kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mankeulv

Mankeulven (Chrysocyon brachyurus) er et dyr i hundefamilien. Arten er den eneste i slægten Chrysocyon. Den når en længde på 1,2-1,3 m med en hale på 28-45 cm og vejer 20-23 kg. Den lever i det centrale og østlige Sydamerika.

Referencer 

Sydamerikas fauna
Hundefamilien
Kortøret ræv

Kortøret ræv (Atelocynus microtis) er et dyr i hundefamilien. Denne art er den eneste i slægten Atelocynus. Dyret bliver 72-100 cm langt med en hale på 25-35 cm og vejer 9-10 kg. Den er udbredt i store dele af Sydamerika.

Kilder 
 Taxonomicon – Atelocynus microtis 

Sydamerikas fauna
Hundefamilien
Andesræv

Andesræven (Lycalopex culpaeus) er et dyr i hundefamilien. Dyret bliver 60-120 cm langt med en hale på 30-45 cm og vejer 5-13,5 kg. Den er udbredt i det vestlige Sydamerika.

Sydamerikas fauna
Hundefamilien
Krabberæv

Krabberæven (Cerdocyon thous) er et dyr i hundefamilien. Denne art er den eneste i slægten Cerdocyon. Dyret bliver 64 cm langt med en hale på 29 cm og vejer 5-8 kg. Den er udbredt i det østlige Sydamerika. Krabberæven er nataktiv. Denne art har fået sit navn pga. dens appetit på krabber; den æder dog også fisk, fugle, pattedyr og myrer, samt frugt.

Sydamerikas fauna
Hundefamilien
Texas Hold'em

Texas Hold 'em er i dag den mest populære pokervariant. Spillet spilles både online på internettet, i pokerklubber og på casino.

Der kan være fra 2 til 22 spillere. Man spiller dog sjældent flere end 12. Hver spiller får hver tildelt to personlige kort (hole cards) som ikke må vises til andre. På bordet kommer der til at ligge 5 fælleskort, som ingen kender fra start.

I Texas Hold'em poker vinder man ved at danne den bedste pokerhånd med 5 kort ud fra ens egne kort og de fælleskort der efterhånden vendes på bordet. Man kan også vinde ved at få de andre spillere til at opgive (fold'e) deres kort inden showdown.

En omgang ser ud således:

 Hver spiller får 2 kort på hånden. Første betting-round. Herefter vendes fælleskort 1, 2 og 3 (the flop). 
 Anden betting-round. Herefter vendes fælleskort 4 (the turn). 
 Tredje betting-round. Fælleskort 5 vendes (the river)
 Fjerde betting-round. Showdown – pokerhænderne sammenlignes og vinderen findes.

Texas Hold'em kan spilles med forskellig betting-struktur. De almindeligste er limit, pot-limit og no-limit. 	 

I limit strukturen kan en spiller bette eller raise et fast beløb. Der kan højst bettes eller raises 4 gange pr. betting-round. Beløbet der satses er dobbelt så stort i de to sidste omgange.

I pot-limit kan en spiller maksimalt bette det beløb, der allerede er i puljen. Hvis en anden spiller allerede har bettet, er det tilladt at hæve indsatsen med værdien af puljen sammenlagt med værdien, som spilleren skal betale for at kalde.
	 
I no-limit er der ingen grænser. Enhver spiller kan når som helst det er hans tur gå all-in, det vil sige at sætte resten af sin pengebeholdning på spil. 

På trods af, at grundreglerne i Texas Hold'em altid er de samme, er betting-strukturen meget afgørende for, hvad den bedste strategi er. No-limit Texas Hold'em er i praksis et helt andet spil end limit Hold'em.

I pokerens femkamp, HORSE, er limit Texas hold'em første disciplin.

Poker
Lucy (fossil)

Lucy er tilnavnet for et af de mest velkendte og mest komplette fossile eksemplarer af abemenneskearten Australopithecus afarensis.

