kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rantum Bassin

Rantum Bassin (på tysk Rantumbecken) er et 568 hektar stort indsø på friserøen Sild beliggende ved Stedum Bugt sydøst for øens hovedby Vesterland og nord for byen Rantum. Siden 1962 har det været et fuglebeskyttelsesområde. Administrativ hører området under Sild Kommune i Nordfrislands kreds i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten.

Bassinet blev dannet i årene 1936 og 1937 for at skabe en landingsbane for militære vandflyvere. Til dette formål blev et cirka 570 hektar stort vadehavsområde inddiget ved hjælp af et cirka 5 kilomter lang dige. To pumpestationer skulle holde vandspejlet i bassinet på konstant niveau. Men den tekniske udvikling gjorde den maritime lufthavn imidlertid overflødig og efter tyskernes besættelse af Danmark blev planerne helt opgivet.

Efter 2. verdenskrig var det påtænkt, at afvande og omdanne bassinet til en kog med flere landbrugsdrifter. I stedet blev i årevis Vesterlands kloakvand ledt ud i bassinet. I 1962 blev området renatureret og omdannet til fuglereservatet. Med tiden opstod her store tilgroningsområder og saltenge, som blev til yngleplads for mere end 30 forskellige kystfuglearter. Rantumbassinet er siden 1968 anerkendt som europareservat. Selvom bassinet har siden 1936 været afskåret fra Nordsøen, er der en vis vandudveksling gennem en mindre sluse i diget (en sil). Sydøst for bassinet befinder sig siden 2006 et stort hotelkompleks. En 9 kilomter lang digevej fører omkring reservatet.

Eksterne henvisninger 
 Foreningen Jordsand: Rantum-Becken  

Slesvig-Holstens geografi
Søer i Slesvig-Holsten
Sild (ø)
Kernefysisk bindingsenergi

En generel og enkel beskrivelse af kernefysisk bindingsenergi er energien der kræves for, at et atoms kerne kan brækkes ad, splittes eller nedbrydes i atomkernens bestanddele (nukleoner), f.eks. neutroner og protoner.

Hvis den kernefysiske bindingsenergi for produkterne er højere, når lette atomkerner kernefusionerer – eller når tunge kerner splittes (fissioneres), vil der i begge tilfælde konverteres "ekstra" kernefysiske bindingsenergi til anden energi – f.eks. varme, eller elektricitet.

I atomkernerne er nukleonerne bundet sammen af den stærke kernekraft, som virker mellem kvarker. For at overvinde disse kræfter skal der bruges energi til at splitte kernen ad. Bindingsenergien af en kerne er per definition lig den energi som skal til for at splitte kernen ad i sine bestanddele, svarende til den energi som frisættes når man sammenføjer nukleonerne til den pågældende kerne. Energiudviklingen skyldes at kernen vejer mindre end summen af sine bestanddele. Massedefekten () for kernen  er givet ved
,
og som følge af Einsteins masse-energi-ækvivalensprincip kan man beregne bindingsenergien () ved brug af formlen

I kernen virker både tiltrækkende og frastødende kræfter. Den kortrækkende stærke kernekraft binder nukleonerne sammen, neutroner såvel som protoner, men modvirkes af den langtrækkende elektriske frastødning mellem protonerne. Kernens stabilitet afgøres af bindingsenergien per nukleon. Det viser sig at de tiltrækkende og frastødende kræfter spiller sammen på en sådan måde at bindingsenergien per nukleon vokser fra nul ved hydrogen, som er den mindste atomkerne, op imod et maksimum ved nikkel og jern, som er de hårdest bundne kerner, for derefter at aftage ned mod bismuth, som er den tungeste kerne der endnu er stabil. Bevæger man sig videre fremad i det periodiske system møder man lutter radioaktive nuklider, og passerer man uran, bliver kernerne så ustabile at de ikke findes frit i naturen i nævneværdigt omfang. Dette mønster er i øvrigt årsagen til den udbredte forekomst af jern og nikkel i de terrestriske planeter. Isotoper af jern og nikkel er nemlig hyppige produkter i de kerneprocesser som forløber i en supernova.

