kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Berlins borgmestre

Dette er en liste over borgmestre af Berlin siden 1809, hvor man benyttede titlen Oberbürgermeister ≈ overborgmester indtil 1991, og fra 1951 regerende borgmester.

Overborgmester for den kongelige hovedstad (1809–1920)

Overborgmester for Stor-Berlin (1920–1951) 

Louise Schroeder fungerede på vegne af Ernst Reuter. Valget af Reuter som overborgmester blev nemlig ikke anerkendt af Sovjetunionen. På grund af Schroeders sygdom fungerede Ferdinand Friedensburg for Schroeder i tre og en halv måned. Den 30. november 1948 indsatte Sovjetunionen sin egen overborgmester for Øst-Berlin. Dermed blev byen i realiteten delt.

Overborgmester for Øst-Berlin (1948–1991)

Regerende borgmester i Berlin siden 1951 

{| class="wikitable sortable plainrowheaders" 
!rowspan="2"| Portræt
!rowspan="2"| Navn
!rowspan="2"| Parti
!colspan="2"| Periode
|-
! Tiltrådt !! Fratrådt
|-
| 
| Ernst Reuter
| SPD
| 1. februar 1951
| 29. september 1953
|-
| 
| Walther Schreiber
| CDU
| 22. oktober 1953
| 11. januar 1955
|-
| 
| Otto Suhr
| SPD
| 11. januar 1955
| 30. august 1957
|-
| 
| Franz Amrehn
| CDU
| 30. august 1957
| 3. oktober 1957
|-
| 
| Willy Brandt
| SPD
| 3. oktober 1957
| 1. december 1966
|-
| 
| Heinrich Albertz
| SPD
| 1. december 1966
| 19. oktober 1967
|-
| 
| Klaus Schütz
| SPD
| 19. oktober 1967
| 2. maj 1977
|-
| 
| Dietrich Stobbe
| SPD
| 2. maj 1977
| 23. januar 1981
|-
| 
| Hans-Jochen Vogel
| SPD
| 23. januar 1981
| 11. juni 1981
|-
| 
| Richard von Weizsäcker
| CDU
| 11. juni 1981
| 9. februar 1984
|-
| 
| Eberhard Diepgen
| CDU
| 9. februar 1984
| 16. marts 1989
|-
| 
| Walter Momper
| SPD
| 16. marts 1989
| 24. januar 1991
|-
| 
| Eberhard Diepgen
| CDU
| 24. januar 1991
| 16. juni 2001
|-
| 
| Klaus Wowereit
| SPD
| 16. juni 2001
| 11. december 2014
|-
| 
| Michael Müller
| SPD
| 11. december 2014
| 21. december 2021
|-
| 
| Franziska Giffey
| SPD
| 21. december 2021
| 27. april 2023
|-
| 
| Kai Wegner
| CDU
| 27. april 2023
|nuværende
|}

 
Lister over personer
Giona

Giona (, også translittereret som Gkiona, [ˈɟona]) er et bjergområde i Fokis, i periferien Centralgrækenland. Det er en sydlig fortsættelse af Pindus-bjergene og ligger mellem bjergene i Parnassus mod øst, Vardousia mod vest og Iti mod nord. Det er det højeste bjerg syd for Olympus og det femtehøjeste i Grækenland. Pyramida er den højeste top på 2.510 moh. Andre toppe er Perdika (Πέρδικα, 2.484 moh.), Tragonoros (Τραγονόρος, 2.456 moh.), Platyvouna eller Plativouna (Πλατυβούνα, 2.316 moh.), Profitis Ilias (Προφήτης Ηλίας, 2.916 moh.) Βράϊλα, 2,177 moh.), Paliovouni (Παλιοβούνι, 2,122 moh.), Pyrgos (Πύργος, 2,066 moh.), Lyritsa (Λυρίτσα, 2,007 moh.), Botsikas (Μπότσικας, 1,945 moh.), K9, 1,945 moh.), Kok, 1,945 moh.), Kokon 1.842) og en anden Profitis Ilias (Προφήτης Ηλίας, 1.806 moh.). Området afvandes af floden Mornos mod vest.

