kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kaukasien

Kaukasien er landområdet ved grænsen mellem Europa og Asien beliggende mellem det Asovske Hav og Sortehavet i vest og det Kaspiske Hav i øst. Området omfatter dele af Rusland og landene Aserbajdsjan, Georgien og Armenien. Regionen dækker et areal på omkring 440.000 kvadratkilometer og har omkring 30 millioner indbyggere.

Kaukasien kan deles i to langs den 1.100 km lange bjergkæde Kaukasus. Den del som ligger nord for vandskellet, ligger på russisk side og kaldes Ciskaukasien eller Nordkaukasien, mens området på sydsiden består af selvstændige nationer og kaldes Transkaukasien.

Kaukasien er et af de kulturelt, sprogligt og biologisk mest varierede områder i verden.

Nordkaukasien 

Nordkaukasien begynder ved Manytj-lavningen 200 kilometer syd for den russiske flod Don. Landskabet er stort set sletteland og fortsætter omtrent 300 kilometer sydover til vandskellet i bjergkæden Store Kaukasus. Hele Nordkaukasien ligger indenfor Ruslands grænser og består af enhederne:

 Republikken Adygejien
 Republikken Karatjajevo-Tjerkessien
 Republikken Kabardino-Balkarien
 Republikken Nordossetien
 Republikken Ingusjien
 Republikken Tjetjenien
 Republikken Dagestan
 Stavropol kraj
 Krasnodar kraj
 Dele af Rostov oblast
 Dele af republikken Kalmykien

Vigtige byer: Majkop, Tjerkessk, Naltsjik, Vladikavkaz, Magas, Grosnyj, Makhatjkala, Stavropol, Krasnodar.

Transkaukasien 

Transkaukasien er sydskråningene af hovedbjergkæden, det Armenske plateau og lavlandene mellem disse to områder. Landene i denne region, Aserbajdsjan, Georgien og Armenien blev uafhængige efter Sovjetunionens fald i begyndelsen af 1990'erne.

Vigtige byer: Baku, Tbilisi, Jerevan.

Historie 

 1774 – Russerne kommer – første militære forpost i Ossetien som de kontrollerer i 1806. For at få beskyttelse mod tyrkerne gik Georgien med til at blive en del af kejserriget i 1799. Størstedelen af Aserbajdsjan var under russisk kontrol i 1807, og efter flere år med krig mod perserne blev grænsene mod perserriget trukket op der hvor grænsen mod dagens Iran går.
 1817-64 – Kaukasuskrigene – russerne kæmpede for kontrol over Kaukasien. Modstandslederen Shamyl dør i 1859, en halv million emigrerer til Lilleasien og Europa.
 1877-1878 – Den russisk-tyrkiske krig (1877-1878)
 1917 – Den russiske revolution – de kaukasiske stater benytter chancen mens Russland var nede efter revolutionen til at danne en uafhængig "Kaukasisk føderation" i september 1917, grundet intern uenighed og krig mod Tyrkiet blev føderationen opløst i april 1918. Senere erobrede Den røde armé regionen og et sovjetlignende system blev etableret.
 1922 – de kaukasiske stater blev indlemmet i Sovjetunionen.
 1942-1943 – Anden verdenskrig – stor tysk offensiv for at nå oliefeltene i Kaukasus, særlig Baku, tyskerne blev stoppet efter at have nået toppen af Elbrus, vendepunkt i krigen da den tyske sjette armé blev knust i slaget om Stalingrad.
 1991 – Sovjetunionen opløses, Nordkaukasien fulgte med Rusland mens de transkaukasiske stater blev til tre selvstændige nationer.

Andet 

Kaukasien er også ophavet for en racebetegnelse på hvide europæere som bruges i USA – "Caucasian".

Kaukasus
Nordjyllands Idrætsefterskole Stidsholt

Stidsholt Nordjyllands Idrætsefterskole er en efterskole, beliggende cirka 8 km. fra byen Sæby. Den blev grundlagt i 1931 som Stidsholt Ungdomsskole.

Som navnet antyder, er skolen en idrætsefterskole, med 7 linjefag, hvor hver elev skal vælge et. Som linjefag tilbydes badminton, E-sport, fitness, fodbold, håndbold, golf og svømning. Man kan tage 9. og 10. klasse på skolen.