Ved kerneprocesser hvor svagt bundne kerner omdannes til stærkere bundne kerner, frigives energi i form af varme og gammastråling. Det kan ske ved at en stor kerne med lille bindingsenergi per nukleon spaltes i mindre kerner med større bindingsenergi per nukleon, se fission, eller ved at små kerner med lille bindingsenergi per nukleon sammensmeltes til en større kerne med større bindingsenergi per nukleon, se kernefusion. En lille masse kan konverteres til en stor energi. Herpå bygger kernekraft.

Kilder/referencer 

Kernefysik
Atomfysik
Bindingsenergi
Smørumnedre

Smørumnedre er en københavnsk forstad med . Smørumnedre ligger tre kilometer vest for Ballerup og 20 kilometer nordvest for Københavns centrum. Forstaden tilhører Region Hovedstaden og er satellitby til Hovedstadsområdet. Byområdet inkluderer i dag den tidligere naboby Måløv og er dermed kommet til at ligge i tre forskellige kommuner.

Historie 

Ved Smørumnedre ligger bronzealderhøjen Kong Svends Høj, der er en gravhøj fra ca. 1800–1000 f. Kr.

Smørumnedre omtales første gang allerede den 21. maj 1085 i formen Smørhem minore, det vil sige "lille Smørum". Landsbyen omtales også i Kong Valdemars Jordebog i 1231 som kongelev.

Smørumnedre landsby bestod i 1682 af 14 gårde, 1 hus med jord og 9 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 694,0 tønder land skyldsat til 132,15 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

Smørumnedre lå gennem hele første halvdel af 1900-tallet som en landsby omgivet af sine marker. Først omkring midten af århundredet skete en begyndende udstykning mod nordøst i tilknytning til den opvoksende stationsby og forstad Måløv, og først i 1960-erne skete en begyndende udstykning i tilknytning til selve landsbyen. Partiel Byudviklingsplan nr. 2 for Københavnsegnen fra 1951 havde forudset udviklingen ved Måløv, der blev lagt i "mellemzone", det vil sige til byudvikling på længere sigt, men ikke ved landsbyen Derimod forudså Partiel Byudviklingsplan nr. 6 for Københavnsegnen fra 1965, at der kunne udlægges en mere omfattende åben og lav boligbebyggelse i tilknytning til bebyggelsen ved Måløv, dog i første omgang kun i mellemzone, indtil der forelå en nærmere udarbejdet plan. 

Den endelige bebyggelse er blevet udformet efter et princip, der byggede på differentieret vejplanlægning, hvor der fra en fordelingsvej ledte tre stamveje ind og herfra var sidegrene i form af boligveje. Der blev placeret flere skoler i området, mindre grønne områder fandtes i tilknytning til søer, fx Balsmose, og mod sydøst en indrætshal og idrætsplads. I bebyggelsen indgik en omfattende stinet.

Noter

Litteratur 
 Betænkning vedrørende Partiel Byudviklingsplan nr. 2 for Københavns-egnens byudviklingsområde. Afgivet den 2. maj 1951 af det af boligministeriet den 6. oktober 1949 bedsatte byudviklingsudvalg for Københavns-egnen; København 1951
 Betænkning vedrørende Partiel Byudviklingsplan nr. 6 for Københavns-egnens byudviklingsområde. Betænkning nr 401, 1965
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983), 
  
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688. Udgivet efter hans Død paa Bekostning af Carlsbergfondet (København MCMXXVIII; Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975), 
 Lis Weise: Efterstillet adjektiv i danske stednavne (Navnestudier udgivet af Institut for Navneforskning Nr. 8); Akademisk Forlag, København 1969

 
Satellitbyer i Danmark
Cottbus

Cottbus () er den næststørste by i den tyske delstat Brandenburg. Byen ligger ved floden Spree, omkring 20 kilometer fra den polske grænse.
Byen har 99.515 indbyggere (pr. 31.12. 2022).

Erhverv 
Cottbus er kendt for en omfattende tekstil- og metalindustri.

I DDR-perioden var området berygtet for sine store brunkulslejer. Brunkul spillede en central rolle i den østtyske industri, både som energikilde og i forbindelse med fremstilling af tekstiler, hvor fibrene var anvendelige. Således er der rundt om Cottbus store kratere af gamle brunkulslejer, som blev udgravet af store gravemaskiner og efterlod en ørken af sand i kilometerstore grave. Flere af disse grave er nedlagt og gendannet som naturreservater, idet de bliver fyldt op med vand og udlagt som søer.

