kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Antropomorfisme

Antropomorfisme er tilskrivning af menneskelige træk, følelser eller intentioner til ikke-mennesker. Det anses for at være en medfødt tendens til menneskets psykologi.

Personifikation eller personificering er den relaterede tilskrivning af menneskeform og -karakteristika til abstrakte begreber som nationer, følelser og naturlige kræfter, såsom årstider og vejr.

Begge har ældgamle rødder som historiefortælling og kunstneriske anordninger, og de fleste kulturer har traditionelle fabler med antropomorfiserede dyr som karakterer. Folk har også tilskrevet menneskelige følelser og adfærdsmæssige træk til både vilde og tamme dyr.

Etymologi 
"Antropomorfisme" er afledt af oldgræsk udenthrōpos (, bogstaveligt "menneske") og morphē (, "form"). Det er først attesteret i 1753, oprindeligt med henvisning til kætteri om at anvende en menneskelig form til den kristne gud.

I religion og mytologi 
I religion og mytologi er antropomorfisme opfattelsen af et guddommeligt væsen eller guddommelige væsener i menneskelig form, eller anerkendelse af menneskelige kvaliteter i disse væsener.

Oldtidens mytologier fremstillede ofte de guddommelige som guddomme med menneskelige former og kvaliteter. De ligner mennesker, ikke kun i udseende og personlighed; de viste mange menneskelige adfærd, der var brugt til at forklare naturfænomener, skabelse og historiske begivenheder. Guddommene blev forelskede, gift, fik børn, udkæmpede slag, brugte våben og red på heste og vogne. De spiste speciel mad og krævede nogle gange, at mennesker skulle ofre mad, drikkevarer og hellige ting. Nogle antropomorfe guddomme repræsenterede specifikke menneskelige begreber, såsom kærlighed, krig, frugtbarhed, skønhed eller årstiderne. Antropomorfe guddomme udviste menneskelige kvaliteter som skønhed, visdom og magt og undertiden menneskelige svagheder som grådighed, had, jalousi og ukontrollabel vrede. Græske guder som Zeus og Apollon blev ofte afbildet i menneskelig form og udviste både prisværdige og foragtelige menneskelige træk.

Antropomorfisme har optrådt som kristen kætteri, hvilket især er fremtrædende med audianerne i Syrien i det 3. århundrede, men også i Egypten i det 4. århundrede og i Italien i det 10. århundrede. Dette var ofte baseret på en bogstavelig fortolkning af Første Mosebog 1:27: "Gud skabte mennesket i sit eget billede. På Guds billede skabte Han ham; mand og kvinde skabte han dem".

Henvisninger 
Noter

Referencer

Yderligere læsning 
 Baynes, T.S., ed. (1878). "Anthropomorphism" . Encyclopædia Britannica. 2 (9. udg.). New York: Charles Scribner's Sons. ss. 123–124.

Eksterne henvisninger 
 
 "Anthropomorphism" i Encyclopedia of Human-Animal Relationships (Horowitz A., 2007)
 "Anthropomorphism" i Encyclopedia of Astrobiology, Astronomy, and Spaceflight

Pages with unreviewed translations
Fiktion
Litteratur
Mytologi
Europamesterskabet i fodbold 1968

Europamesterskabet i fodbold 1968 var det tredje EM i fodbold. Turneringen var tidligere blevet afholdt som en ren cupturnering, men for første gang indførtes nu et indledende gruppespil som en del af kvalifikationsturneringen, hvorfra 8 hold gik videre til kvartfinalerne. Slutrunden bestod fortsat kun af semifinalerne, bronzekampen og finalen, og blev spillet i Italien.

1-1-kampen i den indledende runde mellem Skotland og England har fortsat (pr. 2005) rekorden som den EM-kamp, der er blevet overværet af flest tilskuere – 130.711 var på lægterne på Hampden Park i Glasgow til den kamp.

