kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Polis

Polis (ental: πόλις; flertal: πόλεις) betyder både by, stat og kombinationen af by og stat, altså bystat. Betegnelsen stammer fra oldtidens Grækenland, hvor det er en betegnelse for de græske bystater. I det antikke Hellas fandtes der ca. 1500 bystater: Nok over 700 grundlagt i selve Grækenland og nok over 700 grundlagt som kolonier langs Middelhavets og Sortehavets kyster og i Den Nære Orient helt frem til Indusfloden. Disse bystater overlevede den romerske besættelse, men døde derefter langsomt ud.

Polis dækker således over både det urbane og det politiske aspekt.
 Som en by, var polis et urbant centrum med et mindre opland udenfor. Flertallet af befolkningen boede inden for bymurene. Økonomien byggede på landbrug og handel, og der var en stor grad af arbejdsdeling. Stort set alle bystater var omkranset af en bymur og flere af dem byggede store offentlige pragtbygninger såsom templer, gymnasier og teatre.
 Som stat var polis karakteriseret ved at være en politisk enhed, hvor borgerne (dvs. de med politiske rettigheder) var fælles om deres forfatning, hvilket vil sige bystatens politiske institutioner og den måde, de er indrettet på. Af forfatningstyper var der tyranni, oligarki og demokrati. I klassisk tid var de mest almindelige styreformer demokratiet og oligarkiet.

En polis var i høj grad selvstyrende og kunne være uafhængig, men ofte var de mindre poleis underlagt de større. Der var altså snarere tale om et avanceret hierarki, hvor nogle var uafhængige og andre afhængige. Autonomi var ikke et nødvendigt kriterium for at kunne kalde en by for polis. F.eks. havde bystater som Athen og Sparta en lang række poleis under sig, i hvad der kaldtes henholdsvis Det Deliske Søforbund og det Peloponnesiske Forbund.

Befolkningstallet for en polis kunne være helt ned til et par hundrede borgere og helt op til et femcifret antal som i Athens tilfælde, hvor tallet svingede mellem 30.000 og 50.000. Hvis man for Athen lægger antallet af slaver, kvinder, børn og tilflyttere til, vil et forsigtigt skøn give en totalbefolkning for hele Attika på ca. 300.000. Samlet har befolkningstallet for hele bystatskulturen i romersk kejsertid nok udgjort op mod 30 millioner.

De oldgræske bystater udgjorde således en bystatskultur på lige fod med bystatskulturer, som den i Norditalien i middelalderen, og den i Mesopotamien i det 3. årtusinde f.Kr.. Den oldgræske var til gengæld langt den største af alle de 35 bystatskulturer, det er muligt at identificere.

Polis' betydning kan ikke overvurderes: Den er som stats- og samfundsform grundlaget for hele den græske kultur.

Suffikset -polis 
Suffikset -polis eller forkortet -pol, bliver ofte brugt til et bynavn eller lignende, som f.eks. i Akropolis eller Metropolis. En storby er ofte også kaldet en metropol. (Sammenlign også f.eks. Konstantinopel (Konstantinopolis).)

Kilde 
 Hansen, Mogens Herman. Polis, den oldgræske bystatskultur, Museum Tusculanums Forlag, København 2004 
 Sørensen, Claus Vestergaard (2004). Polis og Kosmos i den græsk-romerske verden. Slagmark - Tidsskrift for idéhistorie, (41), 39–54.

Grækenland i antikken
Bebyggelsestyper
Suffikser
John Williams

John Towner Williams (født 8. februar 1932 i New York) er en amerikansk komponist og musiker. Han er en af de mest anerkendte filmmusikkomponister og hans musik har været nomineret til 49 Oscars – en rekord, der kun er overgået af Walt Disney.

Musik spillede en vigtig rolle i hans liv fra en tidlig alder. Da han var syv begyndte at at spille klaver, og senere lærte han også at spille trompet, trækbasun og klarinet. I 1948 flyttede Williams-familien, inklusiv Johns tre yngre søskende, til Los Angeles hvor hans fader, der var jazz-trommeslager, arbejdede som free-lancer for filmstudie-orkestre.

Efter at være blevet færdig med High School i 1950 tog John Williams kurser i klaver og komposition på UCLA og studerede privat hos pianisten Bobby van Eps. Efter at have aftjent sin værnepligt i flyvevåbnet fra 1952-54, tilbragte han et år på Juillard School of Music hvor han studerede klaver under Rosina Lhevinne. Mens han boede i New York arbejdede han også som jazz-pianist.