Fossilet blev fundet af palæo-antropologen Don Johanson i 1974 og er enestående som det mest komplette fund af sin art. Da det fossile bækken afslørede, at der var tale om et hun-individ, opkaldte Johanson fossilet efter Beatles-sangen Lucy in the Sky with Diamonds. 

Johansons hold indsamlede 52 fragmenter, som hver repræsenterer én af Lucys knogler. De vulkanske lag i den etiopiske gravsænkning gør det muligt at datere hendes alder inden for en tidsramme på små 100.000 år. Arten, som Lucy tilhørte – Australopithecus afarensis – eksisterede i mindst 900.000 år.

Generelt 
Takket være dateringsmetoder baseret på måling af radioaktivitet ved vi, at det er mellem 3,1 og 3,22 millioner år siden, Lucy gik rundt ved Afar i det nordlige Etiopien. Lucy har været over en meter høj, og hendes vægt er anslået til 31 kg. Hendes skelet viser en blanding af såvel menneskeagtige som abeagtige egenskaber.

Krop og opbygning 

Lucys skelet er mindre af statur end et moderne menneskes, kun omkring 110 cm. Skelettets anatomi viser, at hun var tilpasset til at gå oprejst: Hendes bækken er lavt og bredt som et menneskes, hendes lårben sad i skrå stilling, og hun var kalveknæet, hvilket viser, at hun bevægede sig ved tobenet gang. Længdeforskellen mellem overarmsknoglen og lårbenet er 84.6%, hvilket er større end forskellen for moderne mennesker (71.8%) men mindre end for chimpanser (97,8%). Rygsøjlerne i lænden viser også tegn på tilpasning til tobenet gang.

Efter hendes bækken og hendes led at dømme gik hun ikke på helt samme måde som vi. Hun må have haft en slags rullende gang eller trasken, der måske ikke har været helt så effektiv som de senere menneskearters gang.

Referencer 

Hominina
Pleistocæn
Adventisme

En adventist er en person, der tror på Jesu genkomst og som hører til et af de samfund, som har sin oprindelse i Advent-bevægelsen fra den først halvdel af 1800-tallet. Adventist-familien af kirker bliver i dag anset for at være konservative protestantiske.
Den adventistiske teologi har mange ligheder med generel protestantisme. Der er nogle variationer i doktriner, f.eks. sjælens udødelighed, hvor mange ikke anerkender, at mennesker har en udødelig sjæl. Andre forskelle er, hvorvidt helligdommen, som der er refereret til i Daniel 8, refererer til en jordisk helligdom eller en himmelsk lignende. Spørgsmålet om den syvende dag som sabbat er som sådan ikke en del af begrebet adventisme, men blev hurtigt en del af bevægelsens lære.

Historie 
Moderne adventisme begyndte som en tværkirkelig bevægelse. En af de store ledere var William Miller, hvorfor de til dels bliver kaldt milleriter. Advent-bevægelsen omfattede da 50,000 til 100,000 i USA, men den eksisterer også udenfor USA. Baggrunden for adventbevægelsen var, at de 2300 år som der var skrevet om i Daniels Bog udløb i 1844, hvorefter helligdommen skulle renses. Det blev set på som et symbol på Jesu andet komme.
1844 bliver kaldt Den Store Skuffelse, da Jesus ikke kom som de havde forventet. Mange forlod adventismen, men en lille del holdt fast ved den. De kom til at udgøre grundlaget for dagens adventisme.

Kirkesamfund 
Ud af de kirkesamfund som blev grundlagt er Syvende Dags Adventistkirken (også forkortet SDA) langt den største. Den bygger på den tro, at den helligdom, som er talt om i Daniels Bog, ikke er den jordiske helligdom, men den himmelske helligdom, som der er skrevet om Hebræerbrevet. De holder også hviledag på den syvende dag, hvilket er lørdag, derfor kalder de sig syvendedags-adventister.

