kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Grevinge Kirke

Grevinge Kirke (Grevinge Sogn, Odsherred Provsti, Roskilde Stift) er en romansk kirkebygning.

Kirken hørte oprindelig under Roskilde domkapitel, men blev omkring 1571 overdraget til Københavns Universitets medicinske fakultet. Den forblev i universitetets eje indtil 1. oktober 1934 hvor den blev selvejende.

Bygningen 
De ældste dele af bygningen indgår i skibet og stammer fra 1100-tallet. Den er blevet forhøjet i 1400-tallet og har efterfølgende fået tårnet tilføjet. Koret er tilføjet omkring år 1450. Der er to våbenhuse, et nordligt fra 1400-tallet og et sydligt fra 1500-tallet; det nordlige er senere blevet benyttet til bl.a. materiel- og fyrrum, men fungerer i dag som ligkapel. Desuden er der tilbygget et nordvendt sakristi omkring år 1525.

Bygningen er opført i munkesten, marksten og frådsten.

Der er foretaget flere restaureringer af kirken gennem tiden, mest gennemgribende i 1865, hvor de kalkede ydermure blev afrenset, og i 1972 hvor gulvene blev omlagt. Som følge af tilhørsforholdet til universitetet eksisterer der ganske mange bevarede regnskaber som fortæller om kirkens vedligeholdelse; bl.a. anfører universitets kvæstor, Ludvig Holberg, i 1748 at større reparationer kræver syn.

Kirkens indre 
Kirkerummet er hvidkalket med afrensede buer og hvælv. Der findes levn af kalkmalerier fra 1400-tallet som er genfundet ved restaureringerne. Prædikestolen er fra 1604, dog med visse senere modifikationer.

Altervæggen er smykket med et maleri af Niels Larsen Stevns fra 1924.

Kilder 
 Trap, J.P.: Danmark, Holbæk Amt, Bind III,2, femte udgave 1954.
 Jørgensen/Vedsø: Danmarks Kirker, Bind 4:IV, 1990.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Grevinge Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
 Grevinge Kirke  hos nordenskirker.dk
 Grevinge Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Odsherred Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Holbæk Amt
VM i fodbold for kvinder 1999

Verdensmesterskabet i fodbold for kvinder 1999 var det tredje officielle VM for kvinder, og slutrunden blev afholdt i USA i perioden 19. juni – 10. juli 1999. Kampene blev spillet i San Jose, Boston, Washington D.C., Portland, New York/New Jersey, Chicago, San Francisco og Los Angeles.

Slutrunden var sidste VM i 1995 blevet udvidet fra 12 til 16 deltagende nationer. De kvalificerede hold spillede først en indledende runde med 4 grupper á 4 hold. De to bedste hold fra hver gruppe gik videre til kvartfinalerne.

Værtsnationen USA blev for anden gang verdensmester efter finalesejr over Kina efter straffesparkskonkurrence. Danmark tabte alle tre kampe i den indledende runde og gik dermed ikke videre til kvartfinalerne.

Indledende runde

Slutspil

Kvartfinaler 
 Kina – Rusland 2-0 (Spartan Stadium, San Jose)
1-0 Pu Wei (37.), 2-0 Jin Yan (56.)
 Norge – Sverige 3-1 (Spartan Stadium, San Jose)
1-0 Ann Kristin Aarønes (51.), 2-0 Marianne Pettersen (58.), 3-0 Hege Riise (72. str.), 3-1 Malin Moström (91.)
 USA – Tyskland 3-2 (Jack Kent Cook Stadium, Washington D.C.)
0-1 Brandi Chastain (selvmål, 5.), 1-1 Tiffeny Milbrett (16.), 1-2 Bettina Wiegmann (46.), 2-2 Brandi Chastain (49.), 3-2 Joy Fawcett (66.)
 Brasilien – Nigeria 4-3 efs. (Jack Kent Cook Stadium, Washington D.C.)
1-0, 2-0 Cidinha (4., 22.), 3-0 Nene (35.), 3-1 Prisca Emeafu (63.), 3-2 Nkiru Okosieme (72.), 3-3 Nkishi Egbe (85.), 4-3 Sissi (104.)

