kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Deontologi

Deontologi (af græsk deon (δέον), pligt) også kaldet pligt-etik) er en filosofisk teori om at valg bør baseres på regler eller moralske principper, og at "det rigtige valg" vejer tungere end resultaterne. Det normative fundament findes i, at mennesket har visse pligter som er absolutte og ufravigelige.

Deontologien indtager det standpunkt at en handlings moralske værdi er uafhængig af værdien af dens konsekvenser. Det vigtigste for deontologen, i den kantianske tradition, er den gode vilje og respekten for menneskets medfødte rettigheder (begrebet "den gode vilje" er dog mere centralt i moderne dydsetik). Modsat mener konsekventialister, at den rette handling maksimerer gode konsekvenser af en upartisk bestemmelse af godt og ondt.

Den deontologiske etiks hovedskikkelse er den tyske filosof Immanuel Kant. I sit moralfilosofiske hovedværk Grundlegung zur Metaphysik der Sitten taler han stærkt for, at mennesket i sig selv er et mål, der har visse rettigheder. Det er i skarp modsætning til den senere utilitarisme, der både ser mennesket som et middel og et mål, idet de er midlet til at generere velvære, som er målet. Deontologien er således i høj grad en rettighedstænkning.

Sindelagsetik 

Et menneske må ikke bevidst bryde det vedtagne moralkodeks, uanset hvad konteksten er, eller hvad konsekvenserne bliver af handlingen. Det rigtige valg vejer tungere end resultatet. Du må ikke slå ihjel! uanset hvilken situation du står i.
Hvis du stod med en pistol i hånden foran en terrorist, der var parat til at tænde en bombe, som vil ødelægge mange menneskeliv, må du ikke skyde ham, hvis du følger deontologisk pligt- eller sindelagsetik.

Den deontologiske etiks ”skaber” er den kristne filosof Immanuel Kant, og den bygger på den kristne tro. Den fortæller os, hvad der er rigtig, og hvad der er forkert. Alle må vide, om en handling er rigtig eller forkert.

Konsekvensetik støtter sig på induktionsprincippet: Alle hidtil kendte erfaringer viser dit og dat, og derfor tillader vi os selv at tro på, at alle vore erfaringer vil vise det samme. Men det har i nogle tilfælde vist sig, at vores egen erfaring fejlbedømmer konsekvensen af vores handlinger. Og da alle mennesker ikke deler de samme erfaringer, vil de også have en forskellig måde at tolke en situation på og nå frem til forskellige konsekvenser, som de tror handlingen vil medføre. Så induktionsprincippet har absolut ingen logisk almengyldighed.

Men alle har en moral. Og da den sørger for at fortælle os, hvad der er rigtigt og forkert, burde alle handlinger være baseret på moral og være uafhængige af kontekst og konsekvens. Fx må du ikke lyve. For hvis alle løj, ville sandheden aldrig se lyset, og det ville skabe et totalt kaos.

Se også
 Menneskerettighederne
 For alles bedste

Etik
7.62 × 51 mm NATO

7.62 × 51 mm NATO er en riffelammunition introduceret som en fælles standard for militære styrker i NATO-samarbejdet i slutningen af 1950'erne. Det er også en populær kaliber på det civile marked, primært til jagtrifler. Her kendes den som .308 Winchester.

Den militære 7.62 × 51 mm-ammunition er næsten identisk med kommerciel .308 Winchester. Forskellene er at standardtrykket i den militære variant er 50.000 psi, mens .308 Winchesters standardtryk er 62.000 psi. Militære våben er dog bygget, så de burde kunne modstå trykket fra .308 Winchester ammunition. Det anbefales dog, at de to typer holdes adskilt.