Kultur

Energie Cottbus 
Energie Cottbus (fulde navn er Fußballclub Energie Cottbus e. V.) er en professionel fodboldklub, som er hjemmehørende i byen. Klubbens hjemmebane hedder Stadion der Freundschaft, hvis navn stammer fra DDR-tiden. Klubben har i to omgange spillet i Bundesligaen (2000-2003 og 2006-2009) og fik forinden sit store gennembrud med deltagelse i den tyske pokalfinale 1997, hvor de som det kun andet amatørhold i historien deltog, men dog tabte til Stuttgart med 0-2.

Staatstheater 
Cottbus har et meget flot teater "Staatstheater", bygget i Jugendstil og tegnet af arkitekten Sehring. Teatret ligger midt i byen på Schillerplads og er et arkitektonisk mesterværk i klassisk Jugendstil. Teatret er hjemsted for den brandenburgske opera og teaterscene.

Teatret blev i Danmark kendt for at opsætte et skuespil om Olsen-banden, som de danske Olsenbande-skuespillere overværede premieren på.

Turisme

Branitzer Park 
Branitzer Park (Fürst-Pückler-Park Branitz) er den betydeligste park i Cottbus. Den er anlagt omkring slottet Branitz og er udover sit smukke romantiske haveanlæg berømt for sine jordpyramider, som fyrst Pückler lod bygge som gravkammer for sig selv og sine nærmeste.

Spremberger tårnet 
Spremberger tårnet (Spremberger Turm) er Cottbus' vartegn og stammer fra det 13. århundrede, hvor det blev bygget som en del af den mur, der stod som et fæstningsværk rundt om Cottbus.

Spreewald 
Nordvest for Cottbus ligger der et stort område som hedder Spreewald. Spreewald er berømt for sin enestående folklore med rødder i den sorbiske kultur. Biler har kun begrænset adgang. I stedet anvender man pramme (Kanen), som kommer frem ved, at en pramdrager stager prammen frem. På sin vis minder Spreewald om Venedig, blot er det ikke en bykultur, men et landligt område, hvor floden Spree deler sig i et mylder af små forgreninger. Selv postbude anvender prammene som transportmiddel, og der er opsat byskilte ved kanalerne, som man ser det på landevejene, når man kommer til, eller forlader en by.

Spreewald er i øvrigt kendt for sine syltede agurker, som var en elsket delikatesse i DDR, samt den meget fine Leinöl (linolie), som anvendes i den lokale madtradition.

Eksterne henvisninger
Dativ

Dativ eller hensynsfald er en grammatisk kasus (på dansk 'fald'), som findes i visse sprog, herunder tysk og latin. Dativ medfører en særlig bøjning af navneord, kendeord og personlige stedord, når de er hensynsled i en sætning, eller de står efter visse præpositioner, der siges at styre dativ.

Dativ (hensynsfald) må ikke forveksles med hensynsled. Hensynsled siger noget om et ords grammatiske funktion i en sætning, mens dativ siger noget om bøjningen af ordet eller det tilknyttede kendeord.

På dansk findes der tre kasus: nævnefald eller grundledsfald (nominativ), fællesfald eller afhængighedsfald (oblik kasus) og ejefald (genitiv). På dansk sker der alene bøjning af navneord, egennavne og stedord i genitiv ved tilføjelse af s, mens de personlige stedord bøjes forskelligt i alle tre kasus. F.eks. bøjes 1. person ental jeg, mig og min/mit/mine i henholdsvis nominativ, oblik kasus og genitiv.

I ældre dansk var der både akkusativ og dativ, men forskellen forsvandt i løbet af middelalderen. Den fælles kasus i nudansk er fællesfald, afhængighedsfald eller oblik kasus.
Da dativ ikke længere eksisterer på dansk, benyttes fællesfald (afhængighedsfald) af stedord, der står som hensynsled. Hensynsled er betegnelsen for indirekte objekt i en sætning.

Eksempel: Lene købte mig en kage. Hensynsleddet (mig) får et genstandsled (kage) af grundleddet (Lene).

