Bektashi

Bektashisme eller bektāshīyya (tyrkisk: Bektaşîlik, albansk: Bektashizmi eller Bektashizëm) er en shia-islamisk sufi-orden (tariqah).

Baggrund 
Ordenen er opkaldt efter Hājī Bektāsh al-Walī (1209 – 1271), som anses for at være "grundlæggeren" af ordenen. Men det menes at ordenen fik sin nuværende form i 1500-tallet af Balım Sultan.

Bektāshi-ordenen er i dag splittet i tre grene; çelebi, dedegân og babagân. Splittelsen opstod efter at ordenens daværende spirituelle leder (çelebi) Kalender Çelebi (1476 – 1528) gjorde oprør mod Osmannerriget i 1528.

For at opnå kontrol over ordenen satte sultan Suleiman I en mand ved navn Sersem Ali Baba på posten som "leder" (postnişin) af bektāshi-ordenen. Sersem Ali Baba og hans tilhængere påstod herefter at Hājī Bektāsh var cølibat og derfor ikke havde nogen slægtsmæssige arvinger. Denne gren kaldes i dag babagân.

Kalender Çelebis slægt og tilhængere udgør i dag çelebi-grenen. Denne påstår at Hājī Bektāsh var gift og havde arvinger (og at Kalender Çelebi var af denne slægt). Çelebi-grenen er dog blevet overvundet af babagân-grenen, som blev støttet af det osmanniske styre, hvorfor de fleste bektashitter i dag tilhører babagân-grenen. Den nuværende leder af denne gren er Çelebi Veliyettin Ulusoy, som i dag holder til i byen Hacıbektaş.

Den sidste gren, dedegân, består af de ocak'er, som oprindeligt hørte under bektāshi-ordenens kontrol, men som befinder sig fjernt fra Haji Bektash-klostret og i dag fungerer som nogenlunde selvstændige ocak'er. Lederen af denne gren er İzettin Doğan.

I dag er ordenen mest udbredt i Albanien og på Balkan, men var oprindeligt kommet dertil fra Anatolien, hvor der stadig i dag findes tilhængere. De fleste bektashitter (især på Balkan) tilhører babagân-grenen. Der er ikke tal på antallet af bektashitter i Tyrkiet, men det skønnes at ca. 15 % af den samlede befolkning eller 25 % af den muslimske befolkning i Albanien tilhører bektāshi-ordenen.

Doktriner 
Bektāshīyya tror på eksistensen af kun én Gud i form af Wahdat al-Wujud, at Muhammed er dennes (sidste) profet, og at De Tolv Imamer er de retlige efterfølgere af Muhammed. Som mange andre sufi-ordener har bektāshi-ordenen også De Fire Døre som grundlæggende doktrin. Formålet med De Fire Døre er at opnå det højest eksisterende stadie som menneske i form af İnsan-ı Kamil. Bektashismen deler i høj grad de samme doktriner som qizilbāsh-alevismen, dog med nogle undtagelser: I bektāshi-ordenen findes det rituelle broderskab (musahiplik) fra qizilbāsh-alevismen ikke.

Relationen mellem Bektashi-ordenen og kristendommen er omdiskuteret. Der er flere ritualer og trosforestillinger, der peger på en vist relation og påvirkning.

Ritualer 
Bektashismens ritualer er også langt hen ad vejen magen til de qizilbāsh-alevitiske ritualer. Men af centrale afvigelser kan blandt andre nævnes:
 Den rituelle pind (tarik), som benyttes blandt qizilbāsh'er, men ikke i bektashismen. I stedet for denne pind, bruger man i bektashismen hånden (kaldt pençe). I starten af 1900-tallet opstod der stridigheder mellem qizilbāsh'er i det østlige Tyrkiet og det bektashitiske hovedsæde i Hacıbektaş, da den daværende leder af bektāshi-ordenen, Çelebi Cemalettin Efendi (1864 – 1922) forsøgte at propagere for brugen af pençe frem for tarik, for at øge sin indflydelse over qizilbāsh'erne.
 Muligheden for cølibati, hvilket ikke er tilladt hos qizilbāsh'erne.
 Det religiøse lederskab (kaldt baba) i bektashismen nedarves ikke, som det gør hos qizilbāsh'erne (kaldt dede).

Hierarki 
Babagân-grenen har sit hovedsæde i Tirana i Albanien, mens Çelebi-grenens hovedsæde er i byen Hacıbektaş i Tyrkiet, mens Dedegan-grenen ledes af İzzettin Doğan. Disse fungerer i dag som de øverste spirituelle myndigheder for bektashitterne.

De bektashitter som ikke er blevet initieret i ordenen, men blot kan kaldes almindelige tilhængere eller medlemmer af ordenen, kaldes aşık (niveau 1). En aşık kan herefter officielt blive initieret i ordenen, hvorefter man bliver muhip (niveau 2). Selve initiationen kaldes nasip. Det tredje niveau er dervish-graden. På dette niveau kan man også vælge at blive cølibat (mücerred). Efter dervish-graden er der mulighed for at blive baba (niveau 4), halife(-baba) (niveau 5) og endelig dede(-baba) (niveau 6).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 The Bektashi Order of Sufis
Emil Hilton Saggau. "Bektashi-traditionen: en folkelig sufisme?" Tidsskrift for Islamforskning. 2013

Islam
Sufisme