Historie 
 
Ammunitionen blev indført som standardammunition til NATO-landenes rifler, automatrifler og maskingeværer. Den brugtes i USA i M14-automatriflen og M60-maskingeværet i slutningen af 1950'erne. Fabrique Nationales FN FAL blev den mest populære 7.62 NATO-riffel i Europa og var i brug frem til tidlig i 1980'ere. I USA blev M14 allerede i 1960'erne udfaset til fordel for M16-riflen. NATO skiftede standard til dens 5.56 × 45 mm-ammunition. Våben i 7.62 × 51 mm NATO er dog stadig i brug i de fleste NATO-lande. Ammunitionen bruges både i infanterivåben og på maskingeværer monteret i køretøjer, kampfly og helikoptere.

Våben der anvender 7.62 mm NATO

Repetérrifler 

M1 Garand
 Lee-Enfield L8 rifler
 L42A1 snigskytteriffel
 Enfield Enforcer riffel
 Ishapore 2A/2A1
 Accuracy International Arctic Warfare (L96A1)
 Steyr Scout
 Steyr SSG 69
 FRF2
 Remington Model 700 
 M24 snigskytteriffel
 M40A1 og M40A3 snigskytterifler
 Winchester Model 70
 Browning BLR
 Mauser 98k (rebarreled norsk variant kaldet M98F1)
 Remington Model 700 
 M24 snigskytteriffel
 M40A1 og M40A3 snigskytterifler

Automatrifler 
 AR-10
 CETME
 FN FAL
 FN SCAR-H
 Heckler & Koch G3
 AG-3
 Heckler & Koch PSG1
 Heckler & Koch MSG-90
 Harrington & Richardson, Garand M 50
 M14
 HK417

Maskingeværer 
 FN MAG
 L7
 M240
 M60
 M134
 M1919A4
 MG3

Ammunition
Repetérriffel

En repetérriffel er typisk en riffel i hvilken åbning og lukning af kammeret styres manuelt med et bundstykke. Typisk består bundstykket af et rør af metal i hvilket affyringsmekanismen befinder sig.

De fleste repetérrifler har et internt magasin, der lades med håndkraft eller med en laderamme. Nogle typer har dog aftagelige magasiner. Generelt har magasinerne en kapacitet på mellem 3 og 10 skud.

Fordele
Repetérrifler har ry for at være mere præcise og kraftige end automatrifler. Af denne grund er de stadig i brug blandt snigskytter og konkurrenceskytter. Grunden til den større præcision og kraft er måden en repetérriffels kammer lukkes. Når en patron affyres i kammeret går al kraften fra eksplosionen til at drive projektilet frem, i en automatriffel går en del af energien til at genlade riflen, typisk ved hjælp af et gassystem. Yderligere er en repetérriffels eneste bevægelige indre del slagstiften og fjederen. Fordi riflen har færre bevægelige dele er der mindre chanche for mindsket præcision og funktionsfejl. Endelig er det en fordel for en snigskytte at patronhylsteret bliver siddende i riflen til den fjernes manuelt, i stedet for at blive kastet ud som i en automatriffel, fordi et flyvende patronhylster kan risikere at røbe hans position.

Historie 

Igennem 1800-tallet blev repetérrifler forbedret kraftigt. 1. verdenskrig var højdepunktet i riffeltypens udbredelse, selvom automatrifler blev udviklet i løbet af krigen.
I 2. verdenskrig begyndte de semiautomatiske rifler og stormgeværer at være dominerende, selvom repetérriflen var standardudrustning for de fleste soldater i denne krig. I dag er repetérrifler almindelige blandt snigskytter på grund af sin præcision, pålidelighed og mindre vægt.

Repetérrifler bruges i dag primært som jagtvåben. De kan bruges til jagt på stort set alle typer vildt (afhængig af våben kaliber).

Repetérrifler
Which Prue Is It, Anyway?

Which Prue Is It, Anyway? er et Heksene fra Warren Manor-afsnit.

Handling

Da Phoebe får en forudanelse om, at Prue skal dø, læser Prue en besværgelse op, så hendes styrke og kræfter tredobles. Men overaskende nok laver hun i stedet to Prue-kloner, som skal hjælpe hende med at kæmpe mod fjenden, en genoplivet gammel krigsherre, Gabriel. Imens prøver Piper og Phoebe at vænne Prue af med den selviske og stædige vane altid at tage affæren i sine egne hænder. Andy bliver forvirret over Prues kloner.

