kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Konge (skak)

Kongen kan flytte et felt i alle retninger.

Kongen i skak er den vigtigste brik. Hvis kongen ikke kan undgå at blive slået, siges den at være mat eller skakmat, hvorved spillet er tabt.

En spiller må aldrig flytte sin konge, således at modstanderen kan slå den, dvs. sætte sin konge i skak. Såfremt spilleren ikke kan foretage et andet træk med kongen eller en anden brik, siges kongen at være pat og spillet ender uafgjort (remis).

Den hvide konge starter på e1, medens den sorte konge starte på e8. Kongen kan flytte et felt i alle retninger (lodret, vandret og diagonalt). Desuden kan kongen én gang i spillet foretage en rokade.

Reglerne bevirker, at de to konger i skak aldrig kan mødes på brættet, men der må altid være et tomt felt mellem dem. Står de sådan med kun et felt imellem sig, siges de at være i opposition, og den spiller, som ikke skal trække, siges at have oppositionen.

Kongen deltager normalt ikke aktivt i begyndelsen af spillet, hvor den almindeligvis gemmes bag venligsindede bønder eventuelt efter en rokade. I slutspillet bliver kongen mere aktiv ofte med at hjælpe venligtsindede bønder frem til forvandling.

Konge
Mus (flertydig)

Mus kan betyde:
 en mindre gnaver fra bl.a. musefamilien eller studsmusfamilien, f.eks. husmusen og markmusen
 Mus (computer) – en enhed som tilsluttes computere
 Mus i knæet – en skade i knæet
 MedarbejderUdviklingsSamtale (MUS) − ledelsesværktøj
 Mus (slægt) – slægt i musefamilien

Se også 
 Juleleg for en lille juleleg med pebernødder eller nødder der kaldes mus.
Alken (kulbrinte)

Alkener er umættede kulbrinter der indeholder en carbon-carbon dobbeltbinding. Simpleste eksempler er ethen og propen. Alkener benyttes i industrien især til fremstilling af plast, for eksempel polyethylen, polystyren og polyvinylklorid (PVC). Inden for den organiske kemi bruges betegnelsen om dobbeltbindingen som en funktionel gruppe.
Standardformlen for alkenerne er CnH2·n

Se også 
 1-Octen - et alfa-alken
 Alkan
 Alkyn
 Fossile brændstoffer
 Kemi

 
Funktionelle grupper
Polyethylen

Polyethylen (Polyætylen), polytylen eller polyethen (PE) er et termoplastisk kunststof fremstillet ved polymerisation af gassen ethylen C2H4 (ethen). Polyethylen er den type plast der fremstilles mest af på verdensplan.
Polyethylen opdeles i PE-HD (PolyEthylen – High Density ), med massefylde over 0,93 g/cm3 og PE-LD (PolyEthylen – Low Density ), med massefylde under 0,93 g/cm3. PE-HD består af lange lige kæder af polyethylen mens PE-LD er forgrenet. De lange lige kæder i PE-HD kan lægge sig tæt op ad hinanden og danne små krystallinske domæner i plasten hvilket bevirker at den opnår større styrke og bedre temperaturbestandighed end PE-LD. 

PE-HD er et forholdsvis stift plastmateriale og bruges til f.eks. afløbs-, vand og gasrør, madkasser og legetøj. PE-LD er et blødt plastmateriale og bruges til bl.a. plastposer og plastfilm. Ved forbrænding af ren polyethylen dannes CO2 og H2O.

Polyethylen benyttes til fremstilling af plastikposer, shampooflasker, tandpastatuber, legetøj, emballage, el-artkler, vvs-artikler m.v.

Eksterne henvisninger 

 Teknologisk institut: Beskrivelse af polyethylen, LD, MD, HD

Referencer 

Plast
Termoplast
Polymerer
Dronning (skak)

Dronningen kan flytte lodret, vandret eller diagonalt. Fra en plads midt på brættet kan den flytte eller slå på op til 27 af brættets 64 felter, hvilket gør den til den absolut stærkeste brik.

Dronningen, også kaldet damen, er den stærkeste brik i skak. Den kan både flytte som et tårn og som en løber. Dvs. den kan flytte lodret, vandret eller diagonalt så mange pladser som ønsket. Dronningen må dog ikke springe over andre brikker.

Den hvide dronning starter på d1, medens den sorte dronning starter på d8. Dronningen starter altså altid på et felt af samme farve, som den selv har.

