kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fuglsø

Fuglsø er en landsby med tilhørende sommerhusområde beliggende nord for Hælgenæs og i hjertet af Mols. Postnummeret hører til 8420 Knebel, i Vistoft Sogn, Syddjurs Kommune. Navnet blev kendt i 1300-tallet som Fughlæsio (søen med fugle). Fuglsø ligger ved foden af de fredede Mols Bjerge, der i 2009 blev nationalpark

Bygninger 

Fuglsø består hovedsageligt af sommerhuse, nogle private ejendomme. Der ligger dog den gamle charmerende Fuglsø Kro og en gård ved navn Sølballegaard. Fuglsø Kro er blevet genrenoveret og sat i stand, og bliver nu brugt til B&B. Andre gårde ligger i området og op af hovedvejene Fuglsøvej og Søndre Molsvej.

Fuglsøcenteret 

Fuglsøcenteret blev grundlagt i 1899 som militærlejr, og blev i 1934 overtaget af DGI, som gjorde til en sportshal med:

 2 fodboldbaner
 2 idrætshaller
 8 håndboldbaner
 1 Atletikstadion
 3 beachvolleyballbaner
 Basket- og volleyballbaner
 18 petanquebaner
 2 tennisbaner

I oktober 2011 blev det solgt til Hermod Ejendomme A/S fra Århus, da Fuglsøcenteret fik økonomiske problemer. Det er i dag et hotel og sommerhusudlejning for konferencer og familieferier. Men de nye ejere har stadig beholdt idrætsfaciliteterne. Fuglsøcenteret ligger på Dragsmurvej 6 i Fuglsø.

Butikker og shopping 

Der findes ingen butikker i Fuglsø. Den eneste restaurant ligger i Fuglsøcenteret, men mange små, private boder rundt omkring sælger honning, frugt og grøntsager

Attraktioner i området 

Den primære attraktion i Fuglsøområdet er Nationalpark Mols Bjerge med Trehøje og Tinghulen. Andre attraktioner på Djursland og Mols er Ebeltoft, Ree Park, Djurs Sommerland og Kattegatcentret. Til badning ligger Fuglsø Strand med tømmerflåde og mole.

Memory Lane Rockmuseum blev grundlagt i 2014 og har fokus på musik og ungdomsliv fra 1950'erne og frem til i dag.

Eksterne kilder/henvisninger 

 

Byer i Syddjurs Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Heltborg Mølle

Heltborg Mølle er en jordstående hollandsk vindmølle, der ligger tæt på Hurup i Thy. Møllen, der er opført i 1875, består af en ottekantet overbygning med spåntækning på et grundmuret fundament med jordomgang og kælder af kampesten. Hatten er løgformet og beklædt med pap. Vingerne har hækværk til sejl. Det er en relativt lille mølle, der krøjer manuelt. Møllen er omfattende restaureret i 1977-1981 og har fået nyt vingefang i 2002. Den blev bygget som en kornmølle og var i drift indtil 1947, hvor mølleren opgav konkurrencen mod de store, eldrevne industrimøller.

Konstruktion og teknik 
Heltborg Mølle er en ottekantet hollandsk mølle med kælder. Møllen har tre lofter over kælderen og er beklædt med spån. Hatten er løgformet. Vingerne har hækværk til sejl. Krøjeværket er manuelt betjent. Møllen er forsynet med et udvendigt hejseværk.

Historie 

Møllens historie er gendigtet i et amatørteaterstykke, hvor en møllersvend på valsen kommer forbi møllen en forårsnat ved midnatstid og bliver inddraget i møllens historie sammen med nogle af de personer, der virkelig levede i slutningen af 1800-tallet. Et dramatisk højdepunkt forekom i 1950, hvor møllen skulle nedrives, men blev reddet af lokalt initiativ.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Dansk Mølle Forum Hjemmeside for alle interesserede i de gamle vand- og vindmøller.
 Arkiv over gamle danske møller

Hollandske vindmøller i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Thisted Kommune
Astrocyt

Astrocytter (græsk "astron" stjerne og "cyte" celle) er en gliacelletype i centralnervesystemet, karakteriseret ved sine mange cellulære udløbere, som giver denne et stjerneformet udseende. Astrocytterne udgør 20-50% af volumen i de forskellige hjerneregioner, hvilket gør denne til den mest talrige celle i centralnervesystemet. 

