seneste album fra 2011 indeholder en del materiale med sangeren Lou Ann Barton som han også af og til optræder med live og i øvrigt har gjort i mange år.

Diskografi 
Med Fabulous Thunderbirds
 The Fabulous Thunderbirds (1979)
 What's the Word (1980)
 Butt Rockin (1981)
 T-Bird Rhythm (1982)
 Tuff Enuff (1986)
 Hot Number (1987)
 Powerful Stuff (1989)Vaughan Brothers Family Style (1990)Solo albummer'''
 Strange Pleasure (1994)
 Out There (1998)
 Do You Get the Blues? (2001)
 Plays Blues, Ballads & Favorites (2010)
 Plays More Blues, Ballads & Favorites'' (2011)

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside

Musikere fra USA
Sangere fra USA
Bluesmusikere fra USA
Guitarister fra USA
Løntrin

Løntrin er en opdeling af lønniveauer, der bl.a. bruges til at regulere lønstigninger i forhold til anciennitet indenfor det offentlige lønsystem. 

Erhvervsliv
Indtægter
Arbejdsmarkedet
Jamal Jumá

Jamal Jumá (født 1956) er en irakisk forfatter. Han er født i Bagdad og har taget sin akademiske uddannelse i Danmark, hvor han har boet siden 1984. Han har redigeret og udgivet mange erotiske manuskripter, bl.a. Den Duftende Have, Hjerternes Promenade og De Forbudte Tekster. Dette har ophidset dele af det religiøse og politiske establishment i den arabiske verden med det resultat, at bøgerne er blevet konfiskeret og forbudt i arabiske lande.

Han har udgivet digtsamlinger, f.eks. Bogens Bog 1990, Et Håndtryk i Mørket 1995 og Søvngængerens Erindringer 1998. Hans værker er oversat til mange sprog, bl.a. dansk, engelsk, svensk, fransk, tysk, persisk, tyrkisk og tamilsk.

Sit internationale gennembrud fik han efter uropsætningen af "A handshake in the dark" med BBC Symphony Chorus i London i 2007. Det var den engelske kompositør Michael Nyman, som blev inspireret til at lave et stykke af den engelske udgave af Jumás efterkrigsdigte.

Bibliografi 

 Stunder med Miró, digte, Jorinde & Joringel 2012
 Søvngængerens Erindringer, digte, Tiderne Skifter 1998
 Et Håndtryk i Mørket, digte, Brøndum/Aschehoug 1995
 Bogens Bog, digte, Samleren 1990

Oversættelse til arabisk
 Kongens Fald af Johannes V. Jensen, roman (udkom i Libanon 2009)
 39 digte til det brændende bibliotek af Niels Lyngsø, digte (udkom i Libanon 2009)
 Sigøjnerpoesi, digte (udkom i Libanon 2008)
 Den store epoke af Bo Green Jensen, digte (udkom i Spanien 2007)
 Nær Afstanden af Jens Fink-Jensen, digte (udkom i Spanien 1999)
 Ingenting Mestre af Janus Kodal, digte (udkom i Spanien 2000)
 Denne jord, dette træ, disse stjerner af Orhan Veli, digte (udkom i Emiraterne 1998)

Digtere fra Irak
Latinske møntunion

Latinske Møntunion blev oprettet i 1865 mellem Frankrig, Belgien, Schweiz og Italien. Grækenland tilsluttede sig i 1868.

Hovedmønterne var baseret på både guld og sølv. Dette kaldes bimetallisme, og kræver et fast bytteforhold mellem guld og sølv. Dette er i praksis meget svært.

De facto ophævet med udbruddet af 1. verdenskrig.

Møntunioner
Etableret i 1865
Ophørt i 1914
Guldmark

Guldmark (tysk: Goldmark, officielt bare Mark) var valutaen i Det Tyske Kejserrige fra 1873 til 1914. Guldmarken var baseret på guldstandarden således, at 2.790 mark svarede til 1 kg rent guld (1 Mark = 358 mg). 

Guldmarken blev indført af den Tyske Møntunion, der blev grundlagt den 4. december 1871 i forbindelse med etableringen af Kejserriget. Før etableringen af møntunionen havde de enkelte tyske stater hver deres valuta. Guldmarken blev indført i 1873, og var fra 1876 den eneste gyldige valuta i Kejserriget. Navnet Guldmark blev først brugt senere for at adskille marken fra Papirmark, der blev indført i 1914.

Referencer 

Historiske møntenheder
Tysklands historie
Tysklands økonomi
Etableret i 1873
Ophørt i 1914