kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
2. division 2019-20 (fodbold)

2. Division 2019-20 er den tredjebedste fodboldliga i Danmarksturneringen i fodbold.

Nye hold denne sæson var Helsingør og Thisted, der rykkede ned fra 1. division, samt Holbæk, FA 2000, Næsby og VSK Aarhus, der rykkede op fra Danmarksserien.

Struktur 
De 24 hold blev fordelt i to puljer med 12 hold i hver pulje. I puljerne skulle holdene have spillet mod hinanden to gange - hjemme og ude. Det var anden og sidste sæson med det system.

Grundet COVID-19 pandemien blev grundspillet afbrudt efter 17 af de 22 runder. Det blev efterfølgende vedtaget, at afvikle et slutspil, hvor de 6 øverste fra hver gruppe kæmpede om 1 oprykningsplads, via 6 runder hvor klubberne udelukkende mødte klubberne fra den anden gruppe. Tilsvarende med de 6 nederste fra hver gruppe. Grundet et forslag fra klubben B.93 blev antallet af nedrykkere reduceret fra 5 til blot 2 klubber. På sigt fører dette til en ny struktur.

Deltagende klubber

Oprykningsspil 

Da Superligaen reduceres fra 14 til 12 hold fra den kommende sæson, er der kun 1 oprykker fra 2. division til 1. division; hvorfra der kommer 3 hold ned.

Opdateret 04-07-2020

Nedrykningsspil 

Da 2. division udvides til 28 hold i den kommende sæson, er der kun 2 nedrykkere til Danmarksserierne, hvorfra der kommer 4 hold op.

Opdateret 04-07-2020

Resultater 
<div style="overflow-x: auto; white-space: nowrap;">

Referencer 

Fodboldsæson 2019-20
Sæsoner i 2. division (fodbold)
Kalundborg Flyveplads

Kalundborg Flyveplads, også kaldet Kaldred Flyveplads, er en flyveplads ved Kaldred, lige ud til Saltbæk Vig ca. 15. km udenfor Kalundborg. Flyvepladsen har en 699 meter lang og 18 meter bred asfalteret øst/vest-vendt bane samt græsbaner nord og syd for den asfalterede bane. 

Kalundborg Flyveplads benyttes primært af svæveflyklubberne Kalundborg Flyveklub og Polyteknisk Flyvegruppe.

Den første flyvning i Danmark med eldrevent fly fandt sted i 2019 fra Kalundborg Flyveplads.

I populærkulturen 
Det danske lystspil fra 1963 Støv for alle pengene blev indspillet bl.a. ved Kalundborg Flyveplads.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Webcam fra Kalundborg Flyveplads

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kalundborg Kommune
Lufthavne i Danmark
Kruså Kobbermølle

Kruså Kobbermølle var fra 1612 til 1962 en kobber og messing fabrik i Kobbermølle ved Flensborg Fjord syd for den nuværende dansk-tyske grænse ved Kruså. I Kobbermølle findes stadigvæk de gamle fabriksbygninger fra Kruså Kobbermølle samt arbejdernes boliger, de såkaldte nyboder, som tildels blev restaureret i begyndelsen af 1990'erne. Den 2. juli 2014 genåbnedes Kobbermølle Industrimuseum. I de tre totalrenoverede gamle industrihaller, som tilhører støtteforeningen „Industriemuseum Kupfermühle e.V.“, fortælles historien om kobber- og messingværket, om den tekniske udvikling og om stedet Kobbermølle.