Astrocytterne er koblet til hinandens udløbere via gap junctions, dannende et cellulært netværk, som omgiver nervevævets oligodendrocytter, de ranvierske indsnøringer (område uden myelin) på nervecelleaksonerne samt den synaptiske kløft. 

Yderligere danner disses udløbere et tæt lag under pia mater (den inderste hjernehinde), ependymet og hjernens kapillærer. Omkransningen af kapillærene danner den såkaldte blod-hjerne-barriere hos laverestående dyrearter, mens den hos højerestående dyrearter (som mennesket) forstærker den, ved at vedligeholde de tætte cellulære bindinger mellem blodkarcellerne. 

Yderligere er astrocytterne bl.a. involveret i udvikling af nervesystemet, fjernelse af signalstoffer fra den synaptiske kløft, regulation af den ekstracellulære K+-koncentration og fjernelse af neuroaktive giftstoffer.

Referencer

Litteratur 
 
 

Gliacelle
Egeby Mølle

Egeby Mølle er en stubmølle 5 km øst for Åkirkeby.

Eksterne henvisninger 

Stubmøller i Danmark
Aakirkeby
Bechs Mølle

Bechs Mølle er en stubmølle, beliggende på Møllebakken 13 i Svaneke på Bornholm. Den er opført i 1629 og landets ældste bevarede vindmølle.

Referencer

Eksterne henvisninger

Stubmøller i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Bornholms Regionskommune
Thomas Mikkelsen

Thomas Mikkelsen kan henvise til flere personer.

 Thomas Mikkelsen (fodboldspiller, født 1983) (født 27. august 1983) - dansk fodboldspiller (målmand).
 Thomas Mikkelsen (fodboldspiller, født 1990) (født 19. januar 1990) - dansk fodboldspiller
 Thomas Mikkelsen (fodboldtræner) - dansk fodboldtræner, der blandt andet har fungeret som assistenttræner i Greve Fodbold

Referencer
Fellow

I den akademiske verden er en fellow et medlem af en gruppe lærde mennesker, der f.eks. kan arbejde sammen om et fælles mål om gensidig udveksling af viden og praksis. Stipendiaterne kan omfatte gæsteprofessorer, postdocforskere og ph.d.-forskere.

Eksempler på akademiske fellowships 
 Fellow af American Academy of Arts and Sciences
 Fellow i American Institute of Architects
 Fellow i Association for Computing Machinery
 Fellow af Balliol College (ved University of Oxford)
 Fellow af Hudson Institute (tænketank)
 Fellow af Oriel College (ved University of Oxford)
 Fellow of the Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge
 Fellow ved University of Essex

 andre
 IBM Fellow (hos IBM)
 Fellow af Canadaordenen

Se også 
 Broderskab
 Odd Fellow Palæet

Akademia
Stillingsbetegnelser inden for uddannelse
Bjergirisk

Bjergirisk (Linaria flavirostris) er en lille spurvefugl i familien finker, der yngler i åbne områder med sparsom vegetation i forskellige dele af Nordeuropa, Mellemøsten og Centralasien, hvor den lever af frø fra urter. Det er en selskabelig fugl, der kan yngle i løse kolonier. I Danmark er arten en almindelig gæst fra Norge i vinterhalvåret, hvor den ses i større eller mindre flokke på især strandenge.

Det videnskabelige artsnavn flavirostris betyder gulnæbbet.

Udseende og stemme 

Bjergirisk er en 13-14 centimeter stor, gulbrun fugl, der minder om hunnen af tornirisk og gråsisken. Næbbet er gult om vinteren og gråt om sommeren. Ryg og sider er kraftigt stribede. Hannen har i sommerdragten en rød ustribet overgump, der derimod hos hunner og ungfugle er brun og stribet.