Skyggernes Bog

Trylleformular

Trylleformular til at forøge sine evner: Lad min kraft velsignet være, giv mig trefold styrke og ære.

Triva

Episodens navn er lavet efter tv-serien Whose Line Is It Anyway?.
I denne Episode finder vi ud af, at kraften telekinesis blev brugt med hænder i Halliwell-familien, hvilket Prue også lærer at gøre i episoden Out of Sight.

Gæstestjerner

Alex McArthur som Gabriel
Shannon Sturges som Helena   
Bernie Kopell som adelskroner 
Christine Rose som Claire

Eksterne henvisninger
 
  

Tv-programmer fra The WB
Heksene fra Warren Manor
Daddelpalme

Daddelpalme (Phoenix) er en slægt med mellem 15 og 20 arter af palmer, som er udbredt i et bælte fra de Kanariske øer tværs over Nord- og Centralafrika og via Sydøsteuropa (Kreta) og Tyrkiet til Sydøstasien.

Træerne har normalt kun én grenløs stamme, men mangstammede eksemplarer og individer med rodskud findes også. Bladene er finnede og meget lange. Planterne er tvebo, sådan at nogle individer kun har hunlige blomster, mens andre udelukkende har hanlige. Bestøvningen sker ved vindens hjælp. De enkelte blomster er gulbrune og uanselige, men da de sidder samlet i store, forgrenede aks er blomstringen alligevel meget synlig. Frugten er en gul til rødbrun stenfrugt med én kerne.

Her omtales kun de arter, som er økonomisk betydningsfulde i Danmark.

 Fønikspalme (Phoenix canariensis)
 Kretisk daddelpalme (Phoenix theophrasti)
 Miniaturedaddelpalme (Phoenix roebelenii)
 Ægte daddelpalme (Phoenix dactylifera)
Redaktør

En redaktør er betegnelsen for en person der er ansat ved en avis, dagblad, ugeblad, eller andet medie, som har til formål at fastlægge og fastholde linjen for dettes indhold. Redaktøren har også det pressemæssige ansvar overfor lovgivningen, et ansvar, som ofte er uddelegeret til en ansvarshavende redaktør. Der findes desuden tit en chefredaktør, som har det overordnede ansvar for de samfulde ansatte redaktører.

Ekstern henvisning 
Medieansvarsloven gengivet på Pressenævnets hjemmeside. 

Journalistik
Thorvald Pedersen (kemiker)

Thorvald Pedersen (født 1935, død 10. december 2013) var en dansk kemiker. Han var uddannet kemiingeniør fra Polyteknisk Læreanstalt. Thorvald Pedersen var ansat som lektor i kemi ved Københavns Universitet indtil han efter 41 år gik på pension i 2002. Thorvald Pedersen beskæftigede sig primært med spektroskopi, og han var en af de første i Danmark som begyndte at forske i ozon.

Thorvald Pedersen interesserede sig også for kemi og madlavning, og i mange år skrev han en fast klumme i Dansk Kemi om mad og kemi. Klummen hed Kemikeren i køkkenet.

På trods af at Thorvald Pedersen var gået på pension, blev han i 2004 ansat i et et-årigt professorat i molekylær gastronomi på KVL.

Bibliografi 
Udover en lang række artikler i internationale faglitterære tidsskrifter har Thorvald Pedersen udgivet to populærvidenskabelige bøger om mad og kemi:
 Kemikeren i køkkenet (1999)
 Kemien bag gastronomien (2002)
 Molekylær gastronomi (2008)

Eksterne links 
 Oversigt over artikler af Thorvald Pedersen under overskriften "Kemikeren i Køkkenet" i tidsskriftet "Dansk Kemi".  – Det er fælles for de mere end 70 artikler, at at de på en eller anden belyser emner, der relaterer sig til "molekylær gastronomi"

Kemikere fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Gastronomi i Danmark
Alumni fra Danmarks Tekniske Universitet
STANAG

STANAG er en NATO forkortelse for Standardization Agreement (standardiseringsaftale), der opsætter processer, procedurer, termer og betingelser for fælles militære eller tekniske procedurer og udstyr mellem medlemmerne i NATO alliancen. Hver NATO medlemsstat implementerer en STANAG aftale i deres eget militær. Formålet er at give fælles operationelle og administrative procedurer og logistik, så et NATO medlems militær kan bruge et andet medlems logistiske system.

