kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jelling Sogn

Jelling Sogn er et sogn i Vejle Provsti (Haderslev Stift).

I 1800-tallet var Hover Sogn anneks til Jelling Sogn. Begge sogne hørte til Tørrild Herred i Vejle Amt. Trods annekteringen var de hver sin sognekommune. Ved kommunalreformen i 1970 blev Hover indlemmet i Vejle Kommune, og Jelling blev kernen i Jelling Kommune, der ved strukturreformen i 2007 også indgik i Vejle Kommune.

I Jelling Sogn ligger Jelling Kirke, de berømte Jellingsten og hovedgården Fårupgård.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Baggesholm (bebyggelse under Fårup)
 Fårup (bebyggelse, ejerlav)
 Hopballe (bebyggelse, ejerlav)
 Hørup (bebyggelse, ejerlav)
 Jelling (bebyggelse, ejerlav)
 Jelling Mark (bebyggelse)
 Kiddelund (bebyggelse)
 Moseby (bebyggelse)
 Mølvang (bebyggelse)
 Rugballe (bebyggelse, ejerlav)
 Skovdal (bebyggelse under Fårup)
 Styvel (bebyggelse, ejerlav)
 Styvel Mark (bebyggelse)
 Vester Hornstrup (bebyggelse, ejerlav)

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Sogne i Vejle Kommune
Sogne i Haderslev Stift
Sogne i Tørrild Herred
Sogn
Lånesamarbejde

Lånesamarbejde imellem danske folkebiblioteker er pålagt i Lov om biblioteksvirksomhed. Samarbejdet gør det muligt for det enkelte bibliotek at hjemlåne materialer fra andre biblioteker i Danmark.

Eksterne henvisninger 
 Lov om biblioteksvirksomhed

Biblioteks- og informationsvidenskab
Husum (København)

Husum i København er en del af bydelen Brønshøj-Husum. Det centrale Husum præges af Husum Torv og Frederikssundsvej, hvor der ligger mange butikskæder fx Føtex, Netto, Lidl, Matas.

Husum har eget bibliotek, og her ligger Brønshøj-Husums eneste S-togstation (Husum Station), det eneste gymnasium (Nørre Gymnasium) og bydelens største virksomhed (Radiometer).

Husum er opdelt i en del nord for Frederikssundvej med almennyttige boliger, især bebyggelserne Husumgård og Voldparken samt Tingbjerg, som udgør den nordligste del af Husum. vest for Husum torv er der et andet alment boligområde omkring Åfløjen, Området syd for Frederikssundsvej er et udpræget villa-område.

Hjertet af Husum er bebyggelsen Husumgård på Gadelandet, som ligger hvor den gamle landsby lå. Her er et nyetableret gadekær, som ellers oprindeligt lå hvor Føtex nu ligger. Villavejene i sydlige del af Husum følger den gamle stjerneudstykning, hvilket ses tydeligt på kort og luftfotos.

Brønshøj-Husum har tre fodboldklubber: Brønshøj Boldklub, Husum Boldklub og FIX.

Etymologi: Husum er dativ pluralis af substantivet hus på gammeldansk: I/ved husene.

Kvarterer i Brønshøj-Husum
DanBib

Danbib er en fælles referencedatabase, der indeholder bibliografiske poster med lokalisering fra danske folkebiblioteker (alle materialetyper), danske forskningsbiblioteker (fortrinsvis monografier og periodika), den danske nationalbibliografi (Dansk Bogfortegnelse, Dansk Musikfortegnelse, Dansk Periodicafortegnelse, Danske Musikoptagelser, Dansk Artikelindeks, Dansk Anmeldelsesindeks osv.) samt poster fra Library of Congress og det internationale ISSN Network.

Databasen produceres for KL og Kulturministeriet af Dansk BiblioteksCenter

Eksterne Henvisninger/kilder 
 http://www.netpunkt.dk (kræver bl.a. brugernavn og kodeord)
 http://www.bibliotek.dk
 http://www.danbib.dk
 Biblioteksstyrelsen
 Dansk BiblioteksCenter

Biblioteks- og informationsvidenskab
Vangede Kirke

Vangede Kirke blev bygget i 1970'erne og indviet den 17. marts 1974.

