kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kastetræ

Et kastetræ er et våben, som anvender gearing til at opnå større hastighed ved spydkastning.

Kastetræet kendes også som atlatl det ord på sproget Nahuatl som Aztekerne brugte om deres kastetræ. Kastetræet med korte og tunge spyd med stenspids var et af de vigtigste våben i krigsførsel blandt Aztekerne, og i resten af Mesoamerika.

New Guineas folk og de australske aboriginere anvender også spydkast-gearing – dets navn på originalsproget er en woomera.

I dag anvendes kastetræ i sport, hvor afstand eller præcision er hovedsagen. Der er registreret spydkast på op imod 260 m. Der afholdes turneringer hvor både spyd og spydkaster bygges af gamle eller moderne materialer.

Litteratur 
 D. Garrod, Palaeolithic spear throwers. Proc. Prehist. Soc. 21, 1955, 21-35.
 U. Stodiek, Zur Technik der jungpaläolithischen Speerschleuder (Tübingen 1993).

Se også 
 Azteker
 Nepohualtzintzin (aztekisk abacus)

Eksterne henvisninger 
 03.05.2003, ing.dk: Spydkasteren får ekstra kraft med en "atlatl" Citat: "...En atlatl er et kastebræt, der kan slynge et spyd af sted med 120 km/t. En forsker har nu analyseret de fysiske hemmeligheder...Spydets starthastighed når ofte op på mere end 120 km/t, og rækkevidden når op over 200 meter...Han fandt, at den optimale atlatl-længde ligger omkring 40 cm, og at en elastisk atlatl kan øge hastigheden med omkring 15 procent..."
 Secrets of the atlatl Citat: "...Many sources have documented the chilling effect that the atlatl had on the conquistadors who accompanied Cortez on his trek through Mexico in 1520 A.D...this weapon had the ability to pierce their armor and plow right on through and into their chests..."
 A good picture depicting use of the atlatl
 New Scientist story "Stone Age Kalashnikov" Citat: "...Besides, Perkins, a former competition winner, has been so busy making and selling atlatls that he hasn't had much time lately to practise. The reason he's so busy is that the atlatl – a weapon that most hunters abandoned 10 000 years ago – is enjoying a renaissance. Thousands of people in America and Europe are making atlatls, competing in international tournaments, and even hunting with them..."

Præcolumbianske kulturer
Våben
Sport
Mekanisk energigearing
Klassisk mekanik
Fødselsstiftelsen (flertydig)

Fødselsstiftelse har flere betydninger og specialiseringer:
 Fødselsstiftelsen i København eksisterede 1750-1910.
 Fødselsanstalten i Jylland. Århus
Vendehals

Vendehalsen (Jynx torquilla) er en spætte i ordenen af spættefugle. Den udgør sammen med den rødstrubede vendehals underfamilien vendehalse. Den har en længde på 16 cm og vejer 30-45 g. Den er udbredt i Europa og det centrale Asien samt i det nordlige Afrika. Ynglebestanden i Danmark vurderes til at udgøre 30-35 par (2009) og er vurderet som sårbar på den danske rødliste (2019). 

Vendehalse lever mest af myrer og deres pupper.

Kilder og henvisninger

 

Fugle fra Eurasien
Danmarks fugle
Rødstrubet vendehals

Den rødstrubede vendehals (Jynx ruficollis) er en spætte i ordenen af spættefugle. Den udgør sammen med vendehalsen underfamilien vendehalse. Den har en længde på 18 cm. Den rødstrubede vendehals er ikke en trækfugl, men lever hele året rundt i Afrika syd for Sahara. Her lever fuglen på savannen, hvor den yngler i huller i gamle træer. Hullerne kan være blevet lavet af andre fugle.

Afrikas fugle
Vendehalse
Hvidbåndet dværgspætte

Den hvidbåndede dværgspætte () er en spætte i ordenen af spættefugle, der lever i Sydamerika. Den har en længde på 10 cm og vejer 10 g. Spætten lever af små insekter.

Noter
Avibase - the world bird database

Brasiliens fugle
Paraguays fugle
Spætter
Zebraspætte

Zebraspætten (Melanerpes carolinus) er en spætte i ordenen af spættefugle. Den lever i det sydlige Canada og det østlige USA. Zebraspætten lever af insekter.

