kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lars Arendt-Nielsen

Lars Arendt-Nielsen  (født 5. juni 1958 i Langeskov) er en dansk professor ved Aalborg Universitet med speciale i smerteforskning.

Uddannelse 
Lars Arendt-Nielsen blev i 1982 kandidat i Biomedical Sciences and Technology, hvorefter han studerede to år ved University College London. I 1987 opnåede han ph.d.-graden i medicinsk teknologi fra Aalborg Universitet, og i 1994 blev han dr.med. fra Aarhus Universitet.

Karriere 
Lars Arendt-Nielsens videnskabelige orientering mod smerteforskningen skete efter inspiration fra den engelske smerteforsker Patrick David Wall (25. april 1925 – 8. august 2001), der underviste Lars Arendt-Nielsen under hans ophold ved University College i London i perioden 1983-1984. Wall gjorde ihærdigt sine studerende opmærksomme på den manglende forskning i smerter, og det var den opfordring Lars Arendt-Nielsen tog op i sin akademiske karriere.

I 1993 blev Lars Arendt-Nielsen professor i medico-teknik ved Aalborg Universitet, hvor han var med til at grundlægge Center for Sensory-Motor Interaction (SMI). Det er herfra, at hans forskning har udviklet sig med fokus på områder inden for smerteforskning. Forskningsarbejdet hos SMI har blandt andet udmøntet sig i en ny målemetode, som gør det muligt at måle, hvor ondt smerter gør på den enkelte person.

Lars Arendt-Nielsens mangeårige forskning på smerteområdet har resulteret i adskillige videnskabelige artikler i internationale tidsskrifter samt en status af æresprofessor ved en lang række internationale universiteter. Arendt-Nielsen blev i 2016 desuden president-elect for den internationale smerteorganisation IASP (International Association for the Study af Pain). Lars Arendt-Nielsen er herefter fra oktober 2018 til oktober 2020 præsident for IASP.

Hæder  
 2007: Ridder af Dannebrog
 2015: Dansk Magisterforenings forskningspris for Naturvidenskab og Teknik
 2016: Dronning Ingrids forskerpris
 2016: Den Nordjyske Ledelsespris

Kilder 

Professorer fra Aalborg Universitet
Videnskabsfolk fra Danmark
Ingeniører fra Danmark
Alumni fra Aalborg Universitet
Ansatte ved Aalborg Universitet
Sam Bennett

Sam Bennett (født 16. oktober 1990 i Wervik) er en irsk landevejscykelrytter. Han cykler for det professionelle cykelhold .

Meritter 

2008
National juniormester, landevejsløb
Samlet, Junior Tour Of Ireland
2009
7. etape, Rás Tailteann
2010
4. etape, Rhône-Alpes Isère Tour
National U23-mester, landevejsløb
2011
National U23-mester, landevejsløb
GP van de stad Geel
2013
3. og 8. etape, Rás Tailteann
5. etape, Tour of Britain
2014
Clásica de Almería
Rund um Köln
5. etape, Bayern Rundt
2015
6. etape, Tour of Qatar
1. og 3. etape, Bayern Rundt
2. etape, Arctic Race of Norway 
Paris-Bourges
2016
1. etape, Critérium International
2. etape, Giro della Toscana
Paris-Bourges
2017
3. etape, Paris-Nice
1. og 4. etape, Slovenien Rundt
2. og 4. etape, Czech Cycling Tour
Münsterland Giro
1., 2, 3. og 5. etape, Tyrkiet Rundt
2018
7., 12. og 21. etape, Giro d'Italia
Rund um Köln
2., 3. og 6. etape, Tyrkiet Rundt
2019
 7. etape, Vuelta a San Juan
 7. etape, UAE Tour
3. og 6. etape, Paris–Nice
1. og 2. etape, Tyrkiet Rundt
3. etape, Critérium du Dauphiné
Irsk mester, landevejsløb
1., 2. og 3. etape, BinckBank Tour
3. og 14. etape, Vuelta a España
2020
1. etape, Tour Down Under
Race Torquay
4. etape, Vuelta a Burgos
3. etape, Tour de Wallonie
Pointkonkurrencen + 10. etape og 21. etape, Tour de France
4. etape, Vuelta a España
2021
 4. og 6. etape, UAE Tour
1. og 6. etape, Paris–Nice
Classic Brugge-De Panne
1. og 3. etape Volta oa Algarve
2022
Eschborn-Frankfurt
2. og 3. etape, Vuelta a España