Kirken er tegnet af arkitekten Johan Otto von Spreckelsen, og keramikeren Tue Poulsen deltog i udformningen af alter, kors, døbefont og prædikestol.

Byggematerialet er håndstrøgne teglsten i alle murflader, vinduer er tykke, indmurede glasblokke og fire ovenlysvinduer. Loftet domineres af en kassetteudsmykning, som også kendes fra von Spreckelsens store triumfbue i Paris.

Orglet, som har 40 registre, er ligeledes tegnet af von Spreckelsen. Det er indsat i en sort smedejernsramme og bygget af Th. Frobenius og Sønner i 1979. Dets placering i kirken leder tanken hen på en altertavle – idet alteret er placeret midt i kirkerummet.

I kirkens nordlige hjørne står en lille træfigur med Kristus og de fire evangelister. Det menes udført af billedhuggeren H.W. Bissen og stammer fra den midlertidige Vangede Kirke. I den lille kirkesal ses en Kristus-figur i sortlakeret aluminium tegnet af kunstneren Harry W. Holm.

Uden for findes et slankt, fritstående kirketårn eller kampanile med tre kirkeklokker. Tårnet er opført af Brødrene Anker Hasle ApS.

Elever fra Bakkegårdsskolen (folkeskole) og Busses Skole (privatskole) bliver konfirmeret her.

Galleri

Kilde 
 Vangede Kirke. en pamflet med fotos af Mogens von Haven og Jørgen Watz. s.n.
 Vangede Kirke, af Claus M. Smidt m.fl. – Vangede Menighedsråd, 1999. 48 sider,  (Udgivet i forbindelse med Vangede Kirkes 25-års jubilæum i 1999)

Eksterne kilder og henvisninger 

 Vangede Kirke  hos nordenskirker.dk
 Vangede Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Gentofte Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Københavns Amt
Kirke
Haurum-Sall-Houlbjerg-Granslev Pastorat

Haurum-Sall-Houlbjerg-Granslev Pastorat var et pastorat i Favrskov Provsti. Pastoratet lå i Favrskov Kommune. Pastoratet blev oprettet i 1976 ved sammenlægning af de tidligere Haurum-Sall og Houlbjerg-Granslev Pastorater.

Pastoratet indgik i 2021 i Vejerslev-Aidt-Thorsø-Hvorslev-Gerning-Vellev-Haurum-Sall-Houlbjerg-Granslev Pastorat.

Pastoratet bestod af følgende sogne:
 Granslev Sogn
 Haurum Sogn (hovedsogn)
 Houlbjerg Sogn
 Sall Sogn

Pastoratet har haft følgende sognepræster:

 Erik Balling 1976 + 1994
 Irma Ryum 1994 – 1999
 Kirsten Rebekka Laursen 1999 – 2005
 Lene Sander 2005 -

Kilde 
 Provstiportalen 

Pastorater i Århus Stift
Vandel

Vandel er en by i Sydjylland med , beliggende 7 km øst for Billund og 22 km vest for regionshovedbyen Vejle. Vandel hører til Vejle Kommune og ligger i Region Syddanmark.

Vandel hører til Randbøl Sogn. Randbøl Kirke ligger ret ensomt 3 km sydøst for Vandel.

Faciliteter 
Vandel Skole havde kun 100 elever, da Vejle Kommune truede med at nedlægge den, men i 2012 blev den lagt sammen med Nørup Skole under navnet Firehøjeskolen. Elever og lærere fortsætter på de oprindelige skoler, der bevares som afdelinger af den nye skole. Firehøjeskolen har 352 elever. Der er SFO i begge afdelinger. Vandel Idrætshal danner sammen med Nørup Hallen rammen om en stor del af Firehøje Idrætsforenings aktiviteter. Over for hallen er der tennisbaner. Vandel Børnehave (Spilloppen) startede i 1979 og ligger tæt ved skolen og hallen.

Vandel Efterskole blev grundlagt i 1948 som Vandel Ungdomsskole. Den har 138 elever og kalder sig en idrætsefterskole, idet den kombinerer gymnastik med 5 forskellige liniefag.