Eksterne henvisninger 
 Stidsholt Nordjyllands Idrætsefterskoles officielle websted

Efterskoler
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Frederikshavn Kommune
Vestamerikansk hemlock

Vestamerikansk hemlock er et stort, stedsegrønt nåletræ med en kegleformet krone. Nålene har forskellig længde, og koglerne er små og lysebrune. Træet er fuldt hårdført og bruges en del i større haver og parker.

Kendetegn 
Vestamerikansk hemlock er et stort, stedsegrønt nåletræ. Kronen er længe kegleformet med en hængende top. Senere bliver den mere bred og cylindrisk. Grenene sidder med stor afstand og er overhængende med nedadvendte spidser. Barken er først tofarvet: lysebrun på lyssiden og lysegrøn på skyggesiden. Skuddet er desuden ribbet med beigefarvede hår. Knopperne er brune (men meget lyse i løvspringet), små og runde. Nålene sidder i to rækker, og de har de forskellig længde og aftagende bredde frem mod en afrundet spids. Nålene er først matgrønne, men får senere mørkegrønne oversider og undersider med to hvide striber. Hanblomsterne sidder samlet i stande inde mellem nålene, mens de hunlige sidder for enden af særlige skud. Frugterne er kogler, der først er lysegrønne til violette, men lysebrune ved modning.

Rodsystemet er højtliggende og består mest af fine, trævlede rødder

I hjemlandet når arten højder på ca. 70 m og kronebredder nær 25 m. I Europa får udvoksede træer sjældent størrelser over 25 x 12 m henholdsvis.

Hjemsted 
Vestamerikansk hemlock har sin naturlige udbredelse langs den amerikanske stillehavskyst, fra Californien over Oregon og Washington og British Columbia til Alaska. Her er træet én af de dominerende arter i de blandede nåleskove, der er opstået i de regnrige bjerge, hvor jorden er forholdsvis næringsrig og veldrænet.

I Olympic National Park, som ligger på Olympic-halvøen vest for Seattle, Washington, USA, findes nogle skove i lavlandet og på dalbunden mellem bjergene, hvor denne art vokser sammen med bl.a. almindelig linnæa, amerikansk skovstjerne, broget skumspiræa, busket bjergte, bølle (flere arter), druehyld, grøn douglasgran, kæmpethuja, kæmpegran, sitkagran, småhjerte, sværdbregne, Trillium ovatum (en art af treblad) og vestamerikansk mahonie

Note 

Nåletræer
Stedsegrønne
Haveplanter
Hemlock
Judo under sommer-OL 2012 – +100 kg mænd

mændenes judo – over 100 kg under Sommer-OL 2012 i London fandt sted den 3. august på ExCeL London.

Resultater

Finaler

Omkampe

Sektion 1

Sektion 2

Sektion 3

Sektion 4 

100 kg mænd
Atletik under sommer-OL 2012 – hammerkast kvinder

Hammerkast for damer under Sommer-OL 2012 i London blev afviklet mellem den 8. - 10. august 2012 på Det Olympiske Stadion. 36 udøvere stillede til start.

Rekord 

Ny olympiske rekord hammerkast damer:

Resultater

Kvalifikation 

Kval. regler: Kvalifikation ved 73.00m (Q) eller minimum de 12 bedste (q).

Finale

Referencer 

Hammerkast kvinder
Kvindesport under OL
Berg (Linköping)

Berg er en by i Linköpings kommun i Östergötlands län i Östergötland i Sverige. I 2010 havde byen 1.278 indbyggere. Berg ligger cirka 10 kilometer nordvest for Linköping.

Bergs sluser 
I Berg ligger Bergs sluser som løfter Göta kanalen op fra søen Roxen til Östergötlands sletteland hvorfra den går videre mod Borensberg - Motala og Vättern. Carl Johans sluser udgør kanalens længste slusetrappe, med sine 7 sluser og yderligere to dubbeltsluser.

Umiddelbart syd for Berg ligger Vreta klosters kirke og klosterruin, der var Sveriges første kloster.

Eksterne kilder og henvisninger 

Byer i Östergötlands län
Göta kanal
Fenar Ahmad

Fenar Ahmad (født i 1981 i Tjekkoslovakiet) kom til Danmark som irakisk flygtning i 1986. Han er uddannet filminstruktør fra den alternative filmskole Super16.  

Filmmagasinet Ekko beskrev ham i 2010 som årgangens største talent på Super16, med henvisning til hans midtvejsfilm Megaheavy, som handler om den fjortenårige Jolly, der kæmper med sin seksualitet. En film, som vandt en Robert for bedste kortfilm i 2009.  