Efter at være vendt tilbage til Los Angeles arbejdede Williams bl.a. for den legendariske komponist Alfred Newman hos filmselskabet 20th Century Fox og som pianist for Columbia Pictures' orkester. Samtidig fortsatte han sine musikstudier, bl.a. under den italienske komponist Mario Castelnuovo-Tedesco.

Williams komponerede musikken til adskillige film og TV-serier fra 1950'erne og frem. Hans musik til filmen The Reivers fra 1969 blev skelsættende for Williams. Det var denne filmmusik, der fangede den unge filminstruktør Steven Spielbergs interesse. Spielberg hyrede Williams til at skrive musikken til sin film Sugarland Express fra 1974 og har aldrig brugt en anden komponist siden. Da George Lucas lavede den første Star Wars-film i 1977 var det Spielberg, der anbefalede George Lucas at bruge John Williams.

Williams' musik til Spielbergs film fra 1970'erne (efter Sugarland Express komponerede han musikken til Spielbergs Dødens gab i 1975 og Nærkontakt af tredje grad i 1977) samt hans musik til Star Wars i 1977 placerede Williams på stjerne-kortet. Lige siden har Williams været én af de mest originale, produktive og respekterede filmmusikkomponister i Hollywood. Siden de sene 1970'ere og gennem 1980'erne og 1990'erne har Williams komponeret filmmusik, der har opnået status af klassikere: for eksempel temaerne til Superman, Star Wars, Indiana Jones, JFK, Jurassic Park og mange, mange flere. John Williams har vundet 5 Oscars; den første for Spillemand på en tagryg i 1971.

Ud over at komponere filmmusik er Williams også en anerkendt komponist af ikke-filmrelateret klassisk musik.

Filmmusik

Eksterne henvisninger 

 

Filmkomponister fra USA
Komponister fra USA
Oscar for bedste musik
Emmy-vindere
Personer fra New York
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Wookiee

Wookiee er en fiktiv race fra Star Wars-universet.

De kendetegnes ved at være meget høje, og at være behåret overalt, ofte i en brunlig farve.
Wookiee'erne stammer oprindeligt fra skovplaneten Kashyyyk, men blev sendt bort efter Imperiets fødsel til alverdens planeter som slaver.
De taler ikke andet end deres eget sprog, der består mest af brøl og knurren.

Han Solos styrmand Chewbacca er en wookiee. Chewbacca står i livsgæld til Han Solo efter at den daværende løjtnant i Imperiets flåde reddede ham fra at blive pisket ihjel. Han Solo blev smidt ud af Flåden og begyndte at smugle med sin uldne makker.

Star Wars-racer
Mesozoikum

Mesozoikum ( for 'i midten' og zoon for dyr; 'dyr i midtens tidsalder') – tidligere kaldet  Jordens Middelalder, er den mellemste af de 3 geologiske æraer i æonen Phanerozoikum. Opdelingen af tiden i æraer går tilbage til det 19. århundrede.

Mesozoikum strækker sig fra 251 til 65,5 millioner år siden. I Mesozoikum var livet domineret af store sofistikerede krybdyr.

Geologisk starter Mesozoikum med at kontinenterne er samlet i superkontinentet Pangæa. Igennem æraen opdeles Pangæa i det nordlige kontinent Laurasien og det sydlige kontinent Gondwana. Laurasien opsplittedes i Nordamerika og Eurasien. Gondwana brækkede op i 4 kontinenter: Sydamerika, Afrika, Australien og Antarktis, samt subkontinentet Indien.

Mesozoikum er kendt som dinosaurernes tidsalder. I Mesozoikum udvikledes også de første fugle og blomsterplanter – også kendt som de dækfrøede planter. I Mesozoikum levede pattedyrene en skyggetilværelse.

Ændring af atmosfærens iltindhold 
Atmosfærens iltindhold har ændret sig noget igennem Mesozoikum. For ca. 230 millioner år siden var der ifølge Science Now artiklens graf ca. 10% ilt.