Byen har Vandel Kro, grillbaren Roadhouse, Dagli'Brugsen og et kulturhistorisk egnsmuseum.

Historie

Jernbanen 
Byen fik station på Vejle-Vandel-Grindsted Jernbane (1897-1957). Vandel var endestation for banen indtil 1914, hvor den blev forlænget til Grindsted. I starten af 1900-tallet havde byen gæstgiveri og markedsplads med marked i maj og oktober,men ellers var Vandel kun nogle spredte gårde, og i det meste af banens tid var den stadig en ret beskeden bebyggelse med skole, kro, bageri og telefoncentral.

Stationsbygningen er bevaret på Gl. Stationsvej 8. Vestbanevej er anlagt på banens tracé. Fra Gyvelvej mod sydøst gennem Randbølgård Plantage er banetracéet bevaret som en 2 km lang vandresti, der ender ved en mark tæt på Randbøl Kirke.

Flyvestationen 
Flyvestation Vandel lige syd for byen blev oprettet af den tyske værnemagt i 1943 under navnet Fliegerhorst Vejle. Der blev beslaglagt 88 landbrugsejendomme, 78 beboelsesejendomme, 10 andre bygninger (skoler, missionshuse m.v.) samt 15 ubebyggede grunde. Op mod 800 mennesker måtte forlade deres hjem.

Efter besættelsen blev pladsen brugt af Flyvevåbnet indtil 2003, hvor Hærens Flyvetjeneste blev flyttet til Flyvestation Karup. Flyvestationen blev solgt til Flyveplads Vandel ApS, der ejes af Bregentved Gruppen. På flyvepladsen ligger Vandel Bunker-Museum, der er indrettet i en 250 m² stor atombombe-sikret bunker.

Flyvepladsen markedsføres nu til erhvervsvirksomheder og forskningsinstitutioner som Erhvervspark Vandel, bl.a. med de argumenter, at det er et indhegnet område med begrænset offentlig adgang, at man kan leje sig ind i meget solide bygninger og at landingsbanen er velegnet til motorsportsevents.

En af de nye virksomheder på flyvestationens område er Vandel Gokart, som startede i 2004 og har overtaget flyvestationens gamle kontroltårn, hvorfra der er udsigt over gocart-banen.

Galleri

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Vandel Bunker-Museum: Historie
 Geodatastyrelsen: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971

Byer i Vejle Kommune
Wojciech Jaruzelski

Wojciech Witold Jaruzelski (6. juli 1923 i Kurów – 25. maj 2014 Warszawa) var en polsk general og politiker, der var ministerpræsident og præsident for sit land i det sidste årti under kommunismen.

En karriere med sideløbende forfremmelser i både hæren og kommunistpartiet førte til posten som forsvarsminister i 1964. Den politiske krise, som det kommunistiske system gennemlevede i 1980-81 efter dannelsen af Solidaritet, placerede Jaruzelski som den øverste leder af Polen. I 1981-1989 var han førstesekretær for PZPRs Centralkomité, 1981-1985 ministerpræsident, 1985-1989 formand for Statsrådet, inden han 1989-1990 blev præsident.

Den 13. december 1981 indførte han militær krigsretstilstand (undtagelsestilstand). Jaruzelski har senere undskyldt dette med truslen om invasion fra Sovjetunionen, en forklaring, som stadigvæk står til diskussion i den polske offentlighed. Berlinmurens fald og Solidaritetsbevægelsens valgsejr i 1989 gjorde hurtigt Jaruzelskis politiske position uholdbar. Siden udgangen af 1990 har han levet som pensionist. I den offentlige debat har han dog ikke undgået at forsvare sin beslutning om krigsretstilstanden.

Udtale

Eksterne henvisninger 
 

Polens præsidenter
Kommunister fra Polen
Generaler fra Polen
PZPR

PZPR (polsk: Polska Zjednoczona Partia Robotnicza; dansk Polsk Forenet Arbejderparti) var fra 1948 til 1989 det kommunistiske regeringsparti i Polen.

Efter de politiske ændringer i Polen i 1989 opløste partiet sigselv d. 27. januar 1990.

