kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Slotshaven Gymnasium

Slotshaven Gymnasium er et gymnasium, der ligger i Holbæk. Det tilbyder HHX og HTX. Gymnasiet har omkring 700 elever.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Gymnasier i Danmark
Uddannelse i Holbæk
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Holbæk
Pjerrot (flertydig)

Pjerrot, eller Pierrot er en dramatisk figur, se Pjerrot.

Pjerrot kan også henvise til:

 Pjerrot (film fra 1917), en dansk stum dramafilm
 Pjerrot (film fra 1947), en dansk dokumentaroptagelse af Pjerrot på Tivolipantomimen

Se også 
 Pierrot og Pierette, en dansk stumfilm fra 1908
 Pjerrot og Pjerrette, en dansk stumfilm fra 1910
 Pierrots Kærlighed, en dansk stumfilm fra 1913
 Pjerrot som hustrumorder, en dansk kortfilm fra 1991
Slǎnic

Slănic (rumænsk udtale: [sləˈnik]) er en af de 12 byer i distriktet  Prahova i Muntenien, Rumænien med  indbyggere. Den er historisk, og i dag, kendt som et saltudvindingscenter, samt en kurby, med saltsøer. To landsbyer, Groșani og Prăjani, er administreret af byen.

Beliggenhed 
Slănic ligger ved foden af den sydlige del af Østkarpaterne ved distriktsvejen (drum județean). DJ 102. Distriktets hovedstad Ploiești ligger ca. 40 km mod syd.

Etymologi

Som navnet (salt på slavisk) antyder, er det meste af Slănic's historie og økonomi direkte relateret til tilstedeværelsen af relativt store mængder salt under jorden, og endda i det fri.

Slănic er også navnet på den bæk, der løber gennem byen, og som er en biflod til Vărbilău, der igen er en biflod til floden Teleajen.

Selv om det teknisk set er ukorrekt, bruges det sammensatte navn Slănic Prahova også, især i andre dele af Rumænien. Dette alternative navn blev sandsynligvis skabt for at hjælpe med at skelne mellem Slănic og en anden rumænsk by, Slănic-Moldova.

Historie 
Slănic blev første gang nævnt i et dokument i 1532. Et andet skriftligt dokument fra 1685 nævner saltforekomster, der er blevet udvundet siden dengang. I 1713 donerede adelsmanden Mihai Cantacuzino Slănic med sine saltminer til Colțea-klosteret i Bukarest. Saltforekomsterne blev også brugt til helbredende formål fra det 19. århundrede. I 1886 fik Slănic status som kurby og i 1892 status som by. Efter 2. verdenskrig blev kuraktiviteterne intensiveret.

Kilder og henvisninger

Byer i distriktet Prahova
Japans volleyballlandshold (damer)

Japans volleyballlandshold er Japans landshold i volleyball. Holdet har vundet VM 1962, 1967 og 1974 og sommer-OL 1964 og 1976.

Referencer

Volleyball i Japan
Volleyballlandshold
Coprinus

Coprinus er en lille slægt af paddehat-dannende svampe der bl.a. inkluderer den groft krumskællede stor parykhat (Coprinus comatus) og flere af dens nære slægtninge. Indtil 2001 var Coprinus en stor slægt der bestod af alle paddehat-arter, hvis lameller går i opløsning for at frigive deres sporer. Den sorte blæklignende væske, som dette skaber, gav disse arter deres almindelige navn "blækhatte".

En molekylær fylogenetisk undersøgelse baseret på DNA-data viste imidlertid, at Coprinus comatus var en fjern slægtning til de fleste andre medlemmer af Coprinus og var tættere på slægter i Champignon-familien (Agaricaceae). Da Coprinus comatus er typeart for slægten Coprinus, var det kun denne art og dens nære slægtninge C. sterquilinus og C. spadiceisporus der kunne beholde slægtens navn. 

De fleste arter af Coprinus blev derfor omklassificeret og placeret hver for sig i tre slægter i Psathyrellaceae: Coprinellus, Coprinopsis og Parasola. Coprinus og disse adskilte slægter omtales nu samlet som coprinoidsvampe.

Etymologi 
Fra oldgræsk κόπρινος (kóprinos, “hører til møg/gødning”), med hentydning til dens habitat.

