kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Barnum's American Museum

Barnum's American Museum er et museum i New York City på Broadway og Ann Street. Det var en samling af naturhistoriske finurligheder. John Scudder åbnede museum ca. 1800. P.T. Barnum købte museet ca. 1830. Han erstattede de gamle viser med levende viser f.eks. generel Tom Thumb, Lavinia Warren, og "siamesiske tvillinger" Chang og Eng. I 1865 blev bygningen ødelagt i en brand. Barnum genopbygget på en anden placering, men at bygningen brændte ned til grunden i 1868. Barnum's American Museum blev aldrig genåbnet.

Eksterne henvisninger 

 The Lost Museum

Museer i USA
Museer etableret i 1841
Skaldyr

Skaldyr er en betegnelse for spiselige saltvandsdyr der enten ligger i en skal eller har rygskjold, som musling, østers, reje, hummer eller krabbe, det er altså ikke nogen klassifikation i biologisk forstand.

Se også
Horatio Alger, Jr.

Horatio Alger, Jr. (født 13. januar 1832, død 18. juli 1899) var en amerikansk forfatter. Han blev født i Chelsea, Massachusetts. Han graduerede fra Harvard. Han skrev ca. 100 romaner for drenge. Hans mest berømte bog er Ragged Dick (1867). Han døde i South Natick, Massachusetts.

Forfattere fra USA
Personer fra Massachusetts
Sarah Josepha Hale

Sarah Josepha Buell Hale (24. oktober 1788 - 30. april 1879) var en amerikansk forfatter og magasinredaktør. Hun er kendt for at skrive børnenes digt, Mary Had a Little Lamb. Hun redigerede Godey's Lady's Book for fyrre år. Hun har kæmpet for at få Thanksgiving ferien i USA.

Eksterne henvisninger 

Forfattere fra USA
Walter Holbrook Gaskell

Walter Holbrook Gaskell (1. november 1847 i Neapel - 7. september 1914 i Great Shelford) var en engelsk fysiolog.

Gskell blev student 1869, og studerede fysiologi hos Foster, men brød af og studerede fra 1872 klinisk medicin ved University College Hospital, opgav også dette og rejste på Fosters råd til Leipzig (1874) for at studere under Ludwig. Ved hans arbejde der med innervationen af den tværstribede muskulatur fik studiet af hjertesygdommene en fysiologisk basis, der først ret udnyttedes i begyndelsen av 20. århundrede. I Cambridge, hvor han blev Dr. med. 1878, privatdocent 1880 og ansat som universitetslærer 1883, udførte han fra 1875 en række undersøgelser over karrenes innervation og påviste 1877, at irritation af visse muskelnerver altid gav dilatation af karrene, selv om musklen var lammet ved kurare. En anden række forsøg viste, hvorledes arterierne og hjertet forholdt sig, når blodets reaktion forandredes. Tonus forøgedes ved tilsætning af alkali til blodet, men tog af ved syretilsætning. Forsøget viste, at der, foruden kontrollen fra nervesystemets side, også var en kemisk kontrol af kredsløbet i hvert enkelt organ og hver enkelt slags væv, svarende til stofskifteprodukterne. Kontraktion af en muskel giver således blodtilstrømning, da syre frigøres ved den. Dette førte Gaskell ind på at undersøge grundene til hjertets slag og dets innervation, og han viste 1881, at hjertekontraktionerne er af muskulær oprindelse (Gaskells teori). Alle disse undersøgelser udkom tillige med andre over acceleratorfibrene i nedre vagus og deres forbindelse med sympathicus, og over "hjerteblok", i The Contraction of the Cardiac Muscle (Schäfers Physiology, 1900), og gav anledning til The Croonian lecture 1881 (om hjertets rytme) og til, at han indvalgtes i Royal Society, hvis medalje han fik 1889.