Andre kirkesamfund i adventismen, der har nogle tusind medlemmer hver: Advent Christian Church, Christadelphians, Church of God General Conference, Church of God (Seventh Day), Church of God and Saints of Christ og Guds Verdensvide Kirke.

Eksterne henvisninger 

 adventist.dk

Protestantisme
Transfusionsreaktion

En transfusionsreaktion er i medicin en reaktion, der forekommer ved blodtransfusion, når indgiften af blod eller af blodbestanddele til modtager ikke har samme blodtype som donor.

Den ene persons blodlegemer og den anden persons plasma-antistoffer får blodlegemerne til at klumpe sammen, som gør at de nærmest ’ødelægger’ hinanden. Dette resulterer i en reaktion, der har stor risiko for at gå over i et anafylaktisk shock, som modtager i værste tilfælde kan dø af.

Kardiovaskulære sygdomme
Kropsvæsker
Anne af Storbritannien

Anne eller Anne Stuart (6. februar 1665 – 1. august 1714) var datter af Jakob 2. af England i hans første ægteskab og blev dronning af England og Skotland 8. marts 1702. Da de to riger 1. maj 1707 blev forenet, blev Anne den første regent af det samlede Storbritannien, og hun fortsatte med at regere til sin død i 1714. Hun var den sidste monark af Slægten Stuart. Hun efterfulgtes af en fjern slægtning, Georg 1. af Slægten Hannover. 

Anne ægtede i 1683 prins Jørgen af Danmark, søn af Frederik 3., og de fik i alt 17 børn, der alle døde tidligt.

Regeringstid 

Som protestant stod Anne på afstand af faderens katolske synspunkter og var derfor acceptabel for englænderne som tronfølger efter Vilhelm 3. Hendes regering faldt sammen med den Spanske Arvefølgekrig, hvor hertugen af Marlborough var landets mægtigste mand både som minister og hærfører og stod stærkt takket være sin hustus Sarahs nære venskab med Anne. Efterhånden kølnedes forholdet meget, dronningen støttede herefter oppositionen og lod 1712 Marlborough falde til fordel for en tory-regering der sluttede særfred med Frankrig. Hendes sidste år prægedes af intriger mellem ministrene.

Titler 
 6. februar 1665 - 28. juli 1683: Hendes Højhed Lady Anne
 28. juli 1683 - 8. marts 1702: Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Anne af Danmark
 8. marts 1702 - 1. august 1714: Hendes Majestæt Dronningen

Anetavle

Se også 

 Queen Anne Style
 Engelske regenter
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Eksterne henvisninger 
 

Huset Stuart
Regerende dronninger af England
Regerende dronninger af Skotland
Regerende dronninger af Irland
Regerende dronninger af Storbritannien
Protestantiske monarker
Lord High Admirals
Krat

Krat er naturlige bevoksninger, som mest består af buske eller små, forvoksede træer. Her i landet er det især hårdføre veltilpassede arter, der danner krat under bestemte betingelser. Det er i øvrigt i vidt omfang de samme arter, der danner buskbevoksningerne på overdrevene.

De vigtigste arter i krat 
 Almindelig Benved
 Almindelig Ene
 Almindelig Hassel
 Almindelig Hvidtjørn
 Almindelig Kristtorn
 Bævre-Asp
 Havtorn – Sandtorn
 Hunde-Rose
 Pil (forskellige arter og hybrider)
 Slåen
 Vorte-Birk
 Vrietorn
 + forkomne og vindslidte eksemplarer af vore almindeligste skovtræer, især Stilk-Eg.

Vindslid er en hovedårsag til, at træer og buske udvikles som krat ved kysten, i skovbryn og på bjerge og bakker. Vedvarende og gentagne jordskred kan også hindre et område i at få tid til at udvikle skov. Bland de menneskeskabte årsager kan nævnes stævningsdrift og skovgræsning, som tidligere holdt plantevæksten nede, så der dannedes løveng, hvor buskene indgik som krat.

