kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jörgen Weibull (historiker)

Jörgen Weibull (født 25. april 1924, død 8. september 1998) var en svensk historiker, der var søn af historikeren Curt Weibull.

Weibull voksede op i Göteborg, hvor faderen var professor, men tog sin uddannelse som historiker ved Lunds Universitet, hvor han studerede under Sture Bolin, der i 1938 havde overtaget Lauritz Weibulls, Jørgen Weibulls farbrors, professorat.

Den unge Weibull behandlede i sin licentiatafhandling, Tionden i Skåne under senare delen av 1600-talet (trykt 1952), tiendens placering i skattesystemet i Skåne. I 1957 blev han doktor på disputatsen Carl Johan och Norge 1810–1814: Unionsplanerna och deras förverkligande, hvor han påviste stærke modsætninger mellem Karl 14. Johan og hans svenske rådgivere i spørgsmålet om den svensk-norske union.

1957 var også året, hvor Jørgen Weibull blev docent ved Lunds Universitet. Ti år senere, i 1967, blev han professor i moderne historie ved Aarhus Universitet. 1973 blev han rektor ved det netop vedtagne Aalborg Universitetscenter (senere Aalborg Universitet), hvor han spillede en stor rolle i etableringen af den nye uddannelsesinstitution. 1976 blev Jørgen Weibull efterfulgt, som rektor på Aalborg Universitetscenter (senere Aalborg Universitet) af tidligere adjungeret professor Sven Caspersen. 1977 vendte Jörgen Weibull tilbage til Göteborg, hvor han overtog Erik Lönnroths professorat, som Lönnroth i sin tid havde overtaget fra Curt Weibull. I 1990 gik han på pension.

Forfatterskab

På internettet 

 "Kronprins Gustaf inför unionsupplösningen 1905" (Scandia Vol 26, Nr 2 (1960); s. 167-229)
 "Metodiska problem i modern histona" (Scandia Vol 35, Nr 1 (1969); s. 1-20)

Ekstern henvisning 
 Nekrolog af Carl-Axel Gemzell i Historisk Tidsskrift 99:2 (1999), s. 499-503

Historikere fra Sverige
Professorer fra Aarhus Universitet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Rektorer ved Aalborg Universitet
Ansatte ved Lunds Universitet
Faglitterære forfattere fra Sverige
Personer fra Göteborg
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Universitetsrektorer
Professorer fra Sverige
Johan Plesner

Johan Frederik Plesner (6. april 1896 i Birkerød – 10. september 1938 i København) var en dansk historiker, søn af pædagogen Joh. Plesner, far til arkitekt Ulrik Plesner.

Plesner var oprindelig sekretær for maleren J.F. Willumsen, men begyndte i 1922 at studere historie på Københavns Universitet. 1927 tog han magisterkonferens og rejste derefter til Firenze, hvor han fortsatte sine studier.

I 1934 resulterede disse studier i disputatsen L'Emigration de la Campagne à la ville libre de Florence au XIIIe siècle, hvor han ved at behandle et italiensk emne på fransk viste en mere international orientering end vanligt hos danske historikere.

Det blev fulgt op med Una rivoluzione stradale del dugento fra 1938. Den internationale orientering medførte bl.a. at han blev bedt om at behandle Italiens økonomi i 1200-tallet i The Cambridge Economic History.

1. august 1931 blev Plesner docent ved det ganske unge Aarhus Universitet, og efter Albert Olsens afgang som professor samme sted overtog Plesner professoratet, som han dog kun kom til at fungere i ganske kortvarigt før han døde i forbindelse med en blindtarmsoperation.

Han er begravet på Birkerød Kirkegård.

Litteratur 
 Erik Christiansen og Claus Møller Jørgensen: Historiefaget på Aarhus Universitet i 75 år, Aarhus Universitetsforlag:Århus 2004

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1900-tallet
Historikere fra Danmark
Ansatte ved Aarhus Universitet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Johan
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Skibhusene

Skibhusene er et lille landsbysamfund i Odense, der har givet navn til Skibhuskvarteret. Skibhusene ligger for enden af Skibhusvej, hvor den gamle Odense Kanal ender.

