kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klinge

En bladklinge eller bare en klinge (også savklinge) er en skarp flad del af mange værktøj eller våben.

Funktion 
Grundlæggende fungerer klingen ved at geare/koncentrere en kraft over på klingens skarpe kant. Denne egenskab deler klingen med andre redskaber, der har skarpe kanter eller er spidse.

En klinge kan grundlæggende set anvendes på flere måder:
 Skærende eller flænsende – med "savende" bevægelser.
 Huggende – en af de skarpe kanter "kastes" ind i objektet og kiler sig derved ind i det.
 Stikkende – klingens spidse ende stikkes ind i objektet.

Egenskaber 
En klinges egenskab til at skære kaldes dens skarphed, som kan øges ved at slibe klingens æg eller ændre på dens geometri f.eks. ved hjælp af takker.

Stærke klinger er damaskeret, hvilket vil sige at metallet er lamineret (typisk stål). Damaskerede klinger har en hård (hærdet) overflade og en blødere kerne hvilket gør klingen hård, men uden at være skør og dermed glasagtig.

Udformning 
Klingen kan have én eller 2 skarpe kanter; æg og kaldes henholdsvis en enægget klinge og en tveægget klinge. En enægget klinge anvendes på en kniv, høvl, sabel, scramasax og machaira. Tveæggede klinger anvendes på sværd, gladius, spatha.

Klingen kan være lige eller krum. Den kan også have en hulslibning der gør at luften lettere kan komme ind, når klingen trækkes ud.

Tilvirkning 
At smede en klinge har gennem tiderne krævet det ypperste af tidens smedekunst. Metallet skal holde sig skarpt og må ikke bøje, men på den anden side må det ikke knække. Derfor udvikledes teknikker til at sammensmede opkullet jern (stål), der er hårdt men skørt, med det blødere smedejern.

Se også 
 Håndvåben
 Væbner
 Middelaldervåben
 Armsav

Kilende værktøj
Våben
Militærhistorie i middelalderen
Enkle maskiner
Mekanisk energigearing
Birthe Bech-Jørgensen

Birthe Bech-Jørgensen (født 14. februar 1939 på Frederiksberg) er en dansk kultursociolog. Hun er mag.art. i kultursociologi (1978) og dr.scient.soc., dvs. doktor i sociologi (1994).

Hun var professor ved Institut for Sociologi, Socialt Arbejde og Organisation på Aalborg Universitet til 2005.

Eksterne henvisninger 
 Birthe Bech-Jørgensens hjemmeside på Aalborg Universitet 
 Kvinfos præsentation

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Sociologer fra Danmark
Videnskabsfolk fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Celledeling

Celledeling er, når en celle deler sig til to nye celler. Fejl i celledelingen kan føre til kromosommutationer.

Celledeling opdeles i to typer:
 Mitose (Almindelig celledeling).
 Meiose (Reduktionsdeling). Den celle, der kommer ud af meiosen, har halvt så mange kromosomer som modercellen.

Se også 
 Kønnet formering
 Ukønnet formering

Cellebiologi
Henny Harald Hansen

Henny Harald Hansen f. Plenge (18. april 1900 København – 12. oktober 1993 smst) var en dansk etnograf og socialantropolog.

Hun blev magister i etnografi, arbejdede som museumsinspektør på Nationalmuseet og blev i 1979 tildelt æresdoktorgraden af Københavns Universitet.

Hun har særligt forsket i kvinders forhold i islamiske samfund. 
Hun er begravet på Solbjerg Parkkirkegård.

Eksterne henvisninger 
 Kultursociologen Birgitte Rahbeks biografi i Kvindebiografisk Leksikon
 Islam på Nationalmuseet  er en hjemmeside, der tager dig med på opdagelse i Etnografisk Samling. Genstandene fortæller om Muhammed, islam og dagligliv i Mellemøsten. Det er en historisk rejse i Mellemøsten, og flere ting i web-udstillingen er bl.a. købt af Henny Harald Hansen.
 

Antropologer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Ansatte ved Nationalmuseet
Personer fra København
Modtagere af Tagea Brandts Rejselegat
Æresdoktorer ved Københavns Universitet
Genbrugsplads

En genbrugsplads (også kaldet genbrugsstation) er omtrent en losseplads eller en containerplads, men begreberne overlapper.

De findes de fleste steder i landet med flere containere til at sortere affaldet i efter kommunens retningslinjer. Normalt er der fast ansatte på pladsen til at vejlede og kontrollere brugerne. De ansatte er enten kommunalt ansat eller ansat af et firma, som driver pladsen for kommunen.