Parti ledere

Fra 1954 blev partilederen Formand for central komiteen:

Organisationer fra Polen
Sognepræst

Fastansatte præster, residerende- og kaldskapellaner, var ikke før 1981 sognepræsten underordnede, modsat personelle kapellaner og hjælpepræster. Og netop derfor kom de nu alle til føre titlen af sognepræster. At en af sognepræsterne fører kirkebogen, er en oplysning som er sognet, men ikke fx. bedemanden, uvedkommende. Faste præster er ligestillede.

Før 1981 var en sognepræst i den danske folkekirke den øverste og dermed ansvarlige præst i et sogn. Hvis et sogn havde flere præster, blev de øvrige kaldt kapellaner eller andenpræster. Efter 1. maj 1981 har samtlige præster, som er ansat i Folkekirken fået titel af sognepræst.

Der er dog fortsat en forskel, idet den stilling, der før 1981 blev betegnet som sognepræst, nu har fået betegnelsen kirkebogsførende sognepræst og begravelsesmyndighed. Betegnelsen ses ofte forkortet som "Sognepræst (kbf)".

Kirkelige titler
Stillingsbetegnelser
Sidney Nolan

Sir Sidney Robert Nolan (født 22. april 1917, død 28. november 1992) var en af Australiens mest kendte kunstmalere.

Nolan blev født i Melbourne og studerede ved National Gallery Art School. Han var en nær ven af John og Sunday Reed og anses som en af de førende kunstnere fra den såkaldte Heide Cirkel, der også inkluderede Albert Tucker, Joy Hester og Arthur Boyd. Han meldte sig in i the Angry Penguins i 1940'erne.

Efter at have forladt hæren under 2. verdenskrig boede Nolan for en rum tid hos Reed i byen Heine udenfor Melbourne (huset er nu Heide Museum of Modern Art). Her malede hans sine første kanvasser i sin berømte "Ned Kelly"-serie, angiveligt med input fra Sunday Reed. Nolan havde også en åben affære med Sunday Reed, men giftede sig sidenhen med John Reeds søster Cynthia, efter at Sunday afviste at forlade ægtemanden for at gifte sig med Nolan. Siden hen giftede han sig med Mary Boyd, en del af det kunstnerdynastiet Boyd og tidligere hustru til John Perceval.

Nolan malede en bred vifte a personlige fortolkninger af historiske og legendariske figurer, inkluderende de opdagelsesrejsende Burke og Wills, samt Eliza Fraser.

Hans formentlig mest berømte værk er en serie af beskrivelse af bushrangeren Ned Kelly i det australske ødeland. Malerier af Dimboola landskaber af Sidney Nolan, der var udstationeret i området under 2. verdenskrig kan findes i National Gallery of Victoria.

I 1950 flyttede Nolan til London, hvor han boede frem til sin død. Nolans behandling af sin kone Cynthia ledte til en bitter og langvarig offentlig fejde mellem Nolan og hans tidligere ven forfatteren Patrick White, der varede frem til Nolans død.

Nolan er i mindre grad kendt for sine flotte teater sæt desings samt illustrationer til bøger.

Malere fra Australien
Personer fra Melbourne
Foreningen af Kristne Friskoler

Foreningen af Kristne Friskoler er en forening for kristne friskoler i Danmark. Foreningen omfatter pr. 1. januar 2012 35 friskoler med i alt 6550 elever og ca. 800 ansatte.

Foreningen har samarbejdet med Foreningen af Katolske Skoler i Danmark i at tale til de danske folkevalgte om fortsat mulighed for religiøs udøvelse på friskoler.

Historie 
Foreningen af Kristne Friskoler blev stiftet i 1971 under navnet "Landsforeningen til oprettelse af kristne friskoler m.v". I 1993 blev foreningens navn ændret til ”Foreningen af Kristne Friskoler".
I 1994 blev det besluttet at dele arbejdet op i to foreninger, der tog sig af hver sin side af arbejdet. Foreningen af Kristne Friskoler/Pædagogisk Forening, der skulle tage sig af den pædagogiske side, kurser, udgivelser mv., og Foreningen af Kristne Friskoler/Skoleforeningen der skulle være friskolernes kontakt til myndighederne og håndtere den politiske side af skolearbejdet.
Fra 1. januar 2009 blev de to foreninger igen slået sammen, så der nu kun er en forening for de kristne friskoler i Danmark.

