kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skaraborgs län

Skaraborgs län var i perioden 1634-1998 et län i Västergötland i Sverige, mellem søerne Vänern og Vättern. Länsbogstavet var R og residensby var Mariestad, mens Skövde var länets største by.

Historie 
Skaraborgs län blev dannet i 1634, da statholderdømmet Västergötland blev opdelt i Skaraborgs län og Älvsborgs län, i forbindelse med oprettelse af länsstyrelser. Oprindelig var Skara residensby og gav navnet til länet (se Skaraborgs slot), men fra 1660 var Mariestad residensby og länet blev derefter nogle gange kaldt Mariestads län. Länet blev nedlagt i 1998, hvor størstedelen kom til at indgå i det nydannede Västra Götalands län, dog valgte kommunerne Mullsjö og Habo efter folkeafstemninger at indgå i Jönköpings län.

Skaraborg i dag 
Navnet Skaraborg lever i dag videre som en betegnelse på de femten kommuner, der kom til at indgå i Västra Götalands län. Området har cirka 250.000 indbyggere, og økonomisk center i regionen er nærmest Skövde og Lidköping. Siden 1. januar 2007 har kommunerne indgået i Skaraborgs kommunalforbund, efter tidligere at have samarbejdet under blandt andre navnet Kommunförbundet Skaraborg. De udgør også Västtrafiks Skaraborgsområde, bortset fra Grästorps og Essunga kommuner, som i denne sammenhæng regnes med til Fyrbodal. Hvad angår medier, er der ingen avis som dækker hele området, men både TV4 og Sveriges Radio har lokalstationer for Skaraborg, og de sender begge fra Skövde.

Byområder 
 Falköping
 Hjo
 Lidköping
 Mariestad
 Skara
 Skövde
 Tidaholm

Kultur 
 Skaraborgs läns museum (i dag Västergötlands museum)

Ekstern henvisning 
 Skaraborgs kommunalförbund 

Västra Götalands län
Jönköpings län
Sveriges historiske län
Älvsborgs län

Älvsborgs län er et nu nedlagt län i Sverige. Siden 1998 har det indgået i Västra Götalands län. Residensby var Vänersborg og länsbogstav var P.

Länet bestod af de vestlige dele af landskabet Västergötland (med undtagelse af Göteborgs kommune og omegn) samt hele landskapet Dalsland.

Historie 
Älvsborgs län blev dannet i 1634, da statholderdømmet Västergötland blev opdelt i Älvsborgs län og Skaraborgs län, i forbindelse med oprettelse af länsstyrelser. Länet fik sit navn efter borgen Älvsborg ved Göta älvs munding, og dets første residensby var Göteborg. I 1680 blev länet delt. Göteborg, Sävedals, Askims og Östra Hisings herrede kom til at udgøre Bohus län, det nye län som i 1700 fik navnet Göteborgs och Bohus län. I forbindelse med delingen blev Borås ved et tilfælde residensby. Efter bybranden i Borås i 1681 residerede landshøvdingen dels på Fenneslunda säteri i Ås härad, dels på Alvhems kungsgård i Ale härad. I 1690 stod den nye residens klar i Vänersborg.

Byområder 
 Alingsås
 Borås
 Trollhättan
 Ulricehamn
 Vänersborg
 Åmål

Note 

Västra Götalands län
Sveriges historiske län
Wittenberge

Wittenberge er en by i den tyske delstat Brandenburg, og den største by i Landkreis Prignitz.

Geografi 
Wittenberge ligger i den nordvestlige del af Brandenburg i landskabet Prignitz, ca. 11 km sydvest for administrationsbyen Perleberg. Den ligger på den nordlige bred af floden Elben, på det sted hvor floden Stepenitz. Byen ligger cirka midt mellem Berlin-Hamborg og Rostock-Magdeburg.

Bydele og bebyggelser 
 Bentwisch,
 Garsedow,
 Hinzdorf,
 Lindenberg,
 Lütjenheide,
 Schadebeuster
 Zwischendeich.

Historie 
I 1686 og 1757 var der store bybrande i byen . Disse ulykker krævede ligesom oversvømmelserne i 1709 og 1761 mange ofre. I 1820 fik byen damskibsforbindelse på en rute mellem Berlin og Hamborg. Bygningen af jernbanelinjen Berlin-Hamborg i 1846 linjen til Magdeburg i 1847 øgede byens betydning.