Semifinaler 
 USA – Brasilien 2-0 (Stanford Stadium, San Francisco)
1-0 Cindy Parlow (5.), 2-0 Michelle Akers (80. str.)
 Norge – Kina 0-5 (Foxboro Stadium, Boston)
0-1 Sun Wen (3.), 0-2, 0-3 Liu Ailing (14., 51.), 0-4 Fan Yunjie (65.), 0-5 Sun Wen (72. str.)

Bronzekamp 
 Brasilien – Norge 0-0 efs. (Rose Bowl, Pasadena, Los Angeles)
Brasilien vandt 5-4 på straffespark

Finale 
 USA – Kina 0-0 efs. (Rose Bowl, Pasadena, Los Angeles)
USA vandt 5-4 på straffespark
Dommer: Nicole Petignat (Schweiz)
90.185 tilskuere

1999
Fodbold i USA
Fodbold i 1999
Asnæs Kirke

Asnæs Kirke er en romansk kirkebygning af kampesten i Asnæs.

Koret er udvidet; tårn og våbenhuset tilføjet i sengotisk stil. Kirken var oprindelig viet til Sankt Olav.

Kilder 
 Trap, J.P.: Danmark, Holbæk Amt, Bind III,2, femte udgave 1954.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Asnæs Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)
 Asnæs Kirke  hos nordenskirker.dk
 Asnæs Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Odsherred Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Holbæk Amt
Agent provocateur

Udtrykket agent provocateur (flertal: agents provocateurs) stammer fra fransk ret og anvendes i den juridiske teori som en upræcist defineret betegnelse for en person, der bistår politiet i efterforskningen af en lovovertrædelse på den måde, at den pågældende fremkalder eller medvirker til en lovovertrædelse med det formål, at få mistænkte afsløret og straffet.

Agenten adskiller sig fra den blotte meddeler ved selv at spille en aktiv rolle i det kriminelle handlingsforløb.

Danske forhold
I dansk ret anvendes betegnelsen agent. Betingelserne, for at politiet kan benytte agentvirksomhed til at opklare lovovertrædelser, fremgår af retsplejeloven. I praksis anvendes agentvirksomhed navnlig til opklaring af såkaldt "offerløs" kriminalitet som narkotikasager.

Politiets brug af agenter som led i efterforskningen af lovovertrædelser har siden midten af 1970'erne givet anledning til betydelig debat – både i dagspressen og i den juridiske litteratur. Kritikerne fremhæver, at agenten kan komme til at fremprovokere en lovovertrædelse, som ellers ikke ville være blevet begået.

Kilder 
 Strafferetsplejeudvalgets betænkning nr. 1023/1984 om politiets indgreb i meddelelseshemmeligheden og anvendelse af agenter, s. 125 ff.
 Holger Kallehauge: Agent provocateur – en efterforskningsmetode, i Ugeskrift for Retsvæsen 1976, afdeling B, s. 1 ff.
 Hans Gammeltoft-Hansen: Om afgrænsningen af "straffeprocessuelle tvangsindgreb", i Ugeskrift for Retsvæsen 1979, afdeling B, s. 1 ff. (særligt s. 15-16)
 John Peter Andersen: Agent provocateur – et etisk og juridisk problem (1986)
 Jørgen Jochimsen: Anonyme vidner og hemmelige agenter (2003)

Jura
Retsvidenskab
Straffeproces
MD5

MD5 (Message-Digest algorithm 5) er en kryptografisk hashfunktion med en 128-bit (16 bytes) hashværdi. MD5 blev udviklet af Ronald Rivest i 1991 som en efterfølger til den tidligere MD4. Målet med MD5 er at gøre det praktisk umuligt at generere et datasæt ud fra et hash, der blev dog i 1996 fundet ikke-fatale svagheder i denne del af MD5-algoritmens funktion, hvorfor kryptografer siden har anbefalet brugen af SHA1-algoritmen i stedet. I 2004 opdagedes yderligere mangler og fejl, hvorfor brugen af algoritmen til sikkerhedsformål har været omdiskuteret.