Den stigende iltkoncentration begyndte med at superkontinentet Pangæa for 200 mio. år siden opsplittedes, hvorved Atlanterhavet dannedes og der kom langt flere kystnære havområder for algerne. Det topper ca. 191 mio. år siden på ca. 17,5%, hvorefter det daler til 13% for 178 mio. år siden, hvorefter det igen topper ved 19% for 162 mio. år siden. Herefter daler det svagt til 16% for 142 mio. år siden.

Nu kommer et langt stræk hvor iltindholdet er mellem ca. 16 og 17,5%; svagt stiger og slutter med et svagt fald til ca. 52 mio. år siden. Disse iltudsving har helt sikkert påvirket livet overalt på jorden, og omvendt skyldes udsvingene nok også evolution af fotosyntetiserende planter.

Kilder/Referencer 
 British Mesozoic Fossils, 1983, The Natural History Museum, London.
 29 September 2005, Science Now: Breathing Easier Since the Jurassic  Citat: "...Atmospheric oxygen levels have fluctuated throughout Earth's history..."

Eksterne henvisninger 

 MesozoicMind.com – Give me a Mesozoic Mind
Alois Alzheimer

Alois Alzheimer (14. juni 1864 – 19. december 1915) var en tysk læge og neurolog, som beskrev karakteristikkerne på det, som nu kaldes Alzheimers sygdom. Han observerede sygdommen i 1906.

Alzheimer blev født i den lille by Marktbreit i Bayern, hvor hans far var notar. Han studerede ved universiteterne i Aschaffenburg, Tübingen, Berlin og Würzburg, hvor han blev færdig som læge i 1887. Året efter brugte han fire måneder på at hjælpe mentalt syge kvinder, før han blev ansat ved det psykiatriske hospital i Frankfurt am Main, Städtische Irrenanstalt. Emil Stoli var leder af asylet (1852-1922). En anden neurolog, Franz Nissl (1860-1919), begyndte at arbejde samme sted, og det førte til et frugtbart samarbejde. I 1912 blev Alzheimer udnævnt til professor i psykiatri ved universitetet i Breslau (i dag Wrocław). 

Alzheimer var en af grundlæggerne af det videnskabelige tidsskrift Zeitschrift für die gesamte Neurologie und Psychiatrie.

Kilder/henvisninger 

 Alzheimerforeningen 

Personer fra Bayern
VIP

En VIP (Visitor In Private) eller (Very Important Person) er en person, som har forskellige privilegier på grund af sin betydning eller indflydelse.

Eksempelvis kan statsoverhoveder, Politikere, overordnede funktionærer, celebriteter, millionærer etc., betragtes som VIPs.

VVIP bruges om very very important person, refererende til VIP'er med særlig høj rang eller højt forbrug. VVIP bruges især for at skelne mellem mennesker, når alle kan købe VIP-adgang, men nogle gæster har særligt høje krav

Anden brug af VIP 
VIP kan tillige være forkortelse for videnskabeligt personale, betegnelsen er især brugt på uddannelsesinstitutioner hvor TAP står for Teknisk/Administrativt Personale.

Kilder 

Begreber
BCD

BCD er en forkortelse for flere ting:

 BCD (tal) – Binary-Coded Decimal, et form for tællesystem
 Buoyancy Control Device – en afbalanceringsvest til dykning
 Bio & Chemistry Division –
Hud

Hud er det organ, som danner kroppens ydre grænse. Huden beskytter kroppen mod påvirkninger som varme, kulde, stråling og bakterier. Den medvirker til et stabilt indre miljø. Huden er fæstnet til knoglerne og vævet. Normalt huser huden mere end 100 forskellige bakteriearter, og forskning tyder på, at flertallet af dem er gavnlige og afværger parasitangreb.

Huden indeholder blodkar og svedkirtler, som er med til at opretholde væskebalancen og styre legemstemperaturen. Huden indeholder også nervetråde, som kan registrere stimuli, og talgkirtler, som danner hudfedt/talg.

Evolutionen har medført, at forhornede hudceller har udviklet sig forskelligt. Mange dyr har udviklet hår på huden: pels hvis behåringen er tæt nok. Fisk og reptiler har skæl, og fugle har fjer.

Huden består af overhuden, læderhuden og underhuden. Læderhuden indeholder mange kollagene fibre, og de gør pattedyrs hud velegnet som læder.

Hudens farve bestemmes af indholdet af melanin. Jo mere melanin, jo mørkere er huden. Melanin beskytter kroppen mod solens ultraviolette stråler.

