kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gene Roddenberry

Gene Roddenberry (Eugene Wesley Roddenberry, 19. august 1921 i El Paso, Texas – 24. oktober 1991 i Santa Monica, Californien) var en amerikansk manuskriptforfatter, tv- og filmproducent, samt skaber af tv-serien Star Trek og dermed Star Trek-universet.

Inden karrieren som manuskriptforfatter fulgte han i sin fars fodspor med tre år på politiskole. Under 2. verdenskrig var han pilot i USA's luftvåben. Efter krigen var han indtil 1949 pilot i et civilt flyselskab. Fra 1949 til 1956 var han ansat ved politiet i Los Angeles. Fra begyndelsen af 1950'erne var han freelance-manuskriptforfatter, og skrev drejebøger til amerikanske tv-serier som Dragnet, Highway Patrol, Dr. Kildare, Naked City og Have Gun, Will Travel

Siden begyndelsen af 1960'erne forsøgte han at sælge sin science fiction-idé, tv-serien Star Trek, til de amerikanske tv-selskaber. Den 8. september 1966 blev det første afsnit sendt på tv-stationen NBC. Serien opnåede ikke de store seertal og var flere gange tæt på at blive stoppet. Seriens fans, der kalder sig selv trekkies (og på dansk hyppigt også trekker), iværksatte dog en seerstorm, og serien fortsatte indtil september 1969.

I 1969 giftede Roddenberry sig med Majel Barrett, der havde været skuespiller i serien og siden kom til at lægge stemme til computeren i flere af de efterfølgende tv-serier, samt indimellem medvirke som skuespiller i nogle af serierne.

Efter Roddenberrys død blev flere af hans andre idéer realiseret, eksempelvis Andromeda og Earth: Final Conflict. Gene Roddenberry var desuden ét af de første mennesker der fik sin aske spredt i verdensrummet.

I 1994 besluttede den Internationale Astronomiske Union at opkalde et krater på Mars efter Gene Roddenberry.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 

Manuskriptforfattere fra USA
Hollywood Walk of Fame
Storspove

Storspoven eller den store regnspove (Numenius arquata) er en spove i familien sneppefugle, der yngler i de nordligste og mellemste dele af Europa og Asien. Artens melankolske fløjten er karakteristisk fra især flyvende fugle om foråret. Den er kendt fra ældre tid som et varsel om både regn og forår. Storspoven kan blive op til 32 år gammel, men bliver typisk cirka 5 år.

Udseende og stemme 
Den har en længde på 50-57 cm og vejer 575-950 gram (hunnerne størst). Den har et vingefang på 80-100 cm. Den er dermed den største af de danske vadefugle. Næbbet er langt og lidt nedadbuet og bliver op til 19 cm i længden. 

Under trækket, især forårstrækket i marts-april, kan man høre dens dybe fløjtetoner. Omstrejfende regnspover er lette at lokke helt nær på, hvis man efterligner deres fløjt.

Forekomst 
Storspoven yngler i de nordligste og mellemste dele af Europa og Asien. Om vinteren trækker storspoven sydpå til Afrika, det sydlige Europa og det sydlige Asien. 

Storspoven findes i Danmark især ynglende på Saltholm, Læsø og i Nord- og Vestjylland. Den yngler i sumpede områder som marsk, moser og nogle steder også på heder og enge. Den har været ynglefugl i Danmark siden 1934, hvor den genindvandrede efter at have været udryddet fra midten af 1800-tallet på grund af jagt.

Den lægger sine æg i en rede på en tue eller direkte på jorden eller sandet. Hunnen lægger normalt fire æg. Æggene er olivenbrune og godt camouflerede med rødbrune pletter. Den tager tilbage til Afrika i juni-september.

I Danmark ses storspoven på vaderne langs vores flade strande, som for eksempel ved Vadehavet i Jylland eller ved Nørre Næråstranden på Fyn.  Ynglebestanden er vurderet som sårbar på den danske rødliste.