Eksempler 
En 128-bit MD5-hash repræsenteres typisk som 32 hexadecimale cifre. Her er nogle eksempler på ASCII-strenges tilsvarende MD5-hash:

MD5("") = D41D8CD98F00B204E9800998ECF8427E
MD5("123456789") = 25F9E794323B453885F5181F1B624D0B
MD5("Wikipedia") = 9C677286866AAD38F8E9B660F5411814

Selv den mindste ændring i teksten kan få hashen til at ændre sig markant, hvilket er karakteristisk af hashfunktioner:

MD5("Vikipedia") = A6B8F72941ABFCDD36372905DD408341

Se også 
MD2
MD4
SHA

Fejldetektering og korrektion
Kryptografi
Julemødet 1888



Den 22. december 1888 stod der i Færøernes dengang eneste avis, Dimmalætting, denne korte notits:

Invitationen, der var underskrevet af 9 fremstående færinger, var indledningen til en ny æra i det færøske folks historie – med den starter den nationale bevægelse.

En stor skare samledes i lagtingshuset denne mørke, regnfulde eftermiddag med storm og dårligt føre. Der blev holdt taler, diskuteret og sunget færøske sange. Størst indtryk på forsamlingen gjorde det, da lyrikeren Rasmus Effersøe citerede en stridshymne digtet til lejligheden af den unge Joannes Patursson.
Det lange digts budskab præsenteres al­lerede i første strofe:

 Nu er tiden kommet;
 hvor vi i samdrægtighed
 må tage hinanden i hånden
 og arbejde for vort modersmål.

Det er folkets pligt både over for sig selv oe forfædrene at redde og pleje den mest dyrebare kulturarv af alle — sproget. Men modersmålet er nu så ydmyget i sit eget land, at det ikke kan reddes uden hele folkets indsats og vilje.

Resolutionen 
Mødet endte med vedtagelse af en resolu­tion i 6 punkter:

 Færøsk sprog skal være tilladt som undervisnings­sprog i skolen, så snart tilstrækkelig mange færøsksprogede skolebøger er lavet.
 I histo­rieundervisningen skal vægten lægges på Færøernes historie.
 Dansk udenadslære i kristendomskundskab skal afskaffes, i stedet skal det læste gengives på færøsk.
 Det skal være præsterne tilladt at bruge færøsk sprog i og udenfor kirken.
 Fær­øsk sprog skal indføres i alle offentlige forhold.
 Det sidste punkt går ud på, at der skal arbejdes frem imod at etablere en færøsk folkehøjskole.

Føroyingafelag 
Det dårlige vejr havde hindret mange i at rejse til Torshavn fra fjerne bygder – derfor blev der indkaldt til et nyt møde 6. januar 1889, hvor Føroyingafelag (Den Fær­øske Forening) – blev stiftet med følgende principprogram:

 At det færøske sprog skal genvinde sin ære og værdighed,
 At færinger må holde sammen og udvikle sig på alle områder, så de kan klare sig selv.

Frimærker 
3 af indbydernes portrætter er placeret nederst på hvert frimærke.

 300 oyru: Notitsen i Dimmalætting 22.12.1888.
 320 oyru: Et resultat af den nationale bevægelse var folkemøderne, som arran­geredes om sommeren, gerne på natur­skønne steder, mellem fjeldene. I denne tegning fra et folkemøde i 1908 har dig­teren og tegneren William Heinesen fanget den særlige feststemning, som kende­tegnede disse folkestævner op til 2. ver­denskrig.
 1200 oyru: Teksten viser det første af 19 vers i Jóannes Paturssons kampdigt.

Kilder 
 Postverk Føroya 
 Nú er tann stundin komin til handa 

Færøernes historie
Tavse vidner

Tavse vidner er en roman fra 1976 skrevet af Poul Ørum.

Opdagerparret Mørck og Ejnarsen bliver sat på en sag, hvor en yngre kvinde findes kvalt i en forstad til en jysk provinsby.

Det ligger lige for at anholde hendes elsker, der lyver om sin færden på mordtidspunktet.