Værtslandet Italien blev europamester, men der skulle to finaler til at afgøre mesterskabet. Finalen mod Jugoslavien sluttede 1-1, og dermed måtte der en ny kamp til to dage senere, som Italien vandt 2-0. Opsigtsvækkende var det også, at semifinalen mellem Italien og Sovjetunionen blev afgjort ved at slå plat og krone, efter at selve fodboldkampen var endt uafgjort 0-0.

Kvalifikationsturnering

Indledende runde 
De otte gruppevindere gik videre til kvartfinalerne.

Kvartfinaler 
De otte gruppevindere fra indledende runde spillede om fire pladser ved EM-slutrunden. Hjemmeholdet i 1. kamp er nævnt først.

Slutrunde

Semifinaler

Bronzekamp

Finale

Statistik

Målscorer
Der blev scoret 7 mål i 5 kampe, hvilket giver 1.4 mål pr. kamp.

2 mål
 Dragan Džajić
1 mål
 Luigi Riva
 Angelo Domenghini
 Pietro Anastasi
 Geoff Hurst
 Bobby Charlton

Europamesterholdet 
 Målmænd: Enrico Albertosi, Dino Zoff
 Forsvar: Tarcisio Burgnich, Ernesto Castano, Giacinto Facchetti, Giorgio Ferrini, Aristide Guarneri, Roberto Rosato, Sandro Salvadore
 Midtbane: Giancarlo Bercellino, Antonio Juliano, Giovanni Lodetti, Gianni Rivera, Giancarlo De Sisti
 Angreb: Pietro Anastasi, Angelo Domenghini, Sandro Mazzola, Pierino Prati, Luigi Riva
Alang

Alang er en indisk by ved Gujarats kyst. Byen er især kendt for sin strand, hvor udtjente skibe ved højvande sættes op, hvorefter de ophugges.

Eksterne henvisninger 

Byer i Gujarat
Fluidmekanik

Fluidmekanik eller strømningslære er den gren af fysikken, der beskæftiger sig med væsker og gasser eller andre fluider. En fluid er et emne, der reagerer på spændinger ved at strømme.

Nøgleord er således:
 aerodynamik
 hydrodynamik
 strømning
 turbulens
 vindmølleteknik

Se også 
 Navier-Stokes ligning
 Hydraulik
SAP

SAP har flere betydninger:

Politik 
 Socialistisk Arbejderpolitik – den danske afdeling af Fjerde Internationale, tidligere Socialistisk Arbejderparti.
 Socialistisk Arbejderparti (1918-19) – dansk revolutionært parti, der eksisterede 1918-1919, en forløber for DKP.
 Sveriges Socialdemokratiske Arbejderparti – den svenske afdeling af den Socialistisk Internationale, søsterparti til Socialdemokratiet.
 SAP, forkortelse for Sozialistische Arbeiterpartei Deutschlands (1875), tysk socialistisk parti og et af forløberne for det tyske socialdemokrati SPD
 SAP, forkortelse for Sozialistische Arbeiterpartei Deutschlands (1931-1945), tysk socialistisk parti

IT 
 SAP SE – tysk IT-firma.
 SAP ERP – enterprise resource planning software fra firmaet SAP SE

de:Sap
hu:Sap (egyértelműsítő lap)
Islev Kirke

Islev Kirke blev indviet den 18. januar 1970. Den er tegnet af Inger og Johannes Exner, og er opført i solidt, rødt murværk, der blev valgt for at dæmpe trafikstøjen fra den nærtliggende Slotsherrensvej. Kirken er indviet i 1970.

Den tilhørende menighedssal kan tillægges kirkerummet ved hjælp af døre i mellem, hvilket giver plads til ca. 350-400 personer.

Pulpiturets jernsøjler er smedet af Poul Skjellerup, der har smedet størstedelen af kirkens andet jernarbejde. Orglet er også tegnet af Inger og Johannes Exner og blev indviet i 1971.

Johannes Exner døde i 2015 før den samtidige renovering og udvidelse af orglet var færdiggjort, men nåede at tegne stjernen på svelleværket i samarbejde med Inger og Karen Exner.

