kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Günter Schabowski

Günter Schabowski (født 4. januar 1929 i Anklam i Mecklenburg i Tyskland, død 1. november 2015 i Berlin) var en kommunistisk politiker i DDR.

Han blev født i Anklam i Mecklenburg i Preussen og studerede journalistik i Leipzig. Schabowski blev redaktør af fagforeningsbladet Tribüne. I 1952 blev han medlem af det statsbærende kommunistparti SED i den sovjetisk besatte del af Tyskland, og i 1978 blev han chefredaktør for propagandaorganet Neues Deutschland. I 1981 blev han medlem af centralkomiteen i kommunistpartiet, og i 1985 blev han den første førstesekretær i partilaget i Østberlin og desuden medlem af politbureauet.

Schabowski blev berømt over hele verden, da han som politbureaumedlem den 9. november 1989 som følge af en misforståelse annoncerede på en direkteoverført international pressekonference at nye udrejsebestemmelser skulle gælde "omgående" ("ab sofort").

Titusinder af mennesker strømmede til Berlinmuren, hvor grænsevagterne, uvillige til at bruge vold mod sine egne landsmænd for at forsvare besættelsesregimet, tillod fri passage.

Efter at kommunistpartiet SED var blevet omdannet ekskluderede den venstresocialdemokratiske arvtager PDS alle kommunister, som havde deltaget i aktiv kollaboration med besættelsesmagten, og Schabowski var blandt dem som blev smidt ud. Efter Tysklands genforening blev han stillet for retten tiltalt for landssvig, men da han tog fuldstændig afstand fra regimet i DDR, fik han en fængselsstraf på kun tre år, og blev løsladt før tid efter otte måneders afsoning. Han har senere været en stærk offentlig kritiker af dette regime og af de som samarbejdede med det, og af socialisme i almindelighed, og har stærkt beklaget sine handlinger under denne tid. Han har igen været virksom som journalist og redaktør for en lille lokalavis mellem 1992 og 1999 og har offentlig annonceret, at han nu støtter det konservative parti CDU. Op til sin død boede han i Berlin med sin russiske kone.

Citater 
 "Det som imponerer mig mest er at jeg var en ansvarlig repræsentant for et regime som folk led under, og hvor undertrykkelsen var rettet mod individer, som blev forfulgt på grund af sine oppositionelle synspunkter. Deres position var den rette. Min position var den gale. Vi havde ikke evner til demokrati, men prøvede i fraværet af bedre argumenter at skille os af med meningsmodstandere med direkte vold"

Publikationer 
 Der Absturz, Rowohlt Berlin Verlang, 1991
 Das Politbüro, Ende eines Mythos, Eine Befragung, publiseret af Frank Sieren og Ludwig Koehne, Rowohlt, rororo Aktuell 12888, Reinbeck 1991

Referencer 

Kommunister fra Tyskland
Politikere fra DDR
Journalister fra Tyskland
Personer fra Mecklenburg-Vorpommern
Ah, But Underneath (Desperate Housewives)

"Ah, But Underneath" er 2. afsnit i den amerikanske TV-serie, Desperate Housewives. Afsnittet er instrueret af Larry Shaw og skrevet af Marc Cherry.

Resumé 
Damerne overvejer at fortælle Mary Alice mand Paul om det anonyme brev. Men Poul har om natten travlt med at grave en mystisk kasse opfra bunden af hans pool, en kasse som viser sig være en kiste. Gabrielle som mistænkter at Carlos er ved at hale ind på hendes affære, er desuden bekymret over, at den kun 17 årige elsker John er ved at blive forelsket i hende. Bree foreslår sin mand Rex, at de skal starte op i ægteskabsrådgivning. Edies villa brænder ned, hvorefter Martha Huber finder et bevis, der kan drage Susan til ansvar for branden – hendes målebæger. Edie og Susan fortsætter med at slås om Mikes kærlighed, da han inviterer dem begge til middag. Lynette drives til vanvid af sine børns adfærd, hun tyr til en ekstrem disciplin teknik, der i sidste ende giver bagslag. Rex bebrejder Bree for deres ægteskabelige problemer i deres første rådgivnings session med Dr. Goldfine. Paul kaster kisten ud i byens sø.

Prolog & Epilog 
Hvert afsnit af Desperate Housewives starter med en prolog og afsluttes med en epilog fortalt af Brenda Strong, som spiller Mary Alice Young i TV-serien.