I dag er Fenar Ahmad nok bedst kendt for Underverden (2017) og før den Ækte vare (2014). I 2019 instruerede han en live-action version af Valhalla og i 2023 Underverden II.

Filmografi

Priser 
 Robert for Bedste Korte Fiktion, Dansk Film Akademi Megaheavy (2010)
 Honorable Mention, Stockholm International Film Festival Megaheavy (2010)
 Special Mention, Edinburgh International Film Festival Megaheavy (2010)
 Grand Prix, Odense Internationale Film Festival Megaheavy (2010)
 Bedste børne- og ungdomsfilm, Odense Internationale Film Festival Megaheavy (2010)

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Filminstruktører fra Danmark
Modtagere af Nordisk Film Prisen
Personer i Kraks Blå Bog
Gustaf Ljungberger

Gustaf Ljungberger (født 1734, død 5. november 1787) var en svensk medaljør.

Ljungberger var elev af Fehrman og
en tid hans medhjælper, studerede fra 1763 nogle år på Akademiet i Paris (under Vanloo
og Boucher), vendte efter et Italien-Ophold hjem 1767, blev næste år Prof. i Tegning ved
Akademiet, efter Fehrman’s Død Medaillør. Som Medaillekunstner gjorde L. Lykke med
dygtige Portrætter og ved sine Kompositioners — i Forhold til Datidens Kunst — rene
Formgivning: Medailler over det kgl. Sølvbryllup (1769), De Geer, Sahlgren, Malerakademiets store Medaille og mange andre.

Kilder 

 

Medaljører fra Sverige
Billedhuggere fra Sverige
Svenskere i 1700-tallet
Salmonsens
Gustaf Ljunggren (litteraturhistoriker)

Gustaf Håkan Jordan Ljunggren (født 6. marts 1823 i Lund, død 31. august 1905 sammesteds) var en svensk æstetiker og litteraturhistoriker.

Ljunggrens hele livsgerning har været knyttet til hans fødeby; her blev han student (1839), Dr. phil. (1844), og her udnævntes han efter udsendelsen af sit første selvstændige videnskabelige arbejde, Euripides’ Medea, karakteriserad och jemförd med Shakespeares Othello, til docent i æstetik ved universitetet (1847). Siden da virkede han som lærer ved Lunds Universitet, indtil han 1889 trak sig tilbage. I adskillige år valgte hans kolleger ham til universitetets rektor, ligesom han jævnlig forestod administrative foranstaltninger med stor dygtighed. Ljunggren var medlem af det svenske Akademi, til hvis publikationer han har været en meget flittig bidragyder, og hvis historie han har skrevet (Svenska akademiens historia 1786—1886, 2 bind 1886).

En nyttig redegørelse for de æstetiske problemers historie har Ljungren givet i Framställning af de förnämsta estetiska systemers historia (2 bind, 1856—60; 2. oplag 1869—83). Mest skattet blev dog Ljunggren som litteraturhistoriker; foruden de mindre arbejder Svenska dramat intill slutet af sjuttende århundradet (1864) og Bellman och Fredmans epistlar (1867), væsentlig af æstetisk art, er det især hans hovedværk Svenska Vitterhetens häfder efter Gustaf III:s död, der dog i 5 bind (1873—95) kun nåede at skildre tiden indtil 1821, som længst vil bevare Ljunggrens navn som en grundig og fin gransker.

Kilder 

 

Litteraturhistorikere fra Sverige
Ansatte ved Lunds Universitet
Svenskere i 1800-tallet
Personer fra Lund
Medlemmer af Svenska Akademien
Salmonsens
Medlemmer af Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien
Gustaf Ljunggren

Gustaf Ljunggren henviser til flere personer:

 Gustaf Ljunggren (litteraturhistoriker) (1823-1905) - svensk litteraturhistoriker
 Gustaf Ljunggren (tegner) (1879-1967) - svensk vittighedstegner
 Gustaf Ljunggren (biskop) (1889-1950) - svensk biskop
 Gustaf Ljunggren (kemiker) (1894-1980) - svensk kemiker
 Gustaf Ljunggren (musiker) (født 1974) - svensk musiker
Agathe Fontain

Agathe Fontain (født 9. juni 1951 i Sisimiut) er en grønlandsk politiker. Hun er medlem af Inuit Ataqatigiit og blev valgt ind i landstinget i 2002.. Hun er gift og har 3 børn. Hun har været medlem af landstinget i 2002-2006, 2007- 2009 og siden 2013. Hun var sundhedsminister under Kuupik Kleist (2009-2013).