Som regel må man kun aflevere affald på pladsen, hvis det kommer fra oplandet. Til gengæld er det mange steder gratis at komme af med affaldet på genbrugspladsen. Det skyldes at udgifterne dækkes af ejendomsskatten, så alle borgere kommer til at betale uanset om de benytter pladsen eller ej.

Mange steder kræves det at bilen er på hvide nummerplader eller at bil og trailer ikke vejer over 3500 kg, for at undgå at erhvervsvirksomheder gratis skiller sig af med affald, som de skal betale for at komme af med.

Pladsernes formål er at få sorteret så meget affald som muligt fra til genbrug, deraf navnet.

Flere steder oprettes "klunserhjørner" til ting, der ikke fejler noget. Alle kan nu tage dem med hjem.

Hvad kan genbruges? 

De mest almindelige kategorier er:
 Pap – til nyt pap.
 Papir – til nyt papir.
 Haveaffald – til kompost.
 Jern og metal – til nyt metal.
 Flasker og glas – til nyt glas eller renset og genbrugt direkte. Flere steder smides plastflasker og/eller aludåser i glasindsamlingscontainere.
 PVC Plast – til nye PVC kloak nedløbsrør
 Gips – til nyt gips
 Brændbart affald – til kraft-/varmeværker.
 Asfalt – knuses til opfyld af grusveje eller bundlag på nye veje og pladser. Blandes evt. med beton. Må kun bruges til veje og trafikarealer pga. fenoler i asfalten.
 Beton – Knuses til underlag
 Elektronikaffald – skilles ad og omsmeltes.
 Batterier og Akkumulatorer til genanvendelse.

Se også 
 Omlasteplads
 Genbrugsbutik

Plads
Recirkulering
Bygninger, konstruktioner og anlæg efter type
Losseplads

En losseplads er et sted, hvor der deponeres affald (læsse af = losse).

I Danmark er de fleste egentlige lossepladser afløst af genbrugspladser, hvorfra affaldet fjernes i stedet for at afbrændes som ofte gjorde tidligere.

Trods massive oplysningskampagner fra staten og renholdningsselskaber er der forbavsende mange der stadig tror at alt affaldet brændes samlet, selv om de har sorteret affaldet i forskellige containere. Det er sjældent tilfældet, idet kun urent glas, jord, letbeton, blød PVC, asbest og urent gips sendes til deponi. Resten genbruges på flere måder. Se evt. under genbrugsplads.

Historisk

Affaldets omfang 
I begyndelsen af 1970'erne blev det opgjort, at den årlige mængde indsamlet fast affald udgjorde omkring 3 mio. t, hvoraf halvdelen var husholdningsaffald, mens industriens faste affald udgjorde skønsmæssigt 10-15%, og slam fra de daværende spildevandsanlæg udgjorde omkring 10%. Medvirkende til væksten i 1960'erne og begyndelsen af 1970'erne var en voksende brug af engangsemballage af papir, plast og blik. Det blev beregnet, at affaldsmængden ville vokse med 2-4% om året. Samtidig skønnedes det, at mængden af slam som følge af udbygningen af rensningsanlæg ville vokse med 20% om året.

Der fandtes i Danmark i 1970 omkring 1200 lossepladser, der ofte var uhensigtsmæssige på grund af faren for forurening af grund- og overfladevand. Det førte omkring samme tidspunkt til nye bestemmelser om beliggenhed, indretning og drift i form af "kontrollerede lossepladser". Det skønnedes, at der ville være behov for omkring 125 kontrollerede lossepladser.

Affaldssortering 
Datidens stigende miljøbevidsthed gjorde, at der i stigende omfang blev etableret ordninger med sortering af affaldet i:
papir og pap,
glas (farvet og ufarvet for sig),
metal,
bioaffald,
indpakningsmaterialer (plast),
foruden særlige ordninger for indsamling af "farligt affald" med specielle metaller eller kemikalier (fx batterier), lige som industrikemikalieaffald skulle afleveres til og behandles på Nordgroup ved Nyborg.

Se også 
 Deponering

Litteratur 

 Arealplanlægning – status og problemstillinger; Landsplansekretariater 1974, Publikation nr 27;

Noter 

Recirkulering
Forurening
Tekniske anlæg
Opland

Ved  et opland betegnes det område, der betjener eller betjenes af et givet sted.

