kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Crookes (månekrater)

Crookes er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den engelske fysiker og kemiker William Crookes (1832 – 1919).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Crookeskrateret ligger sydvest for det giantiske Korolevkrater. Sydvest for Crookes ligger McKellarkrateret.

Karakteristika 
Kraterranden har forholdsvis høj albedo i sammenligning med de fleste tilsvarende kratere på Månen, og det ligger i centrum for et strålesystem. Disse udkastninger danner et næsten uafbrudt tæppe ud til en afstand af mindst en kraterdiameter, før de danner forlængede stråler og en mangfoldighed af tjavsede mærker på overfladen. Strålesystemet fortsætter over adskillige hundrede kilometer og ligger endog over en væsentlig del af Korolevbassinet.

Som ventet for et forholdsvis ungt krater har Crookes en skarp kant, som ikke er eroderet af betydning. De indre vægge er ret brede og der er nedfald fra dem langs randen. Lidt forskudt mod øst for kratermidten ligger en lille central top på kraterbunden.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Crookeskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Crozier (månekrater)

Crozier er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den østlige del af Månens forside, langs den sydvestlige rand af Mare Fecunditatis. Det er opkaldt efter den engelske opdagelsesrejsende Francis R.M. Crozier (1796 – 1848).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Crozierkrateret ligger øst-nordøst for det fremtrædende Colombokrater og sydøst for det lille Bellotkrater.

Karakteristika 
Dette kraters smalle rand danner en forvredet omslutning, som har udbulinger udad ved de nordvestlige, sydvestlige og sydøastlige sider. Kraterbunden er blevet dækket og næsten fyldt op af basaltisk lava, som har givet en jævn overflade med lav albedo, som svarer til den mørke farvetone i det nærliggende mare. Næsten helt sluttet til den ydre rand ligger de ligeledes oversvømmede kratere "Crozier D" mod øst og "Crozier M" mod sydøst.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Crozierkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Crüger (månekrater)

Crüger er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den vestlige del af Månens forside og er opkaldt efter den tyske matematiker Peter Crüger (1580 – 1639).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Crügerkrateret ligger nordøst for den meget større bjergomgivne slette Darwin.

Karakteristika 
Et bemærkelsesværdigt træk ved dette krater er den meget mørke kraterbund, som har en af de laveste albedo-værdier på Månen. Overfladen er blevet dækket af basaltisk lava og har kun været udsat for minimal overdækning af udkastninger fra andre nedslag. Kraterbunden er næsten uden særlige landskabstræk, idet der kun er et lillebitte krater nær centrum og få andre, ligeledes ganske små nedslag. Den ydre rand er lav og næsten cirkulær og er ikke særlig omformet af senere nedslag.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Crügerkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Ctesibius (månekrater)

Ctesibius er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside nær dens ækvator og er opkaldt efter den ægyptiske fysiker Ctesibius (? – ca. 100 f.Kr.)

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1976.

Omgivelser 
Ctesibiuskrateret ligger mellem det større Abul Wáfakrater mod vest og det lidt mindre Heronkrater mod øst.

Karakteristika 
Den ydre væg i Ctesibius er bred og med en skarp og ringe erosion. Der er en lav højderyg, som er sluttet til den sydlige rand, og som drejer mod syd-sydøst. I centrum af den relativt flade kraterbund ligger en lav højderyg. Der findes svage spor af strålemateriale over den vestlige bund og rand, stammende fra Nechokrateret mod sydøst.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Curie (månekrater)

Curie er et stort nedslagskrater på Månen, hvoraf meget ligger på Månens bagside, men den vestlige rand rækker ind over Månens forside (som den er defineret ved det selenografiske koordinatsystem). Området bringes lejlighedsvis helt inden for synsvidde på grund af libration, men krateret ses da fra siden og i perspektivisk forkortning, så kun få detaljer kan observeres. Krateret er opkaldt efter den franske fysiker, kemiker og nobelprismodtager Pierre Curie (1859 – 1906).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Curiekrateret ligger mellem Schorr mod nordvest og den bjergomgivne slette Sklodowska mod nordøst. Den stærkt beskadigede bjergomgivne slette Lauritsen er forbundet med dets sydøstlige rand. Både Sklodowska og Lauritsen er mindre end Curie.

Karakteristika 
Curies ydre rand er blevet beskadiget og omformet af nærliggende nedslag. Randens sider er forholdsvis lineære, hvilket giver krateret en kasselignende form. Over en del af den østlige del af randen ligger de bemærkelseværdige satellitkratere "Curie C" mod nordøst og "Curie G" mod øst. I den nordlige ende ligger det lille krater "Curie Z" over kraterranden. Der ligger adskillige andre små kratere langs randen, særlig mod sydvest.