Historie
I 1602 lod den danske konge og hertug af Slesvig og Holsten Christian 4. opføre et hammerværk til metalforarbejdning ved Krusåen. Hammerværket blev drevet ved vandkraft. Fra havnebyen Flensborg kunne der med skib leveres råstoffer og de fremstillede varer fint transporteres videre. Kobbermøllen udviklede sig efterhånden sig til et kobber- og messingværk, der omkring 1800 var det største industrianlæg i Hertugdømmet Slesvig og et af de største i det danske kongerige. Der blev forarbejdet kobber, senere messing, til plader og rør til f.eks. den danske flåde og kobbertage, men også til brugsgenstande som spande, lysestager, pander osv. Det klarede sig igennem skiftet fra dansk til tysk administration og de to verdenskrige. 
Kobbermøllefabrikken oplevede sin blomstringstid i 1914 med over 200 arbejdere. Fabrikken gik konkurs i 1962.
 1628 blev kobbermøllen ødelagt i Trediveårskrigen og bliver i de følgende år genopbygget. 
 1644 blev anlægget ødelagt af svenskerne underTorstenssonfejden og senere genopbygget
 1657 bliver kobbermøllen igen ødelagt under Karl Gustav-krigene og genopbygges af mølleren Hans Dencker 
 1687 overtager Hilmar von Lutten møllen 
 1747 overtager Hildemar thor Straten værket
 1766 overtager Josias thor Straten værket
 1802 fører Josias thor Straten II værket videre
 1830 bliver De Kongelige Privilegier ikke mere forlænget
 1842 overtager F. Görrisen og J. J. Danielsen værket
 1857 overtager brødrene Schmidt og G. Dittmann og C. C. Danielsen kobbermøllen
 1864 kommer regionen under Preussen
 1871 indføres dampkraften
 1885 bliver Friedrich Raben ejer af Kobbermøllen
 1889 får møllen navnet Crusauer Kupfer- und Messingfabrik AG
 1914–18 bliver fabrikken en del af den tyske rustningsindustri
 1919 bliver fabrikken et GmbH med sæde i  Hamborg   
 1920 stemmer befolkningen for Tyskland
 1939–1945 er Kobbermøllen under 2. verdenskrig en del af den tyske rustningsindustri
 1962 går Kobbermøllen konkurs

Galleri

Eksterne henvisninger 

 graenseforeningen.dk
 www.dengang.dk
 www.industriemuseum-kupfermuehle.de

Harreslev
Byer og bygninger opført af Christian 4.
Metamodernisme

Metamodernisme er den foreslåede samlebetegnelse for en række udviklinger indenfor filosofi, æstetik og kultur, som er fremkommet fra, og som reaktion på, postmodernismen. Et relateret begreb er post-postmodernisme.

Stilperioder
Mangannodul

Et mangannodul eller en manganknold er en uregelmæssig sort eller brunsort klump som hovedsageligt består af mangan- og jernoxid omkring en indre kerne. Knoldstørrelsen varierer, men de er typisk omkring 3–5 cm og vejer omkring 100 gram. Knoldene kan indeholde op til 55 % mangan, 35 % jern og 2 % nikkel, kobolt og kobber. Da de findes i store kvantiteter, eksempelvis på havbunden, og indeholder værdifulde metaller, er deres aflejringer typisk økonomisk interessante for kommercielle foretagender.

Henvisninger 

Manganforbindelser
Offshore-boring

Offshore-boring er en mekanisk proces hvorved der bores et borehul under havbunden. Der bores typisk for at lede efter, og efterfølgende udvinde, råolie som ligger indlejret i klippeformationer under havbunden. Typisk anvendes udtrykket til at beskrive olieboring på kontinentalsoklen, omend begrebet også kan bruges om boring i søer og indre have.

Offshore-boring medfører flere miljømæssige udfordringer, både offshore og onshore fra de producerede kulbrinte, og i flere lande raser der store debatter om deres konsekvenser for naturen.

Henvisninger 

Olieudvinding
Energiteknik
Dybhavsminedrift

Dybhavsminedrift er udvinding af mineraler på havbunden. Miner på havet sættes typisk op omkring områder med store mængder polymetalliske noduler eller hydrotermiske væld ved 1400-3700 meter under havets overflade. Vældene skaber massive sulfidaflejringer, som indeholder værdifulde metaller såsom sølv, guld, kobber, mangan, kobolt og zink. Aflejringerne hentes op enten ved hjælp af hydrauliske pumper eller spandsystemer, som tager malmen op til overfladen og forarbejder den der.