Begrebet anvendes i mange ulige sammenhænge. Nogle eksempler: 

naturgeografi: et vandløbs opland er det område, hvor fra vand strømmer mod samme vandløb.
handel: oplandet betegner det område, som en given forretning, et givet indkøbscenter eller en given by betjener.
offentlig service: oplandet betegner det område, som en given institution skal betjene. Det kan være en skoles elevopland. Oplandet til Amagerforbrænding er Amager, Frederiksberg og den indre del af København og Brokvartererne.

Noter

Eksterne henvisninger 
Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind 18 (1924), s. 529; opslag: Opland
Ordbog over det danske sprog; opslag: Opland 

Ord og vendinger
Geografiske betegnelser
Bergen-Belsen koncentrationslejr

Bergen-Belsen var en koncentrationslejr godt 15 km nordvest for Celle i Tyskland nær landsbyen Bergen. Bergen-Belsen var oprindelig en lille lejr, men den blev udvidet og rummede, da den blev befriet, godt 55.000 fanger, næsten udelukkende beskyttelsesarrestanter, det vil sige mennesker, der var fængslet for politiske forbrydelser.

Bergen-Belsen havde ingen gaskamre, men tusinder af de indsatte tilintetgjordes af sygdom og sult. Madrationerne til fangerne var altid meget små, skønt lejrens personale ikke manglede noget. I krigens sidste måneder forfaldt fangerne til kannibalisme.

Lejrens sidste kommandant fra november 1944 var Joseph Kramer, en koncentrationslejrekspert med langvarig erfaring fra Auschwitz med tilnavnet "Dyret fra Belsen" – hvilket var betegnende for tilstandene under hans regime.

Belsen blev befriet af allierede tropper i april 1945. Hverken soldaterne eller de reportere, som fulgte i deres kølvand, troede til at begynde med deres egne øjne. Den engelske souschef ved den britiske Rhin-armés lægetjeneste, general Glyn Hughes, der var med ved befrielsen af lejren beskrev forholdene således:

"Ingen skildring og intet fotografi kan bare nogenlunde gengive de rædsler, der forefandtes uden for barakkerne, og indeni var der endnu værre rædselsscener"

Man konstaterede enhver tænkelig form for sygdom, men de mest almindelige var tyfus, tuberkulose og underernæring. Kort efter de britiske troppers ankomst til lejren blev der optaget en film, der viste forholdene – da den senere blev vist for et tysk publikum, troede flere af dem, at der var tale om en konstrueret propagandafilm.

Dagbogsforfatteren Anne Frank omkom af tyfus i Bergen-Belsen i marts 1945.

Kommandanten Joseph Kramer blev dødsdømt ved krigsforbryderdomstolen i Nürnberg og henrettet den 1. oktober 1946.

I 2007 åbnede et besøgscenter, tegnet af KSP Engel und Zimmermann Architekten

Eksterne henvisning 

 I hagekorsets svøbe, Lord Russell of Liverpool, 1984
 Fotos fra Bergen-Belsen 

Koncentrationslejre i Tyskland
Niedersachsens historie
Sam Peckinpah

David Samuel "Sam" Peckinpah (21. februar 1925 – 28. december 1984) var en amerikansk filminstruktør.

Biografi 
Sam Peckinpah var født i Fresno, Californien, hvor han også gik i skole Han brugte imidlertid det meste af sin tid på at pjække med sin bror og lege cowboys. Han meldte sig i 1943 til hæren og blev udstationeret i Kina som støttetrop. På trods af at hans tjeneste ikke indebar direkte kamp, var han vidne til krigshandlinger mellem de kinesiske og japanske tropper. Efter krigen gik han på college tog i 1950 en Master på USC.

Karriere 
Han arbejde oprindelig som manuskriptforfatter og instruktør på western-tv-serier som Gunsmoke og The Rifleman. Han blev i starten efter De red efter guld (Ride the High Country) anset for at være John Fords arvtager inden for westerns, men i de tidlige 1960'ere fik han i Hollywood et ry for at være filmverdenens enfant terrible. Hans spillefilm blev efterhånden kritiseret for at være unødvendigt voldelige, men han mente selv, at de netop ved deres ekstreme voldelighed talte en anti-voldelig sag. Teknisk var de innovative og utraditionelle for deres tid; han var en pioner i sin brug af slowmotion og hurtig klipning.