Hudens lag

Epidermis (overhud) 
Epidermis er det yderste hudlag. 95% af cellerne i epidermis er keratinocytter, mens de resterende er særlige nerveceller og immunforsvarsceller. Epidermis kan inddeles i følgende lag (startende udefra):
 Stratum corneum
 Stratum lucidum (ses kun i tyk hud på håndflader og fodsåler)
 Stratum granulosum
 Stratum spinosum
 Stratum basale

Epidermis indeholder ikke blodkar, så de levende og delingsdygtige celler i de dybeste lag næres via blodkar i dermis.

Dermis (læderhud) 
Dermis kaldes også læderhuden og ligger mellem epidermis og subcutis. Dermis består af to lag:
 stratum papillare: Ligger yderst mod epidermis. Har fingerlignende projektioner papiller ind i epidermis med blodkapillærer eller mekanoreceptorer.
 stratum reticulare

Dermis indeholder kollagen, elastiske fibre, hårfollikler, svedkirtler, talgkirtler, blodkar, mekanoreceptorer og lymfekar.

Subcutis (underhud) 
Subcutis eller hypodermis er det inderste lag af integumentærsystemet. Cellerne er fibroblaster, fedtceller og makrofager. Subcutis fungerer som fedtdepot.

Se også 
 Anatomi
 Slimhinde

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Exploring the skin. Science Special Issue, nov. 2014

 
Histologi
Følelse
Kage

Kage er en spise, der typisk er sød og bagt. Generelt er kager en blanding af mel, sukker (eller andet sødemiddel), æg, hævemiddel og smør/margarine. Herefter skal der tilføjes forskellige smagsvarianter, hvilket kan være bestemt af en væske (f.eks. mælk, vand eller juice) eller en form for frugt. Dette blandes sammen og bliver derefter bagt.

Der bliver spist kage til festlige begivenheder eller sammenkomster. Dette kunne f.eks. være, at når man har inviteret gæster på besøg, får man et stykke kage til kaffen. Til fester bliver kagen typisk serveret som dessert, hvilket traditionelt sker ved bryllupper og fødselsdage og andre selskaber.

Forskellen mellem en kage og en småkage er, at kagen er mere luftig end småkagen. Desuden er småkagen også mindre end kagen, hvilket er grunden til navnet. Alternative eksempler på kager er æbleskiver, pandekager og lagkager.

Se også 
Pund-til-pund-kage
 Dessert 
 Opskrifter i WikiKogebogen

Galleri 

Desserter
Aarbøger for Nordisk Oldkyndighed og Historie

Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie er et dansk arkæologisk tidsskrift, der udgives af Det Kongelige Nordiske Oldskriftselskab.

Oldsagskommissionen (stiftet 1807) udgav Antiqvariske Annaler 1812-1827 (fire bind) med beskrivelser af fortidsmindesmærker og fund samt tilvæksten på Det Kgl. Museum for Nordiske Oldsager. Det må betragtes som forløberen for Aarbøger. I 1825 blev Det Kongelige Nordiske Oldskriftselskab stiftet af blandt andre Carl Christian Rafn med formålene at udgive oldnordisk litteratur og fremme kendskabet til den nordiske oldtid. Året efter begyndte selskabet udgivelsen af tidsskriftet, der gennem årene kom til at skifte navn en del gange (Antiquarisk Tidsskrift blev i en periode udgivet sideløbende, men er her alligevel medtaget som en at Aarbøgers gamle titler):

 Antiqvariske Annaler 1812-1827 (fire bind)
 Tidsskrift for Nordisk Oldkyndighed 1826-1829 (to bind)
 Nordisk Tidsskrift for Oldkyndighed 1832-1836 (tre bind)
 Annaler for nordisk Oldkyndighed og Historie 1836-1863 (23 bind) . De vigtigste bidrag blev oversat til fransk og udkom i Memoires de la Societe des Antiquaires du Nord 1836-1860 (fire bind)
 Antiquarisk Tidsskrift 1843-1863 (fem bind)
 Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie 1866-. De vigtigste bidrag blev oversat til fransk og udkom i Mémoires de la Société Royale des Antiquaires du Nord Nouvelle Série 1866-1934 (11 bind)

Det bør bemærkes, at der især i tidsskriftets første år også forekommer artikler, hvis emner i dag vil blive betragtet som historiske snarere end arkæologiske.

