kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Birds åbning

Birds åbning er en åbning i skak som fremkommer ved førstetrækket
 1. f2-f4

Den er opkaldt efter den engelske skakspiller og -forfatter Henry Bird (1830–1908).
Birds åbning hører til blandt de sjældnere anvendte åbninger, men for eksempel Bent Larsen har spillet den.

Sort svarer gerne med
 1. ... d7-d5

hvorved spillet kan få karakter af en hollandsk åbning (1. d2-d4 f7-f5) med omvendte farver. Hvid vil efterfølgende ofte lave en stonewall-opstilling med bønder på d4, e3 og f4 og forsøge at angribe på kongefløjen, eller måske fianchetto-udvikle sin sortfeltede løber til b2 for at forøge presset på e5.

Sort kan også prøve
 1. ... e7-e5

kaldet Froms gambit fordi det blev introduceret af danskeren Severin From (1828–1895). Hvid kan så med en trækomstilling spille kongegambit efter 2. e2-e4, eller fortsætte i birds åbning med 2. f4xe5 d7-d6 (2. ... Sb8-c6 er også muligt) 3. e5xd6 Lf8xd6. Hvid er nu nødt til at spille 4. Sg1-f3 for at undgå for eksempel 4. Sb1-c3?? Dd8-h4+ 5. g2-g3 Dh4xg3+ 6. h2xg3 Ld6xg3, mat.

Skakåbninger
PKU

Forkortelsen PKU har flere betydninger:

 Fenylketonuri (også stavet Phenylketonuri) – en sygdom, som tidligere kaldtes Føllings syndrom
 PKU-testen – en undersøgelse af nyfødte for fenylketonuri
 Praktikpladskompenserende Undervisning – en praktikform i erhvervsuddannelserne, nu afløst af skolepraktik
Flagermusen (film)

Flagermusen er en dansk film fra 1966, instrueret af Annelise Meineche og skrevet af John Hilbard og Sejr Volmer-Sørensen.

Medvirkende 
 Poul Reichhardt
 Lily Broberg
 Holger Juul Hansen
 Ghita Nørby
 Grethe Mogensen
 Karl Stegger
 Dario Campeotto
 Paul Hagen
 Ove Sprogøe
 Birgit Sadolin
 Niels Hinrichsen
 Bjørn Puggaard-Müller
 Valsø Holm
 Olaf Ussing
 Arthur Jensen
 Henry Nielsen
 Susanne Heinrich
 Poul Bundgaard
 Jørgen Beck

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1966
Far laver sovsen

Når far laver sovsen er en dansk film fra 1967, instrueret af Finn Henriksen og skrevet sammen med Bob Ramsing.

Medvirkende 
 Morten Grunwald
 Ghita Nørby
 Marguerite Viby
 Bodil Udsen
 Jesper Langberg
 Poul Bundgaard
 Sigrid Horne-Rasmussen
 Kirsten Walther
 Kirsten Passer
 Jørgen Kiil
 Ole Søltoft
 Karl Stegger
 Bjørn Puggaard-Müller
 Julie Wieth
 Louis Miehe-Renard
 Jytte Abildstrøm
 Ellen Margrethe Stein
 Gunnar Lemvigh
 Valsø Holm

Ekstern henvisning 
 

Danske film fra 1967
Komediefilm fra Danmark
Film instrueret af Finn Henriksen
Ølsted (Halsnæs Kommune)

Ølsted ligger i Nordsjælland og er en by med , beliggende i Ølsted Sogn 51 kilometer nordvest for København. Byen ligger i Halsnæs Kommune og i Region Hovedstaden.

Historie 
Ældste bygning er Ølsted Kirke, som er opført cirka år 1100.

Byen har en velholdt rytterskole, bygget i 1721-27. Den bruges i dag som kirkekontor.