Den nærmeste by er Amfissa mod sydøst. Mindre landsbyer i bjergene er Kaloskopi i nordøst, Stromi i nord, Lefkaditi i vest og Agia Efthymia mod sydøst.

Kilder og henvisninger 
 
 Græsk bjergflora 

Bjerge i Grækenland
Tortiglioni

Tortiglioni er en type pasta fra Italien. Den minder om rigatoni, men den er større og har dybere riller der går i spiralform rundt om pastaen. Det karakteristiske design kommer fra fremstillingsprocessen, hvor pastaen drejes i form.

Navnet er afledt af det latinske ord torquere, der betyder "at dreje".

Referencer 

Pasta
Mad fra Italien
Squid Game

Squid Game (Koreansk: 오징어 게임; Revideret romanisering: Ojing-eo Geim) er en sydkoreansk drama-, thriller-, action- og overlevelsesserie skabt af filminstruktør og manuskriptforfatter, Hwang Dong-hyuk. Serien havde premiere på streamingtjenesten Netflix den 17. september 2021 og er siden blevet en af de mest streamede serier på tjenesten. Hovedrollerne i serien spilles af henholdsvis Lee Jung-jae (Seong Gi-hun), Park Hae-soo (Cho Sang-woo), Jung Ho-yeon (Kang Sae-byeok), O Yeong-su (Oh Il-nam), Heo Sung-tae (Jang Deok-su), Anupam Tripathi (Abdul Ali), Kim Joo-ryoung (Han Mi-nyeo) og Wi Ha-joon (Hwang Jun-ho).

Handling
Serien handler om 456 sydkoreanere, som alle har stor gæld. De takker ja til en mystisk invitation om at konkurrere i børnelege. Præmien er en pengepræmie på op til 45,6 milliarder sydkoreanske won, men indsatsen er dødelig, for deltagerne skal konkurrere i en række børnelege, hvor de bliver dræbt, hvis ikke de gennemfører legen. Konkurrencerne bliver holdt på en hemmelig ø, som er overvåget af stedets vagter, der alle er iklædt lyserøde dragter og en sort maske med en figur på, f.eks. en trekant. Figuren afgør deres status i vagternes system, f.eks. har vagter med en firkant højere rang end vagter med en trekant og en cirkel.

Eksterne henvisninger 
 

Sydkoreanske tv-serier fra 2020'erne
Tv-serier fra Netflix
Dramaserier fra Sydkorea
Action-tv-serier
Thrillerserier
Grønlands regeringer

Grønlands regeringer kaldes Naalakkersuisut eller Grønlands Landsstyre. De ledes af en formand som udpeger medlemmerne af Naalakkersuisut. Landstinget blev oprettet i 1979 da Grønland fik hjemmestyre og fortsatte med navnet Naalakkersuisut under Grønlands Selvstyre fra 2009.



Grønlands Landsstyre under hjemmestyreordningen 1979-2009 

Kilde: Landsstyre og Naalakkersuisut gennem tiderne. Opgørelse over medlemmer af Landsstyre og Naalakkersuisut fra den 7. maj 1979 til den 27. september 2021.

Naalakkersuisut under Grønlands selvstyre 

Kilder: Landsstyre og Naalakkersuisut gennem tiderne. Opgørelse over medlemmer af Landsstyre og Naalakkersuisut fra den 7. maj 1979 til den 27. september 2021.

Referencer
Berlins regerende borgmester

Berlins regerende borgmester () er regeringschef for delstaten Berlin, formand for Berlins senat og samtidig borgmester i Berlin. Vedkommende vælges af Berlins parlament, hvor der af de øvrige medlemmer af regeringen (senatorer) udpeges to som stedfortrædere. Borgmesteren har hovedsæde i statskansleriet, som befinder sig i Rotes Rathaus.

Tidligere blev titlen overborgmester (som i andre tyske byer) benyttet. Titlen regerende borgmester blev indført i Vestberlin i begyndelsen af den kolde krig. 