Kobberlysestagerne på alterbordet og døbefonten er lavet af Bent Exner og er gjort i kobber og jern. Krucifikset over alterbordet er lavet af Robert Jacobsen og er udført af materiale fra en losseplads ved Paris. Prædikestolen er tæt ved gulvet og de to tæpper er vævet af Grete Balle, der blandt andet trak inspiration fra Robert Jacobsens krucifiks.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Islev kirke i Arkitekturbilleder.dk 
 Islev Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Rødovre Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirke
Kirker i Københavns Amt
VM i fodbold (kvinder)

Verdensmesterskabet i fodbold for kvinder (FIFA Women's World Cup) er en turnering, der siden 1991 er afholdt hvert fjerde år. Mesterskabet arrangeres af verdensfodboldforbundet FIFA.

Inden FIFA's turnering var der et uofficielt verdensmesterskab fra 1970 og frem. De to første år blev Danmark verdensmestre, begge gange efter at have mødt værtsnationen i finalen: I 1970 2-0 mod Italien og i 1971 vandt Danmark over Mexico med 3-0.

Afholdte mesterskaber

U-17 VM 
Verdensmesterskabet i fodbold for kvinder under 17 er siden 2008 blevet afholdt af FIFA.

Optælling af vindere gennem tiden.

{| class="wikitable"
! Verdensmestre
! År
|-
| 
| 1 (2012)
|-
| 
| 1 (2008)
|-
| 
| 1 (2010)
|}

U-17 mesterskaber

Rekorder og statistikker

Optælling af vindere gennem tiden
{| class="wikitable sortable"
! Verdensmestre
! År
|-
| 
| 4 (1991, 1999, 2015, 2019)
|-
| 
| 2 (2003, 2007)
|-
| 
| 1 (1995)
|-
| 
| 1 (2011)
|-
| 
| 1 (2023)
|-
|}

Topscorer alle tider

Deltaget i flest turneringer (spillere)

*Spillede ikke, men var en del af truppen.

Flest kampe (spillere)

Se også 
 EM i fodbold for kvinder
 EM i fodbold (mænd)
 Fodbold under sommer-OL

Eksterne henvisninger
Grøndalslund Kirke

Grøndalslund Kirke er en kirke i Grøndalslund Sogn i Rødovre Kommune.

Historie 

Efter 2. verdenskrig voksede befolkningstallet i Rødovre hastigt – ligesom den gjorde i Hvidovre. Pladsen på Rødovre Kirkegård var ved at slippe op, og man ledte derfor efter en ny kirkegård. Menighedsrådet fandt et passende sted hvor der tidligere lå flere gartnerier og landbrugsejendomme (den største af disse landbrugsegendomme hed Grøndalslund, heraf navnet).

Byggeriet startede i august 1951 med grundstensnedlæggelsen til kapellet. I mellemtiden mellem projektering og opførelse voksede Rødovres befolkningstal dog ekstraordinært hurtigt, og fordi Rødovre Kirkegårds plads nu var opbrugt, besluttede menighedsrådet at indvie kapellet som kirke. Kapellet indviedes som kirke d. 14 december 1952.

Selvom kirke og kirkegård nu var blevet anlagt, fungerede Grøndalslund dog stadig som filialkirke til Rødovre Kirke. Det var først i 1958 at Grøndalslund blev et selvstændigt sogn.

Kirkebygning 

Selve bygningen er udført i røde mursten med rødt teglstenstag. Bygningen er bygget sammen med sognegården, der foruden kontorer for præster og kordegn, indeholder et stort lokale til arrangementer, et køkken, toiletter og en konfirmandstue med separat indgang

Galleri

Eksterne kilder og henvisninger 

 http://www.groendalslundkirke.dk/gk/historie.php 
 Grøndalslund Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Rødovre Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Københavns Amt
Hendriksholm Kirke

Hendriksholm Kirke er indviet i 1961, samme år som sognet blev udskilt fra Rødovre Sogn.