Romaner fra Danmark
Litteratur i 1976
Slaget ved Dybbøl

Slaget ved Dybbøl kan henvise til:

 Slaget ved Dybbøl (1848) – slag 5. juni 1848 ved Dybbøl i 1. Slesvigske Krig
 Slaget ved Dybbøl (april 1849) – slag april 1849 ved Dybbøl i 1. Slesvigske Krig
 Slaget ved Dybbøl (juni 1849) – slag juni 1849 ved Dybbøl i 1. Slesvigske Krig
 Kampene ved Dybbøl – kampe i april 1864 ved Dybbøl i 2. Slesvigske Krig
Ringsted Flyveplads

Ringsted Flyveplads (ICAO-lufthavnskode EKRS) er en flyveplads cirka 2 kilometer sydøst for Ringsted by. Den bruges om dagen under visuelflyvereglerne og drives af Midtsjællands Motorflyveklub.

Startbane 
Flyvepladsens 733 meter lange startbane er af græs, og har banenumrene 05 i den sydvestlige ende, og 23 i den nordøstlige ende. Tærsklen på bane 23 er forskudt og landdistancen er derfor 643 meter. Startbanen er omgivet af en sikkerhedszone, der også bruges som rullevej.

I det nordlige hjørne af flyvepladsen ud mod Haslevvej, er der etableret en heliport til brug for Region Sjællands ambulancehelikopter. Her er der etableret en selvstændig landingsplads udført i beton for helikopteren, mandskabsfaciliter i en ny bygning, samt parkeringsplads for kørende hertil.

Radioflyveplads 
Til flyvepladsen er knyttet en bestemt radiokanal, som primært bruges af de fly, der flyver til og fra flyvepladsen til at orientere hinanden om deres tilstedeværelse og hensigter. Der kan lejlighedsvis sidde en person ved en radio på samme frekvens nede på selve flyvepladsen, men vedkommende er ikke flyveleder, og har ikke autoritet til at give flyene klareringer ("ordrer").

Af hensyn til sikkerheden omkring starter og landinger, meddeles ambulancehelikopterens udrykninger over denne kanal. Fly på og omkring flyvepladsen, skal i disse tilfælde i videst muligt omfang give plads til helikopteren.

Eksterne henvisninger 
 Ringsted Flyveplads

Lufthavne i Danmark
Flyveplads
Flyveplads
EM i fodbold for kvinder 1984

Europamesterskabet i fodbold for kvinder 1984 var det første officielle EM for kvinder arrangeret af UEFA.

16 hold deltog i turneringen. Først spillede de en kvalifikationsrunde bestående af 4 grupper á 4 hold, hvorfra vinderne gik videre til semifinalerne. I semifinalerne og finalen mødte holdene både ude og hjemme.

Sverige blev den første europamester. I finalerne mod England vandt begge hold hver deres hjemmekamp med 1-0, men Sverige vandt den efterfølgende straffesparkskonkurrence med 4-3. Danmark vandt sin kvalifikationsgruppe men tabte mod England i semifinalen.

Kvalifikationsrunde

Slutspil

Semifinaler 
 Italien – Sverige 3-5 (2-3, 1-2)
 England – Danmark 3-1 (2-1, 1-0)

Finale 
 Sverige – England 1-1 (1-0, 0-1). Sverige vandt 4-3 på straffespark.

Målscorer
3 mål
  Pia Sundhage

2 mål
  Linda Curl
  Carolina Morace

1 mål

  Debbie Bampton
  Elisabeth Deighan

  Inge Hindkjær
  Anette Börjesson

  Doris Uusitalo
  Elisabetta Vignotto

Selvmål
  Maura Furlotti (spillede mod Sverige)

1984
Fodbold i 1984
Hans Christian Andersen Airport

Hans Christian Andersen Airport, (tidligere Odense Lufthavn) , også kendt som Beldringe Lufthavn, er en mindre lufthavn beliggende i landsbyen Beldringe, 10 km nord-nordvest for Odense.

Historie 
Lufthavnen blev anlagt af tyskerne under besættelsen i 1940'erne, men nåede aldrig at blive taget i brug af Luftwaffe. Dog bevogtede den tyske værnemagt lufthavnen, hvilket førte at danske modstandsfolk (ført an af danske politimænd under jorden) i januar 1945 sprængte store dele af lufthavnen i luften og dermed gjorde den ubrugelig.