Eksterne henvisninger 

 

Mandlige cykelryttere fra Irland
Emilia Schüle

Emilia Schüle (født 28. november 1992 i Blagovesjtjensk, Amur oblast, Rusland) er en tysk skuespiller af russisk oprindelse.

Udvalgt filmogafi

Biograffilm 
 2005: Nichts weiter als
 2008: Freche Mädchen
 2009: Gangs
 2010: Rock It!
 2010: Freche Mädchen 2
 2010: Aschenputtel
 2012: Mann tut was Mann kann
 2012: Unter Frauen
 2012: Nemez
 2014: Vaterfreuden
 2014: Besser als Nix
 2015: Tod den Hippies!! Es lebe der Punk
 2015: Boy 7
 2016: LenaLove
 2016: Smaragdgrün
 2016: Unsere Zeit ist jetzt
 2017: Jugend ohne Gott
 2017: High Society
 2017: Simpel
 2017: Es war einmal Indianerland

Fjernsyn 
 2006: Guten Morgen, Herr Grothe
 2007: Manatu – Nur die Wahrheit rettet Dich
 2008: Brüderchen und Schwesterchen
 2008: Lucky Fritz
 2009: Meine wunderbare Familie
 2009: Faktor 8 – Der Tag ist gekommen
 2010: Aschenputtel
 2011: Vermisst – Alexandra Walch, 17
 2011: Isenhart – Die Jagd nach dem Seelenfänger
 2011: SOKO Stuttgart – In Vino Veritas
 2012: Die letzte Spur – Reifeprüfung
 2012–2014: Add a Friend
 2012: Tatort – Wegwerfmädchen
 2012: Tatort – Das goldene Band
 2013: Der letzte Bulle
 2013: Jeanetmila
 2013: Helden – Wenn dein Land dich braucht
 2013: In einem wilden Land
 2014: Helen Dorn – Unter Kontrolle
 2015: Mordkommission Berlin 1
 2016: Auf kurze Distanz
 2016: Pigerne fra Berlin
 2016: Berlin Station (to afsnit)
 2017: Charité

Internettet 
 2009: 4 Yoginis
 2017: Antimarteria

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra Tyskland
Personer fra Rusland
Blagovesjtjensk
Filmskuespillere fra Tyskland
Tom Clancy's

Tom Clancy's er en række computerspil der har navn efter den amerikanske forfatter Tom Clancy, og er udviklet af Ubisoft. 

Der er 6 Tom Clancy's spiltitler: Rainbow Six, The Division, Splinter Cell, EndWar, H.A.W.X. og Ghost Recon. Alle disse titler har "Tom Clancy's" i starten.

Det første Tom Clancy's spil var Tom Clancy's Rainbow Six der udkom i 1998.

Computerspil
Natura 2000-område nr. 100 Sølsted Mose

Natura 2000-område nr. 100 Sølsted Mose består af består af Habitatområde nr. H89 . Området ligger i Tønder Kommune i vandplanopland 4.1 Kruså-Vidå . Hele området omfatter
155 hektar hvoraf 103 ha ejes af Fugleværnsfonden der erhvervede det i 1993, 1996 og 2013 for at bevare og forbedre den sjældne hede- og højmose som et fristed for dyr
og planter. Der er anlagt et stisystem for besøgende i mosen. Det ligger mellem Bredebro og Tønder.

Sølsted Mose er en nedbrudt højmose med spredte tørvegrave, kratskov og enkelte engarealer. Området er udpeget for at beskytte nogle mosenaturtyper og fiskearten dyndsmerling som har sin eneste ynglelokalitet i Danmark her. Arten har været kendt siden
1970'erne og er fundet i de vandløb, der afvander mosen til den nordligt beliggende Sejersbæk.

