kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tamdrup Kirke

Tamdrup Kirke er én af landets ældste kirker og stammer fra o. 1125. Samtidig er kirken omgærdet af en del mystik. Hovedbygningen består af en romansk basilika, på hvis vægge der findes udstrakte rester af landets ældste kalkmalerier, der svarer til Jelling Kirkes malerier, som desværre blev nærmest ødelagt 1874-75 i forbindelse med en alt for hård restaurering.

Kirken bestod oprindeligt af en treskibet basilika, og rummet er opdelt af 2×6 rundesøjler og rundbuede arkademure, der åbner sig mod sideskibene. Dette blev radikalt ændret i 1400-tallet da kirken blev ombygget i gotisk stil. Tårnet og våbenhuset stammer fra denne ombygning.

Inventar 

Tamdrup Kirkes mest berømte inventar findes i dag på Nationalmuseet. Det drejer sig om et gyldent alter. Det nuværende frontale i kirken er en afstøbning af de originale, forgyldte kobberrelieffer. Både deres funktion og placering samt datering er omdiskuteret. Man kan ikke afgøre, om de tilhører et alter eller et helgenskrin. Det er sandsynligvis beregnet for Poppo, der omvendte Harald Blåtand til kristendommen. Dette hænger også godt sammen med Tamdrups funktion som valfartskirke.
Pladernes fortælling rummer fire historier, hvilket svarer godt til et firesidet skrin. Dateringen af pladerne er usikker. Den historiske fortælling, de skildrer, nemlig Poppos jernbyrd samt Harald Blåtands omvendelse og afsluttende med hans dåbsscene, foregik i sidste del af 900-tallet, men ved at sammenligne med andre gyldne altre har man dateret Tamdrupalteret til o. 1200. Det er dog formentlig en del ældre, sikkert udført i forbindelse med kirkens opførelse i begyndelsen af 1100-tallet.

Et andet af kirkens pragtstykker er døbefonten. Den hører til Østjyllands bedste romanske granitfonte. Den udmærker sig ved sine usædvanlige motiver. I stedet for de jyske løver har den evangelistsymbolerne i højrelief omgivet af fornemme bladranker og menneskefigurer, og på foden er der engle.

Altertavlen og prædikestolen er renæssancearbejder fra først i 1600-tallet.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Tamdrup Kirke  på Danmarks Kirker, Hæfte 52. 
 Politikens bog om Danmarks kirker af Niels Peter Stilling, Politikens Forlag 2000. 
 Tamdrup Kirke og gård af Ole Schiørring, Henrik Græbe mfl., Horsens Museum og forlaget Skippershoved 1991. 
 Tamdrup Kirke  hos nordenskirker.dk
 Tamdrup Kirke hos KortTilKirken.dk
 Tamdrup Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Horsens Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Skanderborg Amt
R. Thórhallsson

R. Thórhallsson. (født 1973 i Island) er en kunstner der specialiserer sig i tegning, skulptur og film. Han har holdt adskillige udstillinger i sit hjemland og Europa, lavet kort- og dokumentarfilm samt musikvideoer, arbejdet som performance-kunstner, bladtegner, instruktør, lysdesigner og scenograf m.m. Han har boet og arbejdet på Christiania i København siden 1998.

Performancekunstnere
Kunstnere fra Island
Öömrang

Öömrang (på dansk Amring, Amrumfrisisk eller Ømrang) er en nordfrisisk dialekt på øen Amrum. Cirka 800 amringer taler denne frisiske variant. Sproget kom til øen med frisiske indvandrere fra sydvest, som bosatte sig her som kongefrisere efter 800. I 1974 stiftedes Öömrang Ferian (Amring Forening), som driver ømuseet Öömrang Hüs.

På øens grundskole Öömrang Skuul undervises på amrumfrisisk.