Byer langs Elben
Göteborgs och Bohus län

Göteborgs och Bohus län er et nu nedlagt län i det vestlige Sverige, omfattende landskapet Bohuslän, de vestlige dele af landskapet Västergötland samt Lindome sogn i det nordlige Halland. Siden 1998 har länet indgået i Västra Götalands län. Residensby var Göteborg, med en del af länsstyrelsens administration forlagt til Uddevalla. Länsbogstav var O.

Historie 
Med freden i Roskilde i 1658 blev Bohuslän svensk. I begyndelsen blev provinsen styret af en guvernør, med Bohus fästning ved Kungälv som residens, men i 1680 blev länet dannet under navnet Bohus län. Det erobrede landskap blev slået sammen med Göteborg købstad og de omkringliggende herreder: Sävedal, Askims og Östra Hisings, der tidligere havde hørt til Älvsborgs län. Svensk lov blev i 1682 også indført i de tidligere norske dele af länet. I 1700 ændredes navnet til Göteborgs och Bohus län, og Göteborg blev residensby. I 1998 blev Västra Götalands län dannet ved sammenlægning af Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län og størstedelen af Skaraborgs län.

Byområder 
 Göteborg
 Kungälv
 Lysekil
 Marstrand
 Mölndal
 Strömstad
 Uddevalla

Västra Götalands län
Sveriges historiske län
Överståthållarämbetet

Överståthållarämbetet (på dansk Overstatholderembedet) var navnet på den højeste civile forvaltningsmyndighed i købstaden Stockholm i perioden 1634-1967.

Överståthållarämbetet svarede til länenes länsstyrelser, og blev ledet af en overstatholder. Överståthållarämbetet blev nedlagt ved udgangen af 1967, hvor købstaden Stockholm blev slået sammen med Stockholms län. Den sidste overstatholder var Allan Nordenstam, der blev den første landshøvding i det nysammenlagte Stockholms län.

Stockholms län
Sveriges historiske län
Ölands län

Ölands län var et län i Sverige bestående af øen Öland i Østersøen. Ölands län fandtes i årene 1819-1826. Residensby var Borgholm. Både før og efter länets eksistens hørte Öland til Kalmar län.

Læn
Sveriges historiske län
Kalmar län
Svartsjö län

Svartsjö län var et län i Sverige, der fandtes fra 1300-tallet til 1634. Det blev gendannet i 1787, ved at man skilte otte sogne ud fra Stockholms län, og eksisterede til 1807. Sognene er i dag reduceret til fem og udgør Ekerö kommun i Stockholms län.

Stockholms län
Sveriges historiske län
Närkes och Värmlands län

Närkes och Värmlands län var et län i Sverige, der fandtes i perioden 1634-1639 og igen 1654-1779. I 1779 blev länet delt op i Örebro län og Värmlands län.

Örebro län
Värmlands län
Sveriges historiske län
Etableret i 1634
Ophørt i 1639
Etableret i 1654
Ophørt i 1779
Berlin Ostbahnhof

Berlin Ostbahnhof er en af de større banegårde i Berlin, Tyskland. Den er beliggende i Friedrichshain i Østberlin, der nu er en del af bydelen Friedrichshain-Kreuzberg. Ostbahnhof har skiftet navn flere gange end nogen anden berlinsk jernbanestation. Den var kendt som Berlin Hauptbahnhof fra 1987 til 1998, men blev som sådan erstattet af Berlins nye hovedbanegård i 2006. Berlin Ostbahnhof var sammen med Berlin Zoologischer Garten to af byens primære stationer, men har siden 2006 været af mindre betydning. 

Stationen har 11 spor, hvoraf de 5 bruges til fjerntog, 4 til S-Bahn og 2 til gennemkørende tog.

Historie 
Banegården indviedes i 1842 som Frankfurter Bahnhof, der var endestation for den 100 km lange jernbane til Frankfurt an der Oder. Den første stationsbygning var placeret en smule nord for den nuværende. Den skiftede navn til Niederschlesisch-Märkischer Bahnhof i 1845 efter en jernbanefusion. Da den preussiske stat overtog jernbanedriften i 1852, blev stationen omdøbt til Schlesischer Bahnhof. Den blev genopbygget på dens nuværende placering i 1882, da byggeriet af Berlins S-Bahn begyndte. Ostbahnhof har aldrig haft en forbindelse til Berlins U-Bahn, ligesom det heller ikke har været planlagt.