Skibhusene er de facto vokset sammen med Skibhuskvarteret, men områdets historiske særpræg er dog bibeholdt, bl.a. grundet Odense Kommunes lokalplan for området. Trods sin afsides beliggende 4 kilometer nordøst for centrum, ligger Skibhusene alligevel i postdistriktet 5000 Odense C.

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside om Skibhusene

Bydele i Odense
Den østrigske arvefølgekrig

Den østrigske arvefølgekrig (1740–1748) er navnet på de militære konflikter, som udløstes efter kejser Karl 6.s død den 20. oktober 1740. Den brød ud efter Maria Theresias tronbestigelse, da flere tyske og europæiske fyrster ikke anerkendte hendes fars pragmatiske sanktion (fra 1713) som gjorde Maria Theresia til tronfølger efter at der ikke var flere mandlige arvinger til huset Habsburg.

Forskellige fyrster gjorde krav mod Maria Theresia på de østrigske arvelande:
 Karl Albrecht af Bayern som efterkommer af Ferdinand 1.s ældste datter
 Filip 5. af Spanien som arving til den spanske linje af Habsburgerne.
 Frederik August 2. af Sachsen som ægtemand til Josef 1.s ældste datter

Frederik den Store af Preussen benyttede disse angreb på Habsburgerne og okkuperede 16. december 1740 Schlesien (schlesiske krige) og indledte dermed krigen.

Bayern, Frankrig og Spanien sluttede 1741 med traktaten i Nymphenburg et forbund, som senere også Preussen, Sachsen, Sverige, Neapel, Pfalz og Ærkebispedømmet Køln tiltrådte. Allieret med Østrig var Storbritannien og Nederlandene, Frankrigs traditionelle fjender.

Fra 1741 deltog næsten samtlige europæiske lande i krigen. De vigtigste konfrontationer var krigene mellem Østrig og den opadstræbende magt Preussen. Dele af krigen blev også udkæmpet i Frankrigs og Storbritanniens kolonier i Nordamerika og Indien.

Arvefølgekrigen endte 18. oktober 1748 med en fredsslutning i Aachen. Denne fred genoprettede i hovedtræk situationen før krigen, men gav Schlesien til Preussen, Parma til Huset Bourbon og anerkendte Maria Theresia på tronen i Wien.
Juno Award

Juno Awards er den mest fornemme canadiske prisuddeling inden for musik. 

Awardshowet arrangeres årligt af The Canadian Academy of Recording Arts and Sciences og blev afholdt første gang den 23. februar som Gold Leaf Awards.

Eksterne henvisninger 
 www.junoawards.ca

Musikpriser
Musik fra Canada
Grammy Award

Grammy Awards (oprindeligt Gramophone Awards) er en række amerikanske musikpriser uddelt af Recording Academy for årets bedste præstationer inden for musikbranchen. Grammy betragtes som musikindustriens svar på filmbranchens Oscar. Uddelingen holdes normalt i februar og der er i øjeblikket ikke mindre end 108 kategorier. 

Grammy regnes sammen med Billboard Music Award, American Music Awards, og Rock and Roll Hall of Fame for at være én af de fornemste musikpriser i USA. Det årlige Grammy show er en af de største kommercielle begivenheder i den amerikanske musikindustri, og showet tv-transmitteres over hele verden, heriblandt Danmark.

Grammy-priserne uddeles efter afstemning blandt medlemmerne af Recording Academy. 

Selv meget populære kunstnere som Elvis Presley, Christina Aguilera, Britney Spears, The Beatles, Pink Floyd, The Rolling Stones og Metallica har kun modtaget få Grammy priser. I den forbindelse er det dog værd at huske, at den første Grammy-uddeling fandt sted i 1959, flere år efter Elvis Presleys debut.