STANAG aftaler formidles på engelsk og fransk, de to oficielle NATO sprog, af NATO Standardization Agency i Bruxelles.

Mellem de hundredvis af standardiserings aftaler er også bestemmelser for ammunitionskalibre til håndvåben, kommunikationsprocedurer samt klassificering af broer.

Eksempler 
 STANAG 2324: Indførelsen af US MIL-STD-1913 "Picatinny rail" som NATO standard for montering af optiske sigtemidler og tilbehør på våben.
 STANAG 2345: Bestemmelser om grænseværdier for personellets udsættelse for radio/radar-stråling. Ved brug af denne kan man bl.a. fastlægge sikkerhedsafstande fra radio- og radarantenner.
 STANAG 4172: Indførelsen af 5.56 x 45 mm NATO ammunition som standard ammunition for alle NATO stormgeværer og automatrifler.
 STANAG 4179: Indførelsen af M16 magasinbrønden som en standard for magasinbrønde i alle NATO 5.56 våben. Alle magasiner og tromler, uanset design, skal være kompatible med denne magasinbrønd.
 STANAG 4406: Indførelsen af en militær meddelelsesstandard baseret på den civile X.400 standard.
 STANAG 4579: Indførelsen af fælles fjende/ven genkendelsessystemer der kan bruges imellem alle NATO lande.
 7.62 x 51 mm NATO blev udviklet i 1950'erne og var NATO standard frem til 1980'erne.

Se også 
 NATO Stock Number

Eksterne henvisninger 
NATOs STANAG bibliotek på engelsk

NATO
Standarder
Avro Lancaster

Lancaster er et 4-motors britisk bombefly, bygget af A. V. Roe. Det 2-motors bombefly Manchester havde problemer med Rolls-Royce Vulture X24-motorerne. Problemet løstes ved at udskifte de to kraftige Vulture-motorer med fire pålidelige Rolls-Royce Merlin V12-motorer og flyet blev omdøbt til 'Lancaster'.

Lancaster er nok det mest kendte af de store britiske bombefly fra 2. verdenskrig, hvor RAF primært anvendte det på natlige togter over Tyskland og de besatte områder.
 
Sammen med Handley Page Halifax og Short Stirling udgjorde Lancaster grundstammen i RAF's Bomber Command under 2. verdenskrig.

Statistisk set, blev en Lancaster skudt ned på sit syvende togt, mens en Halifax blev skudt ned på sit fjerde. De ældre Stirling blev skudt ned på deres tredje togt, men det var før Luftwaffe fik intensiveret sine Nachtjagdgeschwader.

Lancaster blev forlænget som Avro Lincoln til brug for Tiger Force ved den planlagte invasion af Japan i 1945-46 (Operation Olympic).

Ekstern henvisning 
 20./21.02.1945 – The last Flight of Lancaster RAF PD421 IQ-F

Bombefly
Royal Air Force
Fly fra 2. verdenskrig
Militærfly fra Storbritannien
4-motors propelfly
Lancaster

Lancaster har flere betydninger:

 Lancaster (slægt) – Huset Lancaster, en engelsk slægt
 Avro Lancaster – Engelsk bombefly fra 2. verdenskrig
 Burt Lancaster – Amerikansk skuespiller

Steder

Australien 
 Lancaster, Victoria

Canada 
 Lancaster, New Brunswick
 Lancaster, Ontario
 Lancaster Sound, i Nunavut