Ved en række eksperimenter over det sympatiske nervesystems forhold til rygmarven viste Gaskell, at alle afferente viscerale tråde var marvholdige, og at de afgik i 3 grupper, af hvilke den, der svarede til brystkassen, var den del, der i almindelighed kaldes nedre sympathicus. At vagus er hjertets trofiske nerve, viste Gaskell 1881. Disse arbejder belønnedes med Marshall Hall præmien, og Gaskell udnævntes til æresmedlem af Royal Medical and Chirurgical Society 1888. Da den anden Hyderabad-kommission til undersøgelse af dødsfaldene ved kloroform havde erklæret, at døden skyldtes lammelse af respirationscentret, viste Gaskell eksperimentelt, at kloroform virkede direkte på hjertet. Ind på det zoologiske område kom Gaskell ved studier over kranie- og rygmarvsnervernes homologi, og disse førte atter til undersøgelser over oprindelsen til hvirveldyrenes nervesystem. Ligheder, som han fandt i bygningen af hjernen hos visse arthropoder og hos hvirveldyrene, gjorde, at han i The origin of Vertebrates (1908) fremsatte en teori om disses opståen. Denne synes dog ikke at være trængt videre igennem, men de anførte komparative undersøgelser har betydelig værdi.

Kilder 

 

Fysiologer fra Storbritannien
Briter i 1800-tallet
Briter i 1900-tallet
Personer fra Napoli
Medlemmer af Royal Society
Salmonsens
Modtagere af Royal Medal
Gaskell

Gaskell er et efternavn, der henviser til blandt andre:

 Elizabeth Cleghorn Gaskell
 Walter Holbrook Gaskell

Efternavne
Gyges

Gyges var en lydisk konge i 7. århundrede f. Kr., grundlægger af mermnadernes dynasti, udvidede det lydiske rige og bekrigede de græske kolonier på Lilleasiens vestkyst. Til Gyges knytter sig flere mærkelige sagn; det ene, som findes hos Herodot, fortæller, at kong Kandaules for at overbevise ham om sin hustrus skønhed skjulte ham i sit eget sovekammer, og at hustruen, der havde opdaget det og følte sig krænket, så æggede Gyges til at dræbe Kandaules og ægte hende, hvorefter han af Oraklet i Delfi anerkendtes som konge i Lydien; efter det andet, som Platon fortæller i sin Stat, havde Gyges engang som hyrde fundet en seglring, som båret med stenen nedad gjorde ham usynlig, og ved hjælp af den vundet dronningens gunst og myrdet sin herre.

Kilde 

  bind 10, side 455 af rektor Karl Hude

Regenter
Personer i Asiens historie
Rosendal (Hordaland)

Rosendal er en by der er administrationscenter i Kvinnherad kommune i Vestland fylke i Norge. Byen har 944 indbyggere (2012), og er kommunens største turistbygd.

Stedet 

Geografisk ligger Rosendal ved udmundingen af Hardangerfjorden og mellem bjergene Skålafjell, Melderskin og Malmangernuten. Fra Rosendal er der adkomst til Myrdal med det fiskerige Myrdalsvatnet for enden.

Man kan køre fra Rosendal til Odda gennem Folgefonntunnelen, som åbnede 15. juni 2001. Folgefonntunnelen er den eneste fastlandsforbindelse ud af kommunen fra Rosendal. Man kan også komme til Rosendal via færgeforbindelserne Gjermundshavn-Årsnes, Skjersholmane-Ranavik, Utbjoa-Sydnes eller Skånevik-Utåker, eller tage den totimers færgerejse fra Bergen med afgang to gange for dagen.

Seværdigheder og fritidsaktiviteter 

I Rosendal ligger også den største turistattraktion i kommunen, baroniet Rosendal oprettet i 1678 af kong Christian 5.; i dag et museum, som belyser unionstiden med Danmark. Kvinnherad kirke i Rosendal er en stenkirke fra cirka 1250. Der er også et skibsbygningsmuseum i bygden. Hvert år arrangeres festivaler som Rosendal musikfestival,  Rosendal mad- & kunstfestival m.fl.

I Rosendal Havn er der plads til op til 100 gæstebåde - og der er vand, strøm, internet og servicebygning m.m.

Rosendal har en nybygget ridehal. Der er 30–35 heste i Rosendal, de fleste af norsk fjordhest, Norges nationale hesterace. Hesten Rosendalsborken (borka = uldfarvet, dvs. "hvid" eller "gulhvid", en fjordhests typiske farve) har også fået en statue af sig. 