Medlemmer  

Jylland

Agerskov

Aulum

Uldum

Rødding

Holstebro

Ålborg

Bylderup Bov

Bramming

Haderslev

Risskov

Silkeborg

Thisted

Vejle

Kolding

Esbjerg V

Herning

Ølgod

Randers NV

Skjern

Bjerringbro

Videbæk

Agerskov Kristne Friskole

Aulum Kristne Friskole

Bøgballe Friskole

Brændstrup Kristne Friskole

Den kristne Friskole i Holstebro

Filipskolen, Ålborg

Friskolen Bylderup Bov

Friskolen i Bramming

Haderslev Kristne Friskole

Jakobskolen, Aarhus

Klippen – Den Kristne Friskole

Lerpytter Friskole & Børnehave

Lukas-Skolen

Lykkegårdskolen

Markusskolen

Midtjyllands Kristne Friskole

Ølgod Kristne Friskole

Randers Kristne Friskole

Skjern Kristne Friskole

Tange Kristne Friskole

Videbæk Kristne Friskole

Sjælland

Græsted

Holbæk

Køge

Hvidovre

København S

Vallensbæk Strand

Frederiksberg C

Hillerød

København NV

Skovlunde

Alme Kristne Friskole

Andreasskolen

Billeborgskolen

Esajasskolen

Filipskolen, København

Gideonskolen

Jakobskolen, København

Johannesskolen

Lygten Skole, Kbh

Thomasskolen

Fyn

Odense SV

Bornholm

Aakirkeby

Rønne

Kratholmskolen

Davidskolen

Peterskolen

Kilder/Henvisninger 
 Foreningen af Kristne Friskoler .

Friskoler i Danmark
Fri grundskole
Foreninger fra Danmark
Etableret i 1971
Løn-slægten

Løn (Acer) er en slægt af små og store løvtræer, hvoraf flere er vildtvoksende i Danmark. Mange små arter stammer fra Japan. Her omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Navr (Acer campestre)
 Tyrkisk løn (Acer cappadocicum)
 Papirbarkløn (Acer griseum)
 Haveløn (Acer micranthum)
 Dværgløn (Acer monspessulanum)
 Askebladet løn (Acer negundo)
 Sort løn (Acer nigrum)
 Japansk løn (Acer palmatum)
 Stribet løn (Acer pensylvanicum)
 Spidsløn (Acer platanoides)
 Ahorn (eller ær) (Acer pseudoplatanus)
 Rød løn (Acer rubrum)
 Sølvløn (Acer saccharinum)
 Acer shirasawanum
 Sukkerløn (Acer saccharum)
 Russisk løn (Acer tataricum)
 Ildløn (Acer tataricum subsp. ginnala)

Litteratur 

 Antoine le Hardÿ de Beaulieu: An Illustrated Guide to Maples, 2003,
Dansk Friskoleforening

Dansk Friskoleforening er en forening for friskoler (frie grundskoler). Foreningen tæller ca. 260 danske friskoler med et samlet samlet elevtal på omkr. 30.000.

Dansk Friskoleforening blev oprettet den 16. november 1886 som en skolepolitisk forening for personer tilknyttet landets friskoler. Foreningens formål er stort set fastholdt siden oprettelsen og udtrykkes i dag således:
 at styrke og fremme fællesskabet og samarbejdet mellem de danske friskoler
 at værne om hjemmenes ret og indflydelse i skolespørgsmål
 at arbejde for de bedst mulige vilkår for at oprette og drive friskoler i Danmark.

Mange friskoler er grundtvig-koldske. De bygger deres undervisning på N.F.S. Grundtvigs menneskesyn og på Christen Kolds skolesyn. Men der er også en tendens til at frie grundskoler der opstår i kølvandet på skolelukninger melder sig ind i Dansk Friskoleforening, uden at ændre nævneværdigt ved det grundlag den lokale skole altid har bygget på.