Tilsvarende bevoksninger i andre dele af verden kan hedde:

 Busksteppe
 Chapparal
 Garrigue
 Maki

Økologi
Franz Boas

Franz Boas (født 9. juli 1858 i Minden i Westfalen, død 21. december 1942 i New York City) var en tysk-amerikansk antropolog og lingvist - oprindeligt uddannet i geografi. Boas levede det meste af sit liv i USA. Han betragtes som den første etnografiske feltarbejder i moderne forstand, og som grundlæggeren af Antropologien som disciplin i USA. Blandt hans mange elever var lingvisten Edward Sapir og antropologerne Alfred Kroeber, Margaret Mead og Ruth Benedict.

Liv og gerning 

Han studerede naturhistorie i Heidelberg, Bonn og Kiel og gav sig tillige af med fysiske studier. I 1883 overtog han bestyrelsen af den tyske meteorologiske station i Baffin Island og fik her samtidig lejlighed til indgående eskimostudier, hvoraf resultatet er nedlagt i The central Eskimo (Washington 1888). I 1885 blev han privatdocent ved Universitetet i Berlin, men drog allerede 1886 til Amerika, hvor han i de følgende år foretog flere rejser til Nordamerikas nordvestkyst og hjembragte et stort antropologisk, etnografisk og sprogligt materiale fra nordvestindianerne. I 1889 blev Boas professor i antropologi ved det nyoprettede Clark-Universitetet i Worcester i Massachusetts. I 1893 ordnede han den antropologiske afdeling af Verdensudstillingen i Chicago. Efter endnu en rejse til Nordvestkysten og Alaska blev Boas 1895 kaldet til det naturhistoriske museum i New York og ansattes året efter ved Clark-Universitetet, hvor han 1900 blev ordinær professor. 

Boas har store fortjenester af den moderne etnografi og antropologi i Amerika, som han i flere ´henseender har ledet i et rationelt spor, og hans talrige arbejder over eskimoiske og nordvestindianske emner hører til de bedste, der er skrevne om amerikanske folkeforhold. I mellemkrigstiden var Boas den videnskabelige leder af den såkaldte Jesup-ekspedition, der ved lokale undersøgelser og sammenlignende etnografiske studier søgte at klarlægge slægtskabsforholdet mellem Nordvestamerikas og Nordøstasiens folkestammer.

Litteratur 
 Boas, Franz, Handbook of American Indian Languages, 1911.

Eksterne henvisninger 

 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind III, s. 507f 
 Franz Boas  på Columbia.edu 
 
 Franz Boas  på Answers.com 
 Franz Boas  på Biography.com 

Antropologer fra USA
Lingvister fra Tyskland
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
VisiCalc

VisiCalc er et regnearksprogram som først blev udviklet til Apple II-computere i 1979. Det var en såkaldt killerapplikation og var som sådan med til at ændre Apple II's status fra et legetøj til en vigtigt værktøj i erhvervslivet. 

VisiCalc blev først distribueret af Personal Software Inc., senere af det amerikanske firma VisiCorp. Programmet blev senere udvidet med VisiWord og VisiBase. VisiCalc blev også udgivet til Atari- og Commodore-computere baseret på MOS Technology 6502-CPU'en ligesom Apple II. Mange danske firmaer har brugt VisiCalc på bl.a. Commodore-kontormaskiner. 

Da IBM lavede deres IBM PC med MS-DOS – måske inspireret af Apple II's og VisiCalcs succes i erhvervslivet – kom der også en pc-udgave af VisiCalc. Imidlertid blev Lotus 1-2-3 hurtigt det dominerende regneark til pc'en, og det begyndte at gå dårligere for VisiCorp som krakkede omkring 1984.