Dertil har hver tolv af Berlins distrikter en distriktsborgmester, som dog ikke er traditionelle borgmestre, da distrikterne (Bezirke) ikke er deres egne kommuner.

Regerende borgmestre

Eksterne henvisninger
Grimeton sogn

Grimeton sogn i Halland var en del af Himle herred. Grimetons distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 38,12 kvadratkilometer, heraf land 35,84. I 2020 havde distriktet 847 indbyggere. Landsbyen Grimeton ligger i sognet såvel som verdensarven Radiostationen i Grimeton.

Navnet (1231 Grimetunä, mansio de Grymätim) består af to dele. Den første del er enten et mandligt navn eller 'Grima', et tidligere navn på Grimeån. Den anden del stemmer fra 'tun' (indhegnet område, gårdhave).. Befolkningen steg fra 1810 (562 indbyggere) til 1920 (956 indbyggere). Derefter faldt den relativt hurtigt, så der i 1970 var 590 indbyggere i Grimeton. Siden er befolkningen steget igen.

Der er fire naturreservater i sognet: Næsnabben er en del af EU-netværket Natura 2000, mens Toppbjær (delt med Sibbarp sogn), Karlsvik og Skærbæck er kommunale naturreservater.

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Gødestad sogn

Gødestad sogn i Halland var en del af Himle herred. Gødestads distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 8,38 kvadratkilometer, heraf land 8,30. I 2020 havde distriktet 316 indbyggere. Landsbyen Gødestad ligger i sognet.

Navnet (1363 Götestade) består af to dele. Den første del er mandsnavnet Gøte, den anden del stemmer fra stad.. Indbyggertallet har været relativt stabilt i lang tid, i 1810 boede 305 indbyggere i sognet. Siden da har det varieret mellem som højst 368 indbyggere (1880) og som mindst 228 indbyggere (1960).

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Videnssociologi

Videnssociologi er et akademisk område, der beskæftiger sig med skabelsen, delingen og opfattelsen af viden i et samfund. Grundantagelsen er, at viden er skabt af mennesker i en social kontekst. Videnssociologien kan således undersøge hvordan "sociale grupper, positioner og interesser samt forskelle i samfundsstruktur" resulterer i forskelle i opfattelsen af viden. Traditionelt har videnssociologien dermed fokuseret på for eksempel sociale stratas dominans i produktionen af videnskabelig viden, hvor nyere videnssociologisk forskning i udpræget grad fokuserer på italesættelsen af viden og fænomener, hvilket kan ses som et spørgsmål om diskursiv magt.

Litteratur 

 Berger, Peter & Thomas Luckmann (2007): Den sociale konstruktion af virkeligheden: en vidensociologisk afhandling. Akademisk Forlag
 Foucault, Michel (1994): Viljen til viden. Det lille forlag
 Pedersen, Alex Young mfl (2018): Hvad er videnssociologi? I: Idehistorie. Systime
 Qvortrup, Lars (2004). Det vidende samfund. Unge pædagoger

Referencer 

Sociologiske fagområder
Videnskabssociologi

Videnskabssociologi er den del af sociologien, der undersøger den videnskabelige proces, de involverede aktører og de underliggende strukturer. Således bliver sociologien som videnskab selv undersøgt på lige fod med alle andre videnskaber. "Normer og roller, institutioner, organisationsformer, kommunikation, magtforhold, konflikter og prestigefordeling" er blandt genstandene for videnskabssociologiske undersøgelser. Videnskabssociologien er beslægtet med den generelle videnssociologi, der undersøger viden på et mere generelt socialt og samfundsmæssigt plan.

Referencer 

Sociologiske fagområder
Videnskab
Samfundsvidenskab
Hunnestad sogn

Hunnestad sogn i Halland var en del af Himle herred. Hunnestads distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 14,92 kvadratkilometer, heraf land 14,82. I 2020 havde distriktet 677 indbyggere. Landsbyen Hunnestad ligger i sognet.

Navnet (1461 Hwndestade) består af to dele. Den første del referer till hunnere eller hund, den anden del stemmer fra stad.. Befolkningen steg fra 1810 (400 indbyggere) til 1870 (734 indbyggere). Derefter faldt den indtil 1980 (430 indbyggere), derefter er den steget igen.