Peckinpahs kritikere angreb måden volden i hans film var fremstillet på; den var en katarsis-handling for helten, som var nødvendig for at lukke de sår, der blev åbnet i løbet af filmen. Dette var der en del sandhed i, men lige så ofte var hans film helt uden helte; de viste en verden, der kun var befolket af ofre og skurke.

Peckinpah havde et alkohol- og stofmisbrug, og var en brysk person at være i nærheden af, både for hans elskerinder, skuespillere og producenter. Under optagelser til Major Dundee (1965) skulle Charlton Heston efter sigende have truet med at slå Peckinpah med sin kavalerisabel, hvis han ikke holdt op med at kritisere alt han gjorde. I midten af 1970'erne blev Peckinpah afhængig af kokain, og stoffet gjorde ham stadig mere paranoid og førte til et mentalt sammenbrud. Han døde i Inglewood, Californien af et hjertestop i an alder af 59. 

Han bliver anset som en af de mest originale filminstruktører i 1970'ernes Hollywood.

Filmografi 
 1961 Hævneren fra Gila City (The Deadly Companions)
 1962 De red efter guld (Ride the High Country)
 1965 Major Dundee
 1969 Den vilde bande (The Wild Bunch)
 1970 Cable Hogue - præriens tørstige mand (The Ballad of Cable Hogue)
 1971 Køterne (Straw Dogs)
 1972 The Getaway
 1972 Junior Bonner - kørende cowboy (Junior Bonner)
 1973 Pat Garrett og Billy the Kid (Pat Garrett and Billy the Kid)
 1974 Bring mig Alfredo Garcias hoved (Bring Me the Head of Alfredo Garcia)
 1975 The Killer Elite
 1977 Jernkorset - og sergent Steiner (Cross of Iron)
 1978 Convoy
 1983 Den blodige weekend (The Osterman Weekend)

Eksterne henvisninger 
 
 Senses of Cinema: Great Directors Critical Database

Filminstruktører fra USA
Personer fra Californien
Personer døde af hjertestop
Peel Sessions

Peel Sessions er en live ep udgivet af Smashing Pumpkins i juni 1992. 

Udgivelsen indeholder optagelser fra John Peel Radio Show fra engelske BBC indspillet 9. august 1991, og alle sangene er således indspillet live.

Skæringsliste 

 Siva
 Girl Named Sandoz
 Smiley

Information om sangene 

Siva er et nummer fra debutpladen Gish udgivet i 1991, mens Girl Named Sandoz er et gammelt The Animals nummer. Den sidste sang Smiley var en ny sang, der heller ikke siden er blevet udgivet.

Livealbum fra 1992
Smashing Pumpkins
Lull

Lull er en ep udgivet af Smashing Pumpkins i november 1991. Det var bandets første EP. 

Det var oprindeligt meningen, at denne udgivelse skulle have været en single, men pladeselskabet besluttede at udgive en ep i stedet for. I forbindelse med udgivelsen blev der lavet en musikvideo til "Rhinoceros".

Skæringsliste 
 "Rhinoceros"
 "Blue"
 "Slunk"
 "Bye June"

Alle sange er skrevet af Billy Corgan. Rhinoceros er den samme version som på Gish, bare uden den sidste korte del. "Blue" og "Slunk" er to nye ikke-udgivne sange fra indspilningerne til Gish, hvorimod "Bye June" blev indspillet i 1989.

Smashing Pumpkins-album
Debut EP'er
Album fra 1991
Hamilton (Bermuda)

Hamilton er hovedstaden i Bermuda. Selvom der findes et sogn med samme navn er byen Hamilton i Pembroke Sogn. Byen er opkaldt efter Bermudas første hersker Sir Henry Hamilton.

På trods af at det er Bermudas administrative hovedstad, har Hamilton kun en fastboende befolkning på indbyggere. Hamilton er den eneste inkorporerede by i Bermuda, men byen er faktisk mindre end den historiske by St. George. En mere repræsentativ vurdering af Bermudas befolkning er ofte efter sogn.

Historie 
Hamiltons historie begyndte i 1790, hvor Bermudas regering satte 587,000 m² land af til regeringens fremtidige sæde. Byen blev officielt indlemmet i 1793.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 City of Hamilton  Bermuda Island.net's detaljerede historie

Byer i Bermuda
Hovedstæder i Nordamerika
Birgitte Rahbek

Birgitte Rahbek Pedersen (født september 1944) er en dansk kultursociolog og specialist i Mellemøsten. Hun har udgivet en række bøger, der vedrører mellemøstlige forhold.