Føde 
Regnspoven lever blandt andet af sandorme og muslinger, som den får fat i med sit lange næb dybt i vaden.

Kilder og henvisninger

DOF's beskrivelse af Stor Regnspove.

Mågevadefugle
Hvidklire

Hvidkliren (Tringa nebularia) er en 30-35 cm lang sneppefugl, der vejer 125-300 g.

Mågevadefugle
Sikkerhedskopi

En sikkerhedskopi eller en backup er en kopi af data. Kopien er lavet med henblik på at genskabe data, hvis de originale data skulle gå tabt. I simple tilfælde, er det tilstrækkeligt, at kopiere de enkelte filer fra deres originale placering til et andet lagringsmedie.

Hvis der foregår løbende opdatering af de data, der skal sikkerhedskopieres, er det nødvendigt, at blokere for opdateringer så længe kopieringen står på. For at begrænse den tid, hvor opdateringer forhindres, laves kopieringen nogle gange i to trin. Først kopieres data til et hurtigt medie som for eksempel en harddisk. Bagefter kopieres data fra denne disk til det endelige medie.

Der er flere typer medier, der kan bruges til backup:

 CD-ROM: Fordelen er, at det er et billigt medie med hurtig læseadgang. Ulempen er især, at kapaciteten er lav.
 DVD: Der er større kapacitet end på en CD-ROM
 Bånd: Bånd har stor kapacitet og er billige i forhold til kapaciteten. På den anden side er båndstationerne ret dyre i anskaffelse.
 Online backup: Fordelen er, at sikkerhedskopien bliver lagret uden for huset. Dataene bliver krypteret og derefter overført via en krypteret tunnel over internettet, til et professionelt datacenter. Stor kapacitet og billig i drift. Kræver intet specielt hardware. Du bør sikre dig at data er tilstrækkeligt krypteret (448 bit er pt det højeste), samt at data er krypteret både under transport og lagring.

Online backup 
En online backup er en sikkerhedskopi som er lagret på en server som er tilgængelig via internettet. En online backup giver mulighed for at fortage sikkerhedskopiering og genskabning af data uden andet udstyr end en internet forbindelse. Fordelen ved en online backup er at beskyttelsen af sikkerhedskopien kan varetages af en ekstern leverandør, som kan garantere sikkerhedskopien opbevares forsvarlig, samtidig med at sikkerhedskopieringen gøres nemt at håndtere.

Online backup går også under navne som fjernbackup og remote backup.

Danske leverandører 
Antallet af danske leverandører af online backups har været voksende, men er nu stagneret/fundet sit leje. Specielt fra år 2006 begyndte markedet nærmest at eksplodere og har været hjulpet på vej af, at mange webhoteller begyndte at udbyde servicen, som supplement til deres kerneområde, hosting af hjemmesider. Et anden forhold er udbredelsen af de hurtige internetforbindelser hvor der afregnes med en fast månedlig ydelse og hvor trafikken er ubegrænset. Dette er nærmest en forudsætning for udbredelsen af de online backupløsninger, idet al data flyttes via Internettet. Man skal undersøge markedet og sikre sig, at leverandøren virker seriøs og håndterer data på en ordentlig, kompetent og fortrolig måde. 

Datalogi
 
Datasikkerhed
In vernalis temporis

In vernalis temporis er en ode forfattet af Morten Børup ca. 1500. Sangen er dog en gendigtning eller nyfortolkning af en ældre tekst. Den blev i 1895 oversat til dansk af Fr. Moth under titlen "Frydeligt med jubelkor". Melodien findes første gang nedskrevet i den finske nodesamling "Piae cantiones" fra 1582, men er ældre end fra år 1500.

Om denne ode (også kaldet majvise) skriver teologen Erasmus Laetus (også kaldet Rasmus Glad): "...foruden mange skuespil skrev han (Morten Børup) en dejlig ode til den yndige forårstids komme, som han lod disciplene (på Aarhus Katedralskole) synge, når de den første dag i maj bragte vårens første blomster og blade ind i byen."