Nemmest er bjergirisk at kende på kaldestemmen, der er et karakteristisk, hæst tvæid sammen med andre kald, der minder om torniriskens.

Forekomst og yngleforhold 

Bjergirisk er udbredt dels i Nordeuropa og dels i Mellemøsten, Kaukasus og Centralasien. I Nordeuropa yngler den i Storbritannien og i det nordlige og vestlige Norge, hvor der findes en stor bestand på flere hundred tusind par, der især yngler i bjergområder langs kysten.

Bjergirisk kan yngle i løse kolonier, hvor reden f.eks. placeres under en busk på en klippehylde. De 5-6 æg ruges af hunnen i cirka 11 dage og ungerne bliver i reden i yderligere omkring 11 dage. De fodres hovedsageligt med frø. Der kan lægges to kuld årligt, i det mindste i det sydlige Norge.

Mellem oktober og april ses bjergirisk almindeligt i Danmark som træk- og vintergæst fra Norge. Den er især almindelig om efteråret og kan i nogle år optræde invasionsagtigt. Her opholder den sig på strandenge, overdrev eller stubmarker, hvor fuglene færdes i rastløse flokke, mens de indbyrdes kommnunikerer ivrigt med deres kaldestemmer. De lever her af frø fra blandt andet gråbynke, agersennep og gåsefod. Fuglene kan overnatte i nærmeste by på tage og gesimser, hvilket kan minde om Norges klippevægge.

Underarter 

Der findes omkring 11 underarter af bjergirisk:
 L. f. bensonorum, Ydre Hebrider (vestlige Skotland)
 L. f. pipilans, nordlige Irland og nordlige Storbritannien
 L. f. flavirostris, nordlige Skandinavien og nordvestlige Rusland (overvintrer i Centraleuropa)
 L. f. brevirostris, Tyrkiet, Kaukasus og nordlige Iran
 L. f. kirghizorum, nordlige og centtrale Kasakhstan
 L. f. korejevi, nordøstlige Kasakhstan til det nordvestlige Kina (overvintrer i det centrale Afghanistan)
 L. f. altaica, sydvestlige Sibirien samt nordlige og vestlige Mongoliet
 L. f. montanella, Kirgisistan til det vestlige Kina
 L. f. pamirensis, Tadsjikistan, nordlige Afghanistan og nordvestlige Pakistan
 L. f. miniakensis, østlige Tibet og vestlige Kina
 L. f. rufostrigata, vestlige og sydlige Tibet, nordlige Indien og nordlige Nepal

Noter

Kilder/Eksterne henvisninger 

 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 www.iucnredlist.org: Carduelis flavirostris Kort over udbredelsesområdet.
 

Finker
Fugle fra Centralasien
Fugle fra Himalaya
Fugle fra Skandinavien
Stednavneforkortelse

Stednavneforkortelse er et system, som bruges forkortelse af stednavne, speciel med jernbaner, i postvæsen, telegrafvæsen samt luftfart (lufthavne og flyselskaber).

Systemet med stednavneforkortelser blev oprindeligt brugt til telegrammer, som blev afsendt intern i jernbanerne og på telegrafnettet. De danske forkortelser har været forsøgt koordineret imellem DSB og Post- og Telegrafvæsenet via Ministeriet for offentlige Arbejder.

Hos jernbanerne kom stednavneforkortelser, da telegraf blev brugt til kommunikation imellem stationerne. Telegrafen kom i Jylland allerede med åbningnen af den første jernbanestrækning - Århus-Randers i 1862, og på Sjælland blev telegraf indført med åbning af banen fra Roskilde til Korsør i 1856. I forbindelse med sammenlægning af banerne i Jylland-Fyn og Sjælland blev der ændret en række forkortelser i 1880'erne og mange af disse forkortelser bruges stadig i dag. De fleste af de gamle stationsforkortelser er på 2 tegn, men mange trinbrætter havde en forkortelse på 3 tegn med t som sidste bogstav og mange nye ekspeditionsteder har fået tildelt en forkortelse på 3 tegn.