Uddannelse 
Birgitte Rahbek har en tresproglig korrespondenteksamen (engelsk, tysk og fransk) fra Århus Handelshøjskole, et bifag i fransk fra Københavns Universitet, studier i political science, historie, sociologi og antropologi på Det Amerikanske Universitet i Beirut, en magistergrad i kultursociologi fra Københavns Universitet med konferens om arabiske kvindekår (senere udkommet som bog af samme navn i 1982) samt en licentiatgrad (ph.d.) i pædagogik fra Danmarks Lærerhøjskole (nu Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse) om de sociokulturelle, pædagogiske og psykologiske aspekter ved indvandrerundervisning, med afhandlingen Børn mellem 2 kulturer (udgivet som bog i 1987). Endelig en fireårig uddannelse som psykoterapeut i 2003 fra Psykoterapeutisk Institut i København og en grunduddannelse i konfliktløsning ved Center for konfliktløsning.

Karriereforløb 
Efter bl.a. stillinger som stewardesse og sekretær var Birgitte Rahbek fra 1984 til 2007 ansat som programmedarbejder ved DR P1 og var fra 1998 til 2004 bl.a. redaktør af programmet Synsfeltet. Hun producerede ca. 250 Synsfelt-programmer om emner inden for sociologi, antropologi, politologi og jura samt temaprogrammer som Den menneskelige psyke i 10 afsnit (sammen med Lotte Ruby) og Traditionel konfliktløsning i 5 afsnit. Hun var tilrettelægger af programserien Den europæiske filosofis historie i 36 afsnit. I 2008 blev Rahbek tilknyttet Den2Radio og har desuden arbejdet som konfliktmægler og ekstern universitetslektor.

Forfatterskab 
I 1990 udsendte Rahbek bogen Treholt-sagen, en sag fra Den kolde krig, hvori hun skrev om nordmanden Arne Treholt som i 1985 var blevet idømt 20 års fængsel for højforræderi og spionage til fordel for Sovjetunionen (KGB) og Irak.

 Arabiske kvindekår (1982) Akademisk Forlag
 God, Bedre, Dansk? (sammen med Tove Skutnabb-Kangas) (1983) 
 Børn mellem to kulturer (1987)
 Treholt-sagen. Hvem svigtede hvem? (1990)
 Henny Harald Hansen (1992) 
 Når mennesket undrer sig (red., 1995) 
 Tro og Skæbne i Jerusalem (1996)
 En stat for enhver pris – konflikten i Mellemøsten (2000)
 Democratisation in the Middle East. (2005) Århus Universitetsforlag

Noter

Eksterne henvisninger 
 Birgitte Rahbek – Mellemøstspecialist
 "Traditionel konfliktløsning"

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Sociologer fra Danmark
Antropologer fra Danmark
Ansatte i DR
Bodilprisen for bedste danske film

Bodilprisen for bedste danske film er en filmpris ved den årlige Bodilprisuddeling, som uddeles af foreningen Danske Filmkritikere og som har til formål at hylde den bedste danske film i det forgangne år. Prisen blev uddelt for første gang i 1948 ved den første Bodiluddeling. Som med de øvrige priser ved Bodiluddelingen er dommerkomitéen ikke pålagt at skulle uddele prisen, såfremt der ikke kan findes nogen værdige kandidater, hvilket kun er sket én gang i uddelingen historie, som var i 1974. Én film udpeges som vinder, og kun én enkelt gang i historien er to film blevet kåret som vindere, da dommerkomitéen i 1955 valgte at lade både Ordet af Carl Th. Dreyer og Der kom en dag af Sven Methling modtage prisen for bedste danske film.

Lars von Trier holder rekorden for flest nomineringer og priser i kategorien med i alt syv vundne priser (1985, 1992, 1995, 1997, 2004, 2010 og 2012), og er efterfulgt af Nils Malmros (1975, 1977, 1984 og 1993) og Lau Lauritzen Jr (1949, 1951, 1952, 1954), der begge har modtaget prisen for bedste danske film fire gange. Tre af Lau Lauritzen Jr.s priser er dog modtaget sammen med Bodil Ipsen, som var med-instruktør.