Oden er i dag Aarhus Katedralskoles skolesang, og bruges blandt andet ved juleafslutningen og dimissionen hvert år, og spilles hver dag fra klokketårnet på Aarhus Rådhus.

"Frydeligt med jubelkor" optræder i Højskolesangbogen som nr. 282 og Den Danske Salmebog som salme nr. 721.

Teksten

Litteratur 
Gejl, Ib (red), Århus, Byens borgere 1165-2000, Århus Byhistoriske Udvalg 2000 (side 60)

Eksterne henvisninger 
 

Sange fra 1500
Salmer i Den Danske Salmebog
Højskolesangbogen
Krystal

En krystal er et fast stof hvor de indgående atomer, molekyler eller ioner er ordnet i et gentagende mønster i alle rumlige dimensioner - se krystalstruktur.

Mange stoffer på væskeform vil danne krystaller når de som følge af ændringer i temperatur eller tryk omdannes til faste stoffer.

Køkkensalt og sukker er dagligdagseksempler på krystallinske stoffer, men også metaller, mineraler og is er krystallinske. Ofte vil der være tale om polykrystallinske forbindelser, hvor et stof består af forskellige sammenvoksede enkrystaller.

De største enkelte krystaller, længere end 10 meter, findes i en underjordisk hule kaldet Cueva de los Cristales eller Crystal Cave of the Giants i  Mexico og er lavet af kalciumsulfat. Den størst kendte geode er Geoda de Pulpí i Spanien, der indeholder de næststørste kendte krystaller: også kalciumsulfat på op til 2 meter.

Se også 

 Calciumnitrat
 Geode (en)
 Is
 Sne

Eksterne henvisninger og kilder 

 Krystaller samles som LEGO-klodser. Videnskab.dk

 
Kemi
Joner

For den elektriske ladede partikel, se ion
Joner er navnet på mennesker, der tilhørte det græsktalende folk, og som dels boede på halvøen Attika i bystaten Athen, og dels boede på flere af øerne i det græske øhav og langs Lilleasiens vestkyst.

Jonerne havde oprindeligt hørt hjemme på det græske fastland, men de var blevet fortrængt ud over havet af en anden, græsk stamme, dorerne, som var indvandret senere end de andre (se Dorervandringen).

Antikken
Grækenlands historie
Anatolien
Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa

Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa (ALDE/ADLE) (engelsk: Alliance of Liberals and Democrats for Europe, fransk: Alliance des Démocrates et des Libéraux pour l'Europe) var en alliance mellem to europæiske politiske partier, nemlig Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa (parti) (ALDE) og Det Europæiske Demokratiske Parti (EDP). Det var den tredjestørste politiske gruppe i Europa-Parlamentet med 84 medlemmer fordelt på 22 lande. ALDE var også repræsenteret i Regionsudvalget, Europarådets Parlamentariske Forsamling og NATO's Parlamentariske Forsamling.

Historie 
På mødet i Det Europæiske Liberale og Demokratiske Partis parlamentariske gruppe, som fandt sted i Bruxelles den 13. juli 2004, vedtog man en henstilling om at oprette en ny gruppe sammen med medlemmer af Europa-Parlamentet fra Det Europæiske Demokratiske Parti, der var grundlagt af François Bayrous UDF, Arbejderpartiet i Litauen og det italienske La Margherita. De to europæiske politiske partier er fortsat separate partier uden for Europa-Parlamentet. Den oprindelige gruppe bestod af 88 medlemmer.
På ALDE-Gruppens stiftelsesmøde, som fandt sted umiddelbart efter ELDR-mødet, blev medlem af Europa-Parlamentet for det britiske Liberale Demokratiske Parti Graham Watson valgt til gruppeleder. Man vedtog også et 10-punktsprogram for Europa.