England 
 Lancaster, Lancashire – by i England
 Lancaster University
 Hertugdømmet Lancaster – en kongelig besiddelse i England

USA 
 Lancaster, Californien – by i Californien
 Lancaster, Illinois
 Lancaster, Huntington County, Indiana
 Lancaster, Jefferson County, Indiana
 Lancaster, Kansas
 Lancaster, Kentucky
 Lancaster, Massachusetts
 Lancaster, Minnesota
 Lancaster, Missouri
 Lancaster, New Hampshire
 Lancaster, New York (by)
 Lancaster, Ohio
 Lancaster, Oregon
 Lancaster, Pennsylvania
 Lancaster, South Carolina
 Lancaster, Texas
 Lancaster, Virginia
 Lancaster, Wisconsin
 Lancaster Junction, Wisconsin
 Lancaster County, Nebraska
 Lancaster County, Pennsylvania
 Lancaster County, South Carolina
 Lancaster County, Virginia
Short Sunderland

Sunderland er en stor 4-motors engelsk flyvebåd, bygget af Short flyfabrikken.

Sunderland blev bl.a. brugt af RAF Coastal Command under 2. Verdenskrig til at overvåge de vigtige sejlruter over Atlanterhavet. Sunderland var i begyndelsen af krigen udstyret med alm. flybomber, der kun eksploderede hvis de ramte ubåden. Senere fik de dybdebomber, der sprang selvom de ikke ramte ubåden direkte. Sunderland blev også udrustet med Leighlamper og ASV-radarer til at finde ubådene om natten.

Vandflyver
Royal Air Force
Fly fra 2. verdenskrig
Maritime patruljefly
Militære transportfly
Militærfly fra Storbritannien
4-motors propelfly
De Havilland Mosquito

Mosquito er et 2-motors engelsk kampfly, bygget af den britiske flyproducent de Havilland Aircraft Company.

Mosquito blev anvendt af Royal Air Force under 2. verdenskrig, hvor det med sin høje tophastighed viste sig yderst effektivt til at foretage nålestiksoperationer og præcisionsbombninger dybt inde i Tyskland og mod tyske mål i de besatte lande.
 
Det var bl.a. Mosquito, der blev anvendt ved Shellhusbombardementet i København og bombning af Husmandsskolen i Odense og Aarhus Universitet. Alle disse steder blev anvendt af Gestapo.

Mosquito-flyene blev også brugt som stifindere for de store bombetogter over Tyskland. Det vil sige, at et antal Mosquito-fly som regel fløj i forvejen og markerede de mål, der skulle bombes, så de store formationer af bl.a. Avro Lancaster lettere kunne finde og ramme de rigtige mål.

Flyet var bemærkelsesværdigt ved at være bygget af træ (krydsfinér og balsatræ). Grunden hertil var primært at undgå brug af aluminium, som var et strategisk vigtigt materiale under 2. verdenskrig, idet stort set alle fly byggedes i aluminium.

Brugen af træ som konstruktionsmateriale havde yderligere den fordel, at flyet ikke reflekterede radarbølgerne så godt som metalfly.
 
En anden fordel ved Mosquitoen var, at man havde undladt de tunge og uaerodynamiske maskingeværkupler, alle andre bombefly var udstyret med. Mosquitoens våben var hastigheder på højde med, eller hurtigere end, jagerflyene.

Trivia 
 I tjeneste hos Royal Air Force var Mosquito'en også kendt som "The Wooden Wonder".

Galleri

Eksterne henvisninger 

Kampfly
Bombefly
Royal Air Force
Fly fra 2. verdenskrig
Militærfly fra Storbritannien
2-motors propelfly
FN FAL

Fusil Automatique Léger (dansk: let automatriffel) eller FAL er en automatriffel i kaliber 7.62 x 51 mm NATO, fremstillet af FN Herstal under den kolde krig. Den blev brugt af af mange NATO-lande og enkelte andre lande.