Sølsted Mose er omfattet af et EU LIFE-projekt, hvis overordnede formål er at genskabe større arealer med aktiv højmose samt at sikre dyndsmerlingen.

Se også 
 Internationale naturbeskyttelsesområder i Danmark
 Naturtyper i Danmark

Eksterne kilder og henvisninger 

 Naturplanen
 Basisanalysen 2016-21

Natura 2000-planer
Lokaliteter i Tønder Kommune
EU-habitatområder i Danmark
Naturreservater i Danmark
Thomas Ginderup

Thomas Ginderup (født 25. september 1813 i København, død 2. februar 1898 sammesteds) var en dansk kammerassessor og konstitueret notarius publicus. 

Ginderup var søn af toldassistent Thomas Jensen Ginderup og Marie Frederikke f. Tychsen. Han var oprindelig hørkræmmer, men blev alligevel – uden nogen eksamen – fuldmægtig i notarkontoret. I 1869 blev han kammerassessor, og året efter efterfulgte han N.C.L. Abrahams som notarius publicus. Ginderup blev aldrig udnævnt til dette embede, men vedblev indtil sin fratræden i 1895 at være konstitueret. Dette hang ifølge Politiken sammen "med nogle utopiske Forestillinger om Retsreformen som nærtforestaaende, hvorfor man Aar for Aar udsatte Ginderups Udnævnelse." Derudover var en del af forklaringen sikkert hans manglende uddannelse, som var bemærkelsesværdig for en mand i hans stilling.

Ikke desto mindre var Ginderup "et Fænomen imellem danske Embedsmand," som Dannebrog udtrykte det, og tillige en ganske særlig personlighed i den københavnske offentlighed: "Han [var] en pertentlig Herre med et fint ciseleret Ansigt, der levende [mindede] om den tyske Feltmarschal Moltkes, snehvidt tyndt Haar, en spinkel Figur og smaa hvide Hænder. Undertiden [kunne] ansigtet faa et arrigt Udseende, særlig naar nogen [havde] taget hans 1ste Plads i Cirkus Varieté, hvor han [var] Stamgæst, eller hos Wivel, hvor han hver Aften i Østerssæsonen [spiste] de delikate Skalddyr." Ginderup tjente en stor formue i sit embede og levede de sidste mange år af sit liv i sin ejendom Vesterbrogade 33. Han blev i 1896 ridder af Dannebrog. Hans bror var den kendte københavnske restauratør, kammerråd Carl Ginderup. 

Ginderup giftede sig i 1850 med Nancy Magnine Robertine f. Grandjean, datter af forpagter August Grandjean.

Noter 

Riddere af Dannebrog
Embedsmænd i København
Kammerassessorer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Synkron og diakron

Synkron og diakron er et centralt begrebspar i humanistisk videnskab og samfundsvidenskab. Begrebsparret bruges især meget inden for historiefaget. Ordet synkron kommer af græsk syn = "sammen" + khrónos = "tid". Det synkrone er altså det samtidige, hvilket også kommer til syne i begrebet synkronisering. Ordet diakron kommer også fra græsk diá = gennem + khrónos = tid. Det diakrone er altså det, som forløber på langs ad tidsaksen, som ændrer sig med tiden.

Inden for de humanistiske videnskaber dækker begrebet ”synkron” over undersøgelser af mere eller mindre faste tilstande der var gældende på et givent tidspunkt eller i en historisk periode. En synkron undersøgelse af det 17. århundredes Frankrig kunne f.eks. interessere sig for emner som merkantilisme, absolutisme, centralisme, hierarki, symmetri, cogito ergo sum og den barokke kunststil. Om den synkrone undersøgelse har historikeren Bjørn Poulsen skrevet, at ”de permanente strukturer træder frem, mens samfundets udvikling i tid forbliver i baggrunden.”