Medlemmer 
De sidste danske medlemmer af ALDE-gruppen var blandt andre:
 Morten Helveg Petersen (Radikale Venstre)
 Jens Rohde (Radikale Venstre)
 Ulla Tørnæs (Venstre) (afløst af Morten Løkkegaard (V) den 3. marts 2016).

Ulla Tørnæs blev minister for uddannelse og forskning den 29. februar 2016. Den samme dag forlod hun Europa-Parlamentet. Den 3. marts 2016 blev mandatet overtaget af Morten Løkkegaard (V).

Noter 

Etableret i 2004
Grupper i Europa-Parlamentet
Nyland

Nyland (finsk Uusimaa) er et landskap i Finland ved Den Finske Bugts nordlige kyst.

Historie 
Historisk har Nyland strakt sig fra Hangö-odden i vest til Kymmene älv i øst. Ved reformen af Finlands områdeinddeling 1998 blev området delt i to, Nyland og Östra Nyland. De to landskaber blev dog genforenede i 2011.

Nutid 
Det nuværende område Nyland dannedes 1998 og omfatter kommunerne (bykommuner markeret med fed skrift):

Eksterne henvisninger 

 Nylands förbund på svensk

 
Sydfinland
Finlands landskaber
Kunoy

Areal: 35,5 km² (rang 8)
 Indbyggere: 134 (rang 11, den 31.12.2002)
 Pr. km²: 3,8/km²
 Højeste fjeld: Kúvingafjall, 830 m
 Antal fjelde: 11
 Kommune: Kunoyar kommuna
 Markatal: 64-08-00 mk.gl.sk.

Kunoy (dansk Kunø) er en ø i det nordlige Færøerne.
Kunoys 6 højeste fjelde er Kúvingafjall, 830 m, Havnartindur 820 m, Middagsfjall 806 m, Kunoyarnakkur 820 m, Ranndalur 703 m og Urðafjall 817 m. Den udgør sin egen kommune, Kunoyar kommuna.

Øen har fået sit navn efter det 820 m høje forbjerg Kunoyarnakkur på øens nordspids, som falder næsten lodret i Atlanterhavet. Derved regnes det blandt verdens højeste, mens Enniberg på naboøen Viðoy med 754 m lodret klippevæg er verdens højeste lodrette kap. Nordøst for Kunoy bygd ligger der en skov med forskellige træarter.

Der er kun to bygder på Kunoy: Kunoy bygd på vestkysten, og Haraldssund på østkysten. Mellem de to er der en ca. 3 km lang tunnel, mens en dæmning forbinder Haraldsund med naboøen Borðoy, hvor Klaksvík ligger.

En tredje bygd, Skarð, blev forladt efter juleaften 1913, da alle bygdens syv mænd omkom ved et skibsforlis (undtagen en 14-årig og en 70-årig). Símun av Skarði (1872-1942), en af bygdens sønner, boede i Tórshavn, da ulykken skete, og regnes blandt de mest betydningsfulde færøske pædagoger. Han har skrevet den færøske nationalhymne.

Historie 
 1705 – En bonde i Haraldssund blev fradømt sin gård, fordi han havde købt tobak af et nederlandsk skib, i bytte mod to par sokker, og dermed brød det lovfæstede, danske handelsmonopol.
 1867 – Kirken i Kunoy bygd blev bygget.
 1872 – Símun av Skarði blev født i Skarð.
 1913 – På lille julaften druknede alle syv arbejdsføre mænd i Skarð på havet.
 1988 – Tunnelforbindelsen mellem Kunoy bygd og Haraldssund blev åbnet.

Plantagen 
1914 plantede man syd for Kunoy bygd en plantage med 17.000 m², men i dag er kun ca. 7.800 m² dækket af træer, og lunden er derved den mindste plantage på øerne. Specielt ved plantagen er, at den er plantet omkring et kæmpestort klippestykke, som er flyttet dertil af istidens gletsjere. Plantagen er overvejende beplantet med Skovfyr (Pinus sylvestris). Plantagen har gode vandrestier.