Dansk Friskoleforening er ikke som de andre skoleforeninger for frie grundskoler medlem af Frie Grundskolers Fællesråd. Begrundelsen er at Dansk Friskoleforening ikke anser sig som en arbejdsgiverorganisation men som en forening af mennesker tilknyttet friskolerne, altså både lærere og forældre.

Kilder/Henvisninger

Officiel hjemmeside 
Dansk Friskoleforening.

Fri grundskole
Friskoleforening
Etableret i 1886
Trinitatis

Trinitatis (latin: genitiv af trinitas "treenighed") er en kristen højtid. 

I det danske kirkeår er trinitatis søndag søndagen efter pinse, som er viet til treenigheden, dvs. den kristne lære, at Gud er tre: Faderen, Sønnen og Helligånden. Trinitatis søndag afslutter kirkeårets første halvår med alle de store kirkelige højtider. Søndagene efter trinitatis søndag er fortløbende nummereret, så de omtales som 1. søndag efter trinitatis, 2. søndag efter trinitatis osv. Betegnelsen benyttes i folkekirkens tekstrækker, som er de bibeltekster, der foreskrives læst ved gudstjenesten hver søn- og helligdag.

Kirkeåret
Polske præsidenter

Denne artikel lister Polens præsidenter fra uafhængigheden i 1918 og frem til i dag. Inden da havde Polen en række andre regenter.

Polens Statsoverhoved (1918-1922) 

Józef Piłsudski

Den Anden Polske Republiks præsidenter (1922-1939)

Polens præsidenter i eksil (1944-1991)

Præsidenter i Polen efter 2. verdenskrig 

 
Lister over præsidenter
Gadu-Gadu

Gadu-Gadu er en Internet protokol og et instant messaging (chat) program populært i Polen. 

GG blev introduceret af firmaet "sms-express" i 1999 og nu (2006) har det 5 millioner brugere (2,5 millioner bruger programmet hver dag).

GG er adware (det er gratis at benytte, men indeholder reklamer). Der findes også mange uautoriserede klienter af GG (til Windows og Linux), som ikke viser reklamerne. Man kan også chatte fra en WWW-side og fra sin mobiltelefon.

Chattjenester
Løgn og løvebrøl

Løgn og løvebrøl er en dansk film fra 1961, skrevet og instrueret af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende
Kjeld Petersen
Lily Broberg
Jørgen Reenberg
Hanne Borchsenius
Ellen Gottschalch
Elith Foss
Preben Lerdorff Rye
Elith Pio
Helge Kjærulff-Schmidt

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1961
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Hillerslev Herred

Hillerslev Herred var et herred i det tidligere Thisted Amt, nuværende Region Nordjylland

Herredet hørte i middelalderen til Thysyssel. Fra 1660 kom det meste under Ørum Amt , og en del kort under Vestervig Klosters Amt. Allerede i 1664 blev det hele lagt under Dueholm Amt 
Flg. sogne ligger i Hillerslev Herred:

 Hansted Sogn – Hanstholm Kommune
 Hillerslev Sogn – Thisted Kommune
 Hjardemål Sogn – Hanstholm Kommune
 Hunstrup Sogn – Thisted Kommune
 Klitmøller Sogn – Hanstholm Kommune
 Kåstrup Sogn – Thisted Kommune
 Nors Sogn – Thisted Kommune
 Ræhr Sogn – Hanstholm Kommune
 Sennels Sogn – Thisted Kommune
 Tved Sogn – Thisted Kommune
 Vester Vandet Sogn – Thisted Kommune
 Vigsø Sogn – Hanstholm Kommune
 Øster Vandet Sogn – Thisted Kommune
 Østerild Sogn – Thisted Kommune

Valgmenighed
 Thy Valgmenighed

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924

Herreder i Thisted Amt
Flyvestation Vandel

Flyvestation Vandel var en militær flyveplads, som af den tyske besættelsesmagt i 1943 blev anlagt syd for landsbyen Vandel som Fliegerhorst Vejle. Beliggenheden er Randbøl Sogn i Vejle Kommune.