På grund af sin store værdi anvendes dronningen ofte først i midtspillet, da den er for sårbar i åbningsspillet. Dens store styrke er sommetider en akilleshæl, fordi den er tvunget til at flytte sig, så snart den bliver truet af selv den ringeste brik, som den ikke kan tillade sig at lade sig blive slået af. Af samme grund kan en dronning kun slå brikker af lavere værdi, hvis disse er helt ubeskyttede, medmindre der er tale om et "dronningeoffer" for at opnå en afgørende fordel.

Afbytningen af de to dronninger markerer ofte starten på slutspillet.

Dronningen kan komme i spil igen, når en bonde opnår at blive forvandlet. Som oftest vil man vælge at forvandle bonden til en dronning for at opnå den størst mulige materielle styrke.

Man må få 9 dronninger ind igennem hele spillet men kun en på banen.

Se også 
 8-dronningeproblemet
 Matsætning mod enlig konge
 Berømte skakpartier

Skakbrikkerne og skakbrættet
EU's officielle sprog

EU's officielle sprog er bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, irsk, italiensk, kroatisk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk. Som arbejdssprog internt i EU's institutioner bruges dog især engelsk, fransk og i mindre omfang tysk. Visse af EU's institutioner bruger færre sprog i deres interne arbejdsgange. Fx bruger EF-Domstolen kun fransk, og ECB (Den Europæiske Centralbank) benytter engelsk.

Irsk opnåede status som fuldt officielt sprog fra 1. januar 2007, dog med visse begrænsninger med hensyn til hvilke dokumenttyper, der oversættes, og i hvilke møder der eventuelt kan stilles tolkning fra irsk til rådighed

Der arbejdes fra forskellige sider på at udvide antallet af EU-sprog, med bl.a. baskisk, catalansk, frisisk og letzeburgsk. Efter indgåelse af en aftale i juni 2005 mellem EU's medlemslande forsamlet i Rådet for den Europæiske Union kan medlemslande, der har såkaldte "co-nationalsprog" (officielle regionalssprog) nu få oversat dokumenter i individuelt defineret omfang, samt opnå tolkning fra disse sprog i visse møder – forudsat at udgifterne til denne udvidede sprogbetjening afholdes af landet selv og at landet indgår en aftale med hver enkelt af EU's institutioner om omfanget af den ønskede sprogservice. Foreløbig har Spanien benyttet sig af muligheden for at få visse lovtekster oversat til baskisk, til catalansk (det sprog, der tales i Catalonien, på balearerne samt i provinsen Valencia), og til galicisk. 16. november 2005 leverede Europa-Kommissionens tolketjeneste for første gang tolkning fra disse sprog til de officielle EU-sprog (i Regionsudvalget). 23. marts 2006 blev der for første gang tolket fra catalansk ved et møde i Rådet (undervisningsministre).

Der er ingen nært forestående udvidelser af rækken af officielle sprog. Næst for tur står kandidatlandene Kroatien med kroatisk og Den tidligere jugoslaviske Republik Makedonien med makedonsk. Tyrkisk er allerede officielt sprog i henhold til medlemslandet Kyperns forfatning og vil umiddelbart blive officielt sprog i EU i tilfælde af genforening af øen.

Eksterne henvisninger 
 EU's sprogportal: http://europa.eu.int:80/languages/da/home 

Sprog i Europa
Sprog
Konge (flertydig)

Ordet konge har flere betydninger:
 Konge – statsoverhoved i et monarki
 Konge (skak) – en skakbrik
 Konge (spillekort) – et spillekort
Dronning (flertydig)

Dronning har flere betydninger:

 Dronning – en kvindelig regent eller ægtefælle til en regent
 Dronning (biologi) – et dominerende individ hos visse insekter
 Dronning (skak) – en spillebrik i skak
 Dronning (spillekort) – et kort i en bunke traditionelle spillekort
Svinghjul

Et svinghjul er en klassisk mekanisk indretning, som kan bevare kinetisk energi i rotation over kortere eller længere tid.

Et andet formål med svinghjul kan være gyroskopeffekten, at det kræver stor kraft at ændre et roterende legemes retning. Anvendes f.eks. i gyrostabiliserede kameraer og skibe.

Virkemåde 
Et svinghjul bygger på eller virker pga. fænomenet inertimoment, der viser sig som en træghed. 

Trægheden er det at det kræver kraft x vej (integreret over tid) for hver enkelt massedel af det faste legeme – og dermed energiudveksling – at forøge eller mindske rotationen. Eksempler: karrusel, cykelhjul, boremaskine og havelåge (asymmetrisk massefordeling om rotationscenter).