Egentlige spætter
Fugle fra USA
Dragør Boldklub

Dragør Boldklub er en dansk fodboldklub. Den blev stiftet 21. maj 1907 og er dermed Amagers ældste eksisterende fodboldklub.

Fodboldklubber under DBU København
Sport på Amager
Etableret i 1907
Boldklub
Dværgsilkeabe

Dværgsilkeaben (Cebuella pygmaea) er en silkeabe i familien af egernaber. Denne art er verdens mindste abeart. Dyret når blot en længde på 12-15 cm med en hale på 17-23 cm og en vægt på 100-125 g. Dens føde består af frugt, insekter og plantesaft. Den bliver kønsmoden i 2 årsalderen og kan blive op til 12 år gammel. Den lever i tæt regnskov langs floder i det vestlige Brasilien, det sydøstlige Colombia, det østlige Ecuador og det østlige Peru.

Hunnen er drægtig i 140 døgn før hun føder 1-3 unger.

Noter 

 
Aber fra Sydamerika
Dyr fra Amazonas
Egernaber
Skik

Skik betyder tradition eller sædvane, dvs. den måde, man plejer at handle på i et samfund eller i en gruppe mennesker. Betegnelsen bruges mest om ritualer: Her i landet er det skik at fejre jul med gaver den 24. december og nytår den 31. december.

En "glemt" skik er behøvling, som snedkere foretog, for at en lærling kunne blive en brugbar, zünftig, svend.

Se også 
 Norm (sociologi)
 Rettesnor
 Tabu
 Moral
 Karakter (personlighed)
 Etik
 Dyd
 Etikette
 Konvention

Traditioner
Etikette
Stargate

Stargate kan henvise til flere artikler:

 Stargate (apparat) – et science fiction-apparat der tillader hurtig rumtransportation; fra bogen 2001: A Space Odyssey af Arthur C. Clarke 
 Stargate (franchise):
 Stargate (film) – en science fiction-film fra 1994; omhandler et stargate-apparat, men er ellers ikke relateret til Clarkes bog
 Stargate (apparat i film fra 1994)
 Spinoff-serier og film:
 Stargate SG-1 – science fiction-tv-serien fra 1997
 Stargate: The Ark of Truth – en science fiction-film fra 2008 til DVD og fjernsyn.
 Stargate: Continuum – en science fiction-film fra 2008 til DVD og fjernsyn.
 Stargate Atlantis – science fiction-tv-serie fra 2004
 Stargate Universe – science fiction-tv-serie fra 2009
 Stargate Infinity – science fiction-tegneserien fra 2002
 Stargate (bog) – en science fiction-bog af Pauline Gedge fra 1982
 Project Star Gate en række clairvoyance eller remote viewing-eksperimenter udført af CIA fra 1972 til 1995
 Stargate (produktionsteam) - Et norsk musik-produktionsteam, der bl.a. har skrevet og produceret musik for Beyoncé og Rihanna

Se også
 Defender II – et arcade computerspil fra 1981, kaldes også "Stargate"
 StarCraft – et computerspil, hvori en af bygningstyperne hedder en "stargate" (bygget af racen 'protoss')
Sølvsilkeabe

Sølvsilkeaben (Mico argentatus) er en primat i familien af Egernaber. Den når en længde på 20-23 cm med en hale på 30-34 cm og vejer 325-350 g. Arten er sølvgrå på ryggen, cremefarvet på bugen og sort på halen. Ansigtet og ørerne er lyserøde. Dyret lever i flokke, hvor der kun findes et ynglepar. De resterende aber hjælper med at beskytte ungerne. 

Dyret lever i Brasilien i det østlige Amazonbækken.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Aber fra Sydamerika
Dyr fra Amazonas
Egernaber
Stargate (apparat i film fra 1994)

StarGaten er det primære transportmiddel i science fiction-tv-serien af samme navn.

I det gamle egypten 

Da Ra regerede på Jorden fra omkring 8000 f.kr. til det egyptiske oprør i omkring 3500 f.kr., var Stargaten et af de mest brugte transportmidler til interstellare rejser. Men i 3500 f.kr. ville egypterne ikke længere lade sig undertrykke, og derfor gjorde de oprør mod Ra og begravede Stargaten, så deres falske gud aldrig kunne vende tilbage. En sjov sidenote er, at dette oprør blev startet af SG-1, dette ses i afsnittene Moebius, del 1 og Moebius, del 2.