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Abdi Nageeye

Abdi Nageeye (født 2. marts 1989) er en somaliskfødt nederlandsk atletikudøvere, som konkurrerer i maraton.

Han repræsenterede Holland under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, hvor han blev nummer 11 i maratonløbet.

Han vandt sølv ved sommer-OL 2020 i Tokyo i maraton.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Langdistanceløbere fra Nederlandene
Olympiske sølvmedaljevindere fra Holland
Medaljevindere ved sommer-OL 2020
Atleter ved sommer-OL 2020
Regeringen Jonathan Motzfeldt

Regeringen Jonathan Motzfeldt kan henvise til:
 Regeringen Jonathan Motzfeldt I – Grønlands regering 1979-1983
 Regeringen Jonathan Motzfeldt II – Grønlands regering 1983-1984
 Regeringen Jonathan Motzfeldt III – Grønlands regering 1984-1987
 Regeringen Jonathan Motzfeldt IV – Grønlands regering 1987-1988
 Regeringen Jonathan Motzfeldt V – Grønlands regering 1988-1991
 Regeringen Jonathan Motzfeldt VI – Grønlands regering 1997-1999
 Regeringen Jonathan Motzfeldt VII – Grønlands regering 1999-2001
 Regeringen Jonathan Motzfeldt VIII – Grønlands regering 2001-2002
Regeringen Jonathan Motzfeldt I

Regeringen Jonathan Motzfeldt I var Grønlands første regering efter indførelse af hjemmestyre i 1979. Den blev dannet efter det første valg til Inatsisartut. Siumut fik absoult flertal i Inatsisartut med 13 af 21 pladser og dannede en flertalsregingen med Jonathan Motzfeldt som landsstyreformand.

Regeringen 
Landsstyret som bestod af 5 medlemmer varede fra 7. maj 1979 til 2. maj 1983.

|}

Referencer 

Motzfeldt, Jonathan 1
Regeringen Jonathan Motzfeldt II

Regeringen Jonathan Motzfeldt II var Grønlands anden regering som sad fra 2. maj 1983 til 17. juni 1984. Regeringen var en mindretalsregering med 6 landsstyremedlemmer fra Siumut.

Regeringsdannelse 
Ved valget til Inatsisartut i 1983 mistede Siumut sit absolutte flertal. Siumut og Atassut havde hver 12 pladser i Inatsisartut, mens Inuit Ataqatigiit (IA) var kommet ind for første gang med 2 pladser. Siumut forhandlede sig frem til aftale med IA, hvorefter IA til gengæld for at støtte en Siumut-regering fik række udvalgsposter og pladser i råd og styrelser.

Regeringen 
Landsstyret bestod af disse 6 medlemmer:

|}

Referencer 

Motzfeldt, Jonathan 2
Lindberg sogn

Lindberg sogn i Halland var en del af Himle herred. Lindbergs distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 42,20 kvadratkilometer, heraf land 41,79. I 2020 havde distriktet 5.281 indbyggere. Landsbyerne Trønninge, Tofta, Trønningenæs og Lindberg ligger i sognet.

Navnet (1334 Lymbyergh) består af to dele, lind og berg.. Befolkningen steg fra 1810 (1.286 indbyggere) til 1860 (2.105 indbyggere). Derefter faldt den, så der i 1950 var 1.532 indbyggere i Lindberg. Siden er befolkningen steget hurtigt igen.

Der er fire naturreservater i sognet: Balgø, Gamla Varberg, Getterøn och Væstra Getterøn.

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Getterøn naturreservat

Getterøn er et naturreservat og Natura 2000-område i Varbergs kommun, Sverige. Området er hovedsageligt kendt for sit fugleliv. Omkring 170 fuglearter yngler eller hviler i området.

Kilder 

Naturreservater i Varbergs kommun
Natura 2000-planer
Nøsslinge sogn

Nøsslinge sogn i Halland var en del af Himle herred. Nøsslinge distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 39,26 kvadratkilometer, heraf land 34,45. I 2020 havde distriktet 121 indbyggere. Landsbyen Nøsslinge ligger i sognet.