Skrivemåde 
Den nordfrisiske ortografi afviger lidt fra den danske og den tyske. En kort stavelse betegnes ved en enkelt vokal og en lang stavelse betegnes ved en dobbelt vokal (for eksempel i skuul, skole). Konsonantfordobling findes ikke.
I öömrang findes mange diftonger og en enkelt triftong uai (for eksempel i spuai, at spå). Dialekten har mange omlyde.

Karakteristika 
Öömrang har kun en ubestemt artikel an (for eksempel an sark, en kirke). Men der er to forskellige former for bestemte artikler på öömrang. Den ene form er den situationsbetingede dentalløse a ved fælleskøn eller at ved intetkøn (for eksempel i a prääster, præsten eller  at hood, hovedet) og den anden er den baggrundsbetingede dentalartikel de ved fælleskøn eller det ved intetkøn (for eksempel di ual maan, den gamle mand eller det ual dör, den gamle dør). Den dentalløse artikel a ligner det jyske æ.

Substantivets flertalform bliver ved maskuline substantiver dannet som på dansk med -er (for eksempel aapel, aapler, æble, æbler) og ved feminine eller enkelte maskuline substantiver som på tysk med -en (for eksempel büür, büüren, bonde, bønder). En anden flertalsform er som på engelsk -s (for eksempel naiber, naibers, nabo, naboer).

Det amrumfrisiske verbum har to forskellige infinitiver. Infinitiv I slutter på -i. Ved Infinitiv II bruges som i oldengelsk efter infinitivmærket tu en lang form med -n eller -en (for eksempel swaari, at svare eller am tu swaarin, for at svare). Præsens bliver dannet på samme måde som infinitiv I (eksempel ik swaari, dü swaarest, hi swaaret, wi swaari, jeg/du/han/vi svarer).

De personlige stedord er ik, mi i 1. person, dü, di i 2. person og hi, ham i 3. person maskulinum. De påpegende stedord dihir, jühir, dethir (den her, det her) i singularis eller dönhir (de her) i pluralis blev dannet efter dansk mønster.

Öömrang har det rullende r.

Talord 
De vigtigste talord på öömrang og dansk er:

Eksterne henvisninger 
 Öömrang Ferians Netsted

Frisiske dialekter
Amrum
Grenen Kunstmuseum

Grenen Kunstmuseum i Skagen er grundlagt i 1977 af kunstneren Axel Lind, og bygget på ruinerne af Grenens gamle badehotel.

Blandt museets permanente udstillinger kan nævnes 'Axel Linds malerier', 'Nutidige Skagenskunstnere 1940-' og 'Museets Skulptursamling' som indeholder værker af nordiske, russiske og italienske kunstnere.

Eksterne henvisninger 
 officiel hjemmeside
 Axel Lind 

Museer i Skagen
Kunstmuseer i Danmark
Museer etableret i 1977
Brøndums Hotel

Brøndums Hotel er et dansk hotel på Anchersvej 3 i Skagen.

Hotellet har dels værelser i hovedbygningen, dels 25 værelser i Admiralgaarden på Østre Strandvej. Hotellet er specielt kendt for sin historiske atmosfære og sit køkken.

Hotellets historie 
Oprindelsen til hotellet var en firelænget gård, som Ane Kirstine Houmann (gift Brøndum) (1785-1858) arvede efter sin stedfar Christen Degn (1760-1839). Hun drev her sammen med sin mand, Anders Eriksen Brøndum (1781-1835) , Brøndums købmandsgård og gæstgiveri. Hendes søn Erik Andersen Brøndum (1820-1890) overtog hotellet efter faderens død. Navnet Brøndums Hotel fik det først af sønnen Christen Degn Brøndum (1856-1932), der overtog gæstgivergården omkring år 1880. Hotellet er udvidet og ombygget i flere omgange og fik i 1915 et anneks Admiralgården bygget efter samme tegninger som Kongevillaen. Hotellets spisesal, kendt som Brøndums spisesal blev i 1946 overført til Skagens Museum.

Skagensmalerinden Anna Ancher var datter af Erik Andersen Brøndum og Anne Hedvig Brøndum (1826-1916) og blev født på hotellet under H.C. Andersens besøg.