Historie 

I 1947 blev den første FN FAL-prototype færdig. Efter prøver med denne prototype i 1948 bad den britiske hær FN Herstal bygge yderligere prototyper, inklusive en kompakt model i kaliber .280 Britisk. FN besluttede dog at vende tilbage til deres første design.

I 1950 fremviste Storbritannien prototypen og den britiske EM-2, begge i .280 Britisk til de amerikanske styrker til sammenligning med den daværende amerikanske favorit, Earle Harveys T25. Man håbede, at en fælles riffel og ammunition ville blive valgt som standard i alle NATO-lande.
Efter at have testet våbnene foreslog amerikanske militærfolk, at FN designede riflen til at affyre den amerikanske .30 Light Rifle patron. FN fulgte opfordringen, da briterne alligevel så ud til at foretrække deres egen EM-2 riffel. 

I 1951 slog FN en handel af med USA, så de kunne producere deres riffel afgiftfrit i USA. Samme måned valgte briterne deres EM-2 og .280 Britisk patron. Denne beslutning blev dog omgjordt. da partiet Labourmistede kontrollen med parlamentet, og Winston Churchill vendte tibage som premierminister. Man mener, at der blev slået en handel af mellem Churchill og den amerikanske præsident Harry Truman i 1952, da briterne pludselig accepterede den amerikanske .30 Light Rifle-ammunition som NATO-standard til gengæld for, at USA indførte FN FAL som fælles NATO-standard. Ammunitionen .30 Light Rifle blev senere standardiseret som 7.62 x 51 mm NATO, men USA insisterede på at fortsætte med yderligere tests af rifler. 
FN FAL omkalibreret efter amerikanernes ønsker blev testet imod T25 og en M1 Garand-variant, T44. T44 vandt kontrakten og blev indført som M14 i USA's militær. I mellemtiden valgte de fleste andre NATO-lande FN FAL som standardriffel.

FN Herstal skabte, hvad der nok er den mest klassiske riffel fra tiden efter 2. verdenskrig. Den er blevet beskrevet som "Den frie verdens højre hånd." FAL-riflen og dens modpart i Warzawapagt-landene AK-47 blev udleveret til soldater på hver sin side af jerntæppet. I vesten var FAL-riflens primære konkurrent den tyske Heckler & Koch G3 der også blev indført i Danmark i 1975.

FAL fungerer ved hjælp af et gasdrevet genladesystem meget lig det i den amerikanske Browning Automatic Rifle. FAL-riflens magasinkapacitet spænder fra 5- til 30-skuds-magasiner, men standarden var magasiner med 20 skud.

På trods af den tunge 7.62 mm-ammunition er FAL-riflens rekyl relativt let som følge af riflens vægt og det gasdrevne genladesystem. Ved fuldautomatisk skydning bliver rekylet dog betragteligt.

Eksterne henvisninger 

 The FN FAL Explained – Download (H&L Publishing – HLebooks.com 2004).
Våben fra Belgien
Automatrifler
Bristol Beaufighter

Bristol Beaufighter var et britisk 2-motors tungt jagerfly udviklet fra torpedoflyet Bristol Beaufort.

Beaufighter blev bl.a. brugt af RAF under 2. verdenskrig som jagerbomber til støtte for landtropperne, natjager og torpedofly.

Kampfly
Royal Air Force
Fly fra 2. verdenskrig
Militærfly fra Storbritannien
2-motors propelfly
Sunderland (flertydig)

Sunderland har flere betydninger:

 Sunderland – en by i det nordøstlige England
 Sunderland A.F.C. – Engelsk fodboldklub med hjemsted i Sunderland
 Short Sunderland – Engelsk flyvebåd fra 2. verdenskrig
Ozelot

Ozelot (latin: Leopardus pardalis) er et kattedyr udbredt i Syd- og Mellemamerika samt Mexico, men er blevet set så langt mod nord som Texas, USA. Den kan blive op til 100 cm lang med en 45 cm lang hale og vejer 10-15 kg. Selvom den ligner oncilla og margay, der begge lever i samme region, er ozelotten større. Navnet kommer fra "ocelotl" i det indianske sprog Nahuatl.