Fra 1928 
Den første Stargate blev fundet nær Giza, Egypten i 1928 af Professor Langford. Kort efter fundet fik den amerikanske regering interesse i Stargate og overtog al forskning i den.

Første gang Stargaten blev aktiveret efter de gamle egyptere begravede den, var i 1945, da Ernest Littlefield, en ingeniør ved det første SGC, blev sendt igennem Stargaten for at se, hvad der var på den anden side. Desværre slukkede Stargaten kort efter at han var nået igennem, og projektet blev lagt på is indtil 1994, hvor filmen starter.

Tekniske 
Stargaten blev bygget af the Ancients og der findes Stargates i mange forskellige galakser. Den er lavet af naquadah og vejer ca. 29 ton.

Alle Stargates har 39 tegn på sig, som hver er et stjernetegn. Når man arbejder i 3 dimensioner skal man bruge 6 punkter for at fastslå en skæring, ligesom man skal bruge 2 punkter for at lave en ret linje, og 3 for at tegne en parabel. Derfor består alle Stargate-"adresser" af 6 tegn, der fastslår den Stargate man vil have fat i og det sidste tegn i adressen er tegnet for den planet man kommer fra; for jorden er det Å. 

Hvis man kender de 7 tegn, kan man kalde en hvilken som helst Stargate i vores galakse. Hvis man derimod vil til Atlantis eller Orilla (der ikke ligger i vores galakse), skal man kende tegnet for den galakse man vil søge i. Ligesom vejen ”Storegade” ligger mange steder i Danmark, ligger forskellige Stargate-"adresser" også i mange forskellige galakser; for at posten kan finde ud af, hvilken ”Storegade” man snakker om, skal man bruge et postnummer, og postnummeret i Stargate universet er det 8. tegn i adressen.

For at kunne kalde til andre Stargates skal man have en D.H.D. (dial-home device). Det er i den man indtaster den adresse man vil ringe til. Da Stargaten blev fundet i Giza, var der ingen D.H.D., og derfor blev Samantha Carter nødt til at skrive et computerprogram, der kan det samme som D.H.D’en.

Apparat
Fiktive maskiner
Kemiker

En kemiker er en person, der arbejder med kemi eller underviser i faget kemi.

På Danmarks Tekniske Universitet kan man blive kemiingeniør (kemiker) som diplomingeniør i kemi- og bioteknologi, eller man kan tage den længere uddannelse til civilingeniør, hvoraf første del er bachelor i kemi og teknologi, og overbygningen, kandidatgraden, tages i anvendt kemi eller kemisk og biokemisk teknologi. Kandidatgraden betegnes cand.polyt.

På de andre universiteter kan man også læse kemi. I forbindelse med skoleembedseksamen blev man fra 1883 cand.mag. i gymnasieskolens fag, men fra engang i (vistnok) 1960'erne anvendes betegnelsen cand.scient. for de naturvidenskabelige fags vedkommende.

Eksterne henvisninger 
 Institut for Kemi, DTU
 Københavns Universitet 
 Aalborg Universitet 
 Aarhus Universitet 
 RUC
 Syddansk Universitet

Se også 

Stillingsbetegnelser
Desktop publishing

Desktop publishing forkortes også til dtp.

Som navnet siger handler det om at udgive publikationer på et skrivebord, underforstået skrivebordet (engelsk: desktop) på en pc. Frasen desktop publishing stammer fra Paul Brainerd, der med firmaet Aldus Corporation lavede et af de første dtp-programmer: Aldus Pagemaker i 1985. 

Men edb-baseret fotosætning og fotosats blev påbegyndt allerede i 1978 med programmet TeX, som viste, at højkvalitetstryk kunne produceres på en minidatamat og/eller pc. Endnu tidligere end dette var det særdeles bekosteligt at lave en sats på en større datamat, eg. mainframe, så man kan roligt sige, at dtp var årsag til flytningen fra maskinhal til skrivebord.

Den "gamle" metode er den typografiske metode – helt tilbage til Gutenberg og via blyet – til den mere moderne opsætning med redigeringsborde, layout og fotografering af en opsætning, før den gik til trykning.

Et andet udtryk, der er forbundet med dtp, er pre-press – eller den aktivitet, der netop går forud for den egentlige trykning.