Kirken er tegnet af Richard Jessen.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Hendriksholm Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Rødovre Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Københavns Amt
Landdag

En landdag er en politisk forsamling. Bruges især om politiske forsamlinger i delstater eller om regionale forsamlinger for landområder med (delvist) selvstyre.
  
Eksempler:
 Forbundsrepublikken Tyskland: De folkevalgte delstatsparlamenter i de 16 tyske delstater.
 Republikken Østrig: De folkevalgte delstatsparlamenter i de 9 østrigske delstater.
 Tysk-romerske rige: Regionale forsamlinger, ofte som Stændermøder.
 Storfystendømmet Finland: Stænderforsamling 1809-1906. Folkevalgt (valgret både for kvinder og mænd) parlament 1906-1917.
 Skånelandene: Regional forsamling 1658-1720.
 Danske Monarki: Regional forsamling for Holsten. Afløste landstinget på Bornhøved. Bortfaldt under enevælden.

Politik
Malteserkreuz Aquavit

Malteserkreuz Aquavit er en tysk produceret brændevin med en alkoholstyrke på 40%-volumen.

Produktet blev først produceret i Berlin den 18. februar 1924 under navnet Aquavit Marke Malteserkreutz.

Baggrunden for oprettelse af produktionen skyldtes at der på dette tidspunkt ikke måtte importeres akvavit til Tyskland, derfor valgte man at udvikle og producere en tysk pendant til den danske brændevin Rød Aalborg, som havde stor succes i Danmark, af hvilken grund brændevinen fik navn efter korset i De Danske Spritfabrikkers logo (som egentlig er et mantuakors, ikke et malteserkors).

Den oprindelige styrke på det tyske produkt var 45%-volumen.

I 1928 blev navnet ændret til det nuværende Malteserkreuz Aquavit.

Den tyske akvavit består ligesom det danske forbillede af en tilsætning af kommen, men er til forskel fra det danske produkt baseret på det tyske Extra Fein Filtriert CEFF-alkohol.

Snapse
SAP SE

SAP SE er det største europæiske softwarefirma og i 2023 det tredjestørste i verden efter Microsoft og Oracle regnet efter omsætning. Firmaet har hovedsæde i Walldorf, Tyskland.

SAP blev grundlagt i 1972 under navnet Systemanalyse und Programmentwicklung  (SAP) af fem tidligere IBM-medarbejdere, deriblandt Dietmar Hopp, Bundesliga-klubben 1899 Hoffenheims mæcen.

Akronymet fik senere en anden betydning da navnet på virksomheden blev ændret til Systeme, Anwendungen und Produkte in der Datenverarbeitung.

Produktområdet omfatter en bred vifte af planlægnings- og økonomiprogrammer, herunder SAP R/2 (mainframebaseret), SAP R/3, SAP ECC, SAP ERP, SAP BI, SAP APO, SAP SCM, SAP CRM og SAP Business One.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

 SAP, officiel hjemmeside (global)

Etableret i 1972
Softwarevirksomheder fra Tyskland
RetorikMagasinet

RetorikMagasinet er et populærvidenskabeligt dansk magasin om retorik og kommunikation. Indholdet spænder fra analyser, interviews og baggrundsartikler til anmeldelser og how-to-artikler. Artiklerne skrives af retorikere, forskere, undervisere og andre kommunikationsfolk. Udover de faste artikler indeholder hvert nummer et tema.

Skribenter 
Skribenterne er ofte uddannet i retorik, men også journalister, politikere og eksperter fra andre fagområder bidrager med artikler.