Ostbahnhof blev ødelagt under 2. verdenskrig og blev efterfølgende genopført af det østtyske jernbaneselskab Deutsche Reichsbahn. Ved den lejlighed ændredes dens navn til Berlin Ostbahnhof. I det delte Berlin udgjorde Ostbahnhof sammen med Berlin-Lichtenberg to af de vigtige jernbanestationer i Østberlin. Berlinmuren lå 200 m fra stationen, hvor East Side Gallery ligger i dag. I 1987 blev bygningen fra efterkrigsårene revet ned og stationen blev genopbygget under navnet Berlin Hauptbahnhof. Der var planer om at bygge et hotel og et stort modtagelsesområde for besøgende fra Østblokken, men det byggeri blev aldrig færdigt, og efter Tysklands genforening i 1990 blev det halvfærdige hotel revet ned. Navnet Hauptbahnhof beholdt stationen frem til 1998. Stationen blev atter nedrevet og genopbygget i 2002.

Mod sydøst lå godsbanegården Ostgüterbahnhof, der blev revet ned i 2003. Den tidligere Postbahnhof ligger syd for banegården. Den tidligere stationshal anvendes til udstillinger og koncerter.

Stationen er stadig en af de vigtige i det østlige Berlin, men efter åbningen af den nye hovedbanegård stopper mange tog her i stedet for på Ostbahnhof.

Se også 
 Deutsche Bahn
 Berlins S-Bahn

Ostbahnhof
Bahnhof Berlin-Lichtenberg

Berlin-Lichtenberg er en jernbanestation i bydelen Lichtenberg i Berlin, Tyskland. Stationen har såvel fjerntog, U-Bahn (U5) og S-Bahn (S5, S7 og S75). 

Indtil 2006 standsede internationale tog til Kaliningrad, Moskva, Kyiv, Minsk, Warszawa og Sibirien alle på Berlin-Lichtenberg, men de stopper nu i stedet på Berlin Hauptbahnhof. Nattog fra alle dele af Tyskland har dog stadig endestation på stationen.

Eksterne henvisninger 

Lichtenberg
Naturpark Hoher Fläming

Naturpark Hoher Fläming er en 827 km² stor naturpark beliggende i den tyske delstat Brandenburg. Naturparken er Brandenburgs tredjestørste naturpark. Højdedraget Fläming blev den 28. november 1997 i følge en bekendtgørelse fra det tyske miljøministerium erklæret som et fredet naturreservat. 

Naturparken ligger i Landkreis Potsdam-Mittelmark i det sydvestlige Brandenburg og grænser op til den i 2005 erklærede Naturpark Fläming i Sachsen-Anhalt. De vigtigste byer i naturparken er Belzig og Wiesenburg/Mark. 

Parken ligger ved motorvejudkørslen Ausfahrt Ziesar (76) eller Wollin (77) motorvej A 2 Berlin-Hannover og vest for motorvej A 9 Berlin-Leipzig. Endvidere fører jernbanelinjen Berlin-Belzig-Dessau, hovedvejene Bundesstraße 102, Bundesstraße 107 og Bundesstraße 246. Nord for parken løber Bundesstraße 1 og mod øst Bundesstraße 2 til naturparken.

Natur 
Den sydlige del er et bakket og skovrigt landskab, og den nordlige del et fladt landbrugslandskab uden skove. Den mere end 140.000 år gamle højderyg hører til morænerne fra Saaleistiden. Mens den nordlige del af Brandenburg i den yngre istid (10.000 til 115.000 før vor tid) var dækket af is, var Hohe Fläming isfri. Typisk er det vekslende landskab med skov og mark. Af og til kan man møde den oprindelige bøgeskov. Der er næsten ingen søer, men mange små vandløb, der regnes for at være de reneste i Brandenburg. 

Parken har mange dyrearter: dådyr, kronhjort, mårhund og europæisk mufflonfår. Af særlige bevaringsværdige arter i naturparken er der sort stork, brunflagermus, og mellemflagspætten, naturparkens kendemærke. 