Faciliteter 
På grund af Ølsteds afstand til større byer og på grund af sin alder, har den lille by en del faciliteter, bl.a.:

 En SuperBrugsen fra 1907
 En Nettobutik fra 2006
 Ølsted Kro, en flerstjernet kro, bygget i stilen fra det 19. århundrede
 Ølsted Station, en jernbanestation med forbindelse til Hundested, Frederiksværk og Hillerød 
Ølsted  kirke
 En grusgrav (lukket, men tilgængelig) med etableret naturlegeplads, shelter og en scene.
en flot  strand 
 En skole
 Sportsanlæg med en aktiv idrætsforening.
 To børnehaver og vuggestuer samt en legestue
 Udsigt over Arresø og Roskilde Fjord
 Et antal gårde midt inde i byen
 En skatehal for skateboards, inliners og løbehjul.

Der er et større sommerhusområde ved kysten, som hører til byen. Cirka halvdelen af byens befolkning bor i sommerhusområdet.

Skatehal 
Ølsted har en skatehal til skateboard, inliners og løbehjul. Hallen er en af hjemmeværnets aflagte haller, som der er bygget ramper i, og den er placeret ved indkørslen til byen fra Frederiksværk/Hillerød.

Hallen har fået navnet "Olliestedet" efter Ollie, som er navnet på et skateboardtrick. Navnet er blevet kritiseret, fordi hallen er åben for andre brugere end folk, der kører på skateboard, og et mere neutralt navn som "Stalden" er blevet foreslået men nedstemt.
Hallen har også en hjemmeside, som vedligeholdes af dem, der bruger den.

Eksterne links 
 Uofficiel Ølsted hjemmeside
 Ølsted  info (nyheder fra byen)
 Ølsted sogn
 Ølsted skole 
 Ølsted Idrætsforening
Ølsted IF Fodbold
 Ølsted Skatehal
 Ølsted Høstrevy

Kilder
Åbning (skak)

En åbning i et spil skak er en bestemt rækkefølge af de første træk i spillet, hvor brikkerne bringes i spil fra deres udgangsposition. De første træk kaldes åbningstræk eller åbningsspillet. I tidens løb har en omfattende mængde forskellige åbninger vist deres levedygtighed, mens mange andre er gået ud af brug eller blevet forkastet, fordi der er opdaget spillemåder, der har givet den ene eller anden farve en fordel. 

De forskellige åbninger er dokumenteret i en omfattende litteratur om åbningsspillet, åbningsteori. Spilles der træk, som er velkendte og beskrevne, taler man om derfor om, at partiet følger bogen eller spilles efter teorien, og tilsvarende om at være ude af teorien, når et spil på et tidspunkt afviger fra den kendte åbningsteori. Hvis der i et parti (mellem dygtige spillere) spilles et nyt, uprøvet træk, taler man om en teoretisk nyhed eller bare kort om en nyhed. I visse åbninger findes analyser af spillet, som omfatter 30 eller flere første træk, som anses for at være de bedste for begge sider. Skakmestre bruger ofte år på at studere åbninger og må fortsætte med det, så længe de er aktive spillere, eftersom åbningsteorien til stadighed undergår ændringer og forbedringer. 

De mange forskellige åbninger har vidt forskellig karakter, fra rolige åbninger med positionsspil til åbninger, der hurtigt giver anledning til vilde, taktiske forviklinger og kombinationer. Dygtige spilleres valg af åbning afgøres derfor af, hvilken type stilling, de selv foretrækker at spille – og deres kendskab til modstanderens tilsvarende præferencer.

Åbningerne har i tidens løb fået navne som f.eks. spansk, siciliansk og modtaget dronningegambit. Disse navne kan eksempelvis referere til den spiller, som har introduceret åbningen eller anvendt den særlig meget, eller til stedet, hvor den spilledes først etc. Navngivningen er kun en hjælp til at genkalde sig åbningen og lette identifikationen af den ved omtale eller beskrivelse.

Til dette formål findes også andre systematiseringer. Som overbegreb, der bestemmes af hvids første træk, tales om åbne, halvåbne og lukkede spil, idet disse betegnelser henviser til, om åbningen typisk giver anledning til bevægelige eller mere eller mindre fastlåste bønder. I den omfattende åbningsteori er der udviklet systemer, som kategoriserer åbningerne efter hvids første træk, sorts svar på det, hvids næste træk osv. osv. 