Grammy-året regnes fra perioden 1. oktober til 30. september. Et album udgivet i november kan således først komme på tale til en Grammy året efter. Det galdt f.eks. John Lennon og Yoko Onos Double Fantasy, udsendt i november 1980, modtager af en Grammy for årets album for 1981.

Adskillige danskere har været nomineret til en Grammy Award, men kun tre har vundet. Komponisten Bent Fabricius-Bjerre vandt som den første dansker i 1963 for Best Rock and Roll Recording for instrumentalnummeret "Alley Cat". I 1990 vandt trompetist Palle Mikkelborg en Grammy for Best Jazz Instrumental Performance, Big Band for at have komponeret musikken til Miles Davis' Aura. Det danske vokalensamble Ars Nova Copenhagen vandt i 2010 prisen som Best Small Ensemble Performance sammen med Theatre of Voices for albummet The Little Match Girl Passion, der var baseret på H.C. Andersens "Den lille Pige med Svovlstikkerne".

Den tilsvarende pris i Danmark er Danish Music Awards, som tidligere var kendt som Danish Grammy.

Priskategorier 

 Årets indspilning
 Årets album
 Årets sang
 Bedste nye kunstner
 Grammy Hall of Fame
 Grammy Legend Award
 Grammy Lifetime Achievement Award
 Grammy Tech Award
 Grammy Trustees Award

Danskere ved Grammy Awards
Listen indeholder udvalgte danske artister der har været nomineret eller vundet en pris ved Grammy Awards.

Medvirkende
Listen indeholder musikere eller andet teknisk personale, der har medvirket på værker der har været nomineret eller vundet en pris ved Grammy Awards, uden at være direkte nomineret.

Se også 
 Danish Music Awards – den danske pendant til Grammy Awards.

Ekstern henvisning 

 Grammy Awards – officielt website

Noter 

 
Prisuddelinger
Twa

De indfødte twa-pygmæer, også kendt som batwa, fra De Store Søers region i det centrale Afrika var oprindeligt et bjergboende jæger-samler-folk, der levede i skovene i højlandet omkring søerne Kivu, Albert og Tanganyika – områder, der nu hører til landene Rwanda, Burundi, Uganda og den østlige del af DR Congo. Deres antal anslås til omkring 100.000.

Folkeslag i Afrika
Rwanda
Burundi
Folkeslag i Uganda
Mariehamn

Mariehamn () er Ålandsøernes hovedstad og største by med  indbyggere. Byen blev grundlagt 1861, mens Åland og Finland var under russisk styre. Byen er opkaldt efter tsar Alexander 2. af Ruslands hustru, Maria Alexandrovna.

Byen er Ålandsøernes centrum for politik og erhvervsliv. Mariehamn er hovedsæde for de fleste af Ålands større firmaer, som f.eks. rederiet Viking Line, chipsfabrikken Taffel, skibshandlerfirmaet Mathias Eriksson, Ålandsbanken og handelsfirmaet Kalmers-gruppen, som har afdelinger med elinstallation og salg af både.

Skibsfart har altid haft en stor betydning for byen. I dag er færgetrafikken og turisterne en vigtig del af byens erhvervsliv. Fra Västerhamn går der færge til Stockholm, Tallinn, Åbo, Helsingfors og Kapellskär. Færgetrafikken har været forudsætningen for turismens stærke ekspansion. Mariehamn har også en stor lystbådehavn, udflugtsmålet Lilla holmen, Søkvarteret og svømmehallen Mariebad.

Byens bybusser er gratis for alle og fra Busstorget er der busforbindelse til de øvrige kommuner på fasta Åland.

St Görans kirken er Mariehamns bykirke. Tegnet af arkitekten Lars Sonck, indviet 1927 og udvidet 1959. Kirkens udsmykning viser gamle kirkelige symboler. Altertavlen over alteret er af mosaik. Tavlen skildrer Jesu liv, fra fødsel til korsfæstelsen og opstandelsen. Det centrale motiv er Jesus som velsigner børnene. Døbefonten er hugget af mørk granit med skål og låg i sølv. Kirkeskibet Tjerimaj blev skænket til kirken i 1972.