Udover de egentlige stationer benyttes der også forkortelser for en række såkaldte togekspeditionssteder, hvor der normalt ikke holder persontog, men som ligger på en bane mellem to stationer. I nogle tilfælde har der tidligere været en station, og hvor man efter nedlæggelsen har bevaret krydsningsspor eller sidespor, som stadig skal kunne lokaliseres. I andre tilfælde har der aldrig været en station men til gengæld behov for sporskifter eller sidespor.

Eksempler 
I tidens løb er der blevet benyttet hundredvis af forkortelser, og følgende udpluk af forkortelser for jernbanestationer er derfor kun ment som eksempler.

 Kh = Københavns Hovedbanegård
 Kk = Østerport Station - Københavns Kystbanestation
 Ro = Roskilde Station
 Hz = Haslev Station - Eksempel på til tider nødvendig brug af mere kreative forkortelser.
 Sam = Svanemøllen Station - Eksempel på forkortelse med tre bogstaver.
 Nht = Nordhavn Station - Eksempel på "t" for trinbræt.
 Spr = Sprogø - Eksempel på togekspeditionssted uden passagerudveksling, her nogle sporskifter midt på Storebæltsforbindelsen.

Eksterne links 
 Liste over forkortelser dsb.dk

Litteratur 
 De Danske Statsbaner Stednavnefortelser, Morten Flint Larsen 

Jernbanetransport
Telekommunikation
Forkortelser
Møllehat

En møllehat er den drejelige del øverst på en hollandsk vindmølle. De fleste møllehatte er udformet som enten en robåd (bådformet møllehat) eller kuplet som et løg (løgformet møllehat). Den er enten beklædt med pap eller spåntækket.

På forgængerne, stubmøllerne, var der et fast tag over møllen. Denne konstruktion indebar, at hele det tunge møllehus skulle drejes ved krøjningen, mens de hollandske møller gjorde krøjningen noget lettere, idet det nu kun var møllehatten som skulle drejes. Med opfindelsen af vindrosen lettedes arbejdet yderligere, idet den lille vindmølle drejer hatten, så længe der er tilstrækkelig vind. Hvis vinden skifter retning, vil det automatisk dreje de store vinger op mod vinden igen.

Hattyperne 
De fire grundkombinationer af hattyper:

Hatloftet 

En mølles etager kaldes lofter og det såkaldte hatloft eller hatteloft  er det indre af møllens hat. Vingeakslen, der bærer vingerne, er skråtliggende og driver via hathjulet det vandretstillede krondrev, der er monteret på den store lodrette aksel, kongevellen. Når møllen er i funktion, er det lodretstillede hjul i hatten og krondrevet i indgreb, hvilket vil sige, at tænderne på hjulene er skubbet ind mellem hinanden. Hatten drejer på en ring, "tandkransen", der er placeret øverst på møllekroppen. Hvis kransen er af træ, drejer hatten direkte på denne krans, som bør være af egetræ. Hatten hviler på nogle træklodser, kaldet skøjter, og den fungerer som underlag for disse. Træet smøres med animalsk fedt, men ikke mineralsk fedt, der kan ødelægge træet.

Noter

Litteratur 
Lebech-Sørensen, Anne Marie: Vindmøller og vandmøller i Danmark, bd. 1 - 4, Forlaget SKIB, 2001-2006

Eksterne henvisninger 

 Mølleordbogen.dk
 Dansk Mølle Forum Hjemmeside for alle interesserede i de gamle vand- og vindmøller.

Vindmøller
Stark

STARK Danmark A/S er forhandler og distributør af byggematerialer med 80 forretninger i Danmark og Grønland. 
Virksomheden beskæftiger godt 2.500 medarbejdere og er en del af STARK Group, der har 20.000 medarbejdere og 1.100 forretninger og distributionscentre i Norden, Storbritannien, Tyskland og Østrig.

STARK er et internationalt firma, ejet af CVC Capital Partners. STARKs danske hovedkontor er placeret på Skanderborgvej 277 Viby J i Aarhus.