Eksterne henvisninger 
 Kunoy.fo – Kunoyar kommuna (officel hjemmeside på færøsk)
 Video: Gluggin.com "Ein løta í viðarlundini"  (6 MB, en kort naturfilm optaget i skoven på Kunoy af Høgni Thomsen)

 
Øer i Færøerne
KØN - Gender Museum Denmark

KØN - Gender Museum Denmark (tidligere Kvindemuseet i Danmark) er et dansk museum med fokus på kønnenes kulturhistorie beliggende i det gamle rådhus i Aarhus. Museet er et af de få i verden, der specifikt omhandler  kønsproblematikker, ligestilling, krop og seksualitet. KØN er et statsanerkendt, landsdækkende specialmuseum og har internationalt opnået status som modelmuseum.

KØN indsamler, udforsker og formidler genstande, der fortæller kønnenes kulturhistorie. KØN tilstræber at øge interessen for de forhold, der gælder for kønnene i dag.

Bygningen 

Bygningen, som KØN har haft til huse i siden 1984, blev oprindeligt opført som rådhus for Aarhus Kommune. Den er tegnet af C.G.F. Thielemann i 1857, længe før kvinder fik valgret. Efterfølgende var bygningen politistation 1941-1984. I 1982 blev samlingerne grundlagt, men den første udstilling blev først åbnet i efteråret 1984, da museet havde fået en bygning.

Bygningen er fredet.

Se også 
 Aarhus gamle rådhus
 Ligestilling
 Feminisme

Noter

Eksterne henvisninger 
 Hjemmesiden for KØN (tidligere Kvindemuseet i Danmark)

Museer i Aarhus
Kvindebevægelsen
Museer etableret i 1984
Statsanerkendte museer i Danmark
Togekspeditionssted

Et togekspeditionssted er et fagudtryk inden for dansk jernbanedrift, der både omfatter stationer og holdesteder.

Almindeligt opfattes en (jernbane)station som et sted hvor passagerer kan stige af og på tog eller gods kan ekspederes. Der findes dog også stationer, der etableret alene af hensyn til driften, f.eks. Ølsemagle Station og Snoghøj Station.

Stationer 
En station er et togekspeditionssted, der hele eller dele af døgnet deltager i den sikkerhedsmæssige afvikling af toggangen. En station har centralsikring og er dækket af indkørselssignaler (I-signaler) eller venstresporindkørselssignaler (VI-signaler).

En station er togfølgestation når den deltager i den sikkerhedsmæssige afvikling af toggangen. Den er kan være lukket (i togfri tidsrum) og den kan være ubetjent (i togtid) og deltager da ikke i den sikkerhedsmæssige afvikling af toggangen. En ubetjent station hører til den fri bane.

Holdesteder 
Et holdested er et togekspeditionssted, som ikke deltager i den sikkerhedsmæssige afvikling af toggangen, og derfor hører til den fri bane. Holdesteder deles i sidespor (med og uden dækningssignal) og trinbræt. Et trinbræt er et holdested uden sikring, hvor passagerudveksling kan finde sted. Et trinbræt kan ligge helt eller delvist på en station. (De fleste ligger dog på fri bane.)

Noter 

Jernbaneanlæg
Skøn

Skøn kan have flere betydninger:

skøn (vurdering) (navneord) – en antagelse, et gæt.
skøn (adjektiv) (tillægsord) – smuk, fantastisk; se også skønhed.

Se også
 Skønlitteratur – litteratur, der overvejende er fiktiv
 Jugendstil – den danske udgave kaldes også skønvirke
 Skønheden og udyret (flertydig) – forskellige udgaver af et fransk eventyr
 Anslag – kan være synonym med skøn
Vagabond

En vagabond er en omstrejfende person. Traditionelt bliver vagabonden fremstillet lidt småromantisk som en festlig person (oftest af hankøn), som selv har valgt det frie vandreliv på vej ud af landevejen med hund, øl og barnevogn, men dette er naturligvis ikke altid tilfældet. Den klassiske vagabond ernærede sig typisk som skærsliber eller ved at udføre små opgaver på bondegårdene de kom forbi. En anden mulighed var at synge i gårdene inde i byerne.