Dtp handler især om kombinationen og opsætningen af tekst og billeder på en side. Et normalt tekstbehandlingsprogram kan klare omløbende tekst, men er ikke særlig god til placering af billeder. Et normalt billedbehandlingsprogram er god til håndtering af billeder, men er normalt dårlig til at klare selv enkle tekster i eller omkring billedet.

Dtp-programmer 
 Corel Suite
 Adobe InDesign
 Adobe PageMaker (tidligere: Aldus PageMaker)
 Microsoft Publisher  
 Quark Xpress
 Serif PagePlus
 TeX og LaTeX (Open source)
 Scribus (Open source)

Typografi
Nymfeparakit

Nymfekakadu (Nymphicus hollandicus), eller mere kendt som Nymfeparakit, er en papegøjeart. Arten er det eneste medlem i slægten Nymphicus og det eneste medlem i underfamilien Nymphicanae. Nymfekakadu bliver 33 cm lang og vejer 80-100 g. Den lever af frugt, nødder, korn og blomster. Arten er endemisk til Australien, hvor den lever i de fleste biotoper, men altid tæt ved vand. I begyndelsen af sommeren begynder fuglene at yngle. Hunnen lægger 4-8 æg. Rugetiden er 21 dage.

Opdræt 
Nymfekakadu er den nemmeste papegøje, man kan opdrætte og derfor er den meget eftersøgt af nybegyndende fugleopdrættere og fugleelskere. Den er ganske let at tæmme og træne, og kan nemt lære at fløjte melodier, men sjældent lære at efterligne ord. Der findes flere forskellige varieteter af Nymfekakadu, men de mest normale herhjemme i Skandinavien er; Naturfarvet (Grå), Lutino (Gul med røde øjne), Hvidhovedet (Grå, uden gule og røde farver), Hvidhovedet Lutino (Hvid med røde øjne) samt Isabel (kanelfarvet). Herunder er der forskellige mønstrede varieteter såsom Perlet og Broget. Man kan sagtens blande de forskellige varieteter, men alt efter om varieteten er kønsbunden, dominant eller recessiv vil afkommet være forskelligt - men varieteterne vil altid være rene. Man kan altså ikke få en blandet gul og grå Nymfekakadu unge ved at parre en Lutino med en Grå. En Nymfekakadu kan bære skjult på andre varieteter end den synlige varietet: hankøn kan bære på alle varieteterne skjult, hunkøn kan kun bære på recessive varieteter skjult. Varieteterne lutino, isabel og perlet er kønsbunde, hvilket betyder at hanner kan bære varieteten både synligt og skjult, men kun kan bæres synligt hos hunner. Når en varietet er kønsbunden vil den kun kunne gives videre til afkommet såfremt hannen som minimum har varieteten enten skjult eller synligt. Såfremt det kun er hannen der bærer på denne varietet, vil varieteten kun gives videre til hunafkom i synlig form, men vil gives videre skjult til hanafkom. Såfremt begge forældre bærer på varieteten vil afkom af begge køn få varieteten, men hvis kun hunnen bærer på varieteten vil hanafkommet få genet skjult. Varieteterne Hvidhovedet og Broget er recessive, hvilket betyder at begge køn kan bære varieteten både synligt og skjult. Når en varietet er recessiv kræver det at begge forældre enten har varieteten synligt eller skjult, før afkom får varieteten.

Papegøjer
Fugle fra Australien
Kunstner

Kunstner er en generel betegnelse for en person, der producerer kunst uanset genre. En kvindelig kunstner kan benævnes kunstnerinde.

Titlen kunstner er ikke beskyttet i Danmark.

Kunstnere er f.eks. Anne Marie Carl Nielsen, Picasso, Hemingway, Beethoven, Karen Blixen, og Ingrid og Ingmar Bergman.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bonnén, S. (2008) Kvindelige kunstnere! Politiken, 1. oktober 2008. Hentet 7. januar 2022.

 
Forfattere
Stillingsbetegnelser
Faaker See

Faaker See er en sø i den østrigske delstat Kärnten.

Søer i Østrig
Springhaler

Springhaler (Collembola) er en dyreorden af leddyr. Der er 18 familier af springhaler med 6.500 arter. Tidligere blev de regnet som insekter. I dag mener man, at springhalerne udviklede sig uafhængigt af insekterne. I moderne systematik udskilles de mest primitive vingeløse ordener i en egen klasse, kaldet entognater.