Kraterbunden i Curiekrateret danner en forholdsvis jævn slette, i det mindste i forhold til det terræn, som omgiver krateret, men bunden er adskillige steder forstyrret af små nedslag. En samling af disse ligger nær den sydvestlige rand, og adskillige af dem overlapper hinanden. Det lille krater "Curie K" ligger i bundens sydøstlige del, og "Curie V" ligger langs den nordvestlige indre væg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Curiekrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Curtis (månekrater)

Curtis er et lille nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside og er opkaldt efter den amerikanske astronom Heber D. Curtis (1872 – 1942).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1973. 

Før det blev omdøbt af IAU, hed dette krater "Picard Z".

Omgivelser 
Curtiskrateret ligger i det vestlige Mare Crisium, øst for Picardkrateret.

Karakteristika 
Krateret er cirkulært og skålformet uden særlige træk.

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Curtius (månekrater)

Curtius er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens forside. Fra Jorden
ses Curtius i perspektivisk forkortning, så mange detaljer ikke kan observeres. Det er alligevel et stort krater, som let kan findes, selv med små teleskoper. Det er opkaldt efter den tyske astronom Albert Curtius (1600 – 1671).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Curtiuskrateret ligger inden for en kraterdiameter af det endnu større Moretuskrater mod sydvest. Mod nordøst ligger det mindre Pentlandkrater.

Karakteristika 
Krateret er fra Nectarianperioden, for 3,92 til 3,85 millarder år siden. Den ydre rand af Curtius er blevet afrundet ved nedslagserosion, men har bibeholdt meget af sin oprindelige struktur. Mod de nordlige og nordvestlige dele af randen findes et par bemærkelsesværdige udadgående buler, som ødelægger kraterets almindelige symmetri. Det lille satellitkrater "Curtius E" ligger over den østlige rand, og det lille skålformede småkrater "Curtius A" ligger langs randen mod syd.

Kraterbunden er forholdsvis jævn og har lave, centrale toppe nær sit midtpunkt. Den nordlige del af den indre væg rækker længere ind i bunden, end det er tilfældet andre steder, hvilket gør bunden lidt irregulær. Ellers er bunden dækket af et antal småkratere, men der er ingen større kratere af betydning.

Satellitkratere 
7De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Curtiuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cusanus (månekrater)

Cusanus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside nær den nordøstlige rand. På grund af dets placering ses Cusanus i perspektivisk forkortning fra Jorden, og dets synlighed er påvirket af libration. Det er opkaldt efter den tyske teolog, matematiker og filosof Nicolaus Cusanus (1401 – 1464).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Den nordlige rand af Cusanuskrateret er næsten sluttet til den syd-sydøstlige rand af det større Petermannkrater.

Karakteristika 
Kraterranden er eroderet og afrundet af senere mindre nedslag. Der ses stadig terrasser på de indre vægge, men dog ikke så tydelige som på yngre kratere. Et par små kratere danner et indskæring langs den østlige rand, og der er en let indadgående bule langs den indre væg mod vest.

Kraterbunden er blevet dækket af lava, som har efterladt den flad og uden særlige træk. Lavadækket er dog ikke dybt nok til at bredden af de indre vægge er væsentligt reduceret.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cusanuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cuvier (månekrater)

Cuvier er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige halvkugle på Månens forside og er opkaldt efter den franske videnskabsmand og palæontolog Georges Cuvier (1769 – 1832).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Cuvierkrateret er forbundet med det øst-sydøstlige rand af det usædvanlige Heraclituskrater. Mod nordøst ligger Clairautkrateret.

Karakteristika 
Kraterranden er nedslidt og eroderet af senere nedslag, så den ydre væg nu er afrundet og blevet lavere. Der ligger et lille, men bemærkelsesværdigt kraterpar over den nordlige rand, og to andre små kratere ligger over de østlige og sydlige dele af randen. Ligeledes er der adskillige småkratere over randen mod nord-nordvest. Hvor randen deles med Heraclitus, er der en let indadgående bule, så den på et kort stykke ser lidt fladere ud.