Tegn på husene 

Vagabonderne havde et system med tegn. De kunne markere husene med disse tegn, så andre vagabonder kunne se hvad der kunne opnås og på hvilke vilkår. Nogle steder krævedes der meget arbejde for et måltid mad, andre var mere gavmilde. Tegnene kunne også fortælle andre ting, f.eks. om bidske hunde eller måske om en ensom kvinde, der trængte til andet end at få hugget brænde.

Vagabonderne er ofte klædt i uniformsjakker med masser af medaljer eller skilte, så de klart adskiller sig fra hjemløse.

Mødesteder 

De har ofte en vinterresidens som deres sommerrejser udgår fra, og de planlægger ofte en rute i forvejen. Ruten er dog ikke mere fast, end at det typisk drejer sig om nogle mødepunkter med andre vagabonder.

En af de faste mødepladser er Hjallerup Marked, hvor navngivning af nye vagabonder finder sted. En anden vigtig mødeplads er i forbindelse med Egeskov Marked, hvor kåring af årets stodderkonge sker. En af stodderkongens pligter er at holde justits blandt vagabonderne og afgøre tvister.

Vagabonderne har lidt trange kår i dag, hvor der ikke er så mange muligheder for at tjene penge på vejen, og de tyr derfor til ’tiggeri’.

Nogle vagabonder tyr til småtyveri, men der udøves streng justits vagabonderne imellem. Vagabonder får karantæne fra fællesskabet hvis de stjæler, tager stoffer, er uhøflige eller lyver.

Eksterne henvisninger 

Stillingsbetegnelser
Hjemløshed
Stereotyp
Andreas Røpke

Andreas Mygind Røpke (født 10. maj 1984) var fra 1.1.2010 medlem af regionsrådet i Region Hovedstaden, valgt for Socialistisk Folkeparti. Han blev ikke genvalgt ved valget i 2013.

Biografi
Røpke blev student fra Øregård Gymnasium i 2003 og har siden 2004 studeret økonomi ved Københavns Universitet. Han blev medlem af SF i 2002. Han var formand for partiets trafikpolitiske udvalg 2004-2008, formand for SF i Region Hovedstaden 2008-09 og er medlem af hovedbestyrelsen og partiets økonomiudvalg siden 2008. Han var også kandidat ved regionsvalget 2005 og til Frederiksberg kommunalbestyrelse i 2009.

Konstituering efter regionsvalget 2009
Han blev valgt som SF's spidskandidat til Region Hovedstaden ved en urafstemning i 2008 foran den daværende gruppeformand Allan Schneidermann. Han blev derefter valgt ind i regionsrådet ved valget den 17. november 2009. SF indgik en konstitueringsaftale med Venstre, de Konservative og Dansk Folkeparti. Ifølge aftalen skulle Røpke være regionsrådsformand, og der skulle etableres en "koncernledelse" bestående af de fire partier. Aftalen førte til kritik, og SF trak sig fra aftalen efter intern diskussion. Partiet endte med at indgå en aftale med Socialdemokratiet og de Radikale om at støtte den siddende regionsformand, Vibeke Storm Rasmussen. Røpke forlod derefter SF's partigruppe i regionsrådet. Kort tid efter meldte han sig ud af SF og betegnede sig selv om "uafhængig socialdemokrat" i en periode.