Eksempler på skribenter:

 Christian Kock, professor i retorik ved Københavns Universitet
 Henrik Dahl, sociolog, forfatter og samfundsdebattør
 Henrik Qvortrup, politisk redaktør på TV2 News
 Lars Bukdahl, anmelder på Weekendavisen

Eksterne henvisninger 
 RetorikMagasinet
 Retorikbloggen – redaktionens blog

Tidsskrifter fra Danmark
Magasinet
Tidsskrifter om litteratur
Skrivning
Etableret i 1991
Atmosfære (stemning)

Atmosfære betyder bl.a. luften på et bestemt sted, i et bestemt rum. I forlængelse af denne betydning bruges begrebet i overført forstand om den stemning der kan være på et bestemt sted eller som omgiver en person, genstand eller institution, og som ofte er knyttet til et bestemt rum. 

Der er altså ikke tale om en rent subjektiv, indre følelsestilstand, men om noget man møder delvist objektivt. Netop denne "tågethed" – det at man ikke præcis kan udpege et afgrænset objekt eller subjekt hos hvilket stemningen udgår – er formentlig baggrunden for at kalde det en atmosfære.

Således anvendes det fx om naturoplevelser, kunst, musik og arkitektur, og bruges dermed som æstetisk begreb.

Af naturoplevelse, der frembringer en helt speciel nærmest magisk atmosfære kan være
solop- og nedgang
måneskin der spejler sig i blik stille hav
helt stille regn
helt stille sne
tordenvejr

Inden for filosofien har især Hermann Schmitz og Gernot Böhme beskæftiget sig med atmosfærer i nyere tid. Böhme har kaldt sine æstetiske studier for en "atmosfærernes æstetik". Hans udgangspunkt er en fænomenologisk teori om mennesker, der ser mennesket som et kropsligt meningsvæsen, der er en del af en økologisk kontekst. Tilsvarende er forbindelser mellem omgivelserne og ens stemning i centrum for hans generele teori om sanselig erfaring. Her trækker han på ideer fra Martin Heidegger og Maurice Merleau-Ponty, men frem for alt på Hermann Schmitz' nyfænomenologi. Schmitz teori om kropsligheden er udgangspunkt for Böhmes behandling af atmosfæren. Schmitz egen teori om atmosfæren anvendes i andre discipliner som medicin, arkitektur og økonomi.

Litteratur 
Gernot Böhme: Atmosphäre (1995)
 Hermann Schmitz: Atmosphären. Alber, Freiburg/Br. 2014. ISBN=978-3-495-48674-0

Noter

Ord og vendinger
Barbadoskirsebær-familien

Barbadoskirsebær-familien (Malpighiaceae) er en stor familie med 68 slægter og mere end 1200 arter, der stort set alle findes i Mellem- og Sydamerika. Det er lianer, buske eller træer, og de er let genkendelige med de oftest modsatte, hele blade. Blomsterne har 4-5 kronblade med parvise kirtler. Bægerbladene og støvtrådene er ofte blivende på undersiden af frugten. Her beskrives kun den slægt, der har givet familien navn.

Litteratur 
 Davis, C. C., and W. R. Anderson. 2010. A complete phylogeny of Malpighiaceae inferred from nucleotide sequence data and morphology. American Journal of Botany 97: 2031-2048.

Eksterne henvisninger 
 Malpighiaceae Malpighiaceae – description, taxonomy, phylogeny, literature, and nomenclature
VM i fodbold for kvinder 1991

Verdensmesterskabet i fodbold for kvinder 1991 var det første officielle VM for kvinder, og slutrunden blev afholdt i Kina i perioden 16. – 30. november 1991. Kampene blev spillet i Foshan, Guangzhou, Panyu, Jiangmen og Zhongshan.

De 12 deltagende nationer, der var blevet fundet ved en forudgående kvalifikationsturnering, spillede først en indledende runde med 3 grupper á 4 hold. De to bedste hold fra hver gruppe samt de to bedste treere gik videre til kvartfinalerne.

USA blev den første verdensmester efter finalesejr på 2-1 over Norge. Danmark gik videre til kvartfinalen, hvor holdet tabte til Tyskland efter forlænget spilletid.