Mariehamn har mange museer, restauranter, natklubber, et kasino, flere friluftscener og sit eget teater.
Om sommeren er der hvert år Kulturnat, Alandia Jazz Festival, Ålands Sjödagar og musikfestivalen Rockoff.

Seværdigheder 
 Pommern er en firemastet bark, der nu ligger som museumsskib i Mariehamn. Pommern er en Flying P-Liner fra 1903. 1952 doneredes den til Mariehamn by af efterkommerne af den oprindelige ejer, skibsrederen Gustaf Erikson. Pommern er i dag en af de sidste firemastede barker, der også under dæk er original. Museumsfartøjet samarbejder med Ålands Søfartsmuseum som ligger i nærheden af skibet
 Ålands museum og Ålands Kunstmuseum holder til i samme bygning. Museets basisudstilling skildrer Ålandsøernes udvikling og historie
 Modelbyen Mariehamn fra omkring 1920 på Mariehamns kunstgalleri, består af flere hundrede bygninger som er udstillet i 11 glasvitriner
 I nærheden af centrum ligger parken Lilla holmen fra 1870. Foruden haven er der bådepladser, fuglehus og kæledyr til børnene

Venskabsbyer

Kildeangivelser

Eksterne henvisninger 

 Byens hjemmeside
 St Görans kirkes hjemmeside 
 Ålands museum 
 Ålands Søfartsmuseum 
 Kort 
 Modelbyen Mariehamn

Kommuner på Ålandsøerne
Byer i Finland
Mariehamns stads økonomiske region
Års Herred

Års Herred var et herred i Aalborg Amt, 1970-2007 Nordjyllands Amt, nu Region Nordjylland.
Herredet er kendt i 1345 og er dannet af dele af Hornum og Slet Herreder. Fra 1660 hørte det til Aalborghus Amt. 

I Års Herred ligger følgende sogne:
 Blære Sogn – Aars Kommune
 Brorstrup Sogn – Nørager Kommune
 Ejdrup Sogn – Nibe Kommune 
 Flejsborg Sogn – Farsø Kommune
 Giver Sogn – Aars Kommune
 Havbro Sogn – Aars Kommune
 Haverslev Sogn – Nørager Kommune
 Hyllebjerg Sogn – Farsø Kommune
 Overlade Sogn – Løgstør Kommune
 Ravnkilde Sogn – Nørager Kommune
 Skivum Sogn – Aars Kommune
 Ulstrup Sogn – Aars Kommune
 Vester Hornum Sogn – Farsø Kommune
 Aars Sogn – Aars Kommune

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Aalborg Amt
Dyret

Dyret er det højeste punkt på det sydlige Samsø, 51 meter højt. Bakken, hvis navn er etymologisk beslægtet med "diger", altså fed eller bred, kaldtes også tidligere Odinsbjerg, og har således givet navn til byen Onsbjerg, der ligger i nærheden.

Under anden verdenskrig havde tyskerne en udkigspost på bakken.

Bakker i Danmark
Samsø
Store søer

De store søer (Great Lakes på engelsk) bruges om:

Store søer (Afrika) – Tanganyikasøen, Victoriasøen, Lake Albert, Lake Edward og Lake Kivu
Store søer (Nordamerika) – Øvre sø, Lake Michigan, Lake Huron, Lake Ontario og Lake Erie
Nåletræer

Ved et nåletræ forstås sædvanligvis en art tilhørende den botaniske orden Gran-ordenen, typisk et træ eller en busk der har nåle i stedet for blade. Botanisk set dækker "nåletræ" over alle træer og buske i Gran-ordenen, og selvom der findes enkelte andre slags træer og buske med nåle-lignende blade benævnes disse ikke som nåletræer. Der findes også enkelte nåletræer hvor nålene er så brede, eller er vokset sammen, så de ligner blade. Der findes forhistoriske nåletræer som ikke tilhørte Gran-ordenen - disse findes i den mere overordnede klassifikation Nåletræ-rækken. I modsætning til løvtræ kan nåletræ således opfattes som en veldefineret taksonomisk betegnelse. 