Som det er tilfældet med al minedrift, er der spørgsmål omkring hvilken betydning det har på naturmiljøet omkring sig, i dette tilfælde havmiljøet. Naturbeskyttelsesgrupper såsom Greenpeace har argumenteret for et forbud mod minedrift på havbunden af størstedelen af Jordens have på grund af risikoen for at beskadige økosystemerne på det dybe hav, og forurening med tungmetaller.

Henvisninger 

Minedrift
Maritim teknik
Jordlignende planet

En jordlignende planet er et himmellegeme (planet eller måne) som har naturforhold, der minder om Jordens og som dermed kan indebære en mulighed for at finde udenjordisk liv. Jordlignende planeter er klippeplaneter og findes i den beboelige zone hvor der hverken er for varmt eller for koldt til at liv kan forekomme.

Planeter
Strandfirling

Strandfirling eller Strand-firling (Sagina maritima) er en enårig op til 11 cm. høj plante i nellikefamilien med små blomsterfra juni til september. I Danmark  forekommer  den spredt i  lav vegetation på strandenge med græsning, og her ofte på engmyretuer og især langs de indre farvande.

Den findes også  langs den europæiske atlanterhavskyst samt langs kysterne langs  Middelhavet bortset fra den østligste del. Den forekommer på Azorerne og De Canariske Øer.

Kilder og henvisninger

Enårige urter
Nellike-familien
Gammelnorsk

Gammelnorsk er en tidlig form for norsk, der blev talt mellem det 11. og 14. århundrede; det var et overgangsstadie mellem norrønt og mellemnorsk på den ene side og norn og færøsk på den anden.

Norsk sprog
Strandgåsefod

Strandgåsefod (Suaeda maritima) er en enårig 5-50  cm høj salttolerant sukkulent, der hører til Amarant-familien der er  almindelig på salte strandenge og tangvolde ved de danske kyster, men findes i det meste af Europa. 

De små blomster der sidder 1-5 sammen i små kvaster, ses fra juli til september. . Planten ses i flere varierende udformninger, nogle gange i rødlige farver.

Kilder og henvisninger

Enårige urter
Amarant-familien
Tidevandszone

Tidevandszone er det område som kommer i kontakt med luft ved lavvande og dækket af vand ved højvande. Dette område kan bestå af mange forskellige typer habitat: bratte klipper, sandstrande, vådområder med mere.

Organismer som lever i tidevandszonen er tilpasset de ekstreme forskelle som tidevandet medfører. Vand er regelmæssigt tilgængeligt i form af havvand med højt saltindhold ved højvande. Bølger kan også omforme selve topografien på f.eks. sandstrande, eller gøre det vanskeligt for organismer at få fæste på klippe eller stengrund.

Oceanografi
Elproduktion

Elproduktion er en proces, hvorved energi fra primære energikilder omdannes til elektricitet. Den mest normale metode til at producere elektricitet er gennem generatorer i kraftværker. Elektricitet kan også fremstilles ved hjælp af solceller eller på elektrokemisk væg.

Stærkstrømsteknik
Elektricitet
Kystzone

Kystzonen () eller nærkysten er en del af et hav, en sø eller en flod, der er tæt på kysten. I kystområder strækker kystzonen sig fra højpunktet for vandstanden, som sjældent oversvømmes, til kystområder der er permanent under vand. Kystzonen omfatter altid tidevandzonen og begreberne anvendes ofte synonymt, omend kystzonen kan strække sig længere end tidevandzonen.

Geografi
Jordens rotation

for jordens kredsløb om Solen - se Jordens kredsløb

Jordens egenrotation eller Jordens rotation er planeten Jordens rotation om sin egen akse. Jorden roterer øst. Set fra Polaris drejer Jorden mod uret. Nordpolen er det punkt på den nordlige halvkugle hvor Jordens rotationsakse møder dens overflade. Dette er ikke det samme punkt som Jordens magnetiske nordpol. Sydpolen er det andet punkt hvor Jordens rotationsakse rammer dens overflade, i Antarktika.