Kendte besøgende 
 H.C. Andersen
 Karen Blixen
 Skagensmalerne

Galleri

Litteratur 
 Jacobsen, Claus: Brøndums Hotel: stedet og maden, Aschehougs Forlag, 2003, .
 Voss, Knud: Hos Brøndums i Skagen 1780-1930, Forlaget Gyldendal, 1989, .

Noter

Eksterne henvisninger 

 Brøndums Hotel – Officiel hjemmeside
 1001fortællinger om Brøndums Hotel, hvor Skagensmalerne samledes
 Brøndums Hotel på Skagensmuseum.dk

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Skagen
Hoteller i Danmark
Kunstnerkolonien i Skagen
Favnmål

Et favnmål er et (stort) passerlignende instrument til simpel opmåling. Anvendes ved, at favnmålet svinges rundt samtidig med, at man vandrer strækningen igennem og tæller favnmålets "skridt". I nyere tid har favnmålet kunnet stilles til at måle 2 meter foruden en favn.

Måleinstrumenter
Messianologi

Ordet messianologi er sammensat af Messias og logos. Ligesom ordet kristologi, der er sammensat af ordet christos ("salvet") og logos, betyder det ordret "lære (eller belæring) om Messias", og det hører oprindelig hjemme i en jødisk sammenhæng.

I moderne religionsvidenskab har begrebet messianologi fået en bredere betydning som en generel betegnelse for et fremtidshåb, som forekommer i adskillige religioner og kulturer, om en kommende frelserskikkelse der skal gøre en ende på gruppens nuværende trængsler og oprette den gunstige tilstand som man længes efter og håber på.

Kilde 
 Bilde, Per (2001). En religion bliver til : en undersøgelse af kristendommens forudsætninger og tilblivelse indtil år 110. Frederiksberg : Anis. DK5=22.59 
Fra kapitel 3.2.2 Messianologi

Se også 
 Eskatologi
 Apokalyptik

Religion
Teologi
Jødedom
Kristendom
Westerlauwersfrisisk

Westerlauwersfrisisk eller vestfrisisk er det ene af de officielle forvaltningssprog i Nederland. I Frisland (frisisk: Fryslân) bor godt 640.000 mennesker (2005), hvoraf 95 % forstår sproget. Godt 350.000 har frisisk som modersmål.

Ud over westerlauwersfrisisk tales på den slesvigske vestkyst mellem Husum og Vidåen samt på øerne udenfor en anden variant af frisisk: nordfrisisk. Både Tyskland og Nederland har anerkendt frisisk som minoritetssprog. Derfor er sproget beskyttet af den europæiske pagt for minoritetssprog.

Frisisk er et valgfag i Frisland, og man kan vælge at gå til eksamen i sproget ved de nederlandske undervisningsinstitutioner. Derudover er der også frisiske studieretninger ved universitet i Amsterdam og universitetet i Groningen.

I Frisland bliver der undervist i standardfrisisk, som er baseret på de to vestfrisiske dialekter kleifrisisk og woudfrisisk.

Klassifikation 
 Indoeuropæisk
 Germansk
 Vestgermansk
 Anglo-frisisk
 Frisisk
 Westerlauwersfrisisk

Inddeling 
Westerlauwersfrisisk inddeles i:
 Kleifrisisk (i Kleistreek, som er en speciel del af Friesland, som kulturmæssigt skiller sig ud)
 Woudfrisisk (i de frisiske skove, et område af Friesland: Friese Wouden)
 Zuidwesthoeks (i Zuidwesthoek)
 Hindeloopers (i Hindeloopen)
 Aasters og Westers
 Schiermonnikoogs eller Eilanders (på Schiermonnikoog)

Eksterne henvisninger 

Frisisk sprog
Nis Albrecht Johannsen

Nis Albrecht Johannsen (11. marts 1888 i Dedsbøl – 15. august 1967 i Dedsbøl) var en nordfrisisk forfatter. Han blev født i 1888 i Dedsbøl (nordfrisisk Deesbel) i Bøkingherred.