Inden for de humanistiske videnskaber dækker begrebet ”diakron” over undersøgelser af historiske eller nutidige processer på forskellige områder af samfundet. En diakron undersøgelse af naturbegrebet i Danmark kunne f.eks. interessere sig for emner som landbrugsudvikling, industrialisering, urbanisering, demografi, forurening, massekommunikation og rekreation. Diakrone undersøgelser fokuserer altså på, hvordan forhold ændrer sig, fx fra en historisk periode til en anden. Det kan fx være en undersøgelse af, hvordan magtforhold ændrer sig over tid.

Referencer 

Humaniora
Samfundsvidenskab
Haseldorfer Marsch

Haseldorfer march er den mindste del af de holstenske Elbmarskområder i det nordlige Tyskland. Det ligger nordøst for Elben mellem byen Wedel, Pinnau og gestranden mellem Uetersen og Holm. Den største by i området er Haseldorf; andre bebyggelser er Haselau og Hetlingen. På den modsatte (sydlige) side af Elben ligger byen Stade omkring 20 kilometer vest for Hamborg. Haseldorfer marsk er en del af distriktet Kreis Pinneberg i Slesvig-Holsten. I området lå også landsbyen Bishorst, der forsvandt i Elben. Ved overgangen til Seestermüher Marsch er den næstældste fungerende drejebro i Tyskland bygget i 1887. Indbyggerne i marts måtte håndtere storm oversvømmelser og oversvømmelser.

Begivenheder 
I natten den 28. december 1248 ødelagde den såkaldte Allerkindsinsflutte dele af det første digesystem. Store dele af området blev ødelagt.

Ved Hamburger Sturmflut den 16. og 17. februar 1962 blev marsken delvis oversvømmet. Områderne Hetlinger Schanze og Haseldorfer Vorland stod i op til 5,83 meter under vand. Der var dog ingen brudskader i Elb-digerne. Imidlertid viste en række dårligt udførte digeforhøjninger fra slutningen af 1950'erne sig mærkbart; Således faldt den nye digekrone ved Hetlingen simpelthen sammen. På grund af oversvømmelsen ved Pinnau-floden skete der yderligere oversvømmelse i det nærliggende Uetersen. I modsætning til i Hamburg var der ingen dødsfald, men der skete skader på bygninger og infrastruktur på samme måde som i Hamburg-Wilhelmsburg og Georgswerder.

Den 3. januar 1976 blev området igen hjemsøgt af en stormflod i løbet af Capella-orkanerne. Diget ved Hetlingen brød sammen ni steder, og hele marsken blev oversvømmet, hvilket resulterede i skader for millioner. Ved et stort held undgik man dødsfald. Hele 800 familier blev afskåret fra omverdenen. De fleste tab skete blandt husdyr og vilde dyr: 155 stykker kvæg, 610 grise, 280 får og 700 kyllinger blev dræbt. Af vilddyr døde ca. 700 hjorte, 3.000 fasaner og ca. 1.000 harer.

I juli 2002 oversvømmede syndflodsagtige regnvejr Haseldorfer marsk. Der faldt op til 125 liter vand pr. kvadratmeter om 24 timer. Ydermerere strømmede vand til fra gestranden ved Hestlingen. Gartnerier, huse og gader stod under vand. Over 300 brandmænd samt THW og DRK var i brug i dage.

Eksterne henvisninger 

 Die Haseldorfer Marsch
 NABU-Naturzentrum Haseldorfer Marsch

Landskaber i Slesvig-Holsten
Johan Frederik 1. af Sachsen

Johan Frederik 1. af Sachsen (; født 30. juni 1503 i Torgau i Sachsen (Tyskland), død 3. marts 1554 i Weimar), også kaldet Johan den Storsindede og Sankt Johan den Standhaftige af lutheranere, var kurfyrste af Sachsen og leder af det schmalkaldiske forbund (den protestantiske føderation i Tyskland).