Personlige pronominer bøjet i fællesfald (brugt som både genstandsled og hensynsled).
 Første person, singularis — mig
 Anden person, singularis — dig, Dem
 Tredje person, singularis — ham, hende, den, det
 Første person, pluralis — os
 Anden person, pluralis — jer, Dem
 Tredje person, pluralis — dem

På tysk findes der både mich (akkusativ) og mir (dativ) for det, der kun kan bøjes i afhængighedsfald, mig, på dansk.

Eksemplet ovenfor lyder derfor som følger på tysk: Lene hat mir einen Kuchen gekauft. Som illustration af at man på tysk også bøjer navneord (og ikke alene stedord som på dansk) ses, at navneordet Kuchen er bøjet i akkusativ einen Kuchen, da det står som genstandsled. Hvis det blev benævnt uden for en sætning, ville det være bøjet i nominativ ein Kuchen. Strengt taget er det kendeordet og ikke navneordet, der er bøjet i eksemplet med Kuchen, da navneordet ikke ændrer form. Men både kendeord og navneord ændrer form fra nominativ der Junge til akkusativ den Jungen.

Kilder 
 Christian Becker-Christensen og Peter Widell: Politikens Nudansk Grammatik, 2003, Politikens Forlag A/S, 
 Gunnar Nissen: Overskuelig dansk grammatik og sproglære, 2003, Branner og Korch,

Referencer 

Grammatik
Kasus

tr:İsmin hâlleri#-e hâli (yönelme hâli)
Mühldorf am Inn

Mühldorf (eller: Mühldorf a. Inn) er administrationsby (kreisstadt) i Landkreis Mühldorf am Inn iden østlige del af regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern. Byen har ca. 17.685 indbyggere (2006).

Geografi 

Mühldorf ligger på den nordlige side af en slyngning af floden Inn.
Mühldorf ligger i region Sydøstoberbayern i Bayerisches Alpenvorland cirka halvejs mellem München og Passau. Mod nord løber floden Isen, og mellem de to floder løber Innkanal gennem hele byens område, fra øst til vest.

Inddeling 
I Mühldorf ligger bydelene Altmühldorf, Ecksberg, Hart und Mößling. Med et areal på 29,42 km² er kommunen cirka seks kilometer fra øst til vest, og cirka 5,5 Kilometer fra nord til syd.

Historie 
Mühldorf var helt tilbage til 798 en enklave af Ærkestiftet Salzburg, men blev indlemmet i Bayern i 1802.
I 1943 etablerede nazisterne et satellitområde for koncentrationslejren Dachau.

Eksterne henvisninger 

 Geschichtsverein Heimatbund Mühldorf
 Museen in Mühldorf
 Website des Vereins „Für das Erinnern“ über KZ-Lager im Mühldorfer Hart

Byer i Bayern
Solrød Strand

Solrød Strand er en satellitby på Østsjælland med , beliggende i Solrød Sogn ud til Køge Bugt. Byen tilhører Solrød Kommune og er en del af Region Sjælland.

I satellitbyen ligger indkøbscentret Solrød Center og på Solrød Strand Station er der togforbindelse mod København og Køge.

Solrød Strand ligger knap ti kilometer fra Køge, 19 kilometer fra Roskilde og ni kilometer sydvest for den københavnske forstad Greve Strand.

Kendte personer opvokset i Solrød Strand 
 Uffe Holm − standupkomiker
 Remee − musiker, producer, komponist, X-factor dommer m.m
 Jon Dahl Tomasson − tidligere fodboldspiller for det danske landshold
 Kenneth Emil Petersen – fodboldspiller, der har spillet for Herfølge BK, AC Horsens og AaB
 Casper Ankergren – Fodboldspiller, har spillet for Solrød FC, Køge BK, Brøndby IF, Leeds United og Brighton and Hove Albion
 Simon Sears – skuespiller

Kilder 

 
Satellitbyer i Danmark
Anklam

Anklam er en by og kommune i det nordøstlige Tyskland, beliggende under Landkreis Vorpommern-Greifswald i delstaten Mecklenburg-Vorpommern. Fra 1994 til 2011 var byen administrationsby i Landkreis Ostvorpommern.