Navnets oprindelse (1330-1334 Nyslinge) er uklar.. Befolkningen steg fra 1810 (295 indbyggere) til 1870 (505 indbyggere) og er siden faldet .

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Snorre Thorfinnsson

Snorre Torfinnsson (norrønt og islandsk: Snorri Þorfinnsson, sjeldnere: Snorri Karlsefnisson) (født mellem 1004 og 1013, død 1090) var søn af Torfinn Karlsevne og Gudrid Thorbjørnsdatter. Han regnes for at være den første etniske europæer som er født i Amerika, og han var en vigtig faktor for at indføre kristendommen i Island.

Familie
Fødselsdatoen til Snorre Torfinnsson er usikker. Fødselstal som 1005, 1009, og 1012 har vært lanceret, men alle er enige om at han var født mellem 1005 og 1013. I følge Grønlændernes saga var Snorre tre år da familien forlod Vinland på grund af problemer med de indfødte, skrælinger. Familien drog da tilbage til Glaumbær på Island.

Snorre Torfinnsson fik to børn; datteren Hallfrid og sønnen Torgeir. Hallfrid blev mor til Torlak Runolfsson, biskoppen i Skálholt på Island. En af efterkommerne til Snorres bror Torbjørn, Bjørn Gilsson, blev biskop i Hólar. Torgeir var far til Yngvild, som var mor til Brand Sæmundarsson, biskop i Hólar.

Kristendommen indføres på Island
I tekster fra 1200-tallet, omkring 200 år senere, står der at Snorre Torfinnsson og Snorre Torgrimsson var en vigtig faktor for kristningen af Island. Efter Grønlændernes saga byggede Snorre den første kirke på Glaumbær. Blandt hans efterkommere er der flere islandske biskopper.

Arven
 Siden Snorre Torfinnsson blev født på Vinland, (Newfoundland), regnes han for den første europæer som blev født i  Nordamerika. .
 I 2002 opdagede amerikanske arkæologer resterne efter et tusind år gammelt Langhus på Islands nordkyst. Man tror det var Snorre Torfinnssons gård. Langhuset blev fundet i nærheden af Glaumbær, udenfor landsbyen Sauðárkrókur.

Eksterne henvisninger
 Biografier i Dictionary of Canadian Biography Online
 Torbjørn Nilssons vinlandsferd

Personer fra Island
Islændinge i vikingetiden
Vikingetid i Canada
Rolfstorp sogn

Rolfstorp sogn i Halland var en del af Himle herred. Rolfstorps distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 54,78 kvadratkilometer, heraf land 52,49. I 2020 havde distriktet 1.129 indbyggere. Landsbyen Rolfstorp ligger i sognet og Bockstenmanden blev fundet i sognets østlige dele.

Navnet (1475 Rowelstorp) består af to dele, mandsnavnet Rolf og torp.. Befolkningen steg fra 1810 (930 indbyggere) til 1870 (1.560 indbyggere). Derefter faldt den, så der i 1960 var 815 indbyggere i Rolfstorp. Siden er befolkningen steget igen.

Der er fire naturreservater i sognet: Nabben (delt med Sibbarp sogn) og Gæssløsa er en del af EU-netværket Natura 2000, mens Hallagården (delt med Skællinge sogn) og Skærte er kommunale naturreservater.

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Regeringen Jonathan Motzfeldt III

Regeringen Jonathan Motzfeldt III var Grønlands tredje regering som sad fra 17. juni 1984 til 9. juni 1987. Regeringen var en flertalsregering med 7 landsstyremedlemmer fra Siumut (5) og Inuit Ataqatigiit (2).

Regeringsdannelse 
Inuit Ataqatigiit (IA) trak sig som støtteparti for den forrige Siumut-regering i marts 1984 på grund af uenighed om Grønlands fiskeriaftale med EF. Der blev udskrevet valg til afholdelse 6. juni. I det nye Inatsisartut fik Siumut og Atassut hver 11 mandater mens IA fik 3. Tre koalitionsmuligheder var mulige, og Inuit Ataqatigiits formand Aqqaluk Lynge udelukkede ikke en koalition med Atassut. Det endte med en koalition mellem Siumut og IA.