Under den schmalkaldiske krig i 1546 drog han med sin hær mod syd, men da hans fætter hertug Moritz invaderede hans land, måtte han vende om. Det lykkedes for Johan Frederik at generobre størstedelen af sit land og tvinge Moritz væk. Mens han var optaget af dette, førte kejser Karl 5. en hær mod nord, og i slaget ved Mühlberg blev Johans hær splittet. Selv blev han ramt i hovedet og fik et markant ar, og han blev taget til fange af Karl. 

Karl dømte Johan Frederik til døden for sin oprørskhed, men han ønskede ikke at spilde tid i belejringen af Wittenberg, der blev forsvaret af Sibylle, kurfyrstens hustru, og han valgte i stedet at forhandle med Johan Frederik. Af hensyn til sin familie og for at undgå at blive henrettet accepterede Johan Frederik at overgive Wittenberg. Desuden måtte han acceptere at overgive regeringen af Sachsen til Moritz, og disse indrømmelser medførte, at Karl ændrede hans dom til livsvarig fængsel. 

Det var i sin tid i fængslet, at han opnåede sine tilnavne, da han nægtede at afsværge sin lutheranske tro, og han blev løsladt 1. september 1552, da Moritz havde sat sig op mod kejseren. Hans hjemtog blev en triumf, og han flyttede sin regering til Weimar. Han døde dog få år efter sin løsladelse. 

Kurfyrster af Sachsen
Personer i reformationen
Personer i Tysklands historie
Ernestinske linje af Huset Wettin
Personer fra Sachsen
Necronomicon

Necronomicon er en fiktiv lærebog, der optræder gentagne gange i historier af den amerikanske horrorforfatter H.P. Lovecraft. Bogen indeholder blandt andet beskrivelser af, hvad Lovecraft kalder "the Old Ones" – en gruppe af oprindelige kosmiske væsner, der siges at være begravet i den mystiske by R'lyeh som beskrevet i Lovecrafts mest berømte historie Call of Cthulhu. Necronomicon har sidenhen optrådt jævnligt i nyere horror- og fantasy-litteratur.

Fiktive bøger
Luthers store Katekismus

Luthers store Katekismus blev skrevet af Martin Luther og publiceret i 1529. Den er en forklaring til de 10 bud, den apostolske trosbekendelse, Fadervor, dåben, nadveren og skriftemålet. Den blev udgivet samtidig med Luthers lille Katekismus. Mens den lille katekismus er skrevet med tanke på «gudfrygtige husfædre» og altså til kristendomsundervisning i hjemmene, er den store katekismus skrevet med præsterne som målgruppe.

Katekismen bygger på en serie prædikener, som Luther holdt i 1528.

Den store katekismus indgår i Konkordiebogen fra 1580, som er den læremæssige sammenfatningen for den nye luthersk-protestantisme kristendom.

Referencer

Litteratur 
 Den store katekismus (Ved Leif Grane). Af Martin Luther. Credo Forlag 2005.

Eksterne henvisninger 
 lutherdansk.dk - Luthers store Katekismus Oversat og tilrettelagt ved cand.theol. Finn B. Andersen

Reformationen
Luthersk teologi
Katekismus
Otto Pankok

Otto Pankok  (født 6. juni 1893, død 10. oktober 1966) var en tysk maler, litograf og billedhugger.

Biografi 
Pankok blev født i Mülheim an der Ruhr i Ruhr-distriktet. I 1912 begyndte han sin uddannelse som kunstner ved kunstakademierne i Düsseldorf og Weimar. Efter kun et par måneder forlod han akademiet i Weimar, hvor han studerede under Fritz Mackensen og Albin Egger-Lienz, ohvorefter han tog på studietur til Holland med Werner Gilles. Senere tilbragte han i 1914 to måneder to måneder i Paris, hvor han deltog i Académie russe og Académie de la Grande Chaumière. Mellem 1914-1917 han var en soldat i Frankrig under 1. verdenskrig.

Tilbagevendt til Düsseldorf i 1919, var han en af grundlæggerne af "Junge Rheinland" (Unge Rheinland-gruppen). Med bl.a. Otto Dix, Gert Heinrich Wollheim, og Adolf Uzarski var han en af de malere, der var knyttet til kunsthandleren Johanna Ey. I 1921 blev han gift med journalisten Hulda Droste.