Indledende runde

Slutspil

Kvartfinaler 
 Danmark – Tyskland 1-2 efs. (Zhongzhan Stadium, Zhongzhan)
0-1 Bettina Wiegmann (17. str.), 1-1 Susan MacKenzie (25. str.), 1-2 Heidi Mohr (98.)
 Kina – Sverige 0-1 (Tianhe Stadium, Guangzhou)
0-1 Pia Sundhage (3.)
 Norge – Italien 3-2 efs. (Jiangmen Stadium, Jiangmen)
1-0 Birthe Hegstad (22.), 1-1 Raffaella Saimaso (31.), 2-1 Agnete Carlsen (67.), 2-2 Rita Guarino (80.), 3-2 Tina Svensson (96. str.)
 USA – Taiwan 7-0 (New Plaza Stadium, Foshan)
1-0, 2-0, 3-0 Michelle Akers (8., 29., 33.), 4-0 Julie Foudy (38.), 5-0, 6-0 Michelle Akers (44. str., 48.), 7-0 Joy Biefiels (79.)

Semifinaler 
 Sverige – Norge 1-4 (Ying Dong Stadium, Panyu)
1-0 Lena Videkull (6.), 1-1 Tina Svensson (39. str.), 1-2 Linda Medalen (41.), 1-3 Agnete Carlsen (67.), 1-4 Linda Medalen (77.)
 Tyskland – USA 2-5 (Guangdong Provincial Stadium, Guangzhou)
0-1, 0-2, 0-3 Carin Jennings (10., 22., 33.), 1-3 Heidi Mohr (34.), 1-4 April Heinrichs (54.), 2-4 Bettina Wiegmann (63.), 2-5 April Heinrichs (75.)

Bronzekamp 
 Sverige – Tyskland 4-0 (Guangdong Provincial Stadium, Guangzhou)
0-1 Anneli Andelen (7.), 0-2 Pia Sundhage (11.), 0-3 Lena Videkull (29.), 0-4 Helen Nilsson (43.)

Finale 
 Norge – USA 1-2 (Tianhe Stadium, Guangzhou)
0-1 Michelle Akers (20.), 1-1 Linda Medalen (29.), 1-2 Michelle Akers (78.)
Dommer: Vadim Zhuk (Hviderusland)
63.000 tilskuere.

Eksterne henvisninger 
FIFA Women's World Cup China PR 1991, FIFA.com

1991
Fodbold i Kina
Fodbold i 1991
Perikon-familien

Perikon-familien (Hypericaceae) rummer 9 slægter med omkring 560 arter. Den er udbredt over hele verden, men man har endnu ikke optalt alle arter i Sydamerika. Det er urter eller buske med modsatte blade, der bærer hårklædte eller mørkfarvede kirtler. Blomsterne har talrige, ofte bundtede støvdragere. Frøene er meget små.

 Cratoxylum
 Eliea
 Harungana
 Perikon (Hypericum)
 Lianthus
 Psorospermum
 Santomasia
 Thornea
 Triadenum
 Vismia
VM i fodbold for kvinder 1995

Verdensmesterskabet i fodbold for kvinder 1995 var det andet officielle VM for kvinder, og slutrunden blev afholdt i Sverige i perioden 5. – 18. juni 1995. Kampene blev spillet i Stockholm, Gävle, Västerås, Helsingborg og Karlstad.

De 12 deltagende nationer, der var blevet fundet ved en forudgående kvalifikationsturnering, spillede først en indledende runde med 3 grupper á 4 hold. De to bedste hold fra hver gruppe samt de to bedste treere gik videre til kvartfinalerne.

Norge, sølvvindere ved VM 1991, blev verdensmester efter finalesejr på 2-0 over Tyskland. Danmark gik videre til kvartfinalen, hvor holdet tabte til de senere vindere fra Norge.