I Steinparken et stenkast fra kommunehuset kan man opleve et udvalg af Folgefonnhalvøens mangfoldige sten- og bjergtyper. I Rosendal ligger også Folgefonna nationalparkcenter.

Rosendal er sammen med Husnes Kvinnherad kommunes tusindårssted. Tusindårsstedet i Rosendal er markeret med en skulptur på Bankpladsen.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Rosendals eget nettsted  – med kulturkalender, turforslag, aktiviteter, overnatting og reiseinfo.
 Rosendal Hamn
 Web kamera i Rosendal Hamn

Se også 
 Baroniet Rosendal

Kvinnherad
Byer i Vestland
Tusenårssteder
Social rang og mobilitet (bog)

Social rang er den anseelse bestemte erhvervsgrupper eller stillinger nyder i det samfund, de forekommer i.

Udtrykket vandt aktualitet i Danmark i 1962, da Kaare Svalastoga og Preben Wolf udgav bogen Social rang og mobilitet. Bogen var en undersøgelse, hvori et repræsentativt udvalg af befolkningen var bedt om at vurdere den indbyrdes anseelse af forskellige befolkningsgrupper. Den sociale rang har i princippet hverken at gøre med indkomst- og formueforhold, uddannelsesforhold, stilling som selvstændig eller ansat eller arvede og tildelte titler, men afspejlede, at de forhold alligevel spiller en rolle i almenhedens opfattelse af den sociale rang.

Social rang og mobilitet udskilte ni socialklasser:
Højere overklasse, omfatter kongehusets medlemmer
Mellemste overklasse, statsministre, ambassadører, biskopper og departementschefer
Lavere overklasse med over 100 ansatte samt funktionærer og embedsmænd med særlig uddannelse fx professorer
Højere middelklasse, selvstændige med 25-100 ansatte, embedsmænd med akademisk uddannelse
Mellemste middelklasse, selvstændige med 5-25 ansatte, funtionærer med 10-50 underordnede og/eller med studentereksamen
Lavere middelklasse, selvstændige med 1-5 ansatte samt funktionærer med 9-10 års skolegang
Højere arbejderklasse, selvstændige uden ansatte samt faglærte arbejdere
Mellemste arbejderklasse, ufaglærte samt mindre selvstændige (skopudsere, gadesælgere)
Lavere arbejderklasse, fx prostituerede, vagabonder, vaneforbrydere, langvarigt forsorgsunderstøttede

Se også 
 Social ulighed
 Social kendsgerning

Noter

Litteratur 
Kåre Svalastoga og Preben Wolf: Social Rang og Mobilitet; Gyldendals Uglebøger 1962 

Rang
Sociologisk litteratur
Socialvidenskabelige begreber
Social ulighed
Per Nielsen (tv-instruktør)

Per Gunnar Nielsen (født 2. oktober 1937 i København, død 22. juli 1994) var en dansk børne-TV-medarbejder, dukkefører, og instruktør. 

Som barn blev Per Nielsen interesseret i dukketeater, men da der ikke var mange muligheder for at udleve den interesse, blev han som teenager først cykelbud, og senere gik han i lære som dameskrædder hos Holger Blom. Imidlertid var interessen for dukketeater usvækket, og 1960 besluttede han sig for at søge ind til Danmarks Radios børne-TV-afdeling. Han troppede op i Radiohuset med en kuffert fuld af dukker, og kort efter var han ansat.

De næste mange år stod Per Nielsen bag en række af Danmarks Radios børne-TV-dukkeproduktioner, ofte sammen med Hanne Willumsen, der også er en habil dukkefører og dukke-designer. 

Per Nielsen døde efter kort tids sygdom i 1994.

Produktioner 

 Sørøver Sally
 Vinterbyøster
 Jullerup Færgeby
 Kikkebakkeboligby
 Ane og Anders har en bro
 Familien Fab

Kilder 
 Danmarks Radio Årbog 1983
 www.dr.dk

Eksterne henvisninger 
 
 

Tv-instruktører fra Danmark
Ansatte i DR
Danskere i 1900-tallet
Dukkeførere
Vagn Ingerslev

Vagn Ingerslev (23. marts 1885 i Lerbæk, Fanefjord Sogn på Møn - 28. december 1952 på Rigshospitalet i København) var en dansk jurist og tennisspiller medlem af KB Tennis.