Navnet har de fået, fordi de har en springgaffel under kroppen som de kan hoppe med, når de er skræmt. De fleste arter springhaler lever i jorden som vigtige nedbrydere af plantemateriale. Findes de indendøre, er de ikke at regne som skadedyr. Som så mange andre småkryb kan de nemt følge med juletræet ind.

Nanostrukturen af springhalers hud er model for vandafvisende og selvrensende overflader. 350 millioner år gamle fossiler viser, at springhalerne er blandt Jordens ældste landlevende leddyr. Flere end 6.000 arter er kendt på verdensbasis, næsten 400 i Norge alene, hvor "sneloppen" iblandt ses i foråret som et tæppe af små prikker på sneen.

Klassifikation 
 Orden Springhaler Collembola
 Familie Vandspringhaler Poduridae
 Familie Kuglespringhaler Sminthuridae

Noter

Eksterne henvisninger 
  Et levende tæppe på stranden
Proturer

Proturer (Protura) er en orden af leddyr. De fleste arter lever i jord. Dyrene er oftest mikroskopiske og har ingen øjne eller antenner, i stedet bruger dyrene de forreste ben som sanseorganer. Dyrene er under 1,5 mm lange. Ordenen indeholder 3 familier med omkring 400 arter.

Klassifikation 

Orden Proturer Protura
 Underorden: Eosentomoidea
 Familie: Eosentomider Eosentomidae, 90 arter.
 Familie: Sinentomidae
 Underorden: Acerentomoidea
 Familie: Protentomidae
 Familie: Acerentomidae
Diplurer

Diplurer (Diplura) er en orden af leddyr med ca. 800 arter. De er typisk mindre end 6 mm lange.

Klassifikation 
Orden Diplurer Diplura
 Familie: Campodeidae
 Familie: Procampodeidae
 Familie: Projapygidae
 Familie: Anajapygidae
 Familie: Japygider Japygidae
 Familie: Heterojapygidae
 Familie: Dinjapygidae
 Familie: Parajapygidae

Kilder 
Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Class Diplura
Lucas David

Lucas David (1503 i Allenstein – april 1583 i Königsberg) var en preussisk historiker, der omkring 1550 skrev en preussisk historie i flere bind.

Lucas David var kansler hos biskop Tiedemann Giese, og senere hertugelig hofråd ved den kongelige kammerret i Königsberg. Hans værk Preußische Chronik gjorde ham kendt over hele Tyskland. Han anses som en vigtig, moderne historiker, der tidligt lagde vægt på kildeforskning. Han indstiftede et stipendium for fattige studerende ved Leipzig Universitet.

Historikere fra Tyskland
Kanslere
Hofråder
Helligdag (flertydig)

Helligdag kan henvise til flere artikler:

 Helligdag – en religiøst bestemt kalenderdag
 Officielle danske helligdage – helligdage i Danmark
 Helligdag (undladelse) – betegnelse for et ufærdigt område ved arbejdsopgaver, som f.eks. malearbejde eller rengøring

 Helligdagskaktus – plantearter oprindeligt fra Brasilien
Året uden sommer

1816 var året uden sommer på grund af den indonesiske vulkan Tambora, som i forbindelse med et udbrud i april 1815 udspyede over 100 km³ sten, som det næste års tid gav støv i atmosfæren over store dele af Nordamerika og Europa. Dette resulterede i mindre sollys, koldere vejr og ringere høstudbytte.

Se også 
Klima
Klimachok i 535-536

Begivenheder i 1816
Klimahistorie
Ellen Bohr

Ellen Bohr (født Adler 7. oktober 1860, død 30. november 1930).

Hun var jøde og datter af en kendt bankmand og politiker, David Baruch Adler.
Hendes søster var skolegrundlæggeren Hanna Adler.

I 1881 blev hun gift med professor i fysiologi Christian Bohr med hvem hun fik sønnerne Harald og Niels Bohr.

Referencer 

Danskere i 1800-tallet
Jøder fra Danmark
Ellen
Arbejdskraft

Arbejdskraft er den målrettede og kulturbestemte anvendelse af menneskelig energi i forbindelse med produktion eller reproduktion. Den enkeltes arbejdsevne afhænger af personens legemlige, psykiske og sociale sundhedstilstand. Et menneskes samlede arbejdsydelse og endda personen selv betegnes som arbejdskraft eller arbejder. Ganske vist bruger både de autotrofe planter og de heterotrofe dyr energi under fødeoptagelse og formering, men i modsætning til dette naturlige energiforbrug er arbejdskraftforbrug kendetegnet ved, at det altid har en samfundsbestemt karakter.