Ifølge hans facebook side har han december 2011 ansøgt SF om at blive medlem igen. Dette blev afvist af SF's landsledelse

Klagesag om domæne
Ifølge en artikel i Politiken den 20. november 2009 havde Røpke og Ørestadsselskabet i 2007 haft en uoverensstemmelse om domænenavnet metroselskabet.dk. Røpke havde registreret domænet til brug for en forening, "Metroselskabet", der skulle agitere for letbaner i stedet for en udbygning af metroen. Klagenævnet for Domænenavne afgjorde at Røpke skulle overdrage domænenavnet til Ørestadsselskabet. I pressen har det været antydet at Røpke ville afpresse Metroen, hvilket han selv afviser. Ifølge ham selv var formålet at udføre en "politisk happening for at sætte noget på dagsordenen". Røpke er ikke blevet dømt, da Klagenævnet for Domænenavne er et uafhængigt organ, ikke en domstol.

Referencer

Eksterne henvisninger
 Andreas Røpkes hjemmeside 

Politikere fra SF
Regionsrådsmedlemmer fra Socialistisk Folkeparti
Liden klokke

 
Liden klokke (Campanula rotundifolia) eller blåklokke er en 10-40 cm høj urt, der vokser langs vejkanter og på heder og overdrev.

Beskrivelse 
Liden klokke er en flerårig urt, som danner en flad bladroset og en opret, blomsterbærende stængel. Bladene i rosetten er langstilkede og nyre- eller hjerteformede med nogle få, grove tænder langs randen. Stængelbladene er spredtstillede, lancetformede og helrandede.

Blomstringen sker i juli-september, og blomsterne sidder endestillet på de spinkle stængler i nogle fåblomstrede stande eller enkeltvis. De enkelte blomster er forholdsvis store, dybblå og klokkeformede. Frugterne er kapsler med ret store frø.

Rodnettet er kraftigt og dybtgående.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,25 m (25 x 25 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Voksested 

Planten er udbredt i Nordamerika (ned til Mexico), Sibirien, Centralasien og Europa. Den er meget almindelig i Danmark, hvor den findes på lysåbne voksesteder med magre, tørre jorde, og det vil sige skovbryn, vejkanter, overdrev og heder.

I overdrevsprægede folde på Mols Bjerge med hestegræsning året rundt findes arten sammen med bl.a. alm. hvene, spergel, bidende stenurt, bølget bunke, engrapgræs, bredbladet vejbred, fåresvingel, hvid kløver, rød svingel og vellugtende gulaks

Mælkesaft 
Alle dele af planten indeholder mælkesaft.

Henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Flerårige urter
Blå blomster
Klokke-slægten
Rapunsel

Slægten Rapunsel (Phyteuma) er udbredt i Europa med ca. 20 arter. Det er flerårige, urteagtige og lave planter med glatte stængler og blade. Blomsterne er samlet i endestillede hoveder. De enkelte blomster er oftest blå, men enkelte arter har flødehvide blomster.

 Dværgrapunsel (Phyteuma humile)
 Blå rapunsel (Phyteuma nigrum)
 Alperapunsel (Phyteuma scheuchzeri)
 Aksrapunsel (Phyteuma spicatum)
Transcendental fænomenologi

Transcendental fænomenologi er en filosofisk retning, der er grundlagt af den tyske filosof Edmund Husserl (1859-1938). Den går ud på at finde et sikkert fundament for al erkendelse ved at se bort fra alle fordomme og al teoretisk viden, sætte parentes om den, udføre hvad Husserl kalder epoché: Træde ud af eller transcendere den naturlige indstilling og opfattelse.

Noter

Se også 
 Eksistentiel fænomenologi : Videreudviklingen af den transcendentale fænomenologi af Martin Heidegger og Maurice Merleau-Ponty
 Fænomenologi - Intentionalitet – Epoché – Væsensskuen – Livsverden

Eksterne henvisninger 
 Livsverden.dk: Om Edmund Husserl. Introduktion, litteraturoversigt, download gratis fagartikler samt tekster forfattet af Husserl
 Stikord eller begrebsoversigt til fænomenologi (doc-fil) – (htm-fil) fra Hum.aau.dk/~zeller
 "Husserls transcendentalfænomenologi" (rtf-fil) – htm-fil

Filosofi
Fænomenologi
Psykologi