Nis Albrecht Johannsen var en central skikkelse i den nordfrisiske bevægelse i 1900-tallet. Han gik blandt andet stærkt ind for indførelse af frisiskundervisning på de offentlige, nordfrisiske skoler. I 1926 udgav han sammen med Katharina Ingwersen en nordfrisisk læsebog. Han skrev også en række digte på nordfrisisk som Bai e swuunewäil (på dansk Ved svanesøen) og Åål bait spanfülj (Bedstemor ved spinderokken). Hans kendteste værk er Gölj, rüüdj, ween (Guld – rød – blå), som udviklede sig til nordfriserens uofficielle hymne. Under anden verdenskrig distancerede Johannsen sig fra den tysk-orienterede nordfrisiske forening og blev sammen med blandt andre Lorenz Conrad Peters i 1948 medstifter af foreningen Nordfriisk Instituut, hvis mål er at overvinde konflikten mellem tysksindede, dansksindede og nationale nordfrisere. En stor del af hans digte blev i 1956 udgivet i antologien Beerid (Høst).

Litteratur 

 Beerid: Frasche dächte
 Üt min Schatull Bredsted 1928
 Luklik tid. Üülje än naiere bjarnerime än hu dächte deertu, udvalgte digte

Nordfrisere
Digtere fra Frisland
Personer fra Nordfrisland
Villarrobledo

Villarrobledo er en by i La Mancha (Spanien), beliggende i provinsen Albacete.

Galleri

Eksterne henvisninger 
 
 Villarrobledos turistkontor
 Villarrobledos karneval
 Villarrobledos helliguge
 Viña Rock musikfestival
 

Byer i Castilla-La Mancha
Titeuf

Titeuf er en fransk-schweizisk tegnefilm som er baseret på tegneserien af samme navn.

Danske stemmer 
 Annette Heick
 Mille Lehfeldt
 Julie Lund

Eksterne henvsininger
 

Tegnefilm fra Frankrig
Franske film fra 2011
Beyblade

er en japansk animeserie.

Serien handler om Tyson Granger og hans 4 venner på teamet Bladebreakers, Kai Hiwatari, Ray Kon, Max Tate og Kenny (chef), hvis mål er at blive beyblade verdensmestre. Ved verdensmesterskabet skal de op imod Demolition boy, som består af Tala, Bryan, Spencer og Ian. De blader for Biovolt. Beyblade stammer fra et ældgammelt japansk spil for børn der kaldes "Beygoma". Beyblades er en slags snurretoppe med enorme kræfter der kan indeholde et bit-beast, som er et meget kraftfuldt magisk væsen. 
Serien består af 3 sæsoner med i alt 51 afsnit i hver. Der er også blevet lavet en film, Beyblade: The Movie - Fierce Battle, der foregår i slutningen af 2. sæson og starten af 3. sæson.

Den 9. august 2008 blev de nye beyblades udgivet i Japan, denne gang lavet af metal i stedet for plastik, som de gamle var lavet af. Der er allerede tale om en ny anime der får premiere i april 2009 i Japan med nye figurer og en ny historie. Man har dog endnu ikke hørt noget om en ny manga der også skulle udgives.

Eksterne henvisninger 
 
 Officiel hjemmeside (engelsk)
 Officiel D-Rights hjemmeside (japansk)
 Takao Aoki's hjemmeside  (japansk)
Duel Masters

er en japansk animeserie. Handlingen foregår omkring et kortspil af samme navn.

I Danmark kørte serien på TV 2.

Kortspil
Duel Masters Trading Card Game er et samlekortspil baseret på Duel Masters, udviklet af Wizards of the Coast, Shogakukan, og Mitsui & Co., Ltd.. Det kan spilles en mod en, eller to mod to.