Regneark
DOS-software
Mac OS-software
Rustfrit stål

Rustfrit stål eller rustfast stål er en fællesbetegnelse for ståltyper, som indeholder mere end 12% chrom (masseprocent). Ved yderligere tilsætning af andre legeringsgrundstoffer, nikkel, molybdæn, kulstof, kvælstof, mangan, silicium, titan osv. er der udviklet et stort antal ståltyper, som hver især er karakteriseret ved bestemte egenskaber med hensyn til korrosionsbestandighed, mekanisk styrke, svejsbarhed, formbarhed osv.

Chromindholdet bevirker at stålene danner en meget tynd passiverende oxidfilm, der gør at stålene har god bestandighed i et neutralt iltholdigt miljø. Derimod er de fleste rustfri/rustfaste stål ikke bestandige overfor syre og havvand, og som regel heller ikke salt. 

Stålene opdeles normalt efter mikrostrukturen, der er afgørende for de mekaniske egenskaber. Der skelnes mellem følgende hovedtyper:

 Ferritisk rustfrit/rustfast stål. De simpleste og billigste rustfri ståltyper. Har mekaniske egenskaber der minder om ulegeret/lavtlegeret stål. Vælges typisk hvor man ønsker god korrosionsbestandighed til rimelig pris. F.eks. AISI 430 og 440.

 Martensitisk rustfrit/rustfast stål. I familie med de ferritiske rustfri ståltyper, blot med højere indhold af kulstof, hvilket gør det muligt at hærde stålet. Kan hærdes og evt. anløbes til meget høje hårdheder og rimelig sejhed. Bruges ofte hvor korrosionsbestandighed og slidbestandighed er vigtig, som f.eks. knive og andre skærende værktøjer. F.eks. AISI 410 og 420.

 Austenitisk rustfrit/rustfast stål. Udgør langt den største mængde (~80%) af de rustfrie/rustfaste stål anvendt. Tilsat nikkel (8-20 %) for at stabilisere austenitstrukturen (umagnetisk). Har styrke og hårdhed som de ferritiske stål, men med højere sejhed også ved lave temperaturer. Er pga. den høje duktilitet velegnede til bearbejdning som f.eks. dybtrækning. Har god svejsbarhed. F.eks. AISI 304, 316, 904 og 254SMO.

 Ferritisk- austenitisk rustfrit/rustfast stål (Duplex stål).Duplex stålene har en blandingstruktur bestående af ferrit og austenit (ca. 50/50). Generelt har duplex stålene højere styrke end både de ferritiske og austenitiske, samt udmærket sejhed. Har fremragende udmattelsesstyrke pga. blandingsstrukturen (bliver ikke nemt metaltræt). Er ligesom de austenitiske stål svejsbare. F.eks. 2205, 2507 og 2201LDX.

 Udskillelseshærdeligt (PH) rustfrit/rustfast stål. Specielle stål der modningshærdes til endelig styrke efter bearbejdning. Kan opnå meget høj styrke og stadig bevare fornuftig sejhed. Ikke svejsbare. F.eks. 15-5 PH og 17-7 PH.

Stålene benævnes oftest efter EN-standard (DIN), AISI eller UNS. F.eks. benævnes ”almindeligt” austenitisk rustfrit stål EN 1.4301, AISI 304 eller S30400.

Eksterne henvisninger 
* 
 inox.dk - Viden om rustfrit  

Stål
Just Mathias Thiele

Just Mathias Thiele (født 13. december 1795 i København, død 9. november 1874 i København). Forfatter, folkemindesamler og kunsthistoriker. Han indsamlede og udgav danske folkesagn inspireret af brødrene Grimms arbejde. Thiele mødte billedhuggeren Bertel Thorvaldsen i Rom da han opholdt sig i byen fra 1823 til 1825. Her begyndte han arbejdet med Thorvaldsens biografi, som udkom i fire illustrerede bind 1831, 1832, 1848 og 1850. Den blev genudgivet i en billigere, forkortet udgave 1842-57. I sommeren 1844 fandt Thiele Thorvaldsens efterladte korrespondance under et ophold i Rom, og det førte til hans anden biografi ligeledes i fire bind: Thorvaldsens Ungdomshistorie, 1851; Thorvaldsen i Rom, 1805-1819, 1852;  Thorvaldsen i Rom. 1819-1839, 1854 og  Thorvaldsen i Kiøbenhavn. 1839-1844, 1856.