Skak-encyklopædien - ECO har angivet en systematisk oversigt over skakåbninger.
Startopstilling for et skakspil.

Åbningsspillets mål 
Åbningsspillets mål er at kontrollere de 4 midterste felter og få sine brikker ud hurtigst muligt. I visse tilfælde, vil man dog lade sin modstander overtage de mest centrale felter, og derefter prøve at nedbryde modstanderens opbyggede center. Det ses fx A48-49

Terminologi om åbninger

Klassifikation af åbninger

Se også 
 Midtspillet
 Slutspillet

Skak
Møllebæk (Hammel)

Møllebæk er et vandløb i Hammel Kommune. Det udspringer i Hammel by, og udmunder i Søbygård Sø. På den nederste halvdel af løbet, danner det grænse mellem Hammel Sogn og Sall Sogn. Der har tidligere været en vandmølle ved bækken i Tulstrup (Sall Sogn). På samme sted er der også fundet rester af et kajanlæg. Det betyder formentlig, at det tidligere har været muligt at sejle på vandløbet herfra via Gjern Å til Gudenåen.

Vandløb i Danmark
Sall Sogn
Münster

Münster er en by i Tyskland den nordlige del af delstaten Nordrhein-Westfalen og er en kredsfri by. Münster er kulturelt og indbyggermæssigt centrum i den geografiske region Münsterland. Byens indbyggertal passerede i 1915 100.000. I dag har byen 275.000 indbyggere, hvoraf omkring 48.500 er studerende.

Byen er kendt for den Westfalske fred fra 1648, der i Münster og Osnabrück afsluttede den blodige Trediveårskrig. Ved samme kongres den 15. maj 1648 afsluttedes desuden den firsårige konflikt mellem Spanien og Nederlandene, så denne dato kan ses som fødselssted for de historiske Nederlande.

Byen var fra 1815 til 1946 hovedbyen i den preussiske provins Westfalen. Endnu i dag er den et betydeligt centrum for forvaltning og tjenesteydelser for hele forbundslandet.

I dag er den kendt som en cykelvenlig by. Münster har næsten ingen bakker, og der findes gader, hvor cykler har forkørselsret, eksempelvis "promenaden" på Münsters gamle bymur.

Desuden er byen kendt for sin smukke gammel bydel med en halv snes storkirker og flere mindre kirker. St. Paulus domkirke fra 805, St. Lamberti-kirke fra 1275, Clemenskirke fra 1745 og flere andre kirker ligger en stenkast fra hinanden. Et andet vartegn er det gotiske rådhus.

I 2004 vandt Münster LiveCom-Award, som den by i verden, der er bedst at bo i.

Eksterne henvisninger 
 Tourist-Info Münsterland 

 
Hanse
Den nikæno-konstantinopolitanske trosbekendelse

Den nikæno-konstantinopolitanske trosbekendelse (lat. Nicaeno-Constantinopolitanum) eller den nikænske trosbekendelse (lat. Nicaenum) har sit navn efter kirkemøderne i Nikæa i 325, hvor en første udgave af bekendelsen blev vedtaget, og i Konstantinopel i 381, hvor den tidligere bekendelse blev udbygget til den version, man bruger i dag i den katolske kirke.

Ordlyden er:
 »Jeg tror på én Gud, den almægtige Fader,himmelens og jordens, alt det synliges og usynliges skaber.

 Og på én Herre, Jesus Kristus,Guds enbårne Søn, som er født af Faderen før alle tider, Gud af Gud, lys af lys, sand Gud af sand Gud,født, ikke skabt, af samme væsen som Faderen,ved hvem alt er skabt,som for os mennesker og for vor frelse steg ned fra himlene og blev kødved Helligånden af Jomfru Maria og blev menneske,som også blev korsfæstet for os under Pontius Pilatus, blev pint og begravetog opstod på tredjedagen ifølge skrifterneog opfor til himmels, sidder ved Faderens højre håndog skal komme igen i herlighed for at dømme levende og døde,og der skal ikke være ende på hans rige.