Regeringen 
Landsstyret bestod af disse medlemmer: 

|}

Referencer 

Motzfeldt, Jonathan 3
Regeringen Jonathan Motzfeldt IV

Regeringen Jonathan Motzfeldt IV var Grønlands fjerde regering som sad fra 9. juni 1987 til 7. juni 1988. Regeringen var en flertalsregering med 7 landsstyremedlemmer fra Siumut (5 medlemmer) og Inuit Ataqatigiit (2 medlemmer).

Regeringsdannelse 
I marts 1987 udløste stigende uenigheder mellem Siumut og Inuit Ataqatigiit (IA) en regeringskrise i koalitionsregeringen, og der var rygter om at IA's to landsstyremedlemmer Josef Motzfeldt og Aqqaluk Lynge ville blive udskiftet med Agnethe Davidsen og Jens Lyberth fra Siumut. Siumut forhandlede med Atassut om at danne en regering med disse to partier, men der blev i stedet udskrevet nyvalg da forhandlingerne ikke førte til noget resultat. Ved valget 26. maj 1987 fik Siumut og Atassut begge 11 mandater, mens IA fik 4 mandater, og det nye parti Issittup Partiia kom ind med 1 mandat. Siumut og IA forhandlede sig frem til en ny regeringsaftale. Et af nøglepunkterne i forhandlingerne var hvilke og hvor mange landsstyreposter hver af de to partier skulle have. De endte med fortsat 5 landsstyremedlemmer til Siumut og 2 IA, men IA fik lovet et tredje landsstyremedlem for familie og sundhed når sundhedsområdet skulle overdrages fra Danmark omkring 1. januar 1989.

Regeringen 
Landsstyret bestod af disse medlemmer:

|}

Ændringer 
 Hans-Pavia Rosing fratrådte som landsstyremedlem for økonomi i september 1987 fordi han var blevet valgt til Folketinget ved Folketingsvalget 1987.
 Josef Motzfeldt blev i april 1988 tvunget til at forlade både landsstyret og landstinget efter at have fået en dom for spirituskørsel. Han blev erstattet i landsstyret af Johanne Petrussen.

Referencer 

Motzfeldt, Jonathan 4
Autofagi

Autofagi (fra oldgræsk αὐτόφαγος autóphagos, der betyder "selvspisende") (også kaldet autofagocytose) er den naturlige og regulerede nedbrydning af cellens bestanddele, der foregår i cellens lysosomer. Autofagi gør det muligt på en kontrolleret måde at nedbryde og genbruge de dele af cellen, der måtte være uønskede eller er defekte.

Referencer

 

Cellebiologi
Skællinge sogn

Skællinge sogn i Halland var en del af Himle herred. Skællinge distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 57,29 kvadratkilometer, heraf land 53,30. I 2020 havde distriktet 977 indbyggere. Landsbyen Skællinge ligger i sognet.

Navnet (1482 Skællinge) består af to dele. Den første del har flere fortolkninger, mens den anden del sandsynligvis er afledningsendelse -inge.. Befolkningen steg fra 1810 (593 indbyggere) til 1870 (1.038 indbyggere). Derefter faldt den, så der i 1960 var 646 indbyggere i Skællinge. Siden er befolkningen steget igen.

Der er tre naturreservater i sognet: Hallagården (delt med Rolfstorp sogn), Mærkedalen og Øvre Lia.

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Regeringen Jonathan Motzfeldt V

Regeringen Jonathan Motzfeldt V var Grønlands femte regering som sad fra 7. juni 1988 til 17. marts 1991. Regeringen var en mindretalsregering med 5 landsstyremedlemmer fra Siumut.