Det er fem forskellige civilisationer i spillet. Civilisationerne er farven på kortet, hvor rød er ild, blå er vand, grøn er natur, gul er lys og sort er mørke. Nogle kort har flere farver på sig. Civilisationen på disse korte kan man se på manatallet.

 Ild-civilisationen har fokus på monstre og derfor har den ikke særlige besværgelseskort.
 Vand-civilisationen er ikke kendt for at have de stærkeste monstre, men er kendt for at give flere kort på hånden.
 Natur-civilisationen har en hel del med manaøgende kort at gøre for at sende stærkere monstre ud i kampzonen.
 Lysets civilisation har egenskaber og stærke monstre.
 Mørkets civilisation har ødelæggende kræfter, som kan sende monstre fra kampzonen til kirkegården.

Nogle kort har flere civilisationer.

Nøgleord 
Angreb (Attack): Skabninger i kampzonen kan enten angribe modstanderen eller modstanderens sovende skabninger. For at angribe, må man vælge en vågen skabning i kampzonen og sige, hvad den skal angribe, hvorefter den vil sove. Når en skabning angriber et andet, er det skabningen med størst styrke, som vinder. Det sovende monster går til ejerens kirkegård. Hvis begge skabninger er lige stærke, sendes begge skabningerne til ejernes kirkegård. Hvis en af monstrene angriber modstanderen uden at blive blokeret, kan man vælge et af modstanderens skjolde og modstanderen sender det skjold til sin hånd. Hvis man angriber modstander og modstanderen ingen skjold har, har man vundet.
"Blocker": En skabning som kan stoppe et angreb fra modstanderens skabning.
Hånd (Hand): Disse er kortene, som holdes, og som generelt ikke vises til modstanderen, med mindre en egenskab siger det modsatte.
Kamp (Battle): Det er når to skabninger kæmper mod hinanden. Det er også når en skabning blokerer modstanderens skabning.
Kampzone (Battle zone): Det er det område mellem skjoldene og modstanderens skjolde. Skabninger kan kun angribe i dette område.
Kirkegård (Graveyard): Det er der alle ødelagte skabninger eller opbrugte besværgelseskort havner. 
Skabning (Creature): Disse er de generelle i spillet. Kun ved at angribe med skabninger kan man vinde duellen.
Træk (Draw): Da trækker man et vist antal kort fra kortsættet til hånden. 
Ødelæg (Destroy): Det betyder at ødelægge et kort og sende det til ejerens kirkegård.
Ødelæg et skjold (Break a shield): Det er når en skabning angriber et skjold uden at blive blokeret. De skjolde, som bliver angrebet, sendes til ejerens hånd.

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 

Fiktive civilisationer
Munkebo

Munkebo er en by på det østlige Fyn med , beliggende i Munkebo Sogn. Den ligger i Kerteminde Kommune og tilhører Region Syddanmark.

Lindøværftet 
1959-2012

Munkebo er først og fremmest kendt for Lindøværftet, der siden flytningen fra Odense i 1959 har haft adresse i byen. Værftets entré i byen betød mere en fordobling af indbyggertallet på få år, og i da produktionen på værftet toppede fra de sene 1960'ere til begyndelsen af 1970'erne, beskæftigede det over 6.000 ansatte, hvoraf mange boede i byen, ligesom mange af byens erhvervsdrivende var underleverandører til skibsværftet. Værftet har samtidig sat sit præg på byens boligbyggeri, idet over 1.000 af boligerne i byen blev opført og indtil 2007 også var ejet af Ejendomsselskabet Lindø, der ligesom værftet ejes af A.P. Møller-Mærsk . Som følge af værftets præg på byen er ikke alene værftet, men hele Munkebo udpeget som nationalt industriminde af Kulturarvsstyrelsen.

En sejltur med rutebåd fra Odense, går ud i Odense Fjord hvor Lindøværftets kæmpekran passeres på tæt hold fra vandsiden. Fra denne side er det også muligt at se store skibe under opførelse.