Kraterbunden er jævn og næsten uden særlige formationer, og meget af den synes at være dækket af nye lag. Overfladen har ikke den lave albedo, som er karakteristisk for et mare, og den svarer til farvetonen af det omgivende terræn. Bunden udviser i stedet svage spor af materialer fra et strålesystem andetsteds fra.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cuvierkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cyrano (månekrater)

Cyrano er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens bagside og er opkaldt efter den franske forfatter Cyrano de Bergerac (1315 – 1655).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Cyranokrateret ligger lige øst for den meget store bjergomgivne slette Gagarin og nord for det noget mindre Barbierkrater.

Karakteristika 
Cyrano bemærkes især for de små nedslag langs den vestlige og sydvestlige rand, hvoraf det pæreformede "Cyrano P" trænger lidt ind i det indre af krateret. Resten af randen har været udsat for nogen nedslidning og er især eroderet i den nordlige ende. Der ligger også nogle få små kratere i det indre, heriblandt et sammensluttet kraterpar på den østlige side og et krater langs den nordøstlige indre væg. Den nordlige halvdel af bunden er lidt mere irregulær end den sydlige.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cyranokrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Cyrillus (månekrater)

Cyrillus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på Månens forside ved den nordvestlige rand af Mare Nectaris. Det er opkaldt efter den ægyptiske teolog og pave i den koptiske katolske kirke, Sankt Cyril (ca. 378 – ca. 444).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Cyrilluskrateret trænger ind i den nordøstlige rand af det lige så store og yngre Theophiluskrater. Mod syd ligger det ligeledes fremtrædende Catharinakrater. Tilsammen danner disse en bemærkelsesværdig trio i Månens sydøstlige kvadrant. Nordvest for ligger Ibn-Rushdkrateret.

Karakteristika 
I kraterbunden ligger en noget reduceret central højde og det anseelige satellitkrater "Cyrillus A". Lidt nordøst for kratermidten rejser tre afrundede bjerge sig til højder over 1.000 meter over bunden af Theophilus: Cyrillius Alpha, Delta og Eta. Kratervæggen i Cyrillus er intakt, bortset fra området, hvor det er ramt af Theophilus-nedslaget

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cyrilluskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Luís Boa Morte

Luís Boa Morte Pereira (født 4. august 1977 i Lissabon, Portugal) er en portugisisk tidligere fodboldspiller, der spillede som midtbanespiller eller kantspiller. Gennem karrieren spillede han blandt andet for Arsenal, Southampton, Fulham, West Ham United, AEL 1964 samt for Orlando Pirates.

I sin tid i Arsenal F.C. var Boa Morte i 1998 med til at sikre klubben The Double, sejr i Premier League og FA Cup.

Landshold 
Boa Morte nåede i sin tid som landsholdsspiller at spille 28 kampe og score ét mål for Portugals landshold, som han debuterede for i april 2001 i et opgør mod Frankrig. Hans hidtil eneste landskampsmål blev scoret i november samme år i en kamp mod Angola. Han var en del af den portugisiske trup, der ved VM i 2006 nåede semifinalerne, og han deltog også under OL i 2004 i Athen.

Titler 
Premier League
 1998 med Arsenal F.C.

FA Cup
 1998 med Arsenal F.C.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Portugal
Fodboldspillere fra Arsenal F.C.
Fodboldspillere fra Southampton F.C.
Fodboldspillere fra Fulham F.C.
Fodboldspillere fra West Ham United F.C.
Fodboldspillere fra Chesterfield F.C.
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Månekratere, C-F

Dette er en del af listen over månekratere, nemlig de kratere, hvis navn begynder med bogstaverne C, D, E eller F. De satellitkratere, som hører til et krater, er beskrevet på den respektive kraterartikel, og denne indeholder også kildeangivelser til de oplysninger, som fremgår nedenfor. Angivelsen af, om et krater ligger på Månens forside (F) eller Månens bagside (B) er bestemt af dets selenografiske koordinater.

C

D

E

F 

C
Herbert von Bose

Carl Fedor Eduard Herbert von Bose (16. marts 1893 i Strasbourg – 30. juni 1934 i Berlin) var en tysk embedsmand og politisk sekretær for Franz von Papen.

Familie 

Han tilhørte en gammel katolsk saksisk adelsslægt og var søn af den kejserlige regeringsråd Fedor von Bose (1856-1919), afdelingschef i den kejserlige generaldirektion for jernbanen i Elsass-Lothringen, og hans første kone Johanna Dill (1859-1888).

Bose blev 7. oktober 1919 gift i Kassel med Therese Kühne (født 10. november 1895 i Jüterbog, Brandenburg, død 4. december 1963 i Schopfloch i Schwarzwald), datter af infanterigeneralen Viktor Kühne og Maria von Eschwege.