Eksterne henvisninger 
 Adskillige bind af tidsskriftet er digitalt tilgængelige via Internet Archive

Tidsskrifter om historie
Arkæologi i Danmark
Tidsskrifter fra Danmark
Oldsagskommissionen

Oldsagskommissionen (Den kongelige Commission til Oldsagers Opbevaring) blev nedsat 22. maj 1807 og skulle sikre bevaringen af de vigtigste oldtidsminder og tage vare på de arkæologiske fund.

Initiativet til kommissionen kom fra Rasmus Nyerup, der i 1805 havde konstateret, at mange historiske fortidsminder på hans barndomsegn ved Nyrup på Fyn var forsvundet, siden han var barn. En af Oltidskommissionens første handlinger var i 1808 at udsende 12 spørgsmål til alle landets præster for at få et overblik over, hvilke historiske fortidsminder der fandtes. Metoden var grundlæggende den samme, som Ole Worm tidligere havde anvendt. På baggrund af indberetningerne blev cirka 200 fortidsminder fredet i perioden 1809-1811. Det drejede sig primært om dysser, jættestuer og gravhøje.

11. december 1816 afløste Christian Jürgensen Thomsen Rasmus Nyerup som sekretær for kommissionen. Under ham blev der ryddet op i samlingerne, og Det Kgl. Museum for Nordiske Oldsager åbnede for offentligheden i 1819.

Indberetningerne til kommissionen var en vigtig forløber for Sognebeskrivelsen, der blev påbegyndt i 1873, og Oldnordisk Museum blev en grundstamme i Nationalmuseet fra dettes oprettelse i 1892.

Litteratur 
 Christian Adamsen og Vivi Jensen (red.): Danske præsters indberetninger til Oldsagskommissionen af 1807, fem bind, Wormianum:København 1995-2003

Danske kommissioner
Arkæologi i Danmark
Etableret i 1807
Danske myndigheder under enevælden
Det Kongelige Nordiske Oldskriftselskab

Det Kongelige Nordiske Oldskriftselskab blev stiftet 28. januar 1825 af blandt andre Carl Christian Rafn og Rasmus Rask med formålene at udgive oldnordisk litteratur og fremme kendskabet til den nordiske oldtid. Selskabet blev dog først kongeligt 9. maj 1828.

Selskabet har udgivet Aarbøger for Nordisk Oldkyndighed og Historie og har gennem årene også udgivet flere enkeltstående værker som Christian Jürgensen Thomsen: Ledetraad til Nordisk Oldkyndighed (1836), Christian Rafn: Antiquitates Americanae (1837), Kongespejlet. Konungs skuggsjá. I dansk oversættelse ved Finnur Jónsson (1926) og Lexicon poeticum antiquæ linguæ septentrionalis: Ordbog over det norsk-islandske Skjaldesprog. (2. udgave 1931). I nyere tid udgives serien Nordiske Fortidsminder.

Selskabet har den danske regent som præsident.

Eksterne link 
 Serien Nordiske Fortidsminder 

Videnskabelige og historiske institutioner
Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug

Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, også kaldet Trykkefrihedsselskabet, blev stiftet i marts 1835 af liberale kræfter, der ville modvirke en skærpelse af censuren under enevælden. I 1848 blev selskabet opløst, og med Grundloven af 1849 blev der indført fuld trykkefrihed.

Selskabet havde også til formål at modarbejde trykkefrihedens misbrug og virke til folkeoplysning. Selskabet udgav Dansk Folkeblad og en række skrifter med folkeoplysende sigte. Det udskrev også en række prisopgaver. Medlemmer af selskabet modtog både Dansk Folkeblad og de forskellige skrifter, som selskabet udgav.

Trykkefrihedsselskabet af 2004 opfatter sig som inspireret af det historiske Trykkefrihedsselskab.