 Og på Helligånden, som er Herre, og som levendegør,som udgår fra Faderen og fra Sønnen†, som tilbedes og æres tillige med Faderen og Sønnen, som har talt ved profeterne.

 Og på én, hellig, katolsk og apostolisk kirke.
 Jeg bekender én dåb til syndernes forladelse og forventer de dødes opstandelseog den kommende verdens liv.«

† Dette fra Sønnen (lat. filioque) var ikke med i den oprindelige tekst, men blev tilføjet ved et kirkemøde i Toledo i Spanien i 589 og vandt efterhånden stor udbredelse i Vestkirken. Dette filioque blev et af de væsentligste punkter i striden i forbindelse med Det store skisma 1054.

Se også 
 Første koncil i Konstantinopel

Trosbekendelser
Kirkehistoriske skrifter
Fjernvarme

Fjernvarme er et system til distribution af varme over afstand fra anlæg til varmeproduktion eller -opsamling til bygninger med centralvarmeanlæg. Langt det meste fjernvarme er baseret på distribution af opvarmet vand, men distribution af damp forekommer også.

Distributionen sker i isolerede rør af forskellige dimensioner. Tættest ved varmeforbrugeren er rørdiameteren lille, måske 12 mm, tæt på det varmeproducerende anlæg kan diameteren på røret være over 1 meter. I 2012-13 var det samlede varmetab på 20%. Tabet kan mindskes, ved at beboerne lukker for fjernvarmen om sommeren.

Typisk kommer varmen fra anlæg til produktion af både elektricitet og varme (kraftvarme) eller kedelanlæg, der anvender brændsler som affald, biomasse (træ, halm e.lign), naturgas, olie og kul. Spildvarme fra industri, raffinaderier o.lign og geotermi anvendes også som energikilde til fjernvarme. Desuden har solvarmeanlæg (nogle med varmelager) de seneste år fundet vej ind på fjernvarmenettet, typisk til brug om sommeren hvor der kun er et mindre varmeforbrug. Også fissionsbaserede atomkraftværker (for eksempel Ågesta og Bilibino) har leveret fjernvarme.

64 procent af de danske husstande har fjernvarme. Det svarer til ca. 1,7 millioner husstande. Der er i alt mere end 60.000 kilometer fjernvarmenet: 30.000 km fremløb og 30.000 retur. Danmark har også en årlig eksport der udgør mere end 5 mia. kr. I forbindelse med energikrisen som følge af konflikten i Ukraine i 2022 opstår der et øget fokus på fjernvarme i Danmark. I den forbindelse lancerede Fjernvarmens Informationsfond Fjernvarmeskolen, som er et gratis undervisningsmateriale til den danske grundskole.

En mellemting mellem fjernvarme og centralvarme (individuel husvarme) er "Termonet", hvor et begrænset antal bygninger varmes fra een kilde, fx via varmepumper, eller hvor en kølig eller lunken varmekilde er varmereservoir for individuelle varmepumper i hvert hus.

Se også 
 Fjernkøling

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Dansk Fjernvarme 
 Danish Board of District Heating 
 Hæfte fra Energistyrelsen om fjernvarme 
 Statistik om dansk fjernvarme  

Tekniske anlæg
Paritet

Wikipedia har flere sider der omhandler begrebet paritet:
 Paritet (matematik)
 Paritetsbit — Datalogi
 Paritet (økonomi)
 Paritet (fysik)
Nordea

Nordea Bank Abp er en finsk bank- og finanskoncern med betydelig tilstedeværelse i de nordiske lande og Østersøregionen. Hovedsædet var oprindeligt i Stockholm, men er siden blevet flyttet til Helsinki, Virksomheden beskæftiger sig med aktiviteter inden for tre forretningsområder: Retail Banking, Corporate and Institutional Banking og Asset Management & Life. Frank Vang-Jensen tiltrådte som koncernchef i september 2019. I oktober 2019 har Nordea ca “29.500 ansatte.”