Arter i Danmark
Danske arter af slægten omfatter:
Coprinus comatus (stor parykhat)
Coprinus plicatilis (hjul-blækhat)
Coprinus sterquilinus (møg-parykhat)

Udvalgte tidligere arter
Coprinus atramentarius - nu Coprinopsis atramentaria (Almindelig blækhat)
Coprinus micaceus - nu Coprinellus micaceus (Glimmer-blækhat)
Coprinus plicatilis - nu Parasola plicatilis (Plæne-hjulhat)

Referencer

Eksterne links

"The Genus Coprinus: The Inky Caps" af Michael Kuo, MushroomExpert.com, februar 2005.
Studies in Coprinus: Coprinus site of Kees Uljé – taksonomi og nøgler til coprinoidsvampe.
Fungus of the Month for May 2004: Coprinus comatus, the shaggy mane af Tom Volk, TomVolkFungi.net.

Svampe
Kinas volleyballlandshold (damer)

Kinas volleyballlandshold er Kinas landshold i volleyball. Holdet har vundet VM 1982 og 1986 og sommer-OL 1984, 2004 og 2016.

Referencer

Volleyball i Kina
Volleyballlandshold
Merkle–Damgård konstruktion

Indenfor kryptografi er Merkle-Damgård konstruktionen en metode, der bruges til at danne  kryptografiske-hashfunktioner ud fra kollisionsresistente . Konstruktionen er blevet benyttet til at designe populære hashfunktioner såsom MD5, SHA-1 og SHA-2.

Konstruktionen blev beskrevet i Ralph Merkles ph.d.-afhandling fra 1979.  og Ivan Damgård beviste uafhængigt af hinanden at konstruktionen er sund.

Referencer 

Datalogi
Kryptografi
Le Samyn 2023

Le Samyn 2023 var den 55. udgave af det belgiske cykelløb Le Samyn. Det blev kørt den 28. februar 2023 med start i Quaregnon og mål i Dour i provinsen Hainaut. Løbet var en del af UCI Europe Tour 2023. Løbet blev vundet af belgiske Milan Menten fra .

Resultater

Hold og ryttere

Danske ryttere 

* DNF = gennemførte ikke

Se også 
 Le Samyn des Dames 2023

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

2023
UCI Europe Tour 2023
Trofeo Laigueglia 2023

Trofeo Laigueglia 2023 var den 60. udgave af det italienske cykelløb Trofeo Laigueglia. Det 201,3 km lange linjeløb blev kørt den 1. marts 2023 med start og mål i Laigueglia i den nordvestligste del af landet. Løbet var en del af UCI ProSeries 2023. Løbet blev vundet af franske Nans Peters fra .

Resultat

Hold og ryttere

Danske ryttere 

* DNF = gennemførte ikke

Startliste

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

2023
UCI ProSeries 2023
Karl Mortensen

Karl Mortensen kan henvise til:
 Karl Mortensen (rektor) (1867-1942) – dansk gymnasierektor og litteraturhistoriker
 Karl Johan Mortensen (1927-1997) – dansk socialdemokratisk politiker, MF og borgmester i Vejle

Se også 
 Carl Mortensen (1861-1945) – dansk billedhugger og maler
1. etape af PostNord Danmark Rundt 2023

. etape af PostNord Danmark Rundt 2023 var en  lang  med en samlet stigning på . Den blev kørt den 15. august 2023 med start og mål i . Ved PostNord Danmark Rundt 2018 var det seneste gang at løbet var i Aalborg. Her var det også første etape som havde start og mål i byen.

Efter at have kørt alene i de sidste fire kilometer vandt norske Søren Wærenskjold fra  etapen med et forspring på seks sekunder til Fabio Jakobsen () og Mads Pedersen () på anden- og tredjepladsen. Wærenskjold kom samtidig i løbets blå førertrøje og den grønne pointtrøje. Efter at have været en del af et langt udbrud sikrede Mads Østergaard Kristensen fra  sig nok point til at iklæde sig både bakketrøjen og fightertrøjen. s italienske rytter Filippo Ridolfo var en del af samme udbrud, og fik bonussekunder så han kom i den hvide ungdomstrøje.

Ruten 
Efter at holdpræsentation, indskrivning og den neutrale start havde fundet sted på pladsen ved Budolfi Kirke, skulle rytterne mod Nibe i vestlig retning. Derfra kørte de mod sydøst, hvor de skulle igennem Vegger, Sønderup og Suldrup. Rebild Bakker kom efter 70 km, hvor der skulle køres på en godt 12 km lang rundstrækning. 20 km senere kom Støvring, hvorefter rytteren satte kursen mod Aalborg. Inden skulle de op af bakkerne Skovbakkevej og Nordtoft på en 11 km lang rundstrækning i Hasseris. Derefter kom målstregen ved Aalborg Væddeløbsbane.