Indtil 1997 drev Mærsk Air (oprindeligt Falck Air) ruteflyvning mellem København og Odense. Ruten indstilledes umiddelbart efter åbningen af Storebæltsforbindelsen.

I 1998 blev det besluttet ikke længere at drive lufthavnen i rent statsligt regi, og denne blev derfor overtaget af et S.m.b.a. ejet af Bogense, Otterup, Søndersø, Odense og Munkebo kommuner samt Fyns Amt.

I 2000 blev der indgået en forpagtningsaftale med Plane Station Denmark A/S, men denne blev senere ophævet igen fra Fyns Amts side pga. samarbejdsproblemer. Opgaven med at drive lufthavnen gik derefter tilbage til amtsligt og kommunalt regi. I oktober 2007 blev det besluttet, at sælge lufthavnen gennem et EU-udbud, men et år senere måtte sælgerne konstatere, at der ikke er købere til lufthavnen.

I 2006 startedes internationale flyruter til Norditalien, og i 2007 blev der oprettet en rute til Sydfrankrig. Tyrkiet Eksperten havde planlagt flyvninger til Tyrkiet og Apollo Rejser havde planlagt flyvninger til Burgas i Bulgarien men begge planer blev opgivet, da selskabernes fly behøvede en længere landingsbane. I 2008 gennemfører Apollo Rejser flyvninger fra Odense til Chania på Kreta.

I 2007 blev landingsbanen forlænget til sin nuværende længde på 2.000 meter.

Lufthavnen skiftede i maj 2013 navn til Hans Christian Andersen Airport, opkaldt efter H.C. Andersen.

Flyselskaber og destinationer

Øvrige aktiviteter 
Udover ruteflyvning er der flere virksomheder, som har aktiviteter med udgangspunkt i Odense Lufthavn.

Selskabet Air Alpha har en række aktiviteter. De er forhandlere og reperatør af fly og helikoptere. De tilbyder taxaflyvning og uddanner helikopterpiloter.

Danish Aircraft Painting maler fly.

Fyns Flyveklub, der er Danmarks ældste motorflyveklub og stiftet i 1927, er hjemmehørende i lufthavnen.

Odense Faldskærmscenter (tidligere kendt som Center Jump) holder desuden til på lufthavnen.

Ekstern henvisning 
 World Aero Data's beskrivelse af lufthavnen

Kilder 

Lufthavne i Danmark
Virksomheder i Odense
Kommunalt ejede virksomheder i Danmark
EM i fodbold for kvinder 1987

Europamesterskabet i fodbold for kvinder 1987 var det andet EM for kvinder arrangeret af UEFA. Slutrunden, bestående af fire hold, blev afviklet i Norge 11. – 14. juni 1987. Kampene blev spillet i Oslo, Moss og Drammen.

16 hold deltog i turneringen. Først spillede de en kvalifikationsrunde bestående af 4 grupper á 4 hold, hvorfra vinderne gik videre til slutrunden. Slutrunden bestod af semifinalerne, bronzekampen og finalen.

Værtslandet Norge blev europamester efter finalesejr på 2-1 over de forsvarende mestre fra Sverige. Danmark blev nr. 2 (efter Norge) i sin kvalifikationsgruppe og kvalificerede sig dermed ikke til slutrunden.

Kvalifikationsrunde

Slutrunde

Semifinaler 
 Sverige – England 3-2 efs.
 Norge – Italien 2-0

Bronzekamp 
 England – Italien 1-2

Finale 
 Norge – Sverige 2-1

Målscorer
3 mål
  Trude Stendal

2 mål
  Gunilla Axén
  Kerry Davis

1 mål

  Jackie Sherrard
  Carolina Morace

  Elisabetta Vignotto
  Heidi Støre

  Anette Börjesson
  Lena Videkull

1987
Fodbold i 1987
Opløsning (kemi)

En opløsning er en homogen blanding af to eller flere stoffer. Som regel anvendes begrebet om flydende blandinger.