De fleste, men ikke alle, nåletræer er stedsegrønne, f.eks. er lærk løvfældende og smider nålene om vinteren. I Danmark opfatter vi derfor ofte nåletræer som stedsgrønne og løvtræer som løvfældende, men udenfor det tempererede klima-bælte holder denne opfattelse ikke stik, da mange tropiske og subtropiske løvtræer også er stedsegrønne.

Kun tre arter af nåletræ er hjemmehørende i Danmark: Skovfyr (Gran-familien), Almindelig taks (Taks-familien) og Almindelig ene (Cypres-familien). Nåletræer varierer meget i form og størrelse fra dværgbuske der knap bliver 1 m høje, til verdens højeste nulevende træer, de mere end 110 m høje redwood-træer.

Se også 
 Løvtræer
 Nåletræ (vedtype)
 Nåleskov
Tunguska

Tunguska (på russisk Тунгуска) er navnet på et område i mellemste Sibirien samt en samlebetegnelse for de tre bifloder til floden Jenisej som løber der, nemlig Angara (Øvre Tunguska), Stenede Tunguska og Nedre Tunguska. Navnet kommer fra urbefolkningen tungus som bor i området. 

Området er mest kendt for den såkaldte Tunguska-eksplosion i 1908, da et stort himmellegeme eksploderede ved Stenede Tunguska.

Bifloder til Jenisej
Floder i Krasnojarsk kraj
Forfattereksemplar

Et forfattereksemplar er et eksemplar af en bog, som forfatteren får gratis – et frieeksemplar. Antallet af forfattereksemplarer aftales mellem forfatter og forlag, men vil som regel være et fast antal uanset oplagsstørrelse.

Hvor flere forfattere bidrager til et værk, er det almindeligt at den enkelte forfatter får særtryk af sit eget bidrag som forfattereksemplarer.

Bogmarkedet
Klokken

Klokken eller klokkeslættet betegner (brugt i rette sammenhæng) et udtryk for tidsangivelse i timer og mindre enheder, som i: "hvad er klokken?" Klokken/klokkeslættet refererer til, hvad et korrekt indstillet ur på et givent tidspunkt viser – omsat i dagligdags sprog.

Begrebet bruges først og fremmest som en enhedsangivelse (tid) i form af fx 'klokken fem' (forkortet: 'kl. 5'), men små børn kan også 'lære klokken', dvs. at de kan blive lært, hvordan man aflæser et ur.

Dagligdags tidsenheder 
 "Et" til "fireogtyve", underforstået 'timer' (1 cyklus på en dag)
 "Et" til "tolv", underforstået 'timer' (2 cykler på en dag)
 "Halv ...[indsæt timetal]" (en halv time fratrukket)
 "Kvart i ...[indsæt timetal]" (et kvarter fratrukket)
 "Kvart over ...[indsæt timetal]" (et kvarter tillagt)
 "Et minut i ...[indsæt timetal]" til "niogtyve minutter i ...[indsæt timeantal]" (minut(ter) fratrukket)
 "Et minut over ...[indsæt timetal]" til "niogtyve minutter over ...[indsæt timeantal]" (minut(ter) tillagt)

Dagligdags præcision 
Normalt ønskes svaret på spørgsmålet "hvad er/siger klokken" kun præciseret ned til timer eller fjerdedele timer og desuden kun op til et halvt døgn. Hvis klokken fx er 18:49, vil man således ofte nøjes med at sige, at den er kvart i syv. Præcisionen skifter dog naturligt nok med behovet i en given situation, dvs. i forhold til hvad man formoder spørgeren ikke allerede ved i forvejen – og desuden har brug for at vide.