I vandløbene er der forekomster af bækørred, vandstær, bæklampret og flodkrebs. I landskabets enge i nærheden af Belzig Belziger Landschaftswiesen er der forekomster af den sjældne fugl stortrappe og maj-gøgeurt.

Eksterne henvisninger 

Naturpark Hoher Fläming 
Naturparkens kulturlandskab 

Brandenburgs geografi
Naturparker i Brandenburg
Biavlerforening

En biavlerforening består af en samling biavlere, der mødes for at lære mere om biavl og nyde samværet med andre med samme interesse.
Der er mange lokale biavlerforeninger, og de fleste er tilknyttet en hovedforening, der er landsdækkende. Der er i øjeblikket tre hovedorganisationer.

Eksterne link 
 Danmarks Biavlerforening
 Danske Biavleres Landsforening
 Sammenslutningen af Danske Erhvervsbiavlere 

Forening
Foreninger
Etableret i 1866
The World Factbook

The World Factbook er en årlig udgivelse fra Central Intelligence Agency (CIA), som er en del af USA's efterretningstjeneste. Den giver grundlæggende information om alle stater, som er anerkendt som selvstændige af USA. Hvert land er dækket over to–tre sider, som opgiver data om demografi, beliggenhed, telekommunikation, myndigheder, industri, militær styrke osv.

Den bliver produceret til embedsmænd i USA's administration. Indholdet og måden det fremlægges på er valgt ud fra deres behov.

Eksterne henvisninger 

 CIA World Factbook

Opslagsværker
Thorkild Gravlund

Thorkild Thastum Gravlund (indtil 23. august 1905 Thorkild Thastum Gravlund Nielsen)) (16. august 1879 på Reersø – 4. december 1939 på Reersø) var en dansk forfatter og folkemindeforsker.

Thorkild Gravlunds liv og virke er knyttet til halvøen Reersø pr. Gørlev mellem Korsør og Kalundborg på Sjællands vestkyst. Han var søn af en skolelærer, der i 1878 var tilflyttet fra Store Heddinge. Her indrettede han sit gæstfrie hjem »Sandhagen«, da han i 1903 blev gift med lærerdatteren Helga, f. Thastum.

Gravlund begyndte som 18-årig en læreruddannelse på Jonstrup Seminarium, men han knækkede halsen på matematikken og fuldførte ikke. Han gik nu i gang med at studere folkeminder og rejste rundt i hele Danmark og indsamlede materiale, han benyttede i forfatterskabet. Da folkemindeforskeren Axel Olrik udskrev en prisopgave i »folkekarakteristik af en dansk egn«, vandt Gravlund med en folkloristisk skildring af Reersø.

Derefter fulgte et stort forfatterskab (bøger og artikler) inden for historie og folkeminder. Gravlund var i høj grad nationalt forankret; nationalist og dansker. Under besættelsen blev han taget til indtægt for tysk nationalisme.

I 1926 tog han initiativ til oprettelsen af Reersø Museum.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Reersø-hjemmesidens Gravlund-side 
 Thorkild Gravlund på Dansk Forfatterleksikon
 
 Peter Neerup Buhl: Thorkild Gravlund – folkets digter. 1997. 
 H. P. Hansen: Thorkild Gravlund. Asas Forlag, 1953. 51 sider.
 Cai M. Woel: Thorkild Gravlund. Arbejder og Indsats. Eget forlag, 1927. 130 sider.
 Kraks Blaa Bog 1936

Faglitterære forfattere fra Danmark
Romanforfattere fra Danmark
Folkeminde
Debattører fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dansksprogede forfattere fra Danmark
FN's menneskerettighedskommission

FN's menneskerettighedskommission var et organ under FN's økonomiske og sociale råd, som arbejdede med menneskerettighederne, i nært samarbejde med Sekretariatet for FN's højkommissær for menneskerettigheder. 15. marts 2006 vedtog Generalforsamlingen at erstatte menneskerettighedskommissionen med et nyt menneskerettighedsråd.