Historie  
Selskabet blev grundlagt i 1998 ved fusion af finske Merita Bank og svenske Nordbanken under navnet MeritaNordbanken. I marts 2000 annonceredes fusionen med danske Unibanks moderselskab, Unidanmark. Senere fusioneres også med norske Christiania Bank. Selskabet havde i en overgangsperiode navnet Nordic Baltic Holding, indtil det nuværende navn, Nordea, blev valgt i oktober 2000. Navnet Nordea er en sammentrækning af Nordic Ideas.

Den danske bankforretning, Nordea Bank Danmark A/S, købte i august 2009 den sunde del af Fionia Bank af det statsejede Finansiel Stabilitet for 900 mio. kr.

I en svensk hackingsag fra 2013 hvor Gottfrid Svartholm var tiltalt, havde gerningsmænd brudt ind i Nordeas hovedcomputer i Danmark og overført penge fra konti ejet af Odense Kommune, fagforbundet BUPL og et af Nets datterselskaber.
I 2017 meddelte Nordea, at banken vil indføre en chatrobot, der skal tale med kunder.

Danmark 
Nordea gik ind på det danske marked i år 2000 ved en fusion mellem Unibank og MeritaNordbanken. I flere år drev de virksomhed igennem datterselskabet Nordea Bank Danmark. Siden 2001 har de benyttet navnet Nordea og i dag driver de bank igennem filialen Nordea Danmark.

Eksterne henvisninger 

 Bankens danske websted
 Koncernens internationale websted

Referencer 

Finansielle servicevirksomheder fra Finland
 
Christianshavn
Etableret i 1997
Sommer (roman)

Sommer er en roman fra 1999, skrevet af Benn Q. Holm.

Bogen beskriver virksomhedskonsulenten Peter, hustruen Nanna og den lille guldklump Natasha.

De kører i juli måned ud af byen for at tilbringe tre uger i deres sommerhus. De føler, at de har masser af tid med lange og solrige dage, samt læsning af krimier og indtagelse af rødvin på terrassen.

Virkeligheden er dog aldrig længere væk end den nærmeste nabo og trakasserier i parforholdet.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 1999
Opium

Opium er et narkotisk stof, der udvindes fra opiumvalmuens (Papaver somniferum L. eller paeoniflorum) umodne frøkapsler. Man udvinder opiumen ved at skrabe frøkapslerne med en skarp kniv eller lignende, så saften i kapslerne dermed siver ud. I løbet af nogle timer størkner saften og bliver brun eller sort. Dette stof kaldes for råopium.

Opium indeholder mange forskellige stoffer, blandt andet morfin, kodein og papaverin. Opium bliver omsat både på det legale og illegale marked, og er grundlaget for en lang række medicinske produkter.

Se også 

 Psykofarmaka
 Stofmisbrug

Opioider
Røgelse

Røgelse stammer fra en duftende harpiks, som man udvinder af træet Boswellia serrata, Boswellia thurifera eller B. sacra.

Røgelse (hvis navn kommer af, at man afbrændte harpiksen for at få duften frem) kendtes også tidligere som olibanum, der er afledt af det arabiske ord al-lubán (= "mælken"), der henviser til den mælkehvide saft, som tappes fra røgelsestræet. I ældre tid kaldtes den også virak på dansk, et nedertysk ord opstået som en sammentrækning af ordene wî-rôk, "vie-røg". (højtysk Weihrauch). Ordet virak bruges stadig i overført betydning om "højtidelighed, ceremoni" eller evt. i nyere tid om "opstandelse, postyr, ståhej". En særlig fornem form for røgelse er kongerøgelse, der er sammensat af mange forskellige ingredienser. Ordet anvendes også om overdreven hyldest af fornemme personer.

Røgelse blev brugt i store mængder ved de religiøse ritualer. Ifølge Matthæusevangeliet, 2:11, var guld, røgelse og myrra de gaver, som Jesus fik af "østens vise mænd", De hellige tre Konger. Kristendommens vækst svækkede markedet for røgelse i løbet af det 4. århundrede, og ørkendannelse gjorde karavaneruterne gennem den arabiske halvø mere besværlige, samtidigt med at stadigt mere hyppige overfald fra de nomadiske parthere i Mellemøsten medvirkede til, at røgelseshandlen døde hen efter år 300.