1940'erne

1950'erne

1960'erne

1970'erne

1980'erne

1990'erne

2000'erne

2010'erne

2020'erne

Oversigt

Kilder/Henvisninger 
 Bodilprisens hjemmeside
Viby

Viby er navnet på flere lokaliteter i Danmark:

 Viby (Jylland) – en bydel i den sydlige del af Århus (i Viby og Ravnsbjerg Sogne).
 Viby (Østfyn) – en bebyggelse i Viby Sogn (Kerteminde Kommune)
 Viby (Sjælland) – en by i Syv Sogn i Roskilde Kommune
 Viby (Vestfyn) – en bebyggelse i Udby Sogn (Middelfart Kommune) 

Desuden er Viby et efternavn:

 Marguerite Viby – dansk skuespillerinde og sangerinde
Erik Høgh

Erik Høgh (12. januar 1929 - februar 2004) var en dansk jurist, men arbejdede som sociolog og blev den første doktor i sociologi med titlen dr.scient.soc. Han var lektor ved Sociologisk Institut på Københavns Universitet og havde stor betydning for instituttets første udvikling.

Hans disputats hed Vælgeradfærd i Danmark 1849-1901 og vedrørte politisk vælgeradfærd perioden op til Systemskiftet i 1901. Disputatsen fik opbakning af førende internationale sociologiske forskere på feltet, men den blev som et led i magtkampen på sociologi dengang stærkt kritiseret af de marxistiske studenter og deres lærere, ikke mindst af marxisten og fredsforskeren Anders Boserup, der i øvrigt var magister i fysik.

Erik Høgh var en af grundlæggerne i 1960'erne af sociologien i Danmark som et selvstændigt universitetsstudium (sammen med den norske professor Kaare Svalastoga og kriminologen lektor Preben Wolf samt demografen professor P.C. Matthiessen).
 
Erik Høgh blev et sociologisk 'ikon' og derfor stærkt angrebet af nogle af de marxistisk orienterede studenter på faget under studenteroprøret i slutningen af 1960'erne og i 1970'erne. Det var fordi han var modstander af, at sociologi skulle være marxistisk baseret.

Faget blev nedlagt i 1984 og de daværende hovedsageligt marxistiske ansatte forskere og lærere blev afskediget. Faget er siden genetableret med ansættelse af nye forskere og lærere ansat af et til formålet internationalt sammensat bedømmelsesudvalg.

Erik Høgh var tilhænger af empirisk baseret sociologi og anså derfor studentermarxismen for at være en afsporing af sociologien.

Erik Høgh var også engageret i Fremtidsforskningen, som var blevet lanceret i Danmark af tidligere kirkeminister Arne Sørensen, stifteren af partiet Dansk Samling og minister for Frihedsrådet i samlingsregeringen efter krigen. Erik Høgh varetog Arne Sørensens arkiv efter dennes død.

Erik Høgh drev en overgang desuden et mindre markedsanalysefirma og var her bl.a. en pioner indenfor kommercielle, empiriske medieanalyser i Danmark.

Desuden varetog Erik Høgh den danske del af den internationale longitudinale empiriske undersøgelse, der fulgte en generation af drenge født i Danmark i København i 1954. Undersøgelsen undersøger empiriske data og analyserer den sociale arvs betydning igennem et helt livsforløb. En undersøgelse der i dag varetages af professor Bjørn Holstein, Syddansk Universitet, afdeling i København.

Fodnoter

Referencer 

Videnskabsfolk fra Danmark
Sociologer fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Jurister fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle

Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle er en filmpris ved den årlige Bodilprisuddeling, som uddeles af foreningen Danske Filmkritikere, og som har til formål at hylde den bedste mandlige præstation i en hovedrolle. Prisen blev uddelt for første gang i 1948 ved den første Bodiluddeling. Som med de øvrige priser ved Bodiluddelingen er dommerkomitéen ikke pålagt at skulle uddele prisen såfremt der ikke kan findes nogen værdige kandidater, hvilket kun er sket fem gange i uddelingens historie.

Skuespiller Jesper Christensen holder rekorden i kategorien for flest modtagne nomineringer og modtagelse med i alt fem nomineringer og fire vundne priser.

Den yngste nomineret i kategorien er Bertram Bisgaard for sin rolle i Skyggen i mit øje (2021), da han modtog nomineringen som 15-årig i 2022.

Ved den 75. Bodilprisuddeling i 2022 blev prisen for første gang i historien tildelt en stemmepræstation, da Anders Matthesen modtog prisen for sit arbejde på den animerede komedie Ternet Ninja 2 (2021).

Prismodtagere

1940'erne

1950'erne

1960'erne

1970'erne

1980'erne

1990'erne

2000'erne

2010'erne

2020'erne

Oversigt

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bodilprisens hjemmeside