STARKs blev etableret i 1987 som en selvstændig division under Danske Trælast A/S (tidligere DDT), med navnet DDT Detail, men skiftede i 2004 navn til STARK. STARKs historie begynder helt tilbage i 1896, da Århus Trælasthandel A/S blev grundlagt, men er i dag en international virksomhed med afdelinger i flere europæiske lande.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Om STARK på Stark.dk
 Om STARK Group på CVC Capital Partners hjemmeside 

Etableret i 1987
Byggemarkedskæder i Danmark
Infiniti G20

Infiniti G20 var en stor mellemklassebil fremstillet af Infiniti i årene 1990 til 1996 og igen fra 1998 til 2002, og kun solgt i USA.

Modellen var en omdøbt version af Nissan Primera, drevet af en 2,0-liters firecylindret 16V-motor med 104 kW (141 hk). G20 fandtes i modsætning til søstermodellen kun som firedørs sedan.

I sin levetid gennemgik G20 kun små modifikationer. Fra modelår 1992 var airbags til fører og forsædepassager samt alufælge standardudstyr. I Nordamerika blev der på seks år solgt 92.440 eksemplarer af bilen.

Fra slutningen af 1998 var G20 baseret på Primera P11. Teknik og motor var dog fortsat stort set uændret i forhold til forgængeren.

Kilder 

 Mike Covello: Standard Catalog of Imported Cars 1946–2002. Krause Publications (Iola), USA, 2002, , side 397–401

Bilmodeller
Store mellemklassebiler
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 1990
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Knudshoved

Knudshoved er en halvø på Fyn, øst for Nyborg. Halvøen afgrænser Nyborg Fjord mod Storebælt, og har siden 1957 indgået i Danmarks overordnede vejnet som østenden af den Fynske Motorvej (der indgår i Europavej E20). 1957-1998 gik færgeruten Halsskov-Knudshoved herfra til Sjælland, og 1997 åbnede Storebæltsforbindelsens jernbanedel. Da vejforbindelsen åbnede, lukkede færgen.

Natur
Ind mod Nyborg Fjord ligger Natura 2000-området  nr. 115: Østerø Sø og naturhavnen Slipshavn, der siden 1600-tallet har indgået i forsvaret af Nyborg og Storebælt. 
Halvøen, i alt 210 hektar, er fredet,  og omfatter Sct. Knuds Golfklub, Slipshavn samt Knudshoved med Østerø Sø.

På Knudshoved står Knudshoved Fyr.

Sport
20. juni 1937 svømmede Lilli Andersen over Storebælt fra Halsskov til Knudshoved på 7 timer og 49 minutter.

Eksterne kilder/henvisninger 

Halvøer i Danmark
Nyborg Kommunes geografi
Storebælt
Fredede arealer i Danmark
Peter Dinklage

Peter Hayden Dinklage  (født den 11. juni 1969) er en amerikansk skuespiller. Han er dværg og siden sit gennembrud med rollen i The Station Agent (2003), har han optrådt i film som Elf (2003), Find Me Guilty (2006), Underdog (2007), Death at a Funeral (2007) (og genindspilningen af denne i 2010), The Chronicles of Narnia: Prince Caspian (2008) og Ice Age: Continental Drift (2012). Siden 2011 har han medvirket som Tyrion Lannister i HBO-serien Game of Thrones, der gav ham en Emmy og Golden Globe Award for bedste mandlige birolle.

Tidlige liv  
Dinklage blev født i Morristown, New Jersey, som søn af Diane, musiklærer i grundskolen, og John Carl Dinklage, pensioneret forsikringssælger. Dinklage blev født med achondroplasia, en almindelig årsag til dværgvækst. Han voksede op i Mendham Township, New Jersey, og er af tysk og irsk afstamning. Hans tyske forfædre var i familie med den westphalske adelsslægt "von Dincklage ". Dinklage er uddannet fra Delbarton School i 1987, og Bennington College i 1991.