Det blev sagt om den romerske kejser Nero, at han afbrændte en mængde røgelse, der kunne have dækket byen Roms forbrug i et helt år, da man begravede hans kone, Poppaea.

Den glemte by, Ubar, der af og til bliver betragtet som identisk med Irem, og som findes i det nuværende Oman, anses for at have været et centrum for handlen med røgelse langs den nyligt genfundne "røgelsesvej". Ubar blev fundet i de tidlige 1990'ere, og man er i gang med de arkæologiske udgravninger.

Litteratur 
 Nicholas Clapp: The Road to Ubar: Finding the Atlantis of the Sands, 1999, 
 Nigel Groom: Frankincense & Myrrh: A Study of the Arabian Incense Trade, 1981, 
 George A. Maloney: Gold, Frankincense, and Myrrh: An Introduction to Eastern Christian Spirituality, 1997, 
 Martin Watt og Wanda Sellar: Frankincense & Myrrh : Through the Ages, and a complete guide to their use in herbalism & aromatherapy today, 2004,

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Om røgelsesvejen Smithsonian Magazine, Oktober 1998.
 Ørkenens Atlantis Archaeology Magazine Maj/Juni 1997.
 Krydderier, eksotiske dufte og lægemidler Fra en udstilling om røgelse og myrrha i 2002.
 UNESCO UNESCO: Røgelsesvejen, Dhofar, Oman.
 Handelen mellem Arabien og kejserdømmerne i Rom og Asien Metropolitan Museum of Art
 Arabiens glemte by Nova, september 1996.
 Billeder fra Ubar  NASA, den 3. august 1995.

Nytteplanter
Røg
Glasbær

 
Glasbær (Callicarpa bodinieri) er en løvfældende busk med en opret til overhængende og åben vækst. Frugterne er blanke og violette, men giftige.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og ru af stive hår. Senere bliver den brunviolet og stivhåret, og til sidst er den olivengrå og ru med lyse korkporer. Knopperne er modsatte og lyst grågrønne, behårede og slanke med parvist modsatte skæl. Bladene er elliptiske med lang spids og bugtet-takket rand. Oversiden er matgrøn og lidt ru, mens undersiden er en smule lysere. Høstfarven er gul til orange. 

Blomstringen sker i august. De enkelte blomster er lyserøde til lysviolette og ganske små. De sidder samlet i små halvskærme ved bladhjørnerne. Frugterne er blanke og violette, bæragtige stenfrugter, der bliver siddende længe efter løvfald. Frøene modner ikke i Danmark.

Rodnettet er kun lidt forgrenet, hvad muligvis skyldes, at planten kun sælges som stiklingeformeret. Rodnettet består af få, men dybtgående og vidtrækkende hovedrødder med ganske få siderødder. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (25 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Busken hører hjemme i skovbryn og på bjergskråninger i det mellemste og vestlige Kina, hvor jordbunden er frugtbar. Vintrene er ret kolde og snerige, mens somrene er varme og tørre. Den vokser sammen med bl.a.: Blå Ene, Elefantgræs, Etage-Kornel, Ildtorn, Kina-Pære, Pernys Kristtorn, Pilebladet Dværgmispel, Ranunkelbusk, Skæbnetræ og Tempeltræ.

Buske
Lyserøde blomster
Glasbær-slægten

Glasbær-slægten (Callicarpa) er udbredt i Østasien og Nordamerika. Det er løvfældende buske med iøjnefaldende, halvt gennemsigtige frugter. Her beskrives kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Glasbær (Callicarpa bodinieri)
 Amerikansk Glasbær (Callicarpa americana)

Læbeblomst-familien
The Flowers of Romance

The Flowers of Romance var en tidlig punkgruppe der blev dannet af Jo Faull og Sarah Hall i sommeren 1976. Gruppen nåede aldrig at spille en offentlig koncert eller at udgave nogen plader, og er ligesom London SS og Masters of the Backsides mere kendt for de medlemmer der senere blev berømte. Medlemmerne af gruppen, der senere opnåede en større grad af succes var Sid Vicious fra Sex Pistols, Keith Levene, (et tidligt medlem af The Clash og senere af Public Image Ltd), samt Palmolive og Viv Albertine, der senere dannede gruppen The Slits. 