Vagn Ingerslev vandt i perioden 1909-1921 det danske mesterskaber i herresingle 15 gange og i herredouble fem gange. 
Han deltog ved OL i 1912 i Stockholm og stillede både op i single og herredouble med Jørgen Arenholt.

Han var søn af læge Axel Olaf Valdemar Ingerslev og Camilla Juliane Frederikke Lassen, blev 1902 student fra Herlufsholm, 1908 cand.jur. og var sagførerfuldmægtig i København. 1910 blev han assistent i Ministeriet for Kirke- og Undervisningsvæsenet, 1921 fuldmægtig i Kirkeministeriet, 1923 i Undervisningsministeriet og fik 1930 afsked.

Han blev gift 31. marts 1931 i Vor Frue Kirke med cand.jur. Ellen Johanne Pouline Hansen.

Kilder
 Danske Jurister 1736-1936.

Eksterne henvisninger 

Tennisspillere fra Danmark
Personer fra Vordingborg
Danskere i 1900-tallet
Jurister fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1912
Tennisspillere fra KB Tennis
Herlovianere
Anna Favella

Anna Favella (født 21. september 1983) er en italiensk film- og tv-serieskuespiller. Hun er kendt for at have medvirket i bl.a. Terra Ribelle, Terra Ribelle - Il Nuovo Mondo og ''Mr. America.

Baggrund 
Anna Favella er født og opvokset i Rom, hvor hun pt. bor med sin familie.

Filmografi

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Italien
Personer fra Rom
Maxibrev

Maxibrev eller brevpakke er det største brevformat, der findes til afsendelse af postforsendelser. Den maksimale brevstørrelse varierer fra land til land og fra leverandør til leverandør. Maxibreve leveres af postbudet sammen med øvrige breve og andre postforsendelser. Maxibreve kræver i udgangspunktet ingen kvittering for modtagelse, men de kan også leveres som rekommanderet post, hvor modtagerkvittering er et krav.

I Danmark 
I Danmark er Post Danmarks krav til at forsendelser må kaldes for breve at forsendelsen højst vejer 2 kg, højst er 60 cm i længden og længden+bredden+tykkelse må højst være 90 cm.

Er det over 33 cm x 23 cm x 2 cm eller vejer det over 1 kg, skal der altid betales porto for maxibrev. Er det mindre er det tilstrækkeligt at betale porto for storbrev.

En rulle eller stang afsendt som brev er altid et maxibrev. Minimum: Længde 10 cm og længde + 2 x diameter eller 2 x højde = 17 cm. Maksimum: Længde 90 cm og længde + 2 x diameter eller 2 x højde = 104 cm

Se også
 Standardbrev
 Postpakke

Kilder 

Breve
Brita Wielopolska

Brita Wielopolska (født 13. januar 1951 i Nakskov, død 14. december 2020) var en dansk filminstruktør. Hun blev uddannet som instruktør på Den Danske Filmskole fra 1976 til 1979. Hendes største filmsucesser er filmene Hodja fra Pjort fra 1985 og Det skaldede spøgelse fra 1992. Wielopolska er endvidere kendt som forfatter og redaktør af den første udgave af håndbogen Kvinde, kend din krop i 1975.

Produktioner  
 Har du set Alice ? (1981)
 Hodja fra Pjort (1985)
 17 op - Sallys Bizniz (1989)
 Det skaldede spøgelse (1992)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Kvindelige filminstruktører fra Danmark
Personer fra Nakskov
Marie af Mecklenburg-Schwerin (1854-1920)

Marie af Mecklenburg-Schwerin, i Rusland kaldet Maria Pavlovna ( ), (14. maj 1854 – 6. september 1920) var en tysk prinsesse af Mecklenburg-Schwerin, der var russisk storfyrstinde som ægtefælle til Storfyrst Vladimir Alexandrovitj af Rusland, en yngre søn af kejser Alexander 2. af Rusland.