Svinghjulsanvendelser 
Eksempler på svinghjulsanvendelser:
 Spolebåndoptager eller kassettebåndoptager kapstanssvinghjul
 Grammofon pladetallerken
 DVD/CD-afspillerens DVD/CD-plade
 Generator-/dynamo-/motor-svinghjul (anvendes til at udjævne belastninger og holde motoren i gang)
 Bilmotor
 Fiskekuttermotor
 Energilagring

Svinghjulets kinetiske energi bundet i rotationen kaldet E og kan beregnes via følgende formel:

hvor
 E er rotationsenergien i joule.
 I er inertimomentet i kg·m².
 ω er vinkelfrekvensen, dvs. (antal omdrejninger per sekund) · 2 · π.

Eksempel på inertimoment for et homogent legeme 
I følgende eksempel findes en formel, som gælder for et legeme med ensartet massefordeling (dvs. massefylden er konstant overalt i legemet) og med en bestemt udformning og rotationsaksel:

Det ses af formlerne, at en tyndvægget cylinder giver det størst mulige inertimoment I for en given mængde "byggemateriale" (massen m): Dette forklarer hvorfor svinghjul på f.eks. dampmaskiner udformes med en kraftig (dvs. tung) og udpræget bred "fælg".

Se også 
 Gyroskop
 Præcession

Eksterne henvisninger 

 Experimentarium: Svinghjul er svære at løbe om hjørner med 
 Google: Flywheel 
 2003-11-14, Science Daily: University Of Texas At Austin Flywheel Spins To A Milestone Speed Record Citat: "...charged and discharged a flywheel 110,000 times with no change in performance...it wastes less than 5-10 percent of the energy stored as it is charged and discharged..."
 https://web.archive.org/web/20100516115358/http://www.upei.ca/~physics/p261/projects/flywheel2/flywheel2.htm
 RPM's No-Loss Power Storage/Regeneration System 
 NASA: flywheel , Papers & Presentations 
 RPM's Power Storage/Regeneration 
 Power Electronics in Flywheel Storage Systems
 Producent af svinghjul med forklaringer 

Inerti
Mekanisk energilagring
Roterende maskiner
Forbindelse

Ordet forbindelse har flere betydninger:
 Mental forbindelse
 Fysisk forbindelse
 Elektrisk forbindelse =Galvanisk forbindelse
 Kemisk forbindelse
 Biologisk forbindelse
 Radioforbindelse
 Internetforbindelse
Elektrisk forbindelse

En elektrisk forbindelse eller Galvanisk forbindelse mellem distinkte punkter tillader at ikke-neutrale ladningsbærere kan formidle en elektrisk strøm. Betegnelsen galvanisk er opkaldt efter den italienske fysiker Luigi Galvani.

Et par forbindelser er krævet for at kunne lave et elektrisk kredsløb.

Mellem punkter med en lav spændingsforskel, kan man f.eks. styre jævnspænding med en elektrisk kontakt. 

Ladningsbærerne kan være elektroner i metaller, halvledere, ledende plast eller andre ledende stoffer - eller ioner og elektroner i væske eller gas (plasma).

I et næsten lufttomt rum (elektronrør) eller svagt gasfyldt rum (gasudladningsrør) kan ioner og elektroner lave en elektrisk forbindelse hvis de relativt let kan slippe den negative elektrode (katoden; elektroner og negative ioner) - eller den positive elektrode (anoden; positive ioner) - og gassen er eller bliver ioniseret. Hvis begge elektroder skiftevis er negativ og positiv, ved vekselstrøm, kaldes begge elektroder katoder.

Eksempler på elektriske forbindelser
Elektriske forbindelser kan fx etableres via krympning, lodning, svejsning eller klemmeforbindelse. For at etablere elektriske forbindelser over en længere afstand kan elektriske ledninger anvendes.

Andre eksempler:
 Elektrisk terminal
 Elektrisk tilledning
 Elektrisk stik
 Elektrode
 Lus (elektronik)
 Kabelsko
Anne Louise Hassing

Anne Louise Hassing Nielsen (født 17. september 1967 i Horsens) er en dansk skuespillerinde, der er uddannet fra Statens Teaterskole i 1997.
Hun er datter af overlæge Volmer Hassing Nielsen og børnetandlæge Linnea Rasmussen. 