Indledende runde

Slutspil

Kvartfinaler 
 Japan – USA 0-4 (Strömvallen, Gävle)
0-1, 0-2 Kristine Lilly (8., 42.), 0-3 Tiffeny Milbrett (45.), 0-4 Tisha Venturini (80.)
 Norge – Danmark 3-1 (Tingvalla Idrottsplats, Karlstad)
1-0 Gro Espeseth (21.), 2-0 Linda Medalen (64.), 3-0 Hege Riise (85.), 3-1 Gitte Krogh (86.)
 Tyskland – England 3-0 (Arosvallen, Västerås)
1-0 Martina Voss (41.), 2-0 Maren Meinert (55.), 3-0 Heidi Mohr (82.)
 Sverige – Kina 1-1 efs. (Olympia, Helsingborg)
0-1 Sun Qingmai (29.), 1-1 Ulrika Kalte (93. str.), Kina vandt 4-3 på straffespark

Semifinaler 
 USA – Norge 0-1 (Arosvallen, Västerås)
0-1 Ann Kristin Aarønes (10.)
 Tyskland – Kina 1-0 (Olympia, Helsingborg)
1-0 Bettina Wiegmann (88.)

Bronzekamp 
 Kina – USA 0-2 (Strömvallen, Gävle)
0-1 Tisha Venturini (24.), 0-2 Mia Hamm (55.)

Finale 
 Tyskland – Norge 0-2 (Råsunda, Solna, Stockholm)
0-1 Hege Riise (37.), 0-2 Marianne Pettersen (40.)
Dommer: Ingrid Jonsson (Sverige)
17.158 tilskuere

1995
Fodbold i Sverige
Fodbold i 1995
Bamses Julerejse

Bamses Julerejse er en julekalender, der er sendt af DR fire gange, i 1996, 1999, 2005 og sidst i 2012 på Ramasjang.

De tre gode venner Bamse, Kylling og Ælling skal ud på en eventyrlig julerejse til julemandens land. Undervejs møder de julemandens søn, som for alt i verden ønsker julen spoleret. Det bliver til 24 afsnit om tre venner, der vil gøre alt for at aflevere julemandens gavepapir, gavebånd og hans sæk med Til-og-Fra-kort.

Skuespillere

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Børneserier fra Danmark
Børnenes U-landskalender
Tv-julekalendere
Danske tv-serier fra 1990'erne
Astrup (Hjørring Kommune)

Astrup er en lille by i Vendsyssel med , beliggende i Astrup Sogn. Byen ligger i Hjørring Kommune og hører til Region Nordjylland.

Astrup var lokalcenter for den nordvestlige del af den tidligere Sindal Kommune. Byen ligger i grønne omgivelser med gode muligheder for naturoplevelser, tæt ved Bøgsted Skov og flere fredede områder, 9 kilometer fra Hjørring og 7 kilometer fra Sindal.
 
Astrup er tidligere udnævnt som Årets børneby i Nordjylland, og i kraft af det store frivillige arbejde, som næsten alle byens borgere og interesseorganisationer yder for børn og unge i byen, afholdes der et stort antal arrangementer i løbet af året.
 
Byen har bl.a. følgende faciliteter:

 Astrup-Sønderskov Friskole. Tilbud for børn 0-9. klasse. Etableret 2015.
 Astrup-Sønderskov idrætsforening. Bredt tilbud til børn og voksne.
 Astrup-Sønderskov Hallen. Idrætshal, aktivitets- og samlingssted for beboere i alle aldre.
 Astrup Forsamlingshus. Samlingssted til fest og kultur.
 Astrup Kirke. Egne sognelokaler.
 Astrup Jagtforening. Jagthytte, hundetræning og flugtskydningsfaciliteter.
 Børnegården Vejlund. Kommunal vuggestue og børnehave.
 Bøgsted Plantage. Rekreativt skovområde med stier og søer.
 Cykelruter til Sindal og Hjørring.
 Det Danske Spejderkorps. Eget spejderhus og aktivitetsområde.
 Rideklubben Astrup. Ridebaner og egen ridehal.
 Shelterplads med bålplads og toilet.

Kilder 

Byer i Hjørring Kommune