Harald Kesja

Harald Kesja eller Harald Kesje (født ca. 1080, død 1135 i nuværende Skibet Sogn i Vejle Kommune), søn af Erik Ejegod og kortvarigt også konge.

Det er navnlig beretningen i Gesta Danorum, skrevet af Saxo omved år 1200, der giver de oplysninger der kendes om Harald, mens Roskildekrøniken som den mest samtidige beretning har sit fokus på Haralds moralske omdømme.

Tilnavnet Kesja, eller Kesje er det norrøne ord for et spyd.

Slægt og familie 
Harald Kesja var søn af Erik Ejegod - konge af Danmark 1095-1103 - og en unavngiven frille, og halvbror til Knud Lavard - helgenkåret år 1170, men også kendt som Knud Hertug - og Erik Emune - konge af Danmark 1134-1137.

Fra ægteskabet med Ragnhild, datter af den norske kong Magnus Barfod, havde Harald fire sønner. Oluf blev konge i Skåne 1140-1143, og var også den eneste af Haralds mange sønner der overlevede opgøret med Erik Emune i 1130'erne. Der kendes navnene på 12 sønner, og hertil havde Harald efter sigende endnu tre sønner. De to ældste sønner, Bjørn Jernside og Erik Diakon, blev druknet i Slien, efter bud af Erik Emune 1134, selvom de på det tidspunkt havde kæmpet i forbund med Erik Emune. Samme år faldt ægtesønnen Magnus i slaget ved Fodevig i Skåne, mens Sivard, Erik, Svend, Niels, Benedict og Mistivint, sammen med ægtesønnerne Knud og Harald, blev henrettet af Erik Emune 1135, og fik deres sidste hvilested i en umarkeret grube, måske på Sejrø, måske på den ø hvor den nuværende by Sorø ligger.

Striden om tronen 
Harald vandt stor magt og indflydelse allerede fra året 1102, sammen med biskop Asser, der netop stod til at blive Nordens første ærkebiskop ved ærkebispesædet i Lund. Harald gjorde flere gange krav på kronen og nåede også i 1134 at blive hyldet som konge af jyderne.

1102, kort før Erik Ejegods pilgrimsfærd til Jerusalem, får Harald vide beføjelser som rigets vogter, og ihukommes mange hundrede år senere som rigsforstander. Hos Saxo beskrives Harald som en hårdhændet voldsmand, der derfor blev vraget som konge. Som traditionen lyder valgte de danske høvdinge i stedet Niels en af Svend Estridsens sønner til konge i 1104, efter Erik Ejegods død 1103 på Cypern.

Harald fulgte med kongen på hærtogt mod abodritterne hvor han blev hårdt såret. Herefter har Harald holdt til på Roskilde-egnen og holdt sig til bedste med rigdommen blandt de handelsdriftige borgere i Roskilde, hvor han lod bygge borganlægget Haraldsborg. Måske først engang i 1120'erne kom det til en strid mellem Erik Emune og Harald over noget arvegods fra Erik Ejegod. Erik hærgede da Haralds gårde og flygtede med godset til Arnakke. Men Harald vidste sig ikke sikker og brændte sit eget gods. Knud Lavard siges at have mæglet på tinge til Eriks fordel.

 Kongetitelen

1131, efter drabet på Knud Lavard, var der urolige tider. Harald og Erik Emune trådte på tinge og "fordrede hævn over drabsmanden Magnus og hans far kong Niels". Men forbundet mellem Erik og Harald blev kortvarigt, muligvis foranlediget af skåningernes valg af Erik Emune til konge. Erik havde også støtte hos Bodil-slægten, Hvide-slægten og Trund-slægten, og rasede år 1133 mod Haraldsborg, med hjælp fra tyske håndværkere der kunne bygge en blide.