Prolog 

Der sker noget sært, når vi dør. Vores sanser forsvinder. Smagssans, følesans og lugtesans bliver et fjernt minde. Men vores syn? Vores syn udvider sig. Pludselig kan vi se den verden vi forlod meget tydeligt. det meste af det, de døde kan se, kunne også være synligt for de levende. Hvis de bare ville tage sig tid til at se efter.

Som min veninde Gabrielle. Jeg skulle have set, hvor ulykkelig hun var. Jeg så kun hendes tøj fra Paris, hendes platinjuveler og hendes splinternye diamantur.

Hvis jeg havde set nærmere efter, havde jeg set, at Gabrielle var ved at drukne og desperat søgte efter en redningsflåde. Heldigvis for hende fandt hun en. Gabrielle anskuede sin unge gartner som et middel til at give sit liv lidt spænding.

Men nu ville hun snart opdage, hvor spændende hendes liv kunne blive.

Epilog 

Ja, når jeg ser tilbage på den verden, jeg forlod, står alting meget klart.

Skønheden, der venter på at blive afsløret. Mysteriet, der venter på at blive opklaret. Men folk stopper sjældent op og ser efter. De fortsætter bare.

Det er en skam. Der er så meget at se.

Skuespillere 
 Susan Mayer : Teri Hatcher
 Lynette Scavo : Felicity Huffman
 Bree Van De Kamp : Marcia Cross
 Gabrielle Solis : Eva Longoria
 Edie Britt : Nicollette Sheridan
 Rex Van De Kamp : Steven Culp
 Carlos Solis : Ricardo Antonio Chavira
 Paul Young : Mark Moses
 Julie Mayer : Andrea Bowen
 Zachary (Zach) Young : Cody Kasch
 Johnathan (John) Rowland : Jesse Metcalfe
 Mary Alice Young : Brenda Strong
 Mike Delfino : James Denton

Gæste-skuespillere 
 Martha Huber : Christine Estabrook
 Dr. Albert Goldfine : Sam Lloyd
 Midaldrende kvinde : Jan Hoag

Øvrige Medvirkende 
 Preston Scavo : Brent Kinsman
 Porter Scavo : Shane Kinsman
 Parker Scavo : Zane Huett
 Betjent : Timothy Brennen
 Dyrelæge : Adam Lieberman

Afsnit af Desperate Housewives
Egon Balsby

Egon Balsby (født 16. juni 1950, død 26. april 2011 i Mombasa i Kenya) var en dansk journalist og forfatter.

Egon Balsby blev uddannet som journalist ved Dagbladet Ringsted, og har blandt andet været ansat ved Berlingske Tidende, på Jyllands-Posten, Euroman, Weekendavisen og DR P1's Mennesker og medier. Balsby arbejdede senest som freelance, og er bl.a. kendt for sine kradse kommentarer i Berlingske Tidendes klumme Groft Sagt. Han har også fungeret som kommentator og skribent ved Børsens Nyhedsmagasin.

Balsby har sammen med den danske fodboldspiller, Peter Schmeichel, skrevet en biografi om denne i 1999, ligesom han i 2002 udgav en bog om kunstneren Leif Sylvester Petersen.

I 2005 flyttede han til Singapore og senere til Mombasa i Kenya, hvor han var bosiddende til sin død.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 

Journalister fra Danmark
Journalister ved Weekendavisen
Biografiforfattere fra Danmark
Journalister ved Berlingske
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Eiler Jensen

Eiler Aage Jensen (14. april 1894 i København – 23. december 1969 på Amtssygehuset i Gentofte) var LO-formand fra 1943 til 1967.

Liv og karriere 
Eiler Aage Jensen blev født den 14. april 1894 på Ole Suhrsgade 1, tredje sal, i Sankt Johannes Sogn i Købehavn. Han var søn af kusk Niels Jensen og hustru Ane Kristine f. Hansen, forældrene var blevet viet i Vor Frue Kirke i september 1888.

Eiler Jensen var oprindelig lagerarbejder og var i 1925–1936 formand for Lager- og Pakhusarbejdernes fagforening i København og han var medlem af Arbejdsmandsforbundets hovedbestyrelse. Eiler Jensen afløste Laurits Hansen, som De Samvirkende Fagforbunds formand i 1943 og beholdt posten frem til 1967. Politisk var Eiler antikommunistisk og medlem af socialdemokratiet, for hvem han sad i Folketinget mellem 1945-1953.