Hun filmdebuterede i Nils Malmros' Kærlighedens smerte (1992), for hvilken hun vandt både en Robert og en Bodil for bedste kvindelige hovedrolle. Hun fik igen en Bodil i 1999 – denne gang for sin næste filmpræstation i Lars von Triers Idioterne. Hun har desuden medvirket i filmatiseringerne af Jane Aamunds romaner Klinkevals og Juliane samt i tv-serierne Strisser på Samsø og De pokkers forældre. 

2004-2007 fik hun stor succes med sin rolle som Ida i DR-dramaserien Krøniken. Den indbragte hende prisen som årets kvindelige tv-skuespiller i både 2004, 2005 og 2006. I 2007 deltog hun tv-serien Vild med dans sammen med Michael Olesen. Parret opnåede en 6. plads.

Anne Louise Hassing er buddhist og tilknyttet den buddhistiske retning Soka Gakkai. Hun var gift med musikeren Peter Hellemann, indtil de blev skilt omkring maj 2017. 

Anne Louise har desuden fremvist sine køkkenfærdigheder i Kanal 5's 4-stjerners Middag.

Hendes søn Mingus er allerede kendt som skuespiller i næste generation.

Filmografi

Film

Serier og medvirken i TV-programmer

Teater 
 City Singler
 Helenes himmelfærd
 Onkel Vanja

Show 
 City Singler Sho, håb & kærlighed (2010)
 Århus Revyen 2011

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste kvindelige birolle
Bodilprisen for bedste kvindelige hovedrolle
Robertprisen for årets kvindelige hovedrolle
Skuespillere uddannet på Statens Teaterskole
Personer fra Horsens
Personer i Kraks Blå Bog
Bjarne Henriksen

Bjarne Henriksen (født 18. januar 1959 i Såderup i Kullerup sogn på Østfyn) er en dansk skuespiller. Af teatre har han bl.a. været ansat på Jomfru Ane Teatret og Svalegangen. Han har spillet biroller i en lang række danske film fra sidste halvdel af 1990'erne og ind i det nye årtusinde bl.a. De største helte, Festen, Pizza King, Dybt vand, Kinamand og Af banen!.

Henriksen har spillet med i to film af Jonas Elmer, nemlig Let's Get Lost og Monas verden.

Han spillede titelrollen i Danmarks Radios miniserie Edderkoppen, instrueret af Ole Christian Madsen samt spillede rollen som kok i TV2-serien Hotellet.

I 2006 spillede Bjarne Henriksen med i Pudemanden på Husets Teater.

Bjarne Henriksen spillede desuden den selvstændige flyttemand Theis Birk-Larsen, faderen til den myrdede Nana Birk-Larsen i DR-Dramas TV-serie Forbrydelsen, som blev sendt i 2007.

Filmografi

Film

TV-serier

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Filmskuespillere fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Filip 3. af Spanien

Filip 3. af Spanien (14. april 1578 – 31. marts 1621) var konge af Spanien fra 1598 til 1621. Han var også (som Filip 2.) konge af Portugal, Napoli, Sicilien og Sardinien og hertug af Milano.

Han blev født i Madrid som søn af kong Filip 2. af Spanien og hans fjerde kone Anna, som var datter af den tysk-romerske kejser Maximilian 2. Som prins blev han holdt uden for statsstyrelsen af faderen, der frygtede eventuelle kupplaner. Han giftede sig med Margarete, en søster til Ferdinand 2. (Tysk-romerske rige).

Hans regering blev en fortsættelse af Spaniens nedgangstid. Styret lå i hænderne på gennemgående uduelige ministre, specielt hertugen af Lerma, mens kongen selv synes at have forholdt sig passiv. Det sidste mauriske mindretal (moriskerne) blev udvist 1609, hvad der yderligere skadede landets økonomi.

Se også 

 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede 

  

 

 
Regenter af Spanien
Filip 02 af Portugal
Fyrster af Asturien
Huset Habsburg
Katolske monarker
Personer fra Madrid
Basalt

Basalt er en bjergart opstået ved størkning af magma. Basalt består af diverse silikater f.eks. olivin, pyroxen, amfibol og anorthit (Ca-rig feldspat). Densiteten af basalt er mellem 2,8 og 3,011 g pr cm3.

Havbunden under de sedimentære aflejringer består af basalt. Den er den hyppigst forekommende bjergart på overfladerne af Jorden, Merkur, Venus, Mars og Månen. Mange meteoritter består af basaltisk materiale.

Opsmeltet kappe vil typiske danne basaltisk magma, der er den basale udgangsmagma. Hvis magmaet størkner hurtigt bliver det finkornet basalt, hvis det størkner langsomt bliver det til grovkornet gabbro.