Byen blev svensk efter Trediveårskrigen i 1648 og forblev svensk frem til 1720, da halvdelen af byen blev overdraget til Preussen. Den nordlige del af byen forblev dog på svenske hænder frem til 1815, hvorefter hele byen blev preussisk.

Anklam har 14.603 indbyggere (2005).

Byer ved Anklam 
 Ueckermünde (Tyskland)
 Pasewalk (Tyskland)
 Wolgast (Tyskland)
 Stralsund (Tyskland)
 Świnoujście (Polen)
 Nowe Warpno (Polen)

Se også 
 Den europæiske rute for teglstensgotik

Byer i Mecklenburg-Vorpommern
Hanse
Kommuner i Mecklenburg-Vorpommern
Byer i Kreis Vorpommern-Greifswald
Lillerød

Lillerød ligger i Nordsjælland og er hovedbyen i Allerød Kommune. Byen har  og kaldes ofte for Allerød, med reference til jernbanestationen og kommunen. Byen tilhører Region Hovedstaden.

Allerød Station hed oprindeligt Lillerød Station, men navnet blev ændret 18. maj 1952 for at forhindre navneforvirring med nærliggende Hillerød Station ved meddelelser i højttalerne.

Stationsbyens gågade hedder M.D.Madsensvej.

I Lillerød ligger et egnsteater ved navn Mungo Park, opkaldt efter en opdagelsesrejsende. Tidligere husede byen teatergruppen Dr. Dante, der indledte sit virke her i marts 1979.

Byen har sin egen biograf, Allerød Bio, som er drevet af frivillig arbejdskraft (Allerød Bios Venner).

Lillerød er desuden kendt for sine Kampvogne forbudt skilte, som skyldes, at byen ligger tæt på Sjælsmark og Høvelte kaserne.

Beliggenhed 
Lillerød omgives mod nord af Store Dyrehave, mod øst af Tokkekøb Hegn, mod sydøst af Ravnsholt Skov, mod vest af Hillerødmotorvejen. Skovene har medfødt, at byudviklingen fortrinsvis er sket i nordlig, vestlig og sydvestlig retning (Lynge Overdrev).

Historie 
Lillerød går tilbage til middelalderen. Endelsen -rød viser, at der er tale om en rydningsbebyggelse.

I 1682 bestod Lillerød landsby af 8 gårde og 11 huse med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 387,1 tønder land skyldsat til 81,41 tønder hartkorn. Dyrkningsformen var trevangsbrug.

I 1864 anlagdes Nordbanen med station ved Lillerød. Den hurtige forbindelse til hovedstaden bevirkede, at Lillerød voksede.

Kilder:Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 37. bd, 1. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1911 i Kongeriget Danmark"; København 1911; s. 105Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 51. bd, 1. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1916 i Kongeriget Danmark"; København 1916; s. 64Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 63. bd, 1. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1921 i Kongeriget Danmark"; København 1921; s. 70Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 86. bd, 2. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1930 i Kongeriget Danmark"; København 1931; s. 173Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 101. bd, 1. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1935 i Kongeriget Danmark"; København 1936; s. 172Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 113. bd, 3. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1940 i Kongeriget Danmark"; København 1941; s. 123Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 128. bd, 1. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1945 i Kongeriget Danmark"; København 1946; s. 73Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 147. bd, 1. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1950 i Kongeriget Danmark"; København 1952; s. 7Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 4. rk, 166. bd, 1. hæfte: "Folkemængden 1. Februar 1955 i Kongeriget Danmark"; København 1957; s. 9Danmarks Statistik: Statistiske Undersøgelser Nr. 10: "Folketal, areal og klima 1901-60"; København 1964; s. 173Danmarks Statistik: Statistiske Meddelelser 1968:3: "Folkemængden 27. september 1965 og Danmarks administrative inddeling"; København 1968; s. 8

Eksterne henvisninger 
 Lokalhistorisk Arkiv og Forening i Allerød Kommune

Noter

Galleri
Ilmenau

Ilmenau er en by i Tyskland med 26.713 (2005) indbyggere i den tyske delstat Thüringen. Den ligger 40 km syd for Erfurt.

Byen er bl.a. kendt for sit universitet som blev grundlagt i 1894.