Jordens rotationsperiode i forhold til Solen – dens gennemsnitlige soldag – er 86.400 sekunder i gennemsnitlig soltid. Hvert af disse sekunder er lidt længere end et SI-sekund, fordi en soldag på Jorden på grund af tidevandsacceleration nu er lidt længere, end den var i det 19. århundrede.

Jordens rotationsperiode i forhold til fiksstjernerne, som IERS (International Earth Rotation and Reference Systems Service) kalder dens stjernedag, er  i gennemsnitlig soltid (UT1), eller  Jordens rotationsperiode i forhold til præcessionen eller det gennemsnitlige forårsjævndøgn, som lidt misvisende kaldes dens sideriske dag, er  i gennemsnitlig soltid (UT1) . Den sideriske dag er således omkring 8,4 ms kortere end stjernedagen. Længden af den gennemsnitlige soldag anført i SI-sekunder kan fås fra IERS for perioderne 1623–2005 og 1962–2005.

Med undtagelse af meteorer i atmosfæren og satellitter i lavt kredsløb sker den tilsyneladende bevægelse af himmellegemerne på himlen i retning mod vest med en fart på 15°/t = 15'/min. Det svarer til Solens eller Månens tilsyneladende diameter hvert andet minut, idet de to tilsyneladende diametre er af samme størrelse.

Referencer 

Himmelmekanik
Rotation
Rotation
Polær iskappe

En polær iskappe eller polærkappe er en region af en planet, dværgplanet eller måne, der ligger ved høj breddegrad og er dækket i is.

Der findes ingen krav til isens størrelse eller sammensætning for at man kan bruge betegnelsen polær iskappe, og heller intet geologisk krav om at den skal dække land, men den skal være et legeme af faststof i polarområdet. Dette gør at begrebet "polær iskappe" ikke er helt pricist, da begrebet iskappe anvendes mere snævert til legemer over land og dækker mindre end 50.000 km2: større områder kaldes indlandsis.

Henvisninger 

Vandis
Arktis
Pokémon: Sol og Måne-afsnit

Pokémon: Sol og Måne er den tyvende sæson af Pokémon og den første del af Pokémon Serien: Sol og Måne, en japansk anime-TV-serie, kendt i Japan under navnet . Den blev oprindeligt sendt i Japan på TV Tokyo fra den 17. november 2016 til den 21. september 2017, og senere i Danmark på Pokémon TV fra den 25. august 2017 til den 23. marts 2018. Den danske versionering er lavet af SDI Media og er baseret på den amerikanske udgave, som er produceret af The Pokémon Company.

Afsnit

Stemmer

Hjemmeudgivelser
I Japan er sæsonen blevet fuldt udgivet til udlejning, men købeudgivelser er begrænset til visse afsnit. Sæsonen har fået en komplet hjemmeudgivelse på engelsk i USA og Australien på.

I Danmark har denne sæson ikke set nogen form for hjemmeudgivelse.

Eksterne henvisninger
 Officielle, danske Pokémon-hjemmeside
 Officielle, amerikanske Pokémon-hjemmeside 
 Pokémon-TV-seriens hjemmeside hos TV Tokyo 
 Pokémon-TV-serien på den officielle, japanske Pokémon-hjemmeside 

Afsnit
Afsnit af animeserier
Pokémon-film

Pokémon er en franchise skabt af videospilsdesigneren Satoshi Tajiri, som handler om væsner kalded Pokémon. I år 2019 fandtes der 22 animerede film og en realfilm. De første nitten animationsfilm tager udgangspunkt i TV-serien af samme navn. Den 22. film er en 3D-animeret genindspilning af den første. Den 20. og 21 film, samt den kommende 23. film foregår i en tidslinje separat fra TV-serien. Filmene er produceret af OLM, Production I.G, Xebec and Wit Studio er i Japan distribueret af Toho mens adskillige firmaer har stået for de danske udgivelser.