Biografi 
Marie blev født den 14. maj 1854 på Ludwigslust Slot i Mecklenburg som hertuginde af Mecklenburg-Schwerin. Hun var tredje barn og første datter af Storhertug Frederik Frans 2. af Mecklenburg-Schwerin i hans første ægteskab med Prinsesse Augusta af Reuss-Köstritz.

Marie giftede sig den 28. august 1874 i Sankt Petersborg med Storfyrst Vladimir Aleksandrovitj af Rusland, en yngre søn af kejser Aleksandr 2. og kejserinde Maria Aleksandrovna af Rusland.

Storfyrst Vladimir døde i 1909. Maria Pavlovna flygtede fra Rusland i 1920 efter Den Russiske Revolution.

Storfyrstinde Maria Pavlovna døde den 6. september 1920 i sin villa i Contrexéville i Frankrig.

Børn 
Storfyrstinde Maria Pavlovna og Storfyrst Vladimir fik fire børn:
 Storfyrst Aleksandr (1875-1877)
 Storfyrst Kirill (1876-1938), senere overhoved for Romanov-familien i eksil.
 ∞ 1905 Prinsesse Victoria Melita af Sachsen-Coburg og Gotha (1876-1936)
 Storfyrst Boris (1877-1943)
 ∞ 1919 Zinaida Sergejevna Rashevskaja (1898-1963)
 Storfyrst Andrej (1879-1956)
 ∞ 1921 Matilda Feliksovna Ksjesinskaja (1872-1971)
 Storfyrstinde Helena (1882-1957)
 ∞ 1902 Prins Nikolaos af Grækenland (1872-1938)

Se også 
 Mecklenburg

Eksterne henvisninger 

Kongelige fra Tyskland
Huset Mecklenburg
Personer i Ruslands historie
Personer fra Ludwigslust
Tyskere i 1800-tallet
Kongelige fra Rusland
DM i tennis

Danmarksmesterskaberne i tennis er de danske individuelle mesterskaber i tennis for seniorer, og mesterskaberne afholdes årligt af Dansk Tennis Forbund, såvel udendørs som indendørs. Både uden- og indendørs spilles der om DM-titler i herresingle, damesingle, mens herredouble, damedouble og mixed double-mesterskabet kun afholdes udendørs. Tidligere er der dog også blevet spillet om double-titlerne indendørs.

Mesterskabet er åbent for spillere med dansk licens, som er medlem af en klub under Dansk Tennis Forbund, og som fylder mindst 13 år i det kalenderår, som mesterskabet afvikles i. Ikke-danske statsborgere og statsløse personer kan deltage, hvis de har boet fast i Danmark de seneste to år før tilmeldingsfristen, og hvis de i denne periode har været medlem af en klub under Dansk Tennis Forbund.

To gange om året afvikler DTF ligeledes DM i tennis for hold, som er en divisionsholdturning, hvor den øverste række er Elitedivisionen.

Historie 

Det første uofficielle danske mesterskab i tennis blev afholdt i 1889 og Kjøbenhavns Boldklub (KB) afholdt årligt mesterskabet, indtil Dansk Boldspil Union, som dengang var det styrende organ for tennissporten i Danmark, indtil Dansk Lawn Tennis Forbund oprettedes i 1921, afviklede det første officielle mesterskab i 1904.

Det første indendørsmesterskab blev afviklet i 1914.

Fra 1930 spilledes alle fem mesterskabsrækker både indendørs og udendørs, men siden 1998 er mixed double-mesterskabet ikke afviklet indendørs.

Præmier 

Pr. 2017 var præmierne ved DM i tennis fordelt som følger.

Pr. 2018 var præmierne ved udendørs-DM i tennis fordelt som følger.

Udendørs-DM

Uofficielle mestre 
Det første uofficielle danske mesterskab i tennis blev afholdt i 1889 og blev af Kjøbenhavns Boldklub (KB) afholdt årligt, indtil Dansk Boldspil Union afviklede det første officielle mesterskab i 1904.

Officielle mestre

Statistik

Herresingle

Damesingle

Herredouble

Damedouble

Mixed double

Indendørs-DM

Officielle mestre

Statistik

Herresingle

Damesingle

Herredouble

Damedouble

Mixed double

Samlet statitik 

Spillere med mindst 20 mesterskaber i alt.