Dansk Folkeblad 
Dansk Folkeblad blev den første litterære tilkendegivelse af det 1835, af en kreds af liberalt sindede mænd, stiftede »Selskab for Trykkefrihedens rette Brug«. Hensigten med bladets stiftelse var "at virke for Pressens rette Brug ved Pressen selv", som H.C. Ørsted skrev i det første nummer i en artikel, der rigtignok var noget høj for "den mindre dannede Del af Borgerstanden, Dansk Folkeblad nærmest var bestemt for". I virkeligheden blev Dansk Folkeblad også snarere et led i den mere mådeholdne fraktion af det nationalliberale partis organisation; det holdtes og læstes af bourgeoisiet, universitetsprofessorer redigerede det og skrev i det. Navne som Ørsted, Tage Algreen-Ussing, J.F. Schouw, H.N. Clausen, C.F. Allen og D.G. Monrad viser tilstrækkelig, hvilken snæver kreds man i virkeligheden tog sigte på. Den egentlige politik blev ikke behandlet, i overensstemmelse med programmet, der kun bød på et ugeblad til almindelig oplysning. I de første årgange fandtes en del oversættelser fra fremmed litteratur, små originale skildringer af hjemlige forhold, men senere tog man mere sigte på øjeblikket, og skønt bladet aldrig førte et så voldsomt sprog som f.eks. Fædrelandet, i modsætning til hvis radikalisme det til dels var blevet stiftet, blev dog et nummer af den sidste årgang (1848), hvori en artikel om "Adel og Embedsbesættelser", beslaglagt.

Litteratur 
 Sigurd Nielsen, Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug s. 225-364 i: Historiske Meddelelser om København, IV R. 4, 1954-57, s. 225-364.

Eksterne henvisninger 
 Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug – om sig selv , fra en af selskabets udgivelser fra 1836, gengivet på eremit.dk
 Den københavnske Trykkefrihedsadresse af 20. februar 1835 som indledte oprettelsen af selskabet kan læses på Wikisource.
  

Foreninger fra Danmark
Etableret i 1835
Ophørt i 1848
Trailer (preview)

En trailer eller teaser er en forhåndsvisning (eng. preview) af et produkt – typisk en film eller et computerspil. Man kan næsten kalde en trailer, for en reklame for produktet. Teasers vises i:

 Lange udgaver i biografer
 Kortere udgaver i tv
 Varierende udgaver kan ofte hentes på internettet

I relation til computerspil må en trailer ikke forveksles med shareware, evaluation eller demoer. En trailer er på film-mediet.

Film
Teaser

Teaser kan hentyde til

Teaser (reklametype) – en reklametype, hvor centrale oplysninger (fx produktnavnet) udelades, så læseren er nødt til at gætte.
Trailer (preview) – en type film, der blot antyder handlingen i en kommende film eller et kommende computerspil.

cs:Teaser
de:Teaser
fi:Teaser
pl:Teaser
pt:Teaser
ru:Тизер
sv:Teaser
Evaluation (programlicens)

Evaluation er en programlicens, hvor brugeren får lov til at prøve et computerprogram uden forpligtelse til senere køb af det. 

En sådan licens kan omfatte den fulde funktionalitet i programmet, eller der kan være begrænsninger, som f.eks. kan være:
 i tid, typisk er afprøvningen fastsat til 30, 60 eller 90 dage
 i funktionalitet, så resultatet af programmets behandling f.eks. ikke kan gemme eller udskrive resultatet af programmets behandling
 i brugsomfang, så programmet kun tillader behandling af en begrænset datamængde.

Programmet vil ofte indeholde en kontrol af, at aftalen overholdes og vil ophøre med at fungere, når den er udløbet. Men det ses også, at aftalen blot indeholder en forpligtelse til at slette programmet ved aftalens ophør. 

Når der er tale om programmer til brug på personlige computere, er det almindeligt at afprøvningen er gratis; men til mere omfattende programmer på servere eller større edb-anlæg kan afprøvningen kræve en indsats fra udvikleren, som denne ønsker honoreret.

Omgåelse af aftalen 

I de tilfælde, hvor afprøvningen omfatter det fulde program, vil leverandøren forsøge at sikre sig mod, at brugeren bryder aftalen og anvender programmet efter aftalens ophør uden at anskaffe det.

F.eks. er majoriteten af evaluerings-programmer beskyttet mod, at brugeren sætter datoen tilbage på sin computer, så han/hun på den måde kunne vinde mere tid. Med dette menes der, at hvis man eksempelvis installerer programmet d. 1. juni, og har 30 dage, så ved programmet at det ikke skal kunne åbnes mere efter 1. juli. Logisk nok, kunne man gå ind i dato-indstillingerne og sætte datoen tilbage til 1. februar, og på den måde vinde nogle ekstra måneder. Men for at undgå denne form for snyd, registrerer programmet datoen for hvornår det sidst var aktivt, og kan på den måde sammenligne om brugeren forsøger at snyde.

Softwarelicenser