Lindø Industripark 
Lindø Industripark ejes af Odense Kommune. Havneområdet med tilhørende industriarealer beskæftiger igen mange ansatte.

Erhvervsklyngen på havnen rummer primært virksomheder indenfor offshore og vindmølleindustri.

Blandt de cirka 100 virksomheder på havneområdet er de største Fayard (tidl. Fredericia Værft), Vestas, Siemens og Bladt.

Munkebo Bakke 
Munkebo Bakke er et højdedrag 58 m over havoverfladen mellem Odense Fjord og Kerteminde Fjord. Øverst på bakken ligger gravhøjen Loddenhøj hvorpå der står et udsigtstårn. På grund af den fine udsigt i alle retninger er bakken et populært udflugtsmål og er derfor indrettet som park. På bakken har arkæologer fundet flere jernalderbygninger, hvis omrids nu er markeret med sten og udførligt beskrevet på infotavler.

Munkebo Kro 
Munkebo er desuden kendt for gourmetrestauranten Munkebo Kro.

Munkebo Kommune 
Frem til 2006 var byen sæde for Munkebo Kommune.

Fra Munkebo er der knap 8 kilometer til Kerteminde og 14 kilometer til Odense.

Kilder 
 25fantastiske industrier – Kulturarvsstyrelsens hjemmeside
Neder Holluf

Neder Holluf er en bydel i den sydøstlige del af Odense med 7.200 indbyggere pr. 2018. Fra 2006 blev Neder Holluf betragtet som en del af Odense.

Bydelen ligger omkring en kilometer fra Hollufgaard. I dag er resterne af den oprindelige landsby indlemmet i Odense-bydelen Holluf Pile, og i kraft af dette er der ikke så mange spor tilbage efter den oprindelige landsbykerne. Vejforløbet er bevaret, og enkelte gårde og huse ligger tilbage. Der var indtil 1990 en maskinstation og en planteskole i landsbyen.

Byens nære tilknytning til Hollufgaard, vandmøllen og udenomsarealerne gør den til et godt eksempel på et herregårdslandskab. I dette tilfælde forsøgte kommunen aktivt at gøre en herregård med omliggende arealer til et rekreativt område med vægt på brugen og bevarelsen af området.

Historie 
Neder Holluf var oprindelig en landsby beliggende tæt ved Hollufgård men adskilt fra denne af Lindved Å.

Landsbyen bestod i 1682 af 7 gårde, 2 huse med jord og 2 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 169,5 tønder land skyldsat til 38,30 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Neder Holluft bevarede længe sit landlige præg. Først efter kommunalreformen i 1970 skete en inddragelse af området i den fremadskridende byudvikling.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 

Bydele i Odense
Jordbær Marie

Jordbær Marie (Strawberry Shortcake) er en tegneseriefigur og tegnefilmserie, som primært henvender sig til børn mellem 4 og 8 år. Der findes en masse spil, bøger og dvd'er med hende.

I 1980'erne var Jordbær Marie primært kendt som legetøj til børn, samt at figurerne fra universet blev brugt på takkekort. Den stigende succes for produktserien, omhandlende den lille charmerende pige, dannede derfor grundlag for, at der blev lavet enkelte tv-episoder, spil og andet med hende. Det var dog først i 2003, at Jordbær Marie for alvor slog igennem på TV, da serien blev relanceret med 44 helt nye episoder. Serien fik en ny vinkel i relanceringenl, så den ud over at være underholdende også blev lærerig for de små seere. Serien er fyldt med mange sjove og skæve figurer, og bær-verdenen får af og til besøg ude fra, med karakterer fra andre shows.

Kararktere i Jordbær Marie:
Appelsin Sofie.
Jordbær Marie.
Knækbrøds Kjeld.
Børge Morgenbræk.
Søren kælderråd.
Charlie Spæk-Arne

Seriens indhold 
Jordbær Marie bor i Jordbærland sammen med sin hund Buller og sit kat Mispigen. Hun har en masse venner, som man møder i de forskellige afsnit af serien. Navnene i serien er præget af bogstavrim, elementer fra den kulinariske verden samt fænomener fra virkeligheden.