Henvisninger 

Byer i Thüringen
Gera

Gera er en by i den tyske delstat Thüringens østligste del og er den tredjestørste i delstaten med 99.987 indbyggere, optalt i 2005. Byen har siden 1959 været blandt Tysklands største med højdepunktet i 1988 med 134.834 indbyggere. Siden genforeningen er tallet dog faldet støt.

I det område hvor byen befinder sig, har der boet mennesker i ca. 80.000 år og lige syd for byen – ved landsbyen Weida – har man konstateret den hidtil sydligste udbredelse af indlandsis under istiden.
Under industrialiseringen i det 19. århundrede udviklede Gera sig både til et industricentrum, og et trafik-knudepunkt med talrige jernbaneforbindelser. Hovedparten af de industrier, som fandtes i Gera under DDR-tiden eksisterer ikke længere eller har ikke længere nogen væsentlig betydning for byen. I dag findes de største fabrikker indenfor levnedsmiddel- og kosmetikområdet.

Det kan tilføjes at kunstneren Otto Dix, atletikudøveren Heike Drechsler og cykelrytteren Olaf Ludwig stammer fra byen.

Historie 

Navnet Gera betegnede oprindeligt det afsnit af Elsterdalen, hvor byen i dag befinder sig. Byen blev sandsynligvis allerede før Folkevandringstiden befolket, og blev siden det 8. århundrede overtaget af de bosatte slavere.
995 blev Gera første gang nævnt i en grænsebeskrivelse. 999 kom provincia Gera i bispedømmet Quedlinburg|s besiddelse. Senere gennem flere århundereder udviklede området sig gennem flere arvedelinger til fyrstehuset Reuß.
Efter at der i det 12. århundrede i centrum af området Gera opstod en bosættelse med samme navn, opnåede byen omkring 1237 sine byrettigheder. I begyndelsen udviklede byen sig langsomt. 1450 blev byen i den Saksiske broderkrig næsten ødelagt.
 
Siden 1564 var Gera residensby for den yngre linje af familien Reuß. Denne tid betød en opblomstring for Gera, i det tekstilindustrien siden det 15. århundrede havde fået en stor betydning. Under landsherren Heinrich Posthumus Reuß fik byen endnu større betydning. 1686 og 1780 blev byen delvis ødelagt af flere brande.

I det 19. århundrede udviklede Gera sig til et industricentrum. I 1882 grundlagde Oscar Tietze en butik, der efterhånden udviklede sig til butikskæden Hertie. Ti år senere, 1892, fik Gera sporvogne

Referencer

Ekstern henvisning 

 Gera Officielt websted

Byer i Thüringen
Ishøj Strand

Ishøj Strand er en bydel i Storkøbenhavn, beliggende i Ishøj Kommune ved Køge Bugt. Kommunen har .

Området mellem havet og bebyggelsen er dannet ved hjælp af et større digebyggeri, som på den ene side har en af de bedste sandstrande i Københavnsområdet og på den anden side findes nogle indsøer, der virker som buffere for det vand, som strømmer til via Store- og Lille Vejleå.

Når der er lavvande i Køge Bugt åbnes nogle sluser og vandstanden i indsøerne, kaldet Jægersø og Lille Vejlesø, reguleres derved nedaf. Ved højvande lukkes sluserne og oversvømmelser undgås.

Før diget blev bygget skete det ved højvande, at havet nåede helt op til Tranegilde Strandvej.

Området er udelukkende tæt-lav bebyggelse med énfamilies-parcelhuse. Ejendomspriserne er relativt lave i forhold til afstanden til København Centrum samt afstanden til havet og badestrand.

Ud over stranden kan nævnes seværdighederne Arken og Ishøj Havn.

Syd for Ishøj Strand findes strandområdet Hundige Strand.

Kilder
Helligdomsklipperne

Helligdomsklipperne er flere klipper beliggende i området Helligdommen, vest for Salene Bugt mellem Tejn og Gudhjem på Bornholm.

Under istiden lå det meste af kysten under havoverfladen, men da isen forsvandt hævede øen sig, og denne del af den bornholmske kyst ligger i dag ca. 20 meter over havet. Kystklipperne med dybe grotter og stejle forrevne granitsøjler skyldes mange års påvirkning af vejret.

Eksterne henvisninger 

 Helligdomsklipperne 

Bornholms kyst
Fredede arealer i Danmark