Hvis den ene af opløsningens komponenter er i stort overskud i forhold til de øvrige, kaldes denne komponent opløsningsmidlet (eller solventet), mens de øvrige komponenter kaldes opløst stof.

 
Homogene kemiske blandinger

io:Dissolvuro
scn:Sciugghimentu
te:ద్రావణం
tg:Роҳи ҳал
Homogenitet

Homogenitet er en ensartethed af bestanddele indenfor et afgrænset område, system eller gruppe. Homogenitet kan også være ensartethed på tværs af en sammenligning af flere områder, systemer eller grupper. Det modsatte af homogenitet er heterogenitet – forskelligartethed. 

Homogen (fra græsk: samme beskaffenhed – ensartet) betegner en tilstand/situation hvor bestanddelene indenfor et afgrænset område, system eller gruppe er ensartede. Prøver udtaget forskellige steder i en homogen blanding vil have samme egenskaber og sammensætning. 

Inhomogen – uensartet, betegner en mellem-tilstand, hvor der ikke er nogen klar afgrænsning af de forskelligartede komponenter.

Homogenisering – betegner processen at tilvejebringe en homogen tilstand.


Flertydig 
Homogenitet, homogen eller homogenisering kan have specifikke betydninger indenfor forskellige fagområder:

Matematik 
 Homogenitet – Den ene af to betingelser for at en transformation er lineær.
 Homogent polynomium – Et polynomium hvor alle led, der ikke har en nulkoefficient, har samme grad.

Kemi 
 Et grundstof.
 En kemisk forbindelse.
 En opløsning (dvs. homogen blanding).

Fysisk kemi
Stargate SG-1

Stargate – SG-1 er en canadisk-amerikansk science-fiction-tv-serie, som er en del af MGM's Stargate franchise. SG-1 er navnet på det hold. som man følger gennem hele serien. Holdet består af fire personer med meget forskellige baggrunde, som alle står sammen mod den overvældende fjende ved navn the Goa'uld. SG-1 er dog ikke det eneste hold, der bekæmper the Goa'uld. Gennem serien hører man, at der mindst er 22 SG-hold, men der kan godt være flere, da det præcise tal ikke kendes. SG-1 har hjembase i SGC (Stargate Command), og det er herfra de tager ud på alle deres missioner.

Historie 
Efter missionen til  Abydos i filmen vender The Goa'uld tilbage til Jorden for at finde en brud til deres leder  Apophis, som nu vil giftes. Wasington finder derfor ud af at  Daniel Jackson stadig lever i bedste velgående på  Abydos. For at kunne bekæmpe den stadig eksisterende trussel, som  the Goa'uld  udgør, opretter general  George Hammond et særligt hold, der skal bekæmpe  the Goa'uld og sikre galaksens fred.

Personer

Nuværende medlemmer af SG-1 
  Cameron Mitchell (Ben Browder)
  Samantha Carter (Amanda Tapping)
  Daniel Jackson (Michael Shanks)
  Teal'c (Christopher Judge)
  Vala Mal Doran (Claudia Black)

Tidligere medlemmer af SG-1 
  Jack O'Neill (Richard Dean Anderson)
  Jonas Quinn (Corin Nemec)

Ekstern henvisning 

 

SG-1
Amerikanske tv-serier fra 1990'erne
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Tv-programmer fra Showtime
Tv-programmer fra Syfy
Godslev Budde

Godslev Budde (begravet 25. oktober 1622) til Nessow (el. Neetzow – i nærheden af Greifswald, Pommern) , Rødslet og Gunderupgård (Strandby Sogn, Gislum Herred) som han solgte til Gude Galde, var i 1571 hofjunker, 1573 kammerjunker, 1577 skænk, 1579 lensmand på Børglum kloster. Han ledsagede 1590 prinsesse Anna til Skotland. Bisat 25. oktober 1622 i Sankt Budolfi Kirke (nu Aalborg Domkirke). 