Filmene handler om Pokémontræneren Ash Ketchum og hans partner-Pokémon Pikachu. Detective Pikachu er baseret på Detective Pikachu-spillet fra 2016 med Ryan Reynolds i hovedrollen som Detektiv Pikachu med Justice Smith og Kathryn Newton som de menneskelige hovedroller.

Animationsfilm

Pokémon Serien
De første 19 film i serien foregår i samme verden som TV-serien, selvom filmene ikke har nogen direkte indflydelse på selve serien.

Alternativ kontinuitet & genindspilning)
Med den 20. film i serien blev film-serien reboot og følger herefter sin egen kontinuitet. Serien følger ikke længere Ash, som han er i TV-serien, men derimod en Ash fra en alternativ tidslinje. Pokémon – Filmen: Jeg vælger dig! viser en ny fortolkning af, hvordan Ash begyndte sin rejse, og selvom der er mange lighedspunkter med TV-serien til at starte med, så kommer den hurtigt ud på et andet spor. Den næste film, Pokémon Filmen: Vores styrke, fortsætter historien om Ash fra den alternative tidslinje. Den tredje film, Pokémon: Mewtwo slår igen – Udvikling, er en 3D-animeret genindspildning af den første film i serien. Ingen af disse film foregår i foregår i den samme verden, som TV-serien gør.

TV-specials

Noter

Referencer

 
Filmserier
Henrik 1. af Braunschweig-Grubenhagen

Henrik 1. af Braunschweig og Lüneburg (august 1267 – 7. september 1322) var den første hertug af Fyrstendømmet Grubenhagen, et delfyrstendømme i Hertugdømmet Braunschweig-Lüneburg, fra 1291 til 1322. Han var den ældste søn af hertug Albrecht 1. af Braunschweig.

Huset Welf
Fyrster fra middelalderen
Hi Bye, Mama!

Hi Bye, Mama! er en sydkoreansk tv-drama/serie på 16 episoder. Hovedrollerne spilles af henholdsvis Kim Tae-hee (Cha Yu-ri), Lee Kyu-hyung (Cho Gang-hwa) og Go Bo-gyeol (Oh Min-jung).

Eksterne henvisninger 

 

Dramaserier fra Sydkorea
Sydkoreanske tv-serier fra 2020'erne
Tv-programmer fra tvN
Fantasy-tv-serier
IU

IU () er en sydkoreansk sanger, sangskriver og skuespillerinde.

Diskografi

Studioalbum 
 Growing Up (2009)
 Last Fantasy (2011)
 Modern Times (2013)
 Palette (2017) 
Lilac (2021)

Filmografi

Film
 Dream (2021)

TV-serie
 Dream High (2011)
 You Are the Best! (2013)
 Bel Ami (2013)
 The Producers (2015)
 Moon Lovers: Scarlet Heart Ryeo (2016)
 My Mister (2018)
 Persona (2019)
 Hotel del Luna (2019)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Sangere fra Sydkorea
Skuespillere fra Sydkorea
Liste over generation VII-Pokémon

Den syvende generation (generation VII) af Pokémon-franchisen introducerede 86 fiktive arter i de japanske Nintendo 3DS-spil Pokémon Sun og Moon fra 2016 og Pokémon Ultra Sun og Ultra Moon fra 2017. Yderligere to arter blev introduceret i en opdatering til mobilspillet Pokémon Go og Pokémon: Let's Go, Pikachu! og Let's Go, Eevee! fra 2018, hvorved det endelige antal var 88. Nogle Pokémon fra denne generation var tidligere blevet introduceret i TV-serien, inden spillene var udkommet.