Resultater

Etaperesultat

Klassement efter etapen

Pointkonkurrencen

Bakkekonkurrencen

Ungdomskonkurrencen

Holdkonkurrencen

Udgåede ryttere 
  Sebastian Ryttersgaard () – udgik med brækket kraveben efter et styrt.
  Mauri Vansevenant () – gennemførte ikke på grund af styrt.
  Aksel Bech Skot-Hansen (Danmark) – gennemførte ikke på grund af styrt.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

01
Sport i Aalborg
Saint Michel-Mavic-Auber 93

Saint Michel-Mavic-Auber 93 er et cykelhold fra Frankrig, der blev etableret i 1994. Siden 2005 har det kørt som et UCI kontinentalhold.

Holdet blev grundlagt med støtte fra klubben Cyclisme municipal d'Aubervilliers fra departementet Seine-Saint-Denis.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 
 
 

Cykelhold fra Frankrig
Etableret i 1994
Martin Nielsen (fodboldspiller)

Martin “Tømrer” Nielsen (født 22. juli 1970 i Bjerringbro, død 25. februar 2023) var en dansk professionel fodboldspiller. I 1994 frem til 2000 spillede han for Viborg FF. Efter at have indstillet karrieren som fodboldspiller drev han tømrerfirma.

Død 
Nielsen blev ramt af aggressiv kræft og døde efter kort tids sygdom 25. februar 2023.

Nielsen blev hyldet med et minuts klapsalver 5. marts 2023 ved Viborg FFs hjemmekamp mod Randers FC, og spillerne fra Viborg spillede kampen iført sørgebind.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Viborg FF
Urlaţi

Urlați (rumænsk udtale: [urˈlat͡sʲ]) er en by i distriktet Prahova i Muntenien, Rumænien. I 2011 havde den en befolkning på  indbyggere. Byen administrerer seksten landsbyer: Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Jercălăi, Mărunțiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Schiau, Ulmi, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Mieilor, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman og Valea Urloii.

Beliggenhed 
Byen ligger i den sydlige, centrale del af distriktet og  grænser op til følgende kommuner: Ceptura mod nordøst, Tomșani mod sydøst, Albești Paleologu mod syd, Valea Călugărească mod sydvest, Plopu mod vest, og Iordăcheanu mod nord.

Urlați ligger i den sydlige del af Østkarpaterne. Distriktets  hovedstad Ploiești ligger ca. 20 km mod sydvest.
Den 94 km lange biflod til Prahova, Cricovul Sărat løber gennem Urlați.

Historie 
Arkæologiske fund viser, at området har været beboet siden bondestenalderen og bronzealderen. Urlați blev første gang nævnt i et dokument i 1515. Stedet tilhørte successivt forskellige walakiske adelsfamilier og levede af landbrug og vindyrkning. I 1711 holdt den valakiske prins Constantin Brâncoveanu en militærlejr her. I slutningen af det 19. århundrede var Urlați hjemsted for nogle rumænske hærenheder. I dag er tekstil-, bygge- og fødevareindustrien samt landbruget de vigtigste økonomiske aktiviteter.

Kilder og henvisninger

Byer i distriktet Prahova
Kenyas volleyballlandshold (damer)

Kenyas volleyballlandshold er Kenyas landshold i volleyball. Holdet er et af de bedste landshold i Afrika med ni sejre i det afrikanske mesterskab. Det har deltaget i flere VM og OL. Holdet er organiseret af Kenya Volleyball Federation.

Referenser

Referencer

Volleyball i Kenya
Volleyballlandshold
Camerouns volleyballlandshold (damer)

Camerouns volleyballlandshold er Camerouns landshold i volleyball. Holdet er et af de bedste landshold i Afrika med tre sejre i det afrikanske mesterskab. Det har deltaget i flere VM. Holdet er organiseret af Fédération Camerounaise de Volley-Ball.

Referenser

Referencer

Eksterne henvisninger
OL-profil (2016) 

Volleyball i Cameroun
Volleyballlandshold
VM i volleyball for damer

Verdensmesterskabet i volleyball for kvinder er blevet arrangeret siden 1952 af Fédération Internationale de Volleyball (FIVB). Det første mesterskab blev afholdt i (og vundet af) Sovjetunionen. Sovjetunionen/Rusland har også været det mest succesrige hold med i alt 7 sejre.