Liv 

Bose var først kongelig preussisk kaptajn. Som politisk sekretær for vicekansler Franz von Papen blev han chef for vicekanslerens presseafdeling. I denne funktion var han en af forfatterne af Marburgtalen, som tydelig formulerede den konservative kritik mod nationalsocialismen. Som resultat af denne tale blev han skudt og dræbt af SS ved sit skrivebord i 1934 i forbindelse med de lange knives nat.

Litteratur 
 Genealogisches Handbuch des Adels, Adelige Häuser A Band VIII, Seite 144, Band 38 der Gesamtreihe, C. A. Starke Verlag, Limburg (Lahn) 1966, 

Politikere fra Weimarrepublikken
Personer fra Strasbourg
Jüterbog

Jüterbog er en tysk by i landkreis Teltow-Fläming i delstaten Brandenburg omkring 50 km syd for Berlin. Byen er kendt for slaget ved Jüterbog i 1644.

Eksterne henvisninger 

Byer i Brandenburg
Cysatus (månekrater)

Cysatus er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den sydlige del af Månens forside. På grund af dets sydlige positition ses Cysatus i perspektivisk forkortning fra Jorden. Det er opkaldt efter den schweiziske matematiker og astronom Jean-Baptiste Cysat (1588 – 1657).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1935.

Omgivelser 
Cysatuskrateret er forbundet med den nordøstlige rand af det større Gruembergerkrater og trænger lidt ind i dettes indre. Stik syd for ligger Moretuskrateret, og mod øst ligger Curtiuskrateret.

Karakteristika 
Dette cirkulære krater mangler bemærkelsesværdige træk, da det ikke har betydende kratere over sin rand eller i den flade og jævne kraterbund. De indre vægge er uden terrasser og skråner blot ned mod bunden. Den indre kratervæg mod nordøst er lidt smallere end den øvrige.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Cysatuskrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen
Per Michael Jespersen

Per Michael Jespersen (født 26. januar 1963 i København) er en dansk journalist og tidligere direktør for tænketanken Cevea.  

Jespersen blev cand.scient.pol. med bifag i retorik fra Københavns Universitet i 1992. Som nyuddannet arbejdede han i Erhvervsministeriet som informationsmedarbejder, og var fra 1997 til 2005 ansat ved Politiken, bl.a. som ledende debatredaktør. I 2005 til 2009 var han chefredaktør for Ugebrevet A4, der udgives af LO, og i februar 2009 vendte han tilbage til Politiken som opinionsredaktør. Fra maj 2019 til december 2020 var han direktør for tænketanken Cevea.
 

Journalister fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Personer fra København
Politologer fra Danmark
Journalister ved Politiken
Chappell (månekrater)

Chappell er et nedslagskrater på Månen. Det befinder sig på den nordlige halvkugle på Månens bagside og er opkaldt efter den amerikanske astronom James F. Chappell (1891 – 1964).

Navnet blev officielt tildelt af den Internationale Astronomiske Union (IAU) i 1970.

Omgivelser 
Chappell ligger nord for krateret Debye.

Karakteristika 
Krateret ligger i et område af måneoverfladen, som er stærkt ramt af nedslag, og der ligger mange små kratere over meget af dets ydre rand. Især er den nordlige rand blevet næsten helt udraderet, men små kratere ligger også over randen mod nordvest og sydøst. Den tilbageværende kraterrand danner en afrundet og noget uregelmæssig kant mod kratersænkningen.

I modsætning hertil er kraterbunden bemærkelsesværdigt lidt ramt af nedslag, bortset fra nogle få småkratere. Den indre overflade er mere jævn og karakterløs end det forrevne terræn, som omgiver krateret. Nær kraterbundens midte er der en lav og afrundet central højderyg.

Satellitkratere 
De kratere, som kaldes satellitter, er små kratere beliggende i eller nær hovedkrateret. Deres dannelse er sædvanligvis sket uafhængigt af dette, men de får samme navn som hovedkrateret med tilføjelse af et stort bogstav. På kort over Månen er det en konvention at identificere dem ved at placere dette bogstav på den side af satellitkraterets midte, som ligger nærmest hovedkrateret. Chappellkrateret har følgende satellitkratere:

Måneatlas

Se også 
 Månekratere – Liste over kratere på Månen
 Navne på Månens have – Liste over have på Månen

Navigation

Kilder

Eksterne henvisninger

Bibliografi 

Kratere på Månen