Kilder

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Inuit Ataqatigiit
Medlemmer af Landsstyret
Socialister fra Grønland
Medlemmer af Landstinget
Inatsisartutmedlemmer
Personer i Kraks Blå Bog
Personer fra Sisimiut
Fyen Rundt

Fyen Rundt er en cykelsportsbegivenhed afviklet på Fyn én gang om året.

Løbet består dels af et motionscykelløb og et eliteløb.

Eliteløbet har været afviklet siden 1894 og er dermed verdens tredjeældste landevejsløb. Kun Liège-Bastogne-Liège og Milano-Torino er ældre.

Motionsløbet kom til i 1970'erne. Det har flere gange haft over 2000 deltagere. I 2023 var deltagerantallet lidt over 500.

Løbet afvikles på en søndag i sommerhalvåret. 2023-udgaven blev afviklet i maj måned.

Afviklet
Fyen Rundt arrangeres i et samarbejde mellem Udvikling Fyn og Cykling Odense. Cykling Odense har stået bag løbet siden starten, mens Udvikling Fyn (tidligere Sport Event Fyn) blev partner i 2010.

Ruterne
Skønt Fyen Rundt afvikles i et land uden høje bjerge, er det alligevel et bakket løb med stigningsudfordringer undervejs.

Den stejleste større stigning er den såkaldte Golfbakke, der indgår i løbets længste ruter. Bakkens maksimale stigningsprocent er 10, og den har en højdeforskel på 75,5 meter.

På Vissenbjergbakken, som stiger med op til 7 procent, er der indlagt en spurt i 116 meters højde.

Traditionelt har målområdet befundet sig i Odense, men i de senere år har Middelfart været målby. Det betyder, at Båring Bakke lidt øst for Middelfart indgår i alle ruter. Eliteløbet afsluttes med en bynær rundstrækning, der køres flere gange.

Prominente deltagere
Eliteløbet vindes oftest af danske ryttere. Det mest prominente navn blandt disse er den tidligere verdensmester Mads Pedersen, der har vundet Fyen Rundt tre gange: i 2016, 2018 og 2022. Også Michael Mørkøv har sejret (2011). Af andre professionelle, der i de senere år har opnået podieplaceringer i løbet, kan nævnes Mattias Skjelmose, Casper Pedersen og Alexander Kamp.

Vindere af eliteløbet

Amatører

Professionelle

Kultur 
Man kan ikke vinde motionsløbet Fyen Rundt, da der bl.a. af sikkerhedsmæssige årsager ikke er lagt op til ræs på ruten og spurt i målområdet. Der er dog hvert år præmier til de hurtigste på bakkespurten ved Vissenbjergbakken, hvor det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt.

Noter

Eksterne henvisninger
www.fyenrundt.dk
Lars Lundkvist (flertydig)

Lars Lundkvist henviser til blandt andre:

 Lars Lundkvist (digter) (1928-2012) - svensk digter
 Lars Lundkvist (født 1957) - dansk fodboldspiller og -træner
Marlboroughstatutten

Marlboroughstatutten (The Statute of Marlborough) er en lovsamling, der blev udgivet i 1267, da Henrik 3. af England var konge.

Vedtaget i Marlborough 
Navnet Marlboroghstatutten er opstået, fordi lovsamlingen blev vedtaget af det engelske parlament på et møde i Marlborough i Wiltshire.

Marlboroghstatutten bestod af 29 kapitler. De fire af kapitlerne er forsat gældende ret i England og Wales. Dermed er disse kapitler landets ældste stadig gældende lovtekst.

Common law 
Magna Carta og Marlboroghstatutten er de grundlæggende love i engelsk ret og i common law.

Magna Carta blev oprindeligt udstedt i 1215 af Johan uden Land, der var far til Henrik 3. 

Magna Carta blev ændret flere gange og fik sin endelige form under Edvard 1. af England i 1297. Edvard 1. var søn af Henrik 3.

Referencer 

Retshistorie i middelalderen 
Storbritanniens retsvæsen
Storbritanniens politik
Love
Rolf Maximilian Sievert

Rolf Maximilian Sievert (6. maj 1896 i Stockholm – 3. oktober 1966) var en svensk medicinsk fysiker. 

Rolf Maximilian Sievert lagde navn til Sievert måleenheden.