Mesterskaberne afholdes hvert fjerde år. Oprindeligt blev mesterskaberne afholdt samme år som de olympiske lege. I forbindelse med at volleyball blev en olympisk sport i 1964, ændrede FIVB tidspunktet for mesterskabet, så det fremover ville blive afholdt på lige år mellem sommer-OL med start i 1962. Den planlagte vært for mesterskaberne i 1966, Peru, trak sig dog tilbage på et sent tidspunkt. Det betød, at de udskød til begyndelsen af ​​1967, før mesterskaberne kunne afholdes i Japan.

Result

Referencer 

Volleyballturneringer
Flyselskaber i Aserbajdsjan

Dette er en liste over de flyselskaber i Aserbajdsjan grupperet efter type og derefter sorteret efter navn.

Regelmæssige flyselskaber

Charterflyselskaber

Fragtflyselskaber

Se også 
 Lufthavne i Aserbajdsjan

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Flyselskaber
Vălenii de Munte

Vălenii de Munte (¨rumænsk udtale: [vəˈlenij de ˈmunte]) er en by i distriktet Prahova i det sydlige Rumænien i den historiske region Muntenien, med et indbyggertal på  Den ligger i dalen til floden Teleajen, 28 km  nord for distriktets hovedsæde Ploiești.

Historie
Den første omtale af bygden stammer fra 1431. I 1645 blev Vălenii de Munte (eller Văleni forkortet Văleni) officiel residens for det daværende Săcueni distrikt. Dokumenter fra 1832 noterer, at Valeni havde 518 husstande og 2 590 indbyggere. I slutningen af det 19. århundrede var Vălenii de Munte en bykommune, der var dannet af landsbyerne Văleni (Târgul-Văleni), Turburea og Valea Gardului, med i alt 3.000 indbyggere, som nød godt af at have et lokalt hospital, apotek, postkontor og telegrafstation. I 1907 bosatte historikeren Nicolae Iorga sig i Văleni og åbnede i januar 1908 Folkets sommeruniversitetet i Văleni.

Kilder og henvisninger

Byer i distriktet Prahova
Prins Fumihito Akishino af Japan

Fumihito, Prins Akishino, kronprins af Japan (født 30. november 1965) er kronprins af Japan. Han er bror til Japans nuværende kejser Naruhito.

Ægteskab og børn 

Den 29. juni 1990 giftede Fumihito sig med Kiko Kawashima, datter af Tatsuhiko Kawashima (professor i økonomi ved Gakushuin University) og hans kone, Kazuyo.

Børn
Kronprins og kronprinsesse Akishino har to døtre og en søn:

 Mako Komuro (小室 眞子, Komuro Mako , født 23. oktober 1991 på Imperial Household Agency Hospital i Tokyo Imperial Palace); tidligere prinsesse Mako (眞子内親王, Mako Naishinnō); efter hendes borgerlige ægteskab med Kei Komuro den 26. oktober 2021 opgav Mako sin kejserlige titel og forlod den kejserlige familie som krævet af 1947 Imperial Household Law.
Prinsesse Kako af Akishino (佳子内親王, Kako Naishinnō, født 29. december 1994 på Imperial Household Agency Hospital i Tokyo Imperial Palace)
Prins Hisahito af Akishino (悠仁親王, Hisahito Shinnō , født 6. september 2006 på Aiiku Hospital i Tokyo)

Referencer 

Ornitologer fra Japan
Personer fra Tokyo
Prinser fra Japan
USA's østkyst

USA's østkyst, eller East Coast of the United States også kendt som den East Coast, Atlantic Coast og Atlantic Seaboard, er kystlinjen, hvor det østlige USA møder det nordlige Atlanterhav. Denne region omfatter Connecticut, Delaware, Florida, Georgia, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New York, New Jersey, North Carolina, Pennsylvania, Rhode Island, South Carolina, Vermont, Virginia, West Virginia og hovedstaden Washington., DC.

USA
USA's regioner
USA's vestkyst

USA's vestkystogså kendt som Pacific Coast, Pacific Seaboard og Western Seaboarder kystlinjen, langs det vestlige USA som møder det nordlige Stillehav. Navnet henviser typisk til de sammenhængende amerikanske delstater Californien, Oregon og Washington, men inkluderer nogle gange Alaska og Hawaii, især af United States Census Bureau som en amerikansk geografisk opdeling.