1134 står Harald i forbund med Niels og Magnus den Stærke, der nu er blevet kronet til konge af kejser Lothar i påskedagene - Knud Lavard havde også stået i troskab til Lothar. 2. pinsedag i juni opsøger de Erik Emune ved dennes bastion i Hammer - Erik står her sammen ærkebiskop Asser og, efter sigende, 300 tyske riddere. Slaget ved Fodevig er afgørende, og Harald må flygte med kong Niels. Niels blev kort efter henrettet i Slesvig by, men forinden havde han gjort Harald til samkonge, og traditionelt fortælles det også at Harald efter Niels' død skal have ladet sig hylde på Urnehoved Tingsted i Sønderjylland. I 1135 bliver Harald ved vintertide overrumplet af Erik ved landsbyen Skiping (i dag Skibet) ved Vejle Å, sammen med alle sine sønner, og Harald bliver halshugget på stedet.

Lokaliteter opkaldt efter Harald Kesja 
På marken lidt sydvest for landsbyen Jennum i Skibet Sogn finder man en gravhøj fra oldtiden som kun løseligt kan dateres til perioden før år 1066, men navnet på højen, "Haraldshøj", har været kendt som et minde om Harald Kesja. Syd for denne høj ligger gården "Haraldsminde" (Jennumvej 71), der nok har fået navn efter højen, mens vejnavnet "Haraldsvænget" syd for Haraldsminde snarere er opkaldt efter gården.

Nord for Roskilde stod Haraldsborg, der sandsynligvis var en palisadeborg. I samme område kendes en mølle, første gang nævnt 1295. Den har gået under såvel navnet Haralds Mølle som navnet Haraldsborg Mølle. Møllen nedbrænder i 1909, og bliver ikke genopført.

Fra 1400-tallet kendes en håndfuld kongebreve skrevet i Haraldsborg, såkaldet Harritsborg, så borgen kan være blevet genopbygget efter raseringen år 1133, men formentlig netop først i 1400-tallet. J. P. Trap mener Grev Christoffer lod den nedrive i 1534, og Traps forudgående notering om "Slottet" i Kronens besiddelse år 1536 vedrører sikkert Københavns slot på Slotsholmen, der havde været Roskildebispens ejendom. Henry Petersen noterer også Harritsborgs ødelæggelse ved Grev Christoffer men nævner ikke noget slot i Roskilde. Ikke destomindre kendes i 1700-tallet Haraldsborg Slotsbanke hvor der nu holdes skydeøvelser. De sidste synlige spor af borganlægget forsvinder endeligt i 1920'erne, da man anlagde et villakvarter på stedet. Navnet lever videre i vejnavnet Haraldsborgvej, mens det lokale Haraldsborg Vandværk stod til at lukke i august 2020.

Haraldsborg Husholdningsskole 
I 1910 blev der i Roskilde bygget en husholdningsskole, der først går under navnet "Haraldsborg Kogeskole", men som snart bliver kendt som Haraldsborg Husholdningsskole. Den lukker i 1954, men bygningen overtages i 1957 af Roskilde Kommune, og navnet Haraldsborg hænger ved da bygningen nu finder anvendelse som plejehjem og senere som psykiatrisk bocenter. Men i 2017 blev det bestemt, at stedet fremover skulle hedde Liljeborg, hvor "Julemærkehjemmet Liljeborg" så åbnede 12. januar 2018.

Se også 
 Danmarks historie (1047-1397)
 Fredede fortidsminder i Vejle Kommune

Eksterne links 
 Erik Emune ca. 1090-1137 - via danmarkshistorien.dk
 'Haraldsborg' - søgning på diplomatarium.dk
 Roskildes Historie:1132 Haraldsborg - via roskildehistorie.dk
 Hendrik Behrmann (1832) "Grundrids til en historisk-topographisk Beskrivelse af det gamle Konge- og Bispesæde Roeskilde med sine egne og Omegnens Mærkværdigheder, især dens Domkirke og sammes Monumenter, fra de ældste Tider indtil vore Dage" (digitaliseret hos books.google.com)

Litteratur 
 
 
 
 
 Webressourcer
  (dateringen til 250.000 f.kr. må være en trykfejl)
 Opslagsværker
 
 
 
 
 Primærkilder

Referencer 

Kongelige fra Danmark
Regenter af Danmark
Danske kongers uægte børn
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer henrettet ved halshugning
Henrettede personer fra Danmark
Myrdede regenter af Danmark
Danskere i 1100-tallet
Skandinaver fra middelalderen
Rigsstyrere og rigsforstandere fra Danmark