Historisk 

Når vi taler om "klokken", er det en reminiscens fra en tid da ure ikke var hvermands eje, og man derfor var afhængig af ure/klokker i kirketårne eller andre offentlige bygninger. Disse var forsynet med slagværk som slog time- og ofte tillige kvarterslag. Man sagde derfor "klokken er slået ni" (dvs. har slået ni slag), eller blot "klokken er ni". De færreste tænker i dag på at klokkeslæt betyder "klokkeslag".

Endnu i 1800-tallet kunne man sige "klokken gaar til ni". Dette betød blot at den var over otte. "Klokken er et kvarter til ni" betød 8:15.

Se også 
Timer (12-cyklus)
 Klokken et, to, tre, fire, fem, seks, syv, otte, ni, ti, elleve, tolv

Tidsmålere
 Radiour, armbåndsur, atomur, kvartsur, lommeur
 Frøken Klokken

Diverse
 Normaltid, sommertid, tidszone

Referencer 

Tidsbestemmelse
Kevin Federline

Kevin Earl Federline (født den 21. marts 1978) er en amerikansk danser, rapper, model og skuespiller. Han er tidligere gift med skuespillerinden Shar Jackson, og er bedst kendt for sit to år lange ægteskab med sangerinden Britney Spears. Parrets skilsmisse i 2006, og det efterfølgende retslige efterspil om forældremyndigheden til deres to sønner Sean Preston Federline og Jayden James Federline, var genstand for stor mediebevågenhed.

Referencer 

Sangere fra USA
Rappere fra USA
Dansere fra USA
Modeller fra USA
Personer fra Californien
Socialdemokratisme

Socialdemokratisme (også reformisme) er en politisk og økonomisk filosofi indenfor socialisme, hvor staten spiller en central rolle for lige udviklingsmuligheder og lige rettigheder for den enkelte borger i et samfund. Ideologien skal sikre en mere lige indkomstfordeling i samfundet via reformer inden for rammerne af den private ejendomsret og en reguleret form for kapitalistisk økonomi. Socialdemokratisme er blevet beskrevet som den mest almindelige form for vestlig eller moderne socialisme, såvel som den reformistiske gren af demokratisk socialisme.

Den danske version af ideologien forbindes traditionelt med Socialdemokraterne, men bevægelsen dækker i dag bredt i dansk politik. Den europæiske socialdemokratisme voksede især frem i 1800-tallets Tyskland anført af Ferdinand Lassalle, Eduard Bernstein og Karl Kautsky. I Danmark forløb samme udvikling samtidigt i Socialdemokratiet og Arbejderbevægelsen.

Socialdemokraterne kom i 1924 til magten i Danmark under Thorvald Stauning og har præget samfundsudviklingen i efterkrigstidens Danmark markant med socialdemokratisk ledede regeringer i 35 ud af 55 år i perioden mellem befrielsen og årtusindskiftet. Udviklingen af velfærdsstaten efter krigen er i vid udstrækning et produkt af socialdemokratismens politiske ideologi og arkitektur.

I de seneste to årtier er forskellen på socialdemokratisk og borgerlig politik blevet mindre, i Danmark såvel som i en række andre nord- og vesteuropæiske lande. Det er et resultat af, at mange borgerlige partier har anerkendt velfærdsstaten, samt at mange socialdemokratiske partier er blevet mere markedsorienterede.

Referencer

Se også 
 Demokratisk socialisme

Ideologier
Demokratisk socialisme

Demokratisk socialisme er et udtryk, der bruges om socialisme, som ønskes indført gennem parlamentarismen, reformer og demokrati. Udtrykket sammenlignes nogle gange med "socialdemokratisme", men mange demokratiske socialister er imod socialdemokratisme, da det accepterer kapitalisme som styreform.