Mellemamerikas fauna
Sydamerikas fauna
Kattefamilien
Hawker Hurricane

Hurricane er et britisk 1-motors jagerfly, bygget af Hawker flyfabrikken.

Hurricane var RAF's primære jagerfly i starten af 2. verdenskrig, hvor det sammen med Spitfire udgjorde hovedparten af den styrke, der i 1940 udkæmpede det der sidenhen er blevet kendt som "Slaget om England".

Hurricane har en større sporvidde end Spitfiren og kunne nemmere repareres i felten. Derfor blev Hurricanen udstationeret til feltflyvepladser i Frankrig i 1939-40 for at støtte de allierede franske og britiske hære i spøgelseskrigen. Hurricanepiloterne opnåede en solid erfaring i moderne luftkrig, mens spitfirepiloterne øvede sig over Sydengland. Den større sporvidde gjorde tusmørkelandinger mere sikre end med Spitfirens mindre sporvidde. Derfor havde Hurricanen et større operationsrum end spitfiren. Selvom de begge anvendte den samme Rolls-Royce Merlin-motor gjorde Hurricanens tre ton den mindre manøvredygtig end Spitfiren på to ton.

Slaget om Atlanten 

Under Slaget om Atlanten blev udvalgte handelsskibe udstyret med en katapult med en Hurricane på. Systemet hed CAM (Catapult Aircraft Merchantmen) og kunne opsende et Hurricanejagerfly mod langtrækkende tyske fly. Bagefter nødlandede Hurricanen på havet og piloten blev samlet op af handelsskibet. Da det var et engangsjagerfly blev der anvendt godt brugte fly til opgaven.

Tjeneste blandt andre allierede 
Hawker Hurricane blev anvendt af RAF i en lang række sammenhænge under krigen, både i Europa og i Asien, hvor flyet kom i kamp mod de japanske flystyrker under Slaget om Singapore og kampe i og omkring Burma, Ceylon og Nederlandsk Ostindien.

Herudover blev flyet udlånt til en række af de Allierede under krigen, herunder Sovjetunionen, der modtog i alt 2.952 Hawker Hurricanes, hvilket gjorde flyet til det mest benyttede af de britiske fly i Sovjetunionens luftvåben. De sovjetiske piloter var dog ikke imponerede over flyet, som de anså som værende underlegen i forhold til de tilsvarende sovjetiske og tyske fly, særlig i forhold til flyets bevæbning.

Noter 

Kampfly
Royal Air Force
Fly fra 2. verdenskrig
1-motors propelfly
Hawker-fly
Boulton Paul Defiant

Boulton Paul Defiant var en britisk 1-motors jager. Defiant adskilte sig fra andre jagere ved, at den havde alt skytset i et elektrisk drevet kanontårn bag sin cockpit. Defiant blev udviklet som en interceptor til brug mod formationer af bombefly. En rolle, den fungerede i, hvis den ikke mødte på fjendtlige jagere, noget den ofte gjorde. Senere fik den en ny funktion som natjager udstyret med radar, en opgave, den udførte med større succes.

Tidligt i maj 1941 sendte Luftwaffe bombefly mod Greenock i Skotland. Angrebet mislykkedes, delvis fordi enorme bål var tændt inde i landet for at aflede Luftwaffe-piloter, men også fordi en gruppe Boulton Paul Defiant-fly, der øvede sig på natflyvning i Ayr, opdagede det tyske angreb. Boulton Paul Defiant-fly blev senere afskrevet som ubrugelige, men de fik faktisk spredt angrebsstyrken, hvad der reddede Greenock fra en ødelæggelse, der kunne være blevet lige så total som den, Clydebank var blevet udsat for i marts samme år.

Noter

Eksterne henvisninger 

Kampfly
Royal Air Force
Fly fra 2. verdenskrig
Militærfly fra Storbritannien
1-motors propelfly