Siden Pokémon X og Y er alle de nye Pokémon blevet skabt af et hold på cirka 20 designere anført af Ken Sugimori og Hironobu Yoshida.

Den følgende liste beskriver de 88 Pokémon fra generation VIII i samme rækkefølge som spillets National Pokédex. Pokémon nummer 722, Rowlet, til nummer 802, Marshadow, blev introduceret i Sun og Moon i 2016, mens at nummer 803, Poipole, og nummer 804, Zeraora, blev introduceret i Ultra Sun og Ultra Moon. To mytiske Pokémon, Meltan og Melmetal, debuterede i Pokémon Go i 2018. Efter at man har overført en Pokémon til enten Let's Go, Pikachu! eller Let's Go, Eevee!, får man en boks i Pokémon Go, som spawner adskillige Meltan, som så kan overføres til Let's Go spillene. Alternative former, som ændrer Pokémonernes type, og regionale former er inkluderet.

Liste over Pokémon

Alolan-former
Adskillige "Alolan-former" af generation I-Pokémon blev introduceret i Pokémon Sun og Moon.

Pokémon
Figurer fra Pokémon
Liste over generation VIII-Pokémon

Den ottende generation (generation VIII) af Pokémon-franchisen introducerede 86 fiktive arter i de japanske Nintendo Switch-spil Pokémon Sword og Shield fra 2019. Nogle Pokémon fra denne generation, så som Togepi og Ho-Oh, var tidligere blevet introduceret i TV-serien, inden spillene var udkommet. To ny typer (Mørke og Stål) blev introduceret i spillet, hvilket betød, at der nu var 17 typer i det hele efter patch 1.1.0. Starter-Pokémonerne var de første, nye Pokémon, som blev afslørret den 27. februar 2019.

En større forrandring forekig i den ottende generation, da nye Pokémon og former blev tilføjet til spillene gennem patches. Dette betød også, at for den første gang i franchisens historie var det ikke muligt for dataminere at opdage de Pokémon, som endnu ikke var blevet afsløret, ligesom det var sket tidligere med event-eksklusive Pokémon.

Den følgende liste beskriver de 86 Pokémon fra generation VIII i samme rækkefølge som spillets National Pokédex. Den første Pokémon, Grookey, er nummer 810 og den sidste kendes endnu ikke. Alternative former, som ændrer Pokémonernes type er inkluderet.

Liste over Pokémon

Galarian-former

Pokémon
Figurer fra Pokémon
U/19-EM i fodbold (kvinder)

U/19 Europamesterskaberne i fodbold for kvinder eller U/19 EM i fodbold for kvinder er en turnering for europæiske U/19-landshold arrangeret af UEFA. Turneringen er blevet afholdt hvert år siden 1998.

Resultater 
Alle resultaterne indtil videre.

Referencer

Eksterne henvisninger 
UEFA – Women's Under-19 hjemmeside
Facts and figures, uefa.com

 
Etableret i 1997
Biologisk nedbrydelighed

Biologisk nedbrydelighed, forkortet bionedbrydelighed eller med en anglicisme kaldet biodegradering er en betegnelse for organisk materiale, der kan nedbrydes naturligt af mikroorganismer såsom bakterier og svampe.

Noter

Henvisninger 

Nedbrydelighed
Havet i kulturen

Havets rolle i kulturen har været vigtig i flere århundreder, da mennesker oplever havet på meget selvmodsigende måder: som kraftigt, men stille, smukt, men farligt. Menneskers syn på havet kan findes i mange kunstformer såsom litteratur, kunst, poesi, film, teater og klassisk musik. Den tidligste kendte kunst, der skal forestille både er 40.000 år gammel. Siden da har kunstnere i mange forskellige lande og kulturer afbilledet havet på deres egen måde. Symbolsk er der mange eksempler på at havet er blevet portrætteret som et fjendtligt miljø befolket af fantastiske skabninger: eksempler på sådanne havuhyrer er Livjatan i Bibelen, Isonade i japansk mytologi og Kraken i den sene nordiske mytologi. I psykiateren Carl Jungs værker om drømmetydning symboliserer havet det personlige og det kollektive ubevidste.