Privatliv 
I 2005 giftede Dinklage sig med teaterdirektøren Erica Schmidt. I 2011 fik de deres første barn, en datter ved navn Zelig. Dinklage er vegetar og bor sammen med sin kone og datter i New York City. Dinklage støtter Farm Sanctuary og har fungeret som talsmand for organisationens Walk for Farm Animals.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra New Jersey
Leo Larsen

Leo Bruno Larsen (født 14. september 1946) er en dansk erhvervsmand og tidligere embedsmand. Leo Larsen er administrerende direktør for Sund & Bælt Holding A/S.

Karriere 
Han er uddannet cand.scient. i hydrogeologi og geografi 1973 fra Københavns Universitet. 1974-79 var han ansat i Miljøministeriet og var 1974-75 udstationeret ved FN, OTC, New York (Rådgiver for Ministry of Works, Lesotho). 1979-82 var han afdelingsleder ved Vandkvalitetsinstituttets tekniske afdeling og blev 1982 bistandskonsulent hos DANIDA, hvilket han var til 1984. Leo Larsen blev dette år direktør for Vandkvalitetsinstituttet og blev 1993 underdirektør i Miljøstyrelsen og avancerede 1999 til departementschef for Miljø- og Energiministeriet. I 2001 fortsatte han som departementschef i Miljøministeriet, hvilket han var til 2004. Siden da har han været administrerende direktør for Sund & Bælt Holding. 2010-12 var han også adm. direktør for Femern A/S.

Siden 1989 har han været medlem af Akademiet for de Tekniske Videnskaber. Larsen er ikke dekoreret og må altså have afslået af modtage Dannebrogordenen.

Tillidshverv 
 1987-1993: Medlem af Miljøklagenævnet, Miljøministeriet
 1987-1992: Medlem af Spildevandsrådet, Miljøministeriet
 1987-1996: Medlem af Rådet for Internationalt Udviklingssamarbejde, Udenrigsministeriet
 1993-1996: Medlem af Fakultetsrådet for Det Naturvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet
 1997-1999: Medlem af bestyrelsen for Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelser
 1999-2002: Medlem af bestyrelsen i DONG A/S
 1999-2004: Medlem af Det Økonomiske Råd
 2001-2004: Medlem af bestyrelsen for Scandlines AG
 2004-2008: Formand for Det Rådgivende Udvalg for Fødevareforskning, Fødevareministeriet
 2004-nu: Medlem af bestyrelsen for Renoflex A/S, et selskab i RenHold-gruppen
 2004-nu: Næstformand i bestyrelsen for RenHold A/S, et selskab i R98
 2006-nu: Formand for Det Nationale Fødevareforum, Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling
 2008-nu: Formand for styregruppen for Koordineringsenhed for Forskning i Klimatilpasning, Klima- og Energiministeriet
 2008-nu: Formand for bestyrelsen i Københavns Energi A/S

Kilder 
 CV hos Sund & Bælt 

Personer i Kraks Blå Bog
Geografer fra Danmark
Geologer fra Danmark
Departementschefer i Miljøministeriet
Erhvervsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Brekkestø

Brekkestø, er en uthavn på Skagerrakkysten, idyllisk beliggende på Justøy i Lillesand kommune i Agder fylke i Norge. I dag er den gamle havn et populært feriested. Brekkestø regnes ikke som by af SSB.

I sejlskibstiden var Brekkestø en travl havn for skibe som måtte vente på god sejlvind eller søgte ly for uvejr. I en beskrivelse af den norske kyst fra 1790'erne omtales havnen i Brekkestøe på Sydsiden av Just-Øe. Det er egentlig en dobbelt havn, og der er to løb som fører ind til dem. I det østre løb kommer man til den indre havn, og der kan små fregatter komme ind. Den indre havn er 3 til 4 fod dyb, skibene ligger svinebundet og havnen er godt beskyttet mod vejr og bølger. I ydre havn er der 13 – 17 fods dybde og sandbund. Store fregatter fik plads i denne havn. Gode fortøjninger til land er vigtige i sydøstlig vind.

Brekkestø har et godt bevaret bygningsmiljø med træarkitektur fra sejlskibstiden.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Poul de Løvenørn: Oplysende beretninger for de søefarende til de Specielle Kaarter over den Norske Kyst. København 1791 – 1803.