Begrebet blev særlig tidligere betegnet evolutionær socialisme i modsætning til den revolutionære socialismes ideologi, der ønskede socialismen gennemført via en revolution.

Referencer 

Socialisme
Laila

Laila er et semitisk pigenavn, som betyder "nat". Almindelige varianter af navnet omfatter: Leyla, Lejla, Leila, Lajla, Layla og Lailah.

Navnet er populær i den muslimske verden, specielt Mellemøsten. Navnet er også udbredt i Bosnien og Indien og har haft fremgang hos den engelskesprogede verden, de nordiske lande og ikke-muslimske slavere. 

I perioden 1985-1996 fik 199 danske piger navnet Laila. I 2016 var der ifølge Danmarks Statistik næsten 9000 personer i Danmark med en af varianterne, deraf cirka 6700 med stavemåden Laila.

Kendter personer med navnet 
 Laila Ali, amerikansk bokser
 Laila Andersson, dansk skuespiller
 Laila Freivalds, svensk politiker
 Laila Kaland, norsk politiker
 Laila Ingrid Rasmussen, dansk forfatter
 Laila Iben Schmidt, dansk forfatter
 Leila Khaled, palæstinensisk frihedskæmper og parlamentsmedlem
 Jade-Laila, kunstnernavn for den danske stripper Kimmie Andersen

Navnet brugt i fiktion
 Layla er en sang af Eric Clapton
 Laila er et klaverstykke skrevet af Jacob Gade
 Laila er en norsk film fra 1929 instrueret af George Schnéevoigt
 Lajla er en svensk film fra 1937 ligeledes instrueret af Schnéevoigt
 Leïla er en dansk film fra 2001 instrueret af Gabriel Axel

Noter 

Pigenavne
Semitiske ord og vendinger
Ananas-familien

Ananas-familien (Bromeliaceae) er næsten udelukkende udbredt i Syd- og Mellemamerika, hvor de fleste arter er epifytter i regnskovene. Der er 57 slægter og ca. 1.400 arter, som er stauder, der oftest danner stivbladede og læderagtige rosetter, men afvigende former findes. Blomsterne er små, 3-tallige og oftest samlet i flade aks eller klaser. Her omtales kun slægter, der er repræsenteret ved arter, som dyrkes i Danmark.

 Aechmea
 Ananas (Ananas)
 Bromelia
 Juvelblomst (Guzmania)
 Tillandsia
 Vriesea

Græs-ordenen
Almindelig ananas

Almindelig Ananas (Ananas comosus) stammer fra Brasilien, hvor den allerede blev dyrket af indianerne, da europæerne gjorde deres indtog i Amerika. Første gang den blev bragt til Europa, var med Columbus' anden rejse i 1493. Navnet er indiansk og betyder "den uovertrufne frugt".

Frugten kan veje helt op til 5 kilo.

Planten er en flerårig, urteagtig rosetplante, med lange stive mørkegrønne ofte tornede blade. Midt i rosetten udvikles blomsterstanden med mere end hundrede blomster, der udvikler sig til bær, der smelter sammen med blomsterstandens højblade og akse. På den måde dannes frugten, der kan spises frisk, indgå i (asiatiske) retter eller henkoges. Ananasjuice er et alternativ til den traditionelle appelsinjuice.

Den modne ananas dufter sødt og stærkt.

Ernæring 

Rå ananas er en god kilde til mangan og vitamin C, men indeholder ellers intet større indhold af essentielle næringsstoffer. Den indeholder dog et fordøjelsesfremmende enzym.

Fodnoter

Kilder/henvisninger 

CAM-planter
Nytteplanter fra Amerika
Flerfoldsfrugter
Ananas
Holland (flertydig)

Holland kan henvise til flere artikler:
 Nederlandene – et land i Vesteuropa, som i daglig tale kaldes Holland
 Holland (provins) – en provins i Holland, som i 1840 blev opdelt i:
 Nordholland og
 Sydholland
 Kongeriget Holland – en stat, som eksisterede 1806-10