Thiele var sekretær og bibliotekar ved Kunstakademiet 1825-1871, hvor han også boede fra 1829 til sin død. I 1835 blev han inspektør ved Den kongelige Kobberstiksamling, som han udskilte fra Det Kongelige Bibliotek og åbnede for offentligheden i 1843. Han blev direktør for samlingen i 1861. Thiele fungerede desuden som privatsekretær for Christian (8.) Frederik fra 1838. Herudover skrev han nu glemte skuespil (opført på Det kongelige Teater) og en selvbiografi.

Søn af Johan Rudolph Thiele. Fader til Ida Thiele og T.N. Thiele.

Han blev titulær professor 1828, justitsråd 1840, etatsråd 1852, Ridder af Dannebrog 1835 og Dannebrogsmand 1840.

Han er begravet på Assistens Kirkegård.

Bibliografi

Skrifter af Just Mathias Thiele (kronologisk) 
 Danske Folkesagn, I-IV. Kbh. 1818-23.
 Den danske Billedhugger Bertel Thorvaldsen og hans Værker, I-IV, Kbh. 1831-1850.
 Danmarks Folkesagn, I-II. Kbh. 1843. (Optrykt 1968).
 Den danske Almues overtroiske Meninger. (= Danmarks Folkesagn III). Kbh. 1860. (Optrykt 1968).
 Thorvaldsens Biographie, I-IV. Kbh. 1851-1856.
 Erindringer fra Bakkehuset, Kbh. 1869.
 Af mit Livs Aarbøger, I-II. 1873 (Optrykt, sammen med Erindringer fra Bakkehuset, med noter ved Carl Dumreicher, 1917).

Sekundærlitteratur 
 Hans Ellekilde, "Thieles Folkesagn", Festskrift til Vilhelm Andersen, 1934. findes også online her 
 Arild Hald Kierkegaard, "Thieles danske folkesagn", Fyens Stiftstidende 3. september 2006, Flensborg Avis 23. september 2006. findes også online her

Eksterne henvisninger 

 En del af Just Mathias Thieles værker findes tilgængelige på Google Books
 kort biografi m.m.
 Om Just Mathias Thiele i DBL på Projekt Runeberg
 

Folklorister
Selvbiografer fra Danmark
Kunsthistorikere fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Biografiforfattere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Personer fra København
Bibliotekarer fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Hofembedsmænd fra Danmark
Titulære professorer fra Danmark
Æresdoktorer
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Studenter fra Metropolitanskolen
Epsilon

Epsilon (Ε ε) er det femte bogstav i det græske alfabet.

Computer 
I unicode er Ε U+0395 og ε er U+03B5.

Græske alfabet
Mtkvari

Mtkvari eller Kura (, mt'k'vari, ; ; , ) er en flod i Transkaukasus. Kura udspringer i det østlige Tyrkiet i den tidligere georgiske provins Tao. Den flyder gennem Tyrkiet til Georgien og videre til Aserbajdsjan, hvor floden Araks støder til som en biflod og flyder til sidst ud i det Kaspiske Hav. Floden er 1364 km lang med et afvandingsareal på 188.000 km² og en middelvandføring på 575 m³/s.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Vandløb i Tyrkiet
Vandløb i Georgien
Vandløb i Aserbajdsjan
Lavendel

Lavendel (Lavandula) er en lille slægt med 39 arter i et område, der strækker sig fra Kap Verde og de Kanariske øer, Middelhavsområdet, Østafrika og Mellemøsten til det sydøstlige Indien. Det er stedsegrønne eller vintergrønne buske eller halvbuske med kompakt vækstform og tæt behårede blade. Bladene er linjeformede til lancetformede med indrullet rand. Oversiden er grågrøn, mens undersiden er hvidfiltet. Blomsterne er samlet i endestillede, akslignende stande, hvor de enkelte blomster er énsymmetriske med blå til violette kronblade. Frugterne er 4-rummede kapsler med hver ét frø.