Efter besættelsen overtog forsvaret flyvepladsen og kaldte den "Flyvestation Vandel". Fra 1958 til 1971 opererede "Artilleriflyvebatteri Vandel" fra flyvestationen. 1971-2003 var Flyvestation Vandel hjemsted for Hærens Flyvetjeneste. Derudover var Flyvestation Vandel sammen med Tirstrup en Co-located Operating Base (COB), hvor britiske og amerikanske eskadriller kunne udstationeres i krise- og krigstid. I alt fem eskadriller (1979) var øremærket til Danmark.

Fra 1998 til 2015, med undtagelse af ét år, blev bilfestivalen Danmarks Hurtigste Bil afholdt på flyvestationen.

Forsvaret brugte flyvestationen indtil 2003.

Det nu lukkede Vandel Bunker-Museum var indrettet i en tidligere 250 m² stor NBC-sikker bunker på flyvestationen. På Randbøl Sogns Arkiv og Museum i Vandel er der nu en udstilling om flyvestationens historie. Museet er åbent hver torsdag fra 10-17.

Flyvestationen blev solgt til Flyveplads Vandel ApS omkring 2001, og videresolgt til Bregentved Gods i 2003, som omdøbte den Erhvervspark Vandel. Godset ejer solcelleparker på 38 og 75 MW på stedet og udbyggede med yderligere 155 MW (ejet af et svensk selskab), så Vandel har i alt 268 MW solceller i 2021.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Erhvervspark Vandel 
 Vandel Bunker-Museum 
 Kort over bunkerne

Nedlagte militære enheder fra Danmark
Flyvevåbnet
Vandel
Nedlagte bygninger, konstruktioner og anlæg i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Vejle Kommune
Etableret i 1943
Ophørt i 2003
Jels Sogn

Jels Sogn er et sogn i Malt Provsti (Ribe Stift).

Jels Sogn hørte til Gram Herred i Haderslev Amt. Jels sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Rødding Kommune, der ved strukturreformen i 2007 indgik i Vejen Kommune.

I Jels Sogn ligger Jels Kirke.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Agentoft (landbrugsejendom)
 Barsbøl Mark (bebyggelse)
 Barsbøl Skov (areal)
 Farris (bebyggelse)
 Grønnebæk (bebyggelse, ejerlav)
 Grønnebæk Mark (bebyggelse)
 Haraldsholm (landbrugsejendom)
 Haraldsholm Skov (areal)
 Hennekesdam (bebyggelse)
 Jels (bebyggelse, ejerlav)
 Jels Troldkær (bebyggelse)
 Jelsskov (bebyggelse)
 Klaskeroj (areal)
 Klovtoft (bebyggelse)
 Midtsø (vandareal)
 Nedersø (vandareal)
 Over Jels (bebyggelse)
 Oversø (vandareal)
 Ravngårde (bebyggelse)
 Store Barsbøl (landbrugsejendom)

Afstemningsresultat 
Folkeafstemningen ved Genforeningen i 1920 gav i Jels Sogn 788 stemmer for Danmark, 147 for Tyskland. Af vælgerne var 254 tilrejst fra Danmark, 71 fra Tyskland.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 J.P. Trap: Kongeriget Danmark, København 1930: 4. udgave, IX bind, s. 134.

Sogne i Haderslev Stift
Sogne i Vejen Kommune
Sogne i Gram Herred
Jelstrup Sogn

Jelstrup Sogn er et sogn i Hjørring Søndre Provsti (Aalborg Stift).

I 1800-tallet var Lyngby Sogn i Børglum Herred anneks til Jelstrup Sogn i Vennebjerg Herred. Begge herreder hørte til Hjørring Amt. Jelstrup-Lyngby sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970  indlemmet i Løkken-Vrå Kommune, som ved strukturreformen i 2007 indgik i Hjørring Kommune.

I Jelstrup Sogn ligger Jelstrup Kirke.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Bakholm (bebyggelse)
 Gølstrup (bebyggelse, ejerlav)
 Gølstrup Hede (bebyggelse)
 Hundelev (bebyggelse, ejerlav)
 Jelstrup (bebyggelse, ejerlav)
 Nørgårde (bebyggelse)

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Sogne i Hjørring Kommune
Sogne i Aalborg Stift
Sogne i Vennebjerg Herred