Eksterne henvisninger 
Officiel hjemmeside

Animerede tv-serier
Spilfigurer
Jever Bryggeri

Jever Bryggeri er et tysk bryggeri i Jever i Ost-Friesland. Bryggeriet blev grundlagt i 1848 som Frisisk Bryggeri til Jever. Jever er et af de største ølbryggerier i Nordtyskland.

Ølmærker 
Jever Pilsener 
Jever Fun (alkoholfri)
Jever Light (letøl)
Jever Dark
Jever Lime
Jever Maibock

Eksterne henvisninger 

 Jever Bryggeri

Bryggerier i Tyskland
Tune

Tune er en by på Østsjælland med , og samtidig satellitby til Hovedstadsområdet. Den hører til Tune Sogn og er beliggende i Greve Kommune, Region Sjælland.

Byen er hjemsted for Roskilde Lufthavn og består af to bydele: Den gamle bydel med snoede gader, Tune Kirke og gamle huse på toppen af en forhøjning i terrænet, samt en nyere bydel, hovedsageligt med villaveje, parcelhuse, samt Tunecenteret, Tune Skole og Lundegårdskolen. Der findes også et lille industrikvarter i Tune.

Tirsdag den 1. juli 2008 fik Tune sit eget postnummer, 4030. Indtil da havde byen hørt til postnummer 4000 Roskilde, men navnesammenfald mellem 12 gader i Tune og andre steder i postdistriktet gav anledning til en del forvirring blandt myndigheder.

Kilder 

 
Satellitbyer i Danmark
Byer og bydele med genforeningssten
Ullerslev (Nyborg Kommune)

Ullerslev er en by på det østlige Fyn med , beliggende i Ullerslev Sogn. Den ligger i Nyborg Kommune og tilhører Region Syddanmark. Fra Ullerslev er der 10 kilometer til Nyborg og 20 kilometer til Odense. Der går hovedvej gennem byen og motorvejen over Fyn går cirka 1 km syd for byen. Den fynske hovedbane passerer umiddelbart sydom byen.

I byen findes Ullerslev Kirke.

Historie 

Ullerslev (1320 Vlwersleff, 1423 Wluersløff) var oprindelig en landsby, senere en stationsby indtil 1975.

Landsbyen 

Ullerslev havde i landsbyfællesskabets tid 25 gårde og 4 huse med jord. Det dyrkede areal udgjorde i 1682 1.105,3 tdr. land, skyldsat til 214,72 tdr. htk.  Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Stationsbyen 

Stationsbyen Ullerslev udviklede sig omkring stationen i ret stor afstand fra den gamle landsby. Hurtigt tilkom kro og teglværker ved stationsbyen.

Omkring 1870 beskrives forholdene således: "Ullerslev med Kirke, Skole og Pogeskole.., Jernbanestation".

Omkring 1900 omtales byen således: "Ullerslev.., ved Landevejenes Krydsning, med Kirke, Skole, Forsamlingshus (opf. 1890), Kro, Teglværk, Andelsmejeri, Jærnbane-, Telegraf- og Telefonstation samt Postekspedition."

Senere fik stationsbyen mejeri, læge og realskole. Stationsbyens udviklingsmuligheder var beskedne: endnu i 1940 havde stationsbyen kun 280 indbyggere, i 1950 351 indbyggere. 

Byen har boldklub og centralskole, butikscenter og et industrikvarter.

Noter

Litteratur 

 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983),
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975),

Ekstern henvisning 
 By og land – Ullerslev

Byer i Nyborg Kommune

nl:Ullerslev
Stavnsholt

Stavnsholt ligger i Nordsjælland og er en bydel til Farum, beliggende i Furesø Kommune. Oprindeligt en selvstændig by. Stavnsholt tilhører Region Hovedstaden.

Farum
Bydele og forstæder i Danmark