Da Hitler kom til magten i 1933, blev Pankok erklæret en degenereret kunstner. Efterfølgende blev 56 af hans billeder beslaglagt fra museer, hvoraf nogle blev optaget i den berygtede udstilling Entartete Kunst (Degenereret Kunst), der blev afholdt af nazisterne i München i 1937.

Efter krigen (fra 1947 til 1958) han var professor ved kunstakademiet i Düsseldorf, hvor Günter Grass, Gotthard Graubner, Vincent van Volkmer og Günther Uecker var blandt hans elever. Bortset fra årene under naziregimet rejste Pankok meget, og han malede meget under sine rejser. Han døde i Wesel.

Arbejder 

Pankoks værker er typisk store monokrome malerier. Han skabte også en omfattende samling af grafiske arbejder, især træsnit og monotypier. Pankoks billeder viser mennesker, dyr og landskaber, realistiske og udtryksfulde, og skildrer ofte mennesker på kanten af samfundet. Pankok fremstillede også mere end 200 (primært små) bronze-skulpturer. Fra 1924 til 1933 bidrog Pankok regelmæssigt med portrættegninger til Düsseldorf-avisen, "Der Mittag".

Noter

Litteratur 
 Barron, Stephanie, ed. (1991)."Degenerate Art:' The Fate of the Avant-Garde in Nazi Germany. New York: Harry N. Abrams, Inc. . 
 Axel Feuß, "Pankok, Otto", i Allgemeines Künstlerlexikon, redigeret af Andreas Beyer, Bénédicte Savoy og Wolf Tegethoff. Vol. 94. Berlin og Boston: De Gruyter, 2016, s. 253-254.

Eksterne henvisninger 
 Otto-Pankok-Museum (Gildehaus) 
 Otto-Pankok-Museum (Haus Esselt, Drevenack) 

Kunstnere fra Tyskland
Personer fra Mülheim an der Ruhr
Nørre Farimagsgade

Nørre Farimagsgade er en gade i Indre By i København, der går fra Gyldenløvesgade til Gothersgade. Gaden ligger i forlængelse af henholdsvis Vester Farimagsgade og Øster Farimagsgade

Farimagsgaderne ligger på området udenfor Københavns volde, der blev opgivet i 1850'erne. Vejforløbet kendes dog siden 1600-tallet. I en Københavnsbeskrivelse fra ca. 1790 kaldes den for Farimagsveyen, mens der på et kort fra 1860 skelnes mellem Øster og Vester Farimagsvei. De nuværende navne blev indført i 1875. Navnet kommer af udtrykket "far i mag", kør langsomt, hvilket kan sigte til, at vejen var i dårlig stand.

Bygninger og omgivelser 
På den østlige side ligger gaden langs med Ørstedsparken mellem Gyldenløvesgade og Ahlefeldtsgade. Den 6,5 hektar store park blev anlagt i 1876-1879 på en del af det gamle voldterræn. Parken blev fredet i 1963 og står stort set, som da den blev anlagt. Parken er opkaldt efter fysikeren H.C. Ørsted og hans bror politikeren A.S. Ørsted..

På resten af den østlige side og næsten hele den vestlige ligger der traditionelle etageejendomme. Undtagelsen der bekræfter reglen er Det Kongelige Vajsenhus i nr. 51. Vajsenhuset åbnede oprindeligt i 1727 på Nytorv. I 1875 flyttede den til sin nuværende placering, og i dag er den privat grundskole. Skolen har retten til at udgive Den Danske Salmebog, og overskuddet går til fripladser til en del af skolens elever.