Menneskerettighedskommission
Menneskerettigheder
Etableret i 1946
Ophørt i 2006
Misha Defonseca

Misha Defonseca (født 1937) er en belgisk forfatter der har skrevet Overlevede blandt ulve - et krigsbarns skæbne, der ved udgivelsen blev omtalt som en autentisk beretning om hendes barndom men som i 2008 blev afsløret som fiktion. Bogen var fra starten en bestseller i Europe og blev oversat til 18 sprog. Den franske version af bogen var ikke en oversættelse men en nyskrevet bog med titlen Survivre avec les loups der blev udgivet i 1997 af forlaget Éditions Robert Laffont; denne anden version blev til en fransk film med titlen Survivre avec les loups (Overlevede blandt ulve).

Den 29. februar 2008, indrømmede forfatteren og hendes advokater at bestselleren ikke er en autentisk beretning selvom det tidligere var blevet sagt.

Kilder 
 Fra saxo.com 2. marts 2008, Overlevede blandt ulve: Dette er Misha Defonsecas autentiske beretning om ...
 Fra ekstrabladet.dk 1. marts 2008, Bog om Holocaust var løgn, Misha Defonsecas internationale bestseller om, hvordan hun som lille pige overlevede Holocaust som medlem af en ulveflok, bygger på fri fantasi

Holocaust
Romanforfattere fra Belgien
Flammehav

Flammehav (originaltitel Backdraft) er en amerikansk action-thriller og action-drama fra 1991 instrueret af Ron Howard. Den filmet af den danske fotograf Mikael Salomon.

Handling 

I filmen følger man de to brødre Stephen og Brian, som begge er brandmænd. Stephen "Bull" McCaffrey (spillet af Kurt Russell) er den mest frygtløse blandt Chicago's brandmænd, mens hans yngre bror Brian (William Baldwin) er nyuddannet, og først skal til at lære at tage kampen op mod flammerne. Forholdet mellem de to brødre er ikke særlig godt, og har ikke været det siden deres far (som også var brandmand) omkom i en brand.

Da Chicago's borgmester beslutter at skære ned på brandkorpset bliver byen offer for en række påsatte brande. Efterforskningslederen Donald Rimgale (Robert De Niro) er på jagt efter den dygtige pyroman, og får Brian med på sit hold. Dette er blot med til at optrappe konflikten mellem ham og broderen...

Modtagelse 
Flammehav fik blandet modtagelse af de amerikanske kritikerne og har opnået 70% på Rotten Tomatoes og 38% på Metacritic. Den ble en forholdsvis stor publikumssucces – og indbragte $152 millioner på verdensbasis, heraf $77,8 millioner i USA. Den blev den 12 mest indbringende filmen på verdensbasis i 1991 og den 14de mest indbringende i USA. Den blev nomineret til tre Oscar-priser (bedste lyd, bedste lydeffekter og bedste visuelle effekter). Den ble også nomineret til en BAFTA Award og to MTV Movie Award. Den vant en BMI Film Music Award.

Produktion 
Forud for at skrive manuskriptet til Backdraft arbejdede manuskriptforfatteren Gregory Widen som brandmand i tre år. Han fandt basis for sin film efter at have oplevet en af sine venner blive dræbt i et eksplosivt flammehav.

Ron Howard's første valg til rollen som Brian McCaffrey var Brad Pitt. William Baldwin var hans andet valg, men da studiet også ønskede Baldwin gik rollen til ham. Studiet mente at William Baldwin var et større navn, som ville tiltrække et større publikum. Da Baldwin blev tilbudt den ene hovedrolle i Backdraft var han nødsaget til at droppe en mindre rolle i en anden film. Dén film var Ridley Scott's Thelma & Louise, og rollen som JD gik i stedet til Brad Pitt. (Denne historie kan høres på DVD-kommentarsporet til Thelma & Louise.

Kurt Russell, Scott Glenn og William Baldwin udførte en hel del af deres egene stunts, og stunt-koordinatoren Walter Scott var så imponeret af deres indsatser, et de faktisk er nævnt som stunt-personale i rulleteksterne.