Kilder 
 KJØBENHAVNS BOLDKLUB I 25 AAR (København 1901)
 Kjøbenhavns Boldklub 50 Aar (København 1926)
 DANSK TENNIS IDRÆTS HISTORIE, af Svend Olsen, kapitel i DEN DANSKE IDRÆTS BOG (København 1935)
 Kjøbenhavns Boldklub gennem 75 Aar (København 1951)
 Tennishistorie - DM-vindere
 Dansk Tennis Forbund - Historie
 Dansk Tennis Forbund - Turneringsprogram

Noter 

Tennis i Danmark
Tennis
Etableret i 1904
Tennisturneringer
Marie af Mecklenburg-Schwerin

Marie af Mecklenburg-Schwerin kan henvise til flere personer:

 Marie af Mecklenburg-Schwerin (1803-1862) – datter af Arvestorhertug Frederik Ludvig af Mecklenburg-Schwerin og gift med Hertug Georg af Sachsen-Altenburg
 Marie af Mecklenburg-Schwerin (1854-1920) – datter af Storhertug Frederik Frans 2. af Mecklenburg-Schwerin og gift med Storfyrst Vladimir Alexandrovitj af Rusland med navnet Maria Pavlovna.
 Marie af Windisch-Grätz (1856-1929) – datter af Fyrst Hugo af Windisch-Grätz og gift med Hertug Paul Frederik af Mecklenburg-Schwerin
Husnes

Husnes er den største by i Kvinnherad kommune i Vestland fylke i Norge, med 2.223 indbyggere (2012). Den er vokset op omkring Sør-Norge Aluminium (SØRAL), og er også blevet skole- og handelscenter i kommunen.

Husnes er sammen med Rosendal Kvinnherad kommunes tusenårssted. Tusenårsstedet i Husnes er markeret med en skulptur på Solpladsen.

Eksterne kilder/henvisninger 

Kvinnherad
Byer i Vestland
Tusenårssteder
Præstesø (Oksbøl)

Præstesø er en sø som ligger i Oksbøl i Sydvestjylland. Søen er 400-600 m lang og 100-200 m bred.

Søer i Varde Kommune
Halsnøy

Halsnøy, eller Halsnøya, er den største ø i en samling af øer i den sydlige del af  Kvinnherad kommune i Vestland fylke i Norge. Det er den mest folkerige ø i kommunen. Indbyggertallet var i 2006  ca. 2.400 mennesker. Øen kaldes ofte for «Perlo» eller «Basarholmen». Byer på øen er Eidsvik, Sæbøvik, Øvrevik, Landamarka, Fjelland, Høylandsbygd, Fatland, Arnavik og Toftevågen.  

Sæbøvik regnes som centrum.  Nord for centrum regnes som «utøya», syd for centrum regnes som «innøya».

En af Norges ældste både «Toftebåten» eller «Halsnøybåten» blev fundet på Halsnøy i 1896, og rekonstrueret i  2006.

Naboøerne til Halsnøy er Fjelbergøy og Borgundøy, og der går færge mellem disse tre øer. Sjoøya er en lille ø som hører til Halsnøy. Kolsøya, Toftøya, Blokkebærholmen og andre små øer/holme ligger tæt omkring Halsnøy.

Turisme

På Halsnøy ligger turistattraktioner som Halsnøy Kloster, «Sæbøvikfestivalen», «Klokkesteinen», «Magnars hage» og «Radiohola».

Halsnøy kloster

Halsnøy Kloster er et af Norges ældste  klostre.  Det er et augustinerkloster, og blev bygget af Erling Skakke en gang i 1100-tallet.  Her var der på den tid både sygehus, kirke (tilbedelse), overnatning, fiskeri- og landhandel, og diverse andre arbejdspladser.  Det var augustinermunke og -nonner som tog sig af syge sømænd, soldater, bønder og andre syge mennesker.  I dag er Halsnøy kloster en vigtig turistattraktion. Lige ved klosteret ligger Sunnhordland folkehøjskole.  I klosterhaven kan man stadig finde spor efter urter og andre planter som blev brugt  til medicin i klosteret.

Halsnøy kloster hører til Sunnhordland museum .