Eiler Jensen blev gift den 31. oktober 1919 i København med Elna Christine Petersen. Han døde 75 år gammel på Amtssygehuset i Gentofte den 23. december 1969.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Formænd for Landsorganisationen i Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Spjæld

Spjæld har flere betydninger:
 I uformelt sprog et ord for fængsel. 
 En mindre lem, klap eller luge, hvormed man kan justere lufttilførsel til noget der skal brænde i f.eks. en pejs eller grill.
 I håndværkerjargon dækker spjældarbejde over mindre håndværkeropgaver, især reparationsarbejder.

Referencer
Diego Ribas da Cunha

Diego Ribas da Cunha (født 28. februar 1985), også kendt som Diego, er en brasiliansk fodboldspiller der i øjeblikket spiller for Flamengo i hjemlandet. Han har tidligeres spillet for blandt andet Juventus, FC Porto og Werder Bremen, VfL Wolfsburg og Atlético Madrid.

Han blev født i Ribeirão Preto i Brasilien. Han blev købt af den brasilianske klub Santos FC som 12-årig. Diego blev udtaget til det brasilianske landshold for Copa America 2004. Diego var en af bedste spillere for Brasilien under turneringen og var en af nøglerne til at Brasilien vandt Copa America-finalen over  i straffesparkskonkurrence hvor Diego blandt andet scorede.

Han skiftede til FC Porto i juli 2004, men havde svært ved at tilspille sig en stamplads under træner Co Adriaanse. Men alligevel blev han udtaget til VM 2006 for Brasilien. Han scorede mod England i en venskabskamp den 1. juni 2007.

Diego var også med til at vinde Copa America 2007.

I maj 2006 skiftede Diego til det tyske hold Werder Bremen og fik stor succes i den første sæson for klubben. Han scorede blandt andet et imponerende mål mod Alemannia Achen fra egen bane halvdel. Diego blev kåret til sæsonens bedste spiller i Bundesligaen 2006/2007 af det tyske magasin Kicker.

I 2011-2012 var Diego udlejet til Atlético Madrid. Men i januar 2014 kunne han permanent kalde sig for Atlético Madrid spiller.

Eksterne henvisninger 

 

Fodboldspillere fra Brasilien
Fodboldspillere fra Santos FC
Fodboldspillere fra FC Porto
Fodboldspillere fra Werder Bremen
Fodboldspillere fra Juventus F.C.
Fodboldspillere fra VfL Wolfsburg
Fodboldspillere fra Atlético Madrid
Fodboldspillere fra Clube de Regatas do Flamengo
Weimarforfatningen

Weimarforfatningen (Weimarer Reichsverfassung, officielt Verfassung des Deutschen Reiches, Det Tyske Riges forfatning) var Tysklands forfatning fra 1919 til 1933. Den foreskrev en parlamentarisk-demokratisk og føderativ republik, hvor magten skulle udgå fra folket. Dele af den weimarske rigsforfatning (artiklerne 136, 137, 138 og 141) er formelt stadig en del af den nuværende tyske grundlov.

Weimarforfatningen blev udarbejdet af den liberale politiker og jurist Hugo Preuss med udgangspunkt i forfatningerne fra 1849 og 1871. Den blev vedtaget 31. juli 1919 af nationalforsamlingen, som mødtes i Weimar, og underskrevet af statspræsident Friedrich Ebert 11. august samme år. Den trådte i kraft 14. august.

Forfatningen bestod af to hoveddele, opbygning og opgaver for Riget og grundrettigheder og grundpligter for tyske borgere. Den indebar en stor demokratisering i forhold til forfatningen af 1871. Stemmeretsalderen blev reduceret til 20 år, ægtefolks rettigheder blev sikret, og der blev åbnet for folkeinitiativer og folkeafstemninger. Retsfilosofisk var forfatningen præget af en retspositivistisk grundindstilling, som gav sig udtryk i, at forfatningen udtrykkelig slog fast, at hele forfatningen kunne ændres af et nyt politisk flertal.

Forfatningens officielle navn var det samme som for forfatningen af 1871.

Opbygning af forfatningen 

 Præambel 
 Første hoveddel: Aufbau und Aufgaben des Reiches (opbygning og opgaver for Riget)
 Første afsnit: Reich und Länder (rige og land (delstater))
 Andet afsnit: Der Reichstag (Rigsdagen)
 Tredje afsnit: Der Reichspräsident und die Reichsregierung (rigspræsidenten og rigsregeringen)
 Fjerde afsnit: Der Reichsrat (Rigsrådet)
 Femte afsnit: Die Reichsgesetzgebung (rigslovgivningen)
 Sjette afsnit: Die Reichsverwaltung (rigsforvaltningen)
 Syvende afsnit: Die Rechtspflege (retsplejen)
 Anden hoveddel: Grundrechte und Grundpflichten der Deutschen (grundrettigheder og grundpligter for tyske borgere)
 Første afsnit: Die Einzelperson (enkelpersonen)
 Andet afsnit: Das Gemeinschaftsleben (samfundslivet)
 Tredje afsnit: Religion und Religionsgesellschaften (religion og religionssamfund)
 Fjerde afsnit: Bildung und Schule (uddannelse og skole)
 Femte afsnit: Das Wirtschaftsleben (erhvervslivet)
 Übergangs- und Schlussbestimmungen (overgangsbestemmelser m.v.)