Fysikere fra Sverige
Government of Wales Act 2006

Government of Wales Act 2006 er den walisiske hjemmestyrelov. Loven blev vedtaget af det britiske parlament i 2006 og stadfæstet af dronning Elizabeth 2. af Storbritannien den 25. juli samme år.

Lovgivende nationalforsamling
Loven giver den walisiske nationalforsamling lovgivende myndighed på de områder, hvor kompetencen er overført til de walisiske myndigheder. 

Nationalforsamlingen blev oprettet som en rådgivende forsamling i 1999. Forsamlingen blev oprettet i henhold til Government of Wales Act 1998.

Britisk forfatning 
Government of Wales Act 2006 betragtes som en del af Storbritanniens forfatning. Loven er ikke traktat mellem Storbritannien og Wales. Derfor kan det britiske parlament ensidigt trække loven tilbage. 

Wales' historie
Love
Storbritanniens politik
R.E.8

R.E.8 (Reconnaissance Experimental 8) var et britisk to-sædet rekognoscerings- og bombefly fra 1. verdenskrig, designet af John Kenworthy på Royal Aircraft Factory. Flyet var tænkt som en erstatning for den sårbare BE2.

Fly fra Storbritannien
Observationsfly
1-motors propelfly
Constitutional Reform Act 2005

The Constitutional Reform Act 2005 er en britisk forfatningslov, der skal fremme Magtens tredeling.

Mindre magt til lordkansleren 
Loven fratager lordkansleren (The Lord High Chancellor of Great Britain) sin stilling som født formand for Overhuset og som den ledende dommer i Storbritannien. 

I stedet skal lordkansleren fra 2009 kun være medlem af regeringen. Loven betyder, at posten som lordkansler (justitsminiser) siden juni 2007 har været besat af medlemmer af Underhuset først af Jack Straw, derefter af Kenneth Clarke og senere af Chris Grayling.

Valgt formand for Overhuset 
Siden 2006 har Overhuset selv valgt sin formand (The Lord Speaker), først Helene Hayman, baronesse Hayman, derefter Frances D'Souza, baronesse D'Souza.

Højesteret 
Den 1. oktober 2009 fik Storbritannien sin første højesteret. De første 12 dommere havde hidtil været medlemmer af Overhusets Appeludvalg, der blev nedlagt ved samme lejlighed.

Britisk forfatning 
Constitutional Reform Act 2005 betragtes som en del af Storbritanniens forfatning. 

Love
Storbritanniens politik
Storbritanniens retsvæsen
Peter Reimers

Peter Reimers er navnet på flere personer:

 Peter Reimers (maler) (ca. 1570-1626/28) – tyskfødt maler virksom i Norge
 Peter Reimers (politiker) (1826-1922) – dansk slagtermester og sønderjysk politiker (Jacob Peter Reimers)
Alban Lendorf

Alban Lendorf (født 7. september 1989 i København) er en dansk balletdanser og skuespiller.

Han er uddannet som danser på Det Kongelige Teaters Balletskole, hvor han blev aspirant i 2006, dernæst ansat som korpsdanser i 2008, derefter udnævnt til solist i 2010 og endelig blev han i april 2011 udnævnt til solodanser. 

I maj 2013 vandt han prisen som "Årets mandlige danser" ved Benois De La Danse Galla på Bolsjojteatret i Moskva i Rusland for sin rolle som Armand Duval i Kameliadamen. I 2012 og 2014 Reumert Prisen for Årets mandlige danser. I 2014 Berlin - Bedste mandlige Danser. Fra 2015 Principal dancer hos American Ballet Theatre, New York. 

Danser væsentlige partier i Svanesøen, Giselle, Sleeping Beauty, Romeo & Juliet, Manon, Kameliadamen, Apollo, La Bayadére, Le Corsaire, Sylfiden, Coppelia, Don Quixote, Nøddeknækkeren, Napoli, m.m. på scener verden over. 

Optræder 2022 i Kammerballetten på Takkelloftet  og sammen med Verdensballetten på turné i Danmark og Sverige.

Roller indenfor film, TV og teater:

I 2022 spiller han rollen som Jean overfor Sonja Richter som Frk. Julie i August Strindbergs teaterstykke, instrueret af Thure Lindhardt for Bellevue Teatret. Forestillingen turnerer rundt i landet, og får fremragende anmeldelser for den nyiscenesatte udgave af klassikeren.  

TV-skuespiller i "Det Største" - Lucas, TV2 Drama serie, 2022, "Krag & Virkner” - Journalist, DR TV-serie 2021, “Fars Drenge” - Joakim, TV-serie 2021.  