Basalt anvendes som underlag i veje og som skærver i togspor.

Succesfuld langtidslagring af CO2 i basalt 
"Nydannet" basalt reagerer med kuldioxyd opløst i vand under dannelse af kalksten og kan dermed anvendes til langtidssikker Geologisk CO2-lagring.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 Lava – water interface
 Pillow lava USGS 

Magmatiske bjergarter
John Irving

John Irving (født 2. marts 1942) er en berømt amerikansk forfatter.

Siden han med sin internationale succes Verden ifølge Garp i 1978 fik stor offentlig anerkendelse fra både kritikere og almindelige læsere, har alle Irvings romaner, deriblandt de velkendte værker Æblemostreglementet og En bøn for Owen Meany, været bestsellere.
Flere af hans romaner er blevet filmatiseret, og i 2000 skrev Irving selv manuskriptet til Æblemostreglementet og vandt en Oscar for bedste filmatisering.

John Irving er bl.a. kendt for længden af sine bøger der godt kan være over 900 sider lange, og for sin lidenskab for brydning hvilket også skinner igennem i nogle af hans bøger. Andre gennemgående elementer i hans bøger er bjørne og det new englandske miljø

John Irvings bog Indtil jeg finder dig (2005) foregår bl.a. i København hvor Irving foretog research-arbejde hos en tatovør i Nyhavn.

Udvalgte titler 
 Slip bjørnene fri (1968)
 Vandmetoden (1972)
 Et ægteskab i 74 kilo klassen (1974)
 Verden ifølge Garp (1978)
 Hotel New Hampshire (1981)
 Æblemostreglementet (1985)
 En bøn for Owen Meany (1989)
 Om at redde Piggy Sneed (1993)
 Barn af et cirkus (1994)
 Enke i et år (1998)
 Min filmaffære : erindring (2000)
 Den fjerde hånd (2001)
 Indtil jeg finder dig (2005)
 Sidste nat i Twisted River (2009)
 I én persen (2012)

Eksterne henvisninger 

 Officielle hjemmeside
 
 

Romanforfattere fra USA
Oscar for bedste filmatisering
Feminister fra USA
Menorca

Menorca er en spansk ø og tilhører øgruppen de Baleariske Øer beliggende i Middelhavet. Dens navn hentyder til at øen er mindre end den nærliggende ø Mallorca (Majorca). 

Øen var kaldt Nura af fønikerne til ære for deres gud Baal, hvilket beyder "Ild-øen".

Menorca har et areal på og et befolkningstal på  indbyggere. Øens højeste punkt hedder Monte Toro og 358 meter over havets overflade.

Menorca var i mere end et århundrede regeret fra henholdsvis Frankrig og England, og har mange levn fa den tid.

Sprog 
På øen finder man en lokal dialekt af catalansk som kaldes menorquí. De grammatiske forskelle til catalansk er ikke særlig stor, og forskellen ligger mere i udtalelsen af ord.

Mad og drikke 
Den mest typiske alkohol på øen er gin som man til lokale festivaler drikker med citron og frugten Pomada. Øen er også kendt for osten Queso Mahón, som man kan købe overalt på øen. Produktet majonæse er opkaldt efter Menorcas hovedstad Mao eller Mahon.

Referencer

Eksterne henvisninger
Filip 4. af Spanien

Filip 4. af Spanien (8. april 1605 i Valladolid − 17. september 1665 i Madrid) var fra 1621 konge af Spanien, Neapel og Sicilien og var den sidste habsburgske konge af Portugal (som Filip 3.). Den egentlige regering blev ført af Greven af Olivares. Han forsøgte at reformere landbruget, men økonomien blev ødelagt af landets deltagelse i Trediveårskrigen og andre krige og oprør i forsøget på at opretholde Spaniens status som stormagt. I 1640 mistede han magten over Portugal, og i 1648 fik Nederland (den hollandske del) formel selvstændighed.

Perioden var en storhedstid for spansk litteratur og kunst med forfattere som Lope de Vega og Calderon og med en maler som Diego Velázquez. Kongen selv støttede ivrigt kunstnerne – hans formentlig mest betydelige indsats.