 Gift 1. 30. juni 1580 i Kolding med Dorte Hansdatter Skinkel, begravet 19. oktober 1585. 
 Gift 2. 25. februar 1588 på Haderslevhus med med Sidsel Bjørnsdatter Bjørn til Gunderupgård og Strandbygård, født 30. marts 1568 på Stenalt, død 3. februar 1619. Alle begravede i Vadum Kirke (Kær Herred, Ålborg Amt).

Eksterne henvisninger 
 om Godslev Budde i Dansk Biografisk Leksikon
 Budde in Pommern 
 Godslev Buddes Voldsted i Trend Ådal  på PDFnet

Danskere i 1500-tallet
Lensmænd fra Danmark
Godsejere fra Danmark
Godsejere fra Tyskland
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1600-tallet
Svend Knutsson

Svend Knutsson eller norsk Svein Alfivason (ca. 1016 – 1035) regerede Norge fra ca. 1030 til 1035 i sin fars (Knud den Store) navn. Det var med sin mor Ælfgifu (i Norge også kaldet Alfifa) som formynder og egentlig magthaver. Ælfgifu og Svend var dog yderst forhadt i Norge, og de måtte søge til Danmark efter støtte. Et oprør umiddelbart efter Knud den Stores død førte til fornyet norsk selvstændighed. Svend døde kort tid efter sin far, mens hans mor rejste til England for at støtte sin anden søn, Svends storebror Harald Harefod, i kampen om kongemagten.

Anetavle

Eksterne kilder/henvisninger 
 Claus Krag: Artikel "Svein Alfivason" i Norsk biografisk leksikon

Regenter af Norge
Danske kongers uægte børn
Skandinaver fra middelalderen
Danske prinser/kongesønner der er blevet konger af Norge
Kirke (græsk mytologi)

Kirke (eller Circe) er en troldkvinde fra græsk mytologi. Hun er datter af solguden Helios og Okeaniden Perse. Efter at have forgivet sin mand bosatte hun sig på øen Aiaia. Kirke var kendt for sin omfattende kendskab til trylledrik og urter. Ved hjælp af disse og en tryllestav kunne hun forvandle sine fjender, eller dem som fornærmede hende, til dyr.

Odysseus og hans mænd landede på hendes ø under deres færd hjem fra Troja. Hun fødte Odysseus børnene Telegonos, Argius og Latinus.

Se også 
 Skylla og Charybdis

Referencer

Eksterne henvisninger 

Græsk mytologi
Enhed (flertydig)

Enhed har flere betydninger eller specialiseringer:
 Enhed
 Måleenhed
 Vienotība (lettisk: Enhed) – politisk parti i Letland
Regning

Regning har flere betydninger:

 Regning (opkrævning) – eller faktura, skrivelse eller seddel til en debitor med det skyldige beløb, ofte med en opgørelse der viser hvordan beløbet er beregnet. Også i overført betydning.
 Regning (aritmetik) – matematisk disciplin der omtrent svarer til hvad der kaldes regning

Se også 
 Infinitesimalregning (såsom differentialregning, integralregning, variationsregning)
 Sandsynlighedsregning
Mononatriumglutamat

Mononatriumglutamat (MSG) også kaldet det tredje krydderi eller smagsforstærker. Det blev oprindelig brugt i japansk og kinesisk madlavning, men i dag finder det udbredt anvendelse i alle slags industrielt fremstillet mad.

Mononatriumglutamat er et natriumsalt af aminosyren glutaminsyre. Glutamat er anionen af glutaminsyre og er neurotransmitter i nogle typer nerveceller.

Smagen af mononatriumglutamat, umami, betragtes som den femte smag efter surt, sødt, salt og bittert.

Ved anvendelse i madvarer deklareres stoffet ofte med e-nummeret E-621. E-numre for mononatriumglutamat og andre glutamater deklareres med e-numrene fra 620 til 625.

Stoffet har gennem årene været kritiseret fra forskellige, der har hævdet, at stoffet har en række negative helbredseffekter. Videnskabelige undersøgelser har dog frikendt stoffet for mistanke.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 http://www.nlm.nih.gov/medlineplus/print/ency/article/001126.htm[ Artikel om det "kinesiske restaurantsyndrom"] 

Krydderier
Salte
Smagsforstærkere