Performer på Rungstedlund i anledning af 60-året for Karen Blixens død med oplæsning af Dykkeren fra Karen Blixens Skæbne Anekdoter, 2022.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 
 

Balletdansere fra Danmark
Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Riddere af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog
Peter Reimers (politiker)

Jacob Peter Reimers (24. november 1826 i Ketting på Als – 25. marts 1922 i Sønderborg) var en dansk slagtermester og politiker.

Karriere 
Han var søn af slagtermester Asmus Otto Reimers (27. august 1800 - 2. november 1852) og Cecilie Elisabeth Danielsen (15. august 1801 - 23. februar 1880). Efter med ære at have deltaget i Treårskrigen, hvor han 1850 blev Dannebrogsmand efter indstilling fra sit kompagni, blev Reimers 1852 slagtermester i Sønderborg, da han overtog sin svigerfars forretning, og valgtes få år efter til oldermand i Slagterlavet. Sammen med sin svigerfar opbyggede Reimers en kreatur- og svineeksportforretning, som efterhånden blev Hertugdømmernes største. 1862 valgtes han til deputeret borger (byrådsmedlem), og 1863-64 var han formand for Borgerforeningen. Skyttesagen og Vaabenbrødreselskabet fandt ved den tid i ham en ivrig støtte.
.

Politik 
Ved sin varme fædrelandskærlighed og sin faste karakter vandt han allerede i en ung alder sine medborgeres fulde tillid, og talrige er de ham betroede hædershverv, ligesom han siden 1864 deltog i og øvede stor og stigende indflydelse på alle de danske slesvigeres politiske forhandlinger og beslutninger. H.P. Hanssen har kaldt ham den ypperste agitator, Sønderjylland har haft efter 1864.

1866 var han medlem af 47 mands-deputationen, som forgæves rejste til Berlin for at få Pragfredens artikel 5 udført, 1869 medlem af en nordslesvigsk deputation, som lykønskede kronprins Frederik til hans formæling, og 1894 overbragte han sammen med de eneste dalevende medlemmer af deputationen, Gustav Johannsen og Hans Lassen, sønderjydernes lykønskninger til kronprinsens sølvbryllup. Da den nordslesvigske vælgerforening stiftedes 1888, valgtes Reimers til dens formand, og dette vanskelige hverv røgtede han både med takt og med fasthed helt indtil 1907. Han var ligeledes formand i det aktieselskab, som udgav Dybbølposten. 1896 optoges han som æresmedlem i De danske Vaabenbrødres afdelinger i København og Kolding, 1898 som æresmedlem i det københavnske Slagterlav. Efter Genforeningen i 1920 blev han Kommandør af 2. grad af Dannebrogordenen.

Reimers blev gift 18. november 1852 i Sønderborg med Jensine Maria Ernestina Herrmann (17. juli 1829 i Sønderborg - 22. december 1926 sammesteds), datter af slagtermester Johann Peter August Herrmann (1787-1871) og Catharina Christina Møller (1802-1885).

I 1926 blev der rejst en mindesten på Løkken i Sønderborg med relief af Niels Hansen Jacobsen. Portrætmaleri af Aase Kramp (Folkehjemmet, Aabenraa). Fotografi.

Kilder 
  Biografi af H.R. Hiort-Lorenzen
 Illustreret Tidende, XXII, 82.
 Højskolebladet, 20. november 1896.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Slagtere fra Danmark
Personer fra Als
Kommandører af Dannebrog
Kommunalpolitikere fra Danmark
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Oldermænd fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Forfængelighed

Forfængelighed, eller pyntesyge, er en betegnelse for det at være (overdrevent) bevidst om og optaget af sit udseende eller personlige omdømme. Forfængelighed anvendes dog også især bibelsk i betydningen tomhed og denne verdens forgængelighed. Begrebet ligger tæt op ad hovmod, der er en af de syv dødssynder.

Eksempler 

Det kan for eksempel være udtryk for forfængelighed, når et menneske altid sørger for at have en ulastelig frisure, velmanicurerede negle, aldrig krøllet tøj og så videre. Undertiden bruges begrebet i en bredere betydning, der blot dækker en stærk interesse for personligt udseende.

I Salmonsens Konversationsleksikon fra 1919 beskrives forfængelighed således:

Se også 
 Vanitas (en synd)
 Selvtillid

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Psykologi
Mode