USA's regioner
USA
Nordøstlige USA

Det nordøstlige USA, også omtalt som Northeast eller American Northeast, er en Census Bureau-region i USA. Det ligger på Atlanterhavskysten i Nordamerika med Canada mod nord, det sydlige USA mod syd og det midtvestlige USA mod vest. Northeast er en af de fire regioner defineret af US Census Bureau til indsamling og analyse af statistikker.

De andre Census Bureau regioner i USA er Midtvesten, det Vestlige USA, Sydstaterne.

Delstater 
Census Bureau omfatter ni amerikanske delstater, seks i New England og tre i Middle Atlantic:

New England 

 Connecticut
 Maine
 Massachusetts
 New Hampshire
 Rhode Island
 Vermont

Middle Atlantic 

 New Jersey
 New York
 Pennsylvania
Kilde:

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Nordøstlige USA i Geographic Levels på United States Census Bureau's officielle hjemmeside

USA's regioner
Lindsay Hoyle

Sir Lindsay Harvey Hoyle (født 10. juni 1957) er en britisk politiker, der har fungeret som formand for Underhuset siden 2019 og som medlem af parlamentet (MP) for Chorley siden 1997.

Referencer 

Formænd for Underhuset
Britiske politikere fra Labour
A Box of Dreams

A Box of Dreams er et 3-disc bokssæt af den irske sanger, sangskriver og musiker Enya, der blev udgivet 1. december 1997 af WEA Records i begrænset oplag. Sættet kom sammen med hendes første opsamlingsalbum Paint the Sky with Stars – The Best of Enya, der udkom måneden inde.

A Box of Dreams indeholder 46 numre fra hendes debut Enya (1987) til Paint the Sky with Stars fordelt på de tre CD'er, der var tematisk inddelt: "Oceans" indeholder Enyas upbeat numre, "Clouds" indeholder en samling af hendes instrumentale klavernumre og "Stars" der indeholder hendes langsomme ballader og mere amtosfæriske numre. Fire B-sider er inkluderet: "Oriel Window", "Morning Glory", "Willows on the Water" og "Eclipse". Kaligraffien og designet blev udført af Brody Neuenschwander.

Spor

Disc 1: Oceans

Disc 2: Clouds

Disc 3: Stars

Personel 
 Musik komponeret af Enya
 Tekst af Roma Ryan
 Produceret af Nicky Ryan

Referencer 

Enya-album
Opsamlingsalbum fra 1997
Carei

Carei (rumænsk udtale: [kaˈrej]; , }/, ,  er en by i distriktet i Satu Mare i det nordvestlige Rumænien, tæt på grænsen til Ungarn. Byen, der har  indbyggere, administrerer landsbyen Ianculești ().

Geografi
Carei kommune ligger i den nordvestlige del af Rumænien, 99 km fra Oradea. Carei ligger i den sydvestlige del af distriktet Satu-Mare, i et slettelandskab, og den ligger 35 km fra distriktets hovedsæde, Satu Mare. Kommuner i nærheden af Carei, omfatter Căpleni, Urziceni, Foieni, Sanislău, Petrești, Tiream, Căuaș og Moftin.

Historie 

Den første omtale af byen under navnet "Karul" stammer fra 1320, og som "Károly" i 1325, men byen vides dog at have eksisteret siden 1264, da den var Kaplony-klanens domæne og centrum for Károlyi-familiens personlige domæne, der slog sig ned i regionen kort efter ungarnernes ankomst. Byens navn stammer fra ordet "karul" (på moderne ungarsk "karvaly"). Ordets etymologi kan spores tilbage til det gamle tyrkiske sprog, hvor ordet betyder spurvehøg. En anden teori er, at byen blev opkaldt efter Károlyi-familien. 

Kong Ludvig 1. af Ungarn tillod i 1346, at der blev afholdt ugentlige markedssamlinger om lørdagen i Carei som følge af Károlyi-familiens militære bedrifter. Udviklingen af den regionale handel i regionen stimulerede byens udvikling, og i 1387 ophøjer Kong Sigismund byen til amtscentrum og giver den samtidig en selvstændig jurisdiktion.

I 1845 blev der med hjælp fra grev György Károlyi bygget og åbnet et hospital. Med den nye jernbane, der blev bygget i 1887, begyndte industrien i byen at blomstre, og der blev også bygget en ny papirfabrik. I 1904 blev der indført elektricitet i byen, og indtil 1914 blev der åbnet flere folkeskoler og almene skoler, hvoraf den mest berømte var den piaristiske skole, der i dag er kendt som Școală Gimnazială Vasile Lucaciu (Vasile Lucaciu-skolen). I 1910 blev togstationen bygget, og den eksisterer stadig i dag.