I økonomisk teori er arbejdskraft en vigtig produktionsfaktor - i mange fremstillinger den eneste produktionsfaktor ud over kapital. I kapitalistiske samfund bliver arbejdskraften til en vare, der handles på arbejdsmarkedet. Arbejdskraftens pris udtrykkes i form af løn. Den kan formelt set være beregnet i forhold til en fastsat mængde producerede varer eller tjenesteydelser (akkordløn), eller den kan være opgjort i forhold til et bestemt tidsforbrug (timeløn). I begge tilfælde er der reelt tale om en beregning af energiforbrug over tid, og derfor er det også altid muligt at omregne fra akkordløn til timeløn.

Arbejdskraftens historie
Det store spring i arbejdskraftens historie blev taget, da menneskene gik fra fødesøgende til fødeproducerende levevis. dvs. da landbruget opstod. I forbindelse med den stigende arbejdsdeling opstod der efterhånden behov for uddannet arbejdskraft, mens behovet for simpelt arbejde er blevet mindre og mindre.

Det næste spring i arbejdskraftens historie blev sat i gang med mekanisering og brugen af fremmede energikilder (vand- og vindkraft, fossile brændstoffer osv.) Med industrialiseringen mangedobledes produktiviteten af arbejdskraften, dvs. at der kunne fremstilles langt flere varer ved brug af én arbejdstime.

Senest har elektronik yderligere øget produktiviteten, mens globaliseringen af markedet for varer og arbejdskraft har muliggjort en øget arbejdsdeling. Det betyder, at behovet for højt uddannet og omstillingsberedt arbejdskraft er næsten umætteligt, mens den ufaglærte arbejdskraft bliver overflødig, hvad der ytrer sig som mangel på arbejdskraft (flaskehalsproblemer), men samtidig stigende arbejdsløshed blandt ufaglærte.

Makroøkonomi
Arbejdsmarkedet
Tethys (mytologi)

Tethys eller Thetys (græsk Τηθύς Têthýs "den længselsforvoldende") er en af de oprindelige 12 titaner, som Gaia undfangede med Uranos. Hun er en havgudinde, der med sin bror Okeanos har avlet de mytiske havvæsner okeaniderne, der er 3.000 i antal.

Med Okeanos er hun ligeledes mor til de store floder Nilen, Alfeus og den store Meander og mange flere (måske floder generelt). Med Hesiods ord:

"lige så mange i tal er de floder, der larmende strømmer,
de er Okeanos' sønner og født af den vældige Tethys.
Svært det er for en dødelig mand at benævne dem alle,
men deres navne er kendt af de folk, som bebor deres bredder."

Citeret fra Lene Andersens oversættelse

Hun forveksles også ofte med Thetis (kendt bl.a. fra Iliaden), der var hustru til Peleus og mor til Achilleus.

Eksterne henvisninger 

 

Titaner
Koios

Koios (græsk: Κοῖος) er en titan fra den græske mytologi. Han er søn af jordgudinden Gaia og himmelguden Uranos. Hans romerske modstykke er Polus, som dog sjældent optræder i den romerske mytologis fortællinger. Koios var legemliggørelsen af den himmelske akse, som himmellegemerne drejer omkring. Koios betyder på græsk "spørgsmål".

Mytologi 
Som de fleste andre titaner spillede Koios ingen aktiv rolle i den græske tro. Han optræder således kun på oversigter over titanerne og deres efterkommere. Han er gift med sin søster, den "strålende" Foibe, med hvem han har døtrene Leto og Asteria. Leto får sammen med sin fætter Zeus gudebørnene Artemis og Apollon, mens Asteria bliver mor til Hekate.

Foibe symboliserede profetisk visdom, mens Koios repræsenterede den rationelle intelligens: Parret var muligvis den primære katalysator for al viden i kosmos. Koios blev sammen med de andre titaner styrtet fra magten af Zeus og de olympiske guder. Zeus smed ham ned i underverdenen Tartaros. Her blev Koios drevet  til vanvid, så han forsøgte at flygte fra sit fængsel, men han blev stoppet af uhyret Kerberos.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Titaner