Han efterfulgte Filip 3. af Spanien og blev i Spanien efterfulgt af Karl 2. af Spanien, og i Portugal af Johan 4. af Portugal.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

 

Regenter af Spanien
Filip 03 af Portugal
Fyrster af Asturien
Huset Habsburg
Katolske monarker
Personer fra Valladolid
Mangeblomstret rose

 
Mangeblomstret rose er en stor, løvfældende busk med en åben og udbredt vækstform. Hovedgrenene har kun få sidegrene, og der findes kun ganske få torne på grenene (i hvert fald på planter fra de gængse frøkilder!).  Mangeblomstret rose går først i blomstring, når skuddene når op over 1,5-2 meters højde. Planten bruges som grundstamme for næsten alle de højt forædlede rosensorter.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og glat. Senere bliver den brun til rødbrun, og til sidst er barken svagt opsprækkende og lysebrun. Knopperne er spredte, kegleformede, spidse og brun-grønne i farven. 

Bladene er uligefinnede med ægformede småblade. Bladrandene er savtakkede, og over- og underside har samme, lysegrønne farve. Oversiden er dog samtidig den mest blanke. Blomsterne sidder samlet i rigtblomstrende, endestillede toppe. De enkelte blomster er flødehvide med en behagelig, krydret rosenduft. Hybenerne er ganske små, orangefarvede og ægformede. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet er kraftigt, men kun svagt forgrenet. Det når både langt ned og vidt ud i jorden. Busken fremkalder jordtræthed. Planten bruges som grundstamme for næsten alle de højt forædlede rosensorter. Vildskud hos disse er altså lig skud fra mangeblomstret rose.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 3 m (60 x 60 cm/år).

Hjemsted 
Mangeblomstret rose danner krat og skovbryn på svagt sur jord på Sakhalin-øen, i Manchuriet, Korea, Japan og i Kina. 

I nogle floddale ved Tunguancun, ca. 130 km nord for Lijiang, i den nordvestlige del af Yunnan-provinsen vokser arten i krat og skovbryn sammen med bl.a. armandfyr, Coriaria nepalensis (en art af garvebusk),  høstanemone, kinesisk hundetunge, Lespedeza chinensis (en art af kløverbusk), skovhullæbe og yunnanfyr

Note

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Hvide blomster
Haveplanter
Rose
Fødevalg

Fødevalget er inden for økologien de fødeemner, som en art foretrækker. I ordet valg ligger en antydning af en frihed, som ikke findes i virkeligheden. I realiteten er de enkelte arter henvist til et forholdsvist begrænset antal fødeemner, som findes i den niche, de er tilpasset.

Se også 

 Generalist
 Opportunist
 Specialist

Økologi
FDF Friluftscenter Sletten

FDF Friluftscenter Sletten (blandt FDFere kaldet Sletten) er et stort lejrområde der ejes af FDF og blandt andet bruges til deres store landslejr (Julsølejr) hvert 5. år. Hver påske og efterår afholdes der kurser for unge FDFere i alderen 15-18 år. 

Sletten dækker et område på 121 ha land, skov, kuperet terræn, åbne arealer, vand og vildmark.

Området rummer
 Kursuscentret Det ny Sletten
 Lejrbygningen Limbjerggård
 Lejrbasen Bøgebjerg med staklade
 Sejlcentret og naturværkstedet Æblegården, der huser FDFs historiske Samling
 Den gamle lade med gård-miljø og værkstedshuse
 Sheltere og mange teltpladser

Det ny Sletten 

Det ny Sletten er Slettens hovedbygning på skrånende terræn ved Julsø.

Hovedbygningen består af en sal med plads til 120 personer, to store pejse og klaver. AV-udstyr kan lånes efter aftale. To grupperum med hver borde og stole til 30 personer kan sammelægges indbyrdes eller med salen. Derudover et køkken med kapacitet til 200 personer og mindre opholdsrum for køkkenfolk.

I tilknytning til hovedbygningen ligger to hytter med i alt 32 sovepladser i 4-mandsrum. De to af værelserne er indrettet handicapvenligt. Derudover er der fire ældre hytter med i alt 56 pladser i 4-mandsrum. Alle soverum har håndvask og hvert hus har eget toilet og bad, samt et mindre grupperum. Efter aftale kan løse madrasser lånes.

Gymnastiksalen på 200 m² kan lejes med, hvor der bl.a. kan afholdes gudstjenester idet specialdesignet alterparti og knæfald kan sættes op. I tilknytning til salen findes toilet- og baderum, samt 2 grupperum. Ét med borde og stole, samt ét med "bløde" møbler.

Ekstern kilde/henvisning 
 FDF Friluftscenter Sletten 
 FDF Sletten i Arkitekturbilleder.dk 

Friluftscenter Sletten
Skanderborg Kommune