Efter Østrig-Ungarns sammenbrud i slutningen af Første Verdenskrig og erklæringen af Transsylvaniens union med Rumænien tog Den rumænske hær kontrol over Carei den 19. april 1919 under . Byen blev officielt en del af det område, der blev afstået til Kongeriget Rumænien i juni 1920 i henhold til Trianon-traktaten. I august 1940, under Nazi-Tyskland, som pålagde Wien-diktatet, genindtog Ungarn i august 1940 Nordtranssylvanien (som omfattede Carei) fra Rumænien. Mod slutningen af Anden Verdenskrig blev byen imidlertid tilbageerobret fra ungarske og tyske tropper af rumænske og Sovjets styrker den 25. oktober 1944 under . Til minde om dette slag blev "Monumentet for den rumænske soldat" rejst i centrum af Carei; det blev indviet i 1964 og er et værk af billedhuggeren Gheza Vida. Den 25. oktober er siden 1959 blevet fejret som Dagen for de rumænske væbnede styrker.

Indtil Anden Verdenskrig bestod industrien i byen af møller, oliefabrikken Ardealul, en station til indsamling og fermentering af tobak og nogle små værksteder. I løbet af den kommunistiske periode blev Carei gradvist omdannet til en industriby.

Galleri

Kilder og henvisninger

Byer i distriktet Satu Mare
Togulykken i Grækenland 2023

Togulykken i Grækenland 2023 skete i nærheden af Larissa i regionen Thessalien i det centrale Grækenland 28. februar 2023 om aftenen. Årsagen til ulykken var pr. 1. marts endnu ukendt. Ifølge den græske premierminister Kyriakos Mitsotakis var der tale om en menneskelig fejl, men den præcise årsag kendtes endnu ikke dagen efter ulykken.

Efterforskning 
Der er efterfølgende fundet en lydfil, hvor man kan høre, at stationsforstanderen i Larisa havde givet intercitytoget besked på at fortsætte over for rødt lys.  Desuden er der uenighed mellem regeringen på den ene side og oppositionen og jernbanearbejderne på den anden side om, hvorvidt der var tale om en menneskelig fejl, eller generelle problemer med den græske jernbane. Efterfølgende er stationsforstanderen i Larisa blevet anholdt. Han er anklaget for uagtsomt at have et ansvar for såvel legemsbeskadelse og dødsfald, men siger selv, at det skyldes en teknisk fejl.

Konsekvenser 
Ulykken medførte 57 døde og 85 kvæstede i ulykken, der skete, da et passagertog med 350 passagerer (hvoraf flere mistede bevidstheden), der var på vej fra Athen til Thessaloniki kolliderede frontalt med et godstog, der var på vej fra Thessaloniki til Larissa. 66 personer er bragt til behandling på et hospital.

Sammenstødet resulterede i ødelæggelse af de to forreste vogne og afsporing af mindst fire vogne, samt at der gik ild i mindst to vogne. I følge brandvæsenet blev der målt op til 1300 grader i spisevognen. 250 personer blev fragtet til Thessaloniki (150 km væk) med bus. 

Som en del af hjælpearbejdet har græsk Røde Kors i samarbejde med to hospitaler arrangeret, at man kan donere blod til ofrene på det centrale torv i Larissa.

Reaktioner 
Efter ulykken trak den græske transportminister (Kostas Karamanlis) sig fra sin post, da han betragtede det som sin pligt og, at det var "det mindste han kan gøre for at ære ofrenes minde". 

Efter ulykken blev der erklæret tre dages landesorg, og alle officielle flagstænger ville flage på halv stang frem til fredag 3. marts. Ansatte ved jernbanen indledte efterfølgende en strejke, der stoppede jernbanedriften i hele Grækenland i den efterfølgende weekend. Pr. 6. marts 2023 havde strejken varet i seks dage, for at sætte fokus på den manglende sikkerhed i den græske jernbane-infrastruktur, som de havde advaret om i årevis. 

Demonstranter hævdede, at det ikke var en ulykke, men mord. En uge efter ulykken deltog 40.000 mennesker i en demonstration i hovedstaden Athen. Derudover har der været demonstrationer i både Larisa og Thessaloniki. Den efterfølgende søndag samlede 12.000 mennesker sig foran parlamentet i Athen.

Referencer 

Jernbaneulykker
Transport i Grækenland
Grækenlands historie
Begivenheder i 2023