Eksterne henvisninger

Noter 

Gader i Indre By (København)
Lokaliteter ved Tour de France 2022
Døvefilm

Døvefilm er et dansk tv-produktionsselskab, der producerer tv-programmer for døve. Selskabet blev oprettet i 1963, og har siden været på finansloven under Socialministeriet.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Døvefilms officielle websted 

Tv-produktionsselskaber fra Danmark
Etableret i 1963
Døvekultur
Døvhed
Karl Roos

Karl Johannes Roos (født 14. april 1914 i Nexø på Bornholm, død 7. april 1951 i København) var en dansk manuskriptforfatter, kortfilminstruktør og filmskribent.

Karl Roos blev filmanmelder ved Arbejderbladet i 1935. Der mødte han Theodor Christensen og sammen med ham skrev Karl Roos den første danske bog om filmteori, Film (1936).

Bogen var det første danske forsøg på at skrive en dansk filmteori. Roos og Christensen lavede også flere film sammen, bl.a. C - et Hjørne af Sjælland, og Karl Roos var medforfatter til Bjørn Rasmussens pioneropslagsværk Filmens Hvem Hvad Hvor (1950). Karl Roos var bror til Jørgen Roos og far til Ole Roos.

I 1940'erne var Karl Roos desuden speaker på danske og udenlandske dokumentarfilm.

Filmografi i udvalg 
 C - et Hjørne af Sjælland, 1938
 Iran - det nye Persien, 1938
 Jens Langkniv, 1941
 Brødrene Dahl-Filmen, 1942
 Mærkelige dyr, 1944

Eksterne henvisninger 
 
 

Manuskriptforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Audrey Azoulay

Audrey Azoulay (født 4. august 1972 i La Celle-Saint-Cloud) er en fransk politiker i Socialistpartiet. Den 16. februar 2016 blev hun Frankrigs kulturminister i Regeringen Valls II. Hun efterfulgte Fleur Pellerin på posten.

Audrey Azoulay har marokkansk baggrund, og hendes far André Azoulay er rådgiver for kong Mohammed VI af Marokko. Hun har studeret økonomi ved Université Paris-Dauphine og har en Master of Business Administration-eksamen fra Lancaster University i Storbritannien.

Azoulay har aldrig været folkevalgt politiker. Hun har tidligere arbejdet som rådgiver i kulturspørgsmål i præsident Hollandes personlige stab. Inden da var hun chef for det franske filminstitut, CNC og udnævnelsen af hende som kulturminister sås som et tegn på, at kulturdepartementet ville rette mere fokus på fransk film.

Fredag den 13. oktober 2017 blev hun udnævnt til ny generaldirektør for UNESCO.

Noter

Eksterne henvisninger

 Audrey Azoulay's website as Candidate for Director-General for UNESCOAudrey Azoulay's website as Candidate for Director-General for UNESCO 

Personer fra Paris
Kulturministre fra Frankrig
Vestsjællands Brandvæsen

Vestsjællands Brandvæsen (forkortet VSBV) er et af de 24 kommunale redningsberedskaber i Danmark. Vestsjællands Brandvæsen blev oprettet på baggrund af en aftale mellem kommunerne og staten med start fra d. 1. januar 2016.

Vestsjællands Brandvæsen betjener ca. 207.000 indbyggere og et område på ca. 2.355 km² i Holbæk, Kalundborg, Lejre, Odsherred og Sorø.

Vestsjællands Brandvæsen består af 15 almindelige brandstationer samt 3 ø-beredskabet på hhv. Sejerø, Nekselø og Reersø.

Udtrædelse af Vestsjællands Brandvæsen 
Vestsjællands Brandvæsen har siden beredskabets oprettelse haft økonomiske udfordringer. 
Dette resulteret i at Lejre og Sorø Kommuner meldte Vestsjællands Brandvæsen, at kommunerne trækker sig fra det fælles beredskab ved udgangen af 2020.
Lejre Kommune er efterfølgende gået i gang med at genoprette det tidligere Lejre Brandvæsen. 
Sorø Kommune arbejder på en samarbejdsaftale med Slagelse Brand og Redning under Slagelse Kommune.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 VSBV's hjemmeside

Beredskabstjenester
Etableret i 2016
Holbæk Kommune
Kalundborg Kommune
Lejre Kommune
Odsherred Kommune
Sorø Kommune