Litteratur 

 Anschütz, Gerhard: Die Verfassung des Deutschen Reiches vom 11. August 1919, Berlin 1933
 Poetzsch-Heffter, Fritz: Handkommentar der Reichsverfassung vom 11. August 1919. Ein Handbuch für Verfassungsrecht und Verfassungspolitik, Berlin 1928

Eksterne links 
 Deutsches Historisches Museum: Der Text der Verfassung
  Documentarchiv.de: Der Text der Verfassung

Weimarrepublikken
Retshistorie
Tysklands grundlove
Diego

Diego er et drengenavn, der er en spansk afledning af det hebraiske navn Yaʿqob (Jacob), fra Jakob den Ældre, via Sant Yago til Santiago og stednavnet San Diego.

Diego er populært i de spansktalende dele af verden og også i det sydlige Italien (hvilket også gør sig gældende for andre spanske navne som f.eks. Fernando), pga. den spanske indflydelse på Kongedømmet Napoli i slutningen af middelalderen. I Danmark er navnet kun sporadisk anvendt, idet blot 139 danskere bærer navnet i 2013 ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 
Diego Ribas da Cunha (Diego), brasiliansk fodboldspiller.
Diego Forlán, uruguayansk fodboldspiller.
Diego Maradona, argentinsk fodboldspiller.
Diego Rivera, mexicansk maler.
Diego Tur, dansk fodboldspiller.
Diego Velázquez, spansk maler.
Diego Luna, mexicansk skuespiller

Andre anvendelser 
San Diego, en by i USA

Noter 

Drengenavne
Det tyske riges forfatning

Det tyske riges forfatning er navnet på to tyske forfatninger:

 Det tyske riges forfatning af 1871, som foreskrev et føderalt konstitutionelt monarki
 Det tyske riges forfatning af 1919 ("Weimarforfatningen"), som foreskrev en føderal republik

Riges forfatning
Det Tyske Riges forfatning af 1871

Det tyske riges forfatning (Verfassung des Deutschen Reiches) var forfatningen i Tyskland fra 1871 til 1919. Den blev efterfulgt af forfatningen af 1919 af samme navn, bedre kendt som Weimarforfatningen. Forfatningen er også blevet refereret til som Bismarcksche Reichsverfassung (Bismarcks rigsforfatning).

Det tyske Riges forfatning af 1871 var i realiteten en traktat mellem signaturstaterne, som bestod af Det nordtyske Forbund og fire sydtyske stater, som gjorde de fire stater til medlemmer af forbundet og gav det udvidede forbund en ny identitet som Det tyske Rige. Forfatningens tekst var baseret på Det nordtyske Forbunds forfatning og var udformet af Otto von Bismarck. Den foreskrev et føderalt, konstitutionelt monarki, ledet af en kejser, men hvor medlemsstaterne også beholdt deres egne styreformer og statsoverhoveder og besad en udstrakt grad af suverænitet. Mens Tyskland på føderalt niveau var et monarki, fandtes der dermed inden for den føderale stat både monarkier og republikker.

Signaturstater 

Forfatningen blev underskrevet af kongen af Preussen i hans egenskab af forbundspræsident for Det nordtyske forbund, kongerne af Bayern og Württemberg og storhertugerne af Baden og Hessen. Hessen nord for Main var allerede medlem af Det nordtyske Forbund, og gennem forfatningen blev også de sydlige dele indlemmet.

Medlemmerne af Det nordtyske Forbund, som blev del af Det tyske Rige var Preussen, Mecklenburg-Schwerin, Sachsen-Weimar, Mecklenburg-Strelitz, Oldenburg, Braunschweig-Lüneburg, Sachsen-Meiningen, Sachsen-Altenburg, Sachsen-Coburg-Gotha, Anhalt, Schwarzburg-Rudolstadt, Schwarzburg-Sondershausen, Waldeck-Pyrmont, Reuss (ældre linje), Reuss (yngre linje), Schwarzburg-Lippe, Lippe, Lübeck, Bremen og Hamburg