Lillesand
Agders geografi
Havne
Danmark ved vinter-OL 2014

Danmark deltog i vinter-OL 2014 i Sotji, Rusland. Det danske OL-holds chef de mission var Morten Schram Rodtwitt.

Atleter

Alpint skiløb 

 Christoffer Faarup
 nr. 37 ud af 50 i styrtløb på 2:12,55 min.
 nr. 39 ud af 50 i Super kombineret/styrtløb på 1:57,96 min.
 nr. 35 ud af 46 i Super kombineret/slalom på 1:10,36 min.
 nr. 46 ud af 63 i Super-G på 1:23,34 min.

Curling

Damelandsholdet 
 Lene Nielsen, skipper, Helle Nordfred Simonsen, Jeanne Ellegaard, Maria Poulsen og Mette de Neergaard (reserve).
 Fire vundne og fem tabte kampe. Nr. 6 ud af 10 efter de indledende runder.

Herrelandsholdet 
 Rasmus Stjerne skipper, Mikkel Adrup Poulsen , Johnny Frederiksen, Troels Harry og Lars Vilandt (reserve).
 Fire vundne og fem tabte kampe. Nr. 6 ud af 10 efter de indledende runder.

Langrend 

 Martin Møller 
 nr. 52 ud af 68 i skiathlon (15 km klassisk + 15 km fri stil) på 1:14:05 time.
 nr. 54 ud af 86 i sprint fristil på 3:44,38 min. 
 nr. 58 ud af 92 i 15 km klassisk stil på 43:29,7 min.
 nr. 45 ud af 65 i 50  km fri stil massestart på 1:52:32 time.

Se også 
Danmark ved de paralympiske lege 2014

Kilder 

 Danmarks Idræts-Forbunds olympiske portal 
 Martin Møller og Christoffer Faarup udtaget til vinter-OL - DIF

Eksterne henvisninger 

2014
Lande ved vinter-OL 2014
Københavns Grundejerforening

Københavns Grundejerforening, oprindeligt Kjøbenhavns Grundejerforening er en dansk forening i København.

Foreningen er stiftet 23. maj 1860 og har til formål at varetage københavnske grundejeres interesser i forhold til myndigheder og organisationer i hovedstadsområdet. Foreningens medlemmer er ejendomsselskaber samt ejere og administratorer af udlejningsejendomme.

Foreningen har til huse i Grundejernes Hus på Nørre Voldgade 2. Ejendommen er opført 1904 i nationalromantisk stil ved Rasmus Rue. Trekantsgavlens relief af Justitia er udført af Kai Nielsen.

Litteratur 
 Arne Stevns: Københavns Grundejerforening 1860-1940: Med et kort Rids af en historisk Udvikling, Frederiksberg: Bianco Luno 1940.

Se også 
 Københavns Grundejerbank
 Københavns Kreditforening

Kilder 
 Beskrivelse hos Borger.dk
 Københavns hvornår skete det - 1860 
 Indenforvoldene.dk

Grundejerforening
Etableret i 1860
Indre By (København)
Mikroglia

Mikroglia er en gliacelletype med fagocyterende egenskaber, og betragtes som repræsentant for immunforsvaret i centralnervesystemet. Mikroglia findes i hele CNS med højest forekomst i den grå substans i hjernestammen og lillehjernen. Mikroglia aktiveres ved CNS-skade (som f.eks. hjerneblødning eller traume), hvor de bidrager til fjernelse af døde celler og infektiøse mikroorganismer. Mikroglia kan derved fagocytere ("æde") fremmed mikroorganismer, og præsentere dem for immunforsvarets T-celler. For at undgå fatale skader i CNS skal denne proces foregå hurtigt, hvilket gør at mikroglia er følsom overfor selv mindre patologiske ændringer. Ligeledes er mikroglia involveret i den normale udvikling af nervesystemet, hvor disse fagocyterer celler som undergår programmeret celledød (som led i den normale udvikling), og frigiver stimulerende vækstfaktorer.

Referencer

Litteratur 
 

Gliacelle