Kilder

Henvisninger

Eksterne henvisninger
 Forelæsning: The Global Ocean and Human Culture af John Delaney, University of Washington, 2014

 
Have
Prins Joachim af Belgien

Prins Joachim af Belgien, ærkehertug af Østrig-Este (Joachim Karl-Maria Nikolaus Isabelle Marcus d'Aviano; født 9. december 1991), er den yngre søn og tredje barn af Lorenz, ærkehertug af Østrig-Este og prinsesse Astrid af Belgien.

Prinser af Belgien
Huset Habsburg-Lothringen
Katolikker fra Belgien
Udspilet star

Udspilet star (Carex extensa) er en græsart af Star-slægten.  Den er 10-30 centimeter høj, og blomstrer i juni-juli måned og vokser i fugtige, saltholdige strandenge og er hjemmehørende i Europa, Nordafrika og Mellemøsten. Den er relativ sjælden i Danmark.

Kilder og henvisninger

Europas flora
Star-slægten
Lassavirus

Lassavirus
eller
Lassa mammarenavirus, LASV, er en virus i familien Arenaviridae,    der forårsager Lassafeber, også kaldet Lassa-blødningsfeber eller Lassa hæmoragisk feber,  en blødningssygdom med høj dødelighed. 

Lassafeber er en zoonose, hvor virus overføres til mennesker fra rotter og andre gnavere. Lassafeber er endemisk i vestafrikanske lande, især Sierra Leone, Guinea, Nigeria og Liberia, hvor den årlige forekomst af infektion er mellem 300.000 og 500.000 tilfælde, hvilket resulterer i 5.000 dødsfald om året. Lassavirus kaldes sammen med Ebolavirus og Marburgvirus for de afrikanske blødningsfebervirus og klassificeres som virus i højeste fareklasse.

Lassavirus er en indhyllet virus med en membrankappe og har et genom af enkeltstrenget ambipolariseret RNA i to segmenter. 

I elektronmikroskop fremtræder Lassavirus som partikler i størrelsen 60–300 nm med et kornet udseende af ribosomer stammende fra værtscellen.

Inddeling 

Arenavirus inddeles i to grupper:
 OW - en gruppe i den gamle verden
 NW - en gruppe i den nye verden, der underinddelse i tre klader (undergrupper): A, B og C

Genomet 

Genom et er indeholdt i to enkeltstrengede, ambipolariserede RNA-segmenter, der hver koder for to proteiner, i alt fire virale proteiner.   Det store segment koder for et lille zinkfingerprotein (Z), der regulerer transkription og replikation,   og RNA-polymerasen (L). Det lille segment koder for nukleoproteinet (NP) og overflade-glycoproteinet (GP, også kendt som Spike)

Proteiner 

 Z, et lille zinkfingerprotein, der regulerer transkription og replikation
 L, RNA-polymerase
 NP, nukleoprotein
 Spike-komplekset, som udgøres af tre proteolytiske fragmenter af GP (overflade-glykoprotein, forstadiet, GP-C). Spike-komplekset binder til receptorer iværtsorganismen, jvf. Spike
 GP1 = receptor-binding subunit 
 GP2 = membrane-anchored fusion protein 
 SSP = structured signal peptide

Receptor  

OW såvel som NW klade C hæfter sig med Spike-proteinkomplekset til værtsorganismens alpha-dystroglycan (α-dystroglycan, α-DG).

NW klade A og B hæfter sig derimod til transferrin receptor 1 (TfR1 eller CD71), et membranprotein på værtsorganismens 
epithelceller.

Andet trin af celleinfektionsfasen sker i lysosomerne med membranfusion gennem lysosomproteinet LAMP1 i en pH-afhængig proces.

Se også 

 Coronavirus
 Epidemi

Henvisninger 

Vira
Virus