Medvirkende 
 Kurt Russell som Stephen 'Bull' McCaffrey
 William Baldwin som Brian McCaffrey
 Robert De Niro som Donald 'Shadow' Rimgale
 Donald Sutherland som Ronald Bartel
 Jennifer Jason Leigh som Jennifer Vaitkus
 Scott Glenn som John 'Axe' Adcox
 Rebecca De Mornay som Helen McCaffrey
 J.T. Walsh som Alderman Marty Swayzak
 Jason Gedrick som Tim Krizminski

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Thrillerfilm fra USA
Amerikanske film fra 1991
Actionfilm fra USA
Film instrueret af Ron Howard
Robin Lakoff

Robin Tolmach Lakoff (født 27. november 1942) er en amerikansk professor i lingvistik ved Berkeley Universitet. Lakoff's forskning er blevet grundlag for meget research inden for området kvinders sprogbrug.

Forskning 
I 1975 udgav hun en artikel indholdende ti grundlæggende formodninger om det hun mener der udgør kvindeligt sprog. 

I Lakoff's forskning identificeres kvinders sprogbrug som noget der udvikles i måden hvorpå man opdrager piger, hvilket medfører at piger får en selvopfattelse der grundlæggende handler om høflighed.

Lakoff's mest berømte værk, Language an Women's Place, introducerede det sociolingvistiske felt for mange ideer om kvinders sprogbrug som nu er en trivialitet.

Politeness Principle 
Lakoff udviklede også, Politeness Principle, i hvilken hun udtænkte tre grundsætninger som normaltvis følges af interaktion.

Disse er: "man må ikke prakke noget på modtageren", "man skal give modtageren muligheder" og "man skal få modtageren til at føle sig behageligt tilpas".

Hun fastsatte disse principper som det altoverskyggende i god interaktion.

Sprogvidenskabsfolk fra USA
H.J. Hansen (zoolog)

Hans Jacob Hansen (10. august 1855 i Bellinge — 26. juni 1936 i Gentofte) var en dansk zoolog, dr.phil., polemiker.

H.J. Hansen var født i Bellinge ved Odense som søn af husmand Hans Hansen og hustru Kirsten Jakobsdatter, og han blev i 1891 gift med Anna Elisabeth, f. Rasmussen.

I 1875 blev H.J. Hansen student fra Odense Katedralskole og i 1879 mag.scient. i zoologi. Doktordisputats (dr.phil.) i 1883.

H.J. Hansen blev ansat ved Zoologisk Museum allerede i 1875, samtidig med at han tog studentereksamen. Han arbejdede som videnskabelig medhjælper ved museets entomologiske afdeling i 1885-1910 og fik fra 1910 bevilget stilling til fri videnskabelig virksomhed.

H.J. Hansen har publiceret talrige videnskabelige arbejder, de fleste i tidsskrifter og rejseværker i en halv snes lande; men han har også udgivet skrifter af militærpolitisk og samfundskritisk indhold, hvilket gjorde ham forkætret i vide kredse. Det drejede sig bl.a. om »dansk national forsvarsvilje«, polemik om dansk nationalitet og identitet, om "Jødespørgsmålet" og om patriotisme. Hansen udgav eksempelvis pjecen Jødespørgsmaalet i 1923, et stærkt antisemitisk og nationalistisk skrift. Pjecen blev udgivet på foreningen Dansk Forening til Fremmedelementers Begrænsning (som senere ændrede navn til Dansker-Ligaen) forlag. Det var en af datidens stærkt antisemitiske og højreekstremistiske foreninger.

I mange år (1908-31) var H.J. Hansen den "flittigste ikke-journalistiske skribent" på Jyllands-Posten.

Litteratur 
 Peter Neerup Buhl: H.J. Hansen, Dr. phil – zoolog og polemiker. 1995. 116 sider. 
 Kraks Blaa Bog 1936

Zoologer fra Danmark
Debattører fra Danmark
Personer fra Odense
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Studenter fra Odense Katedralskole
Front des forces d'action pour la république

Front des forces d'action pour la république er et politisk parti i Tchad, ledet af Ngarlejy Yorongar.

Politiske partier i Tchad
VIVA-Rassemblement national pour le développement et le progrès

VIVA-Rassemblement national pour le développement et le progrès er et politisk parti i Tchad, ledet af Delwa Kassiré Koumakoye.

Politiske partier i Tchad
Union nationale pour la démocratie et le renouveau

Union nationale pour la démocratie et le renouveau er et politisk parti i Tchad, ledet af Saleh Kebzabo.

Politiske partier i Tchad