Regeringsdannelse 
Knap et år efter at den forrige regeringskoalition mellem Siumut og Inuit Ataqatigiit var dannet i juni 1987, blussede de to partiers uenigheder op igen under den grønlandske valgḱamp til folketingsvalget i maj 1988. Uenighederne drejede sig denne gang om Grønlands medlemskab af NATO og uranudvinding i Kuannersuit, og både Atassut og Issittup Partiia gav tilsagn om at ville støtte en Siumut-mindretalsregering uden Inuit Ataqatigiit. Den nye regering med kun 5 Siumut landsstyremedlemmer blev godkendt i Landstinget 7. juni 1988 af alle partier på nær IA.

Regeringen 
Landsstyret bestod af disse medlemmer:

|}
Jens Lyberth fratrådte 1. februar 1991 for at blive ny direktør i KNR. Landsstyreformand Jonathan Motzfeldt overtog hans opgaver i regeringens sidste uger (der var ordinært landstingsvalg 5. marts 1991).

Referencer 

Motzfeldt, Jonathan 5
Spannarp sogn

Spannarp sogn i Halland var en del af Himle herred. Spannarp distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 19,77 kvadratkilometer, heraf land 19,63. I 2020 havde distriktet 739 indbyggere. Landsbyen Himle ligger i sognet.

Navnet (1379 Spandtorp) består af to dele. Den første del er enten mannsnavnet Spanni eller et ord, der er relateret til spand. Den anden del er torp.. Befolkningen steg fra 1810 (444 indbyggere) til 1880 (862 indbyggere). Derefter faldt den, så der i 1980 var 630 indbyggere i Spannarp. Siden er befolkningen steget igen.

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Stamnared sogn

Stamnared sogn i Halland var en del af Himle herred. Stamnared distrikt dækker det samme område og er en del af Varbergs kommun. Sognets areal var 11,95 kvadratkilometer, heraf land 11,59. I 2020 havde distriktet 249 indbyggere. Landsbyen Stamnared ligger i sognet.

Navnet (1400'erne Stampnaredh) består af to dele. Kilden till den første del er uklar, eventuelt er det et mannsnavn, Stamne. Den sidste del er 'ryd', fra rydning.. Befolkningen steg fra 1810 (271 indbyggere) til 1860 (516 indbyggere). Derefter faldt den, så der i 1980 var 224 indbyggere i Stamnared. Siden er befolkningen steget noget.

Kilder 

Sogne i Himle herred
Folkebogføringsdistrikter i Varbergs kommun
Halmsted Herred

Halmsted Herred var et herred i Halland. Det var opdelt i 12 sogne. Herredet er opkalt efter byen Halmstad

Sogne
I Halmstads kommun
Getinge
Harplinge
Holm
Kvibille
Rævinge
Slættåkra
Steninge
Søndrum
Vapnø
Øvraby

I Hylte kommun
Kinnared
Torup

Kilder

 

Herreder i Halland
Tøndersø Herred

Tøndersø Herred var et herred i Halland. Det var opdelt i 6 sogne, alle i Halmstads kommun. Herredet er opkalt enten efter landsbyen Tønnersjø i Tønnersjø sogn, eller efter (den større) landsbyen Tønnersa i Eldsberga sogn

Sogne
Breared
Eldsberga
Ensløv
Snøstorp
Trønninge
Tønnersjø

Kilder

 

Herreder i Halland
Matthieu Androdias

Matthieu Androdias (født 11. juni 1990) er en fransk roer, som specialiserer sig i dobbeltfirer. 

Under sommer-OL 2012 i London repræsenterede han Frankrig, der han blev nummer 10. 

Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som blev arrangert i 2021, vandt han guld i dobbeltsculler.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Roere fra Frankrig
Deltagere for Frankrig ved sommer-OL 2020 
Olympiske medaljevindere i roning
Olympiske mestre fra Frankrig
Deltagere for Frankrig ved sommer-OL 2016 
Medaljevindere ved sommer-OL 2020
Hans Iversen

Hans Iversen kan henvise til flere personer:
 Hans Iversen (færøsk politiker) (1886-1984) – færøsk købmand og politiker
 Hans Iversen (grønlandsk politiker) (født 1940) – grønlandsk politiker
 Hans Iversen Wandal (1579-1641) – dansk biskop i Viborg