Johnny Rotten:

The Flowers of Romance is about ponces, people who pretend to be friends but all they really want is to leech on a good thing and spend your money. The original Flowers of Romance had about 40 fucking members, Keith was one of them and I gave them that name. 
Marts 1981

Bandmedlemmer 
 Sid Vicious
 Keith Levene

Ekstern henvisning 
 Hjemmeside for The Flowers of Romance

Referencer 

Musikgrupper fra England
Punkgrupper
Valsø Holm

Valsø Henrik Holm (31. december 1906 i København – 19. december 1987 sammesteds) var en dansk skuespiller.

Holm gennemførte Det kongelige Teaters elevskole 1927-1929 og debuterede umiddelbart herefter på teatret.

Fra 1931 optrådte Holm på de fleste københavnske privatteatre og nåede at indspille en lang række film.

Han var desuden en udmærket visesanger, der gav ham stor succes i de større varietéer og kabaretter.

Filmografi 

 En søndag på Amager – 1941
 To som elsker hinanden – 1944
 Det bødes der for – 1944
 Mordets melodi – 1944
 Ditte Menneskebarn – 1946
 De pokkers unger – 1947
 Kristinus Bergman – 1948
 Penge som græs – 1948
 For frihed og ret – 1949
 Din fortid er glemt – 1950
 Vesterhavsdrenge – 1950
 Den gamle mølle på Mols – 1953
 Kongeligt besøg – 1954
 Karen, Maren og Mette – 1954
 Altid ballade – 1955
 Kristiane af Marstal – 1956
 Seksdagesløbet – 1958
 Guld og grønne skove – 1958
 Spion 503 – 1958
 Helle for Helene – 1959
 Poeten og Lillemor – 1959
 Forelsket i København – 1960
 Tro, håb og trolddom – 1960
 Harry og kammertjeneren – 1961
 Landsbylægen – 1961
 Det tossede paradis – 1962
 Frøken April – 1963
 Bussen – 1963
 Støv for alle pengene – 1963
 Vi har det jo dejligt – 1963
 Don Olsen kommer til byen – 1964
 Een pige og 39 sømænd – 1965
 Halløj i himmelsengen – 1965
 Hold da helt ferie – 1965
 Mor bag rattet – 1965
 Næsbygaards arving – 1965
 Slå først, Frede – 1965
 Sytten – 1965
 En ven i bolignøden – 1965
 Flagermusen (film) – 1966
 Soyas tagsten – 1966
 Min kones ferie – 1967
 Far laver sovsen – 1967
 Mig og min lillebror – 1967
 Olsen-banden (film) – 1968
 Det er så synd for farmand – 1968
 Rend mig i revolutionen – 1970
 Tandlæge på sengekanten – 1970
 Den forsvundne fuldmægtig – 1971
 Motorvej på sengekanten – 1972
 Romantik på sengekanten – 1973
 Fætrene på Torndal – 1973
 På'en igen Amalie – 1973
 Olsen-bandens sidste bedrifter – 1974
 Der må være en sengekant – 1975
 Affæren i Mølleby – 1976
 Hopla på sengekanten – 1976
 Pas på ryggen, professor – 1977
 Fængslende feriedage – 1978
 Agent 69 Jensen i Skyttens tegn – 1978
 Undskyld vi er her – 1980
 Det parallelle lig – 1982
 ''Henover Midten – 1982

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Stjerneskud (film)

Stjerneskud er en dansk film fra 1947, instrueret af Alice O'Fredericks og Jon Iversen efter manuskript af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende
Osvald Helmuth
Einar Sissener
Sigrid Horne-Rasmussen
Betty Helsengreen
Stig Lommer
Dirch Passer
Henry Nielsen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1947
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Film instrueret af Jon Iversen