 Ægte lavendel (Lavandula angustifolia)
 Tandet lavendel (Lavandula dentata)
 Bredbladet lavendel (Lavandula latifolia)
 Sommerfuglelavendel (Lavandula stoechas)

Noter 

 
Planteslægter
Osvald Helmuth

Osvald Helmuth Herbert Pedersen (14. juli 1894 i København – 18. marts 1966 i Skovshoved) var en dansk skuespiller og visesanger. Osvald Helmuths karriere indledtes i Randers i 1913. Herefter kom han til Nørrebros Teater i København og fik i 1929 sit store gennembrud med revyvisen Ølhunden af Poul Henningsen. Han var med til at danne Cirkusrevyen i 1935 sammen med restauratør Carl Pehrsson (kaldet thepotten), skuespiller Oscar Holst og musiker Herman Gellin. I 1940'erne havde han mange store triumfer i Dagmarrevyerne og var i 1950'erne en af hovedkræfterne bag ABC revyerne.

Han var den danske revyskuespiller par excellence og stod bag utallige landeplager. Af de mest kendte er Dit hjerte er i fare Andresen, Herlig en sommernat, 100 mand og en bajer og Bar' engang imellem. Som visefortolker var Osvald Helmuth mangesidig, men huskes især for sine portrætter af den lille mand i viser som Sagt op, om en fyring, Havnen, om funktionæren med udlængsel og Henne om hjørnet, om alkoholikeren på værtshuset. I den anden ende af viserepertoiret sang han Gluntarne af Gunnar Wennerberg med Poul Reumert. Af mere seriøse roller er Jeppe i Jeppe på Bjerget (som gæst på Det kongelige Teater, 1954) og Doolittle i My Fair Lady i 1960.

Han blev Ridder af Dannebrog i 1953 og i forbindelse med sit 50-års skuespillerjubilæum i 1963 ophøjet til Ridder af 1. Grad. Den 2. juni 1999 valgte Post Danmark, at udgive Helmuth på frimærke, som et af fire mærker med dansk revy som motivtema. Helmuth var far til skuespilleren Frits Helmuth. Han var også bedstefar til Mikael Helmuth og Pusle Helmuth samt oldefar til Kristoffer Helmuth.

Osvald Helmuth døde af kræft på Sundby Hospital d. 18. marts 1966. Han ligger begravet på Ordrup Kirkegård.

Udvalgt filmografi 
 Cirkusrevyen 1936 – 1936
 Der var engang en vicevært – 1937
 En fuldendt gentleman – 1937
 Cocktail – 1937
 Den mandlige husassistent – 1938
 Blaavand melder storm – 1938
 Familien Olsen – 1940
 En mand af betydning – 1941
 Ebberød Bank – 1943
 Op med humøret – 1943
 Stjerneskud – 1947
 Berlingske Tidende – 1949
 Som sendt fra himlen – 1951
 Vores fjerde far – 1951
 Den kloge mand (1956) – 1956
 Pigen i søgelyset – 1959
 Den hvide hingst – 1961
 Harry og kammertjeneren – 1961
 Jensen længe leve – 1965
 Sult – 1966

Litteratur 
 John Lindskog, Faders vilje – Osvald, Søster og Frits Helmut – dramaet bag scenen, Aschehoug, 2006. .
 Sven Borre, Bogen om Osvald, Stig Vendelkjærs Forlag, 1967.
 Osvald Helmuth, Lev stærkt – dø gammel, Stig Vendelkær, 1963. (Erindringer)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Revyer
Komikere fra Danmark
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Personer med enkeltværker i Kulturkanonen
Modtagere af Teaterpokalen
Personer døde af kræft