Vennelaget for Halsnøy kloster, stiftet i 1986, er en gruppe ildsjæle som arbejder for at vedligeholde klosteret.

Geografi

Trafik

Fra Ranavik på nordspidsen af Halsnøy går der færge til Skjærsholmane på Stord eller med hurtigbåd kan man rejse til  Leirvik på Stord, fra Sunde, eller videre til  Bergen.

Halsnøytunnelen

I marts 2008 åbnede en undersøisk tunnel, Halsnøytunnelen, som går langs havbunden under Høylandssundet, fra Toftevågen på Halsnøy og over til Sunde (i Sunnhordland).

Bjerge

Svartaberget, Toftåsen, Landaåsen, Ravnakulten, Jamburfjell, Sydnessåta, Håfjell og Tjobergshaugen.

Søer
Landavatnet, Gravdalsvatnet, Fjellandsvatnet, Kjekavatnet og Fatlandsvatnet.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Klosterdagane 
 Kvinnherad kommunes informationsside om Halsnøy kloster 
 Om bygningen af Halsnøyforbindelsen på Veidekkes netsider 

Øer i Vestland
Kvinnherad
Halsnøy (flertydig)

Halsnøy har flere betydninger:

 Halsnøy, en ø i den sydlige del af i Kvinnherad kommune i Hordaland fylke i Norge.
 Halsnøy i Ryfylke, den største af Fisterøerne i Boknafjorden i Ryfylke i Norge
 MS Halsnøy (1957) - Færge der i dag, under navnet Sagafjord sejler med turister på Roskilde Fjord
 MF Nordhordland (1965) - sejlede under navnet MF «Halsnøy» fra 1995 til 2005

Navnet kan forveksles med Halsøy i Vefsn kommune i Nordland fylke.
Præriefodblad

 
Præriefodblad (Podophyllum peltatum), også skrevet Prærie-Fodblad, er en flerårig, urteagtig plante med usædvanligt store blade, hvide blomster og tomatstore, røde bær. Planten bliver dyrket som prydplante i haver og parker. Det danske navn er misvisende, da planten er knyttet til løvskove og ikke præriens plantesamfund.

Kendetegn 
Præriefodblad er en flerårig, urteagtig plante med oprette blade. På blomstrende eksemplarer er de 2-3 blade håndfligede med 5-9 dybt indskårne lapper. På ikke-blomstrende planter findes der kun ét, skjoldformet, rundt blad. Oversiden er græsgrøn og mere eller mindre rynket, mens undersiden er lysegrøn. Blomstringen foregår i maj, hvor man finder den enlige blomst på sin egen stængel, delvist skjult under bladene. Blomsten er regelmæssig med 5-9, hvide kronblade. Frugten er et gulgrønt (eller på dyrkede sorter: orangerød) og hult bær.

Rodsystemet består af vandrette jordstængler og grove trævlerødder. Alle dele af planten anses for giftige, undtagen de modne bær.

Bladenes overside når op i 0,60 m højde, mens plantens diameter er ca. 0,40 m. Heri er ikke medregnet eventuelle skud fra jordstænglerne.

Hjemsted 
Præriefodblad er udbredt fra det østlige Canada over det østlige og centrale USA til Texas. Arten er knyttet til de blandede løv- og nåleskove, hvor den kan optræde tæppedannende i lysninger, langs vandløb og i skovbryn. Den foretrækker et halvskygget til skygget voksested med en vedvarende fugtig, men veldrænet jord, der har et højt indhold af humus og næringsstoffer. På flodsletten langs Mississippi, nær byen Lafayette i det sydvestlige Louisiana, USA, finder man blandede løvskove. Her vokser arten sammen med bl.a. Almindelig Sumpcypres, almindelig tretorn, amerikansk platan, buskpalmetto, Carya aquatica (en art af Hickory), grøn snabelkalla, gul bjørnefod, hvid ageratina, hvidelm, Ilex decidua (en art af kristtorn), Iris brevicaulis, kruset skovranke, mississipinældetræ, Rubus aboriginum (en art af brombær), rødask, Tradescantia (flere arter), Viola langloisii (en art af viol) og virginsk ambratræ

Galleri

Note 

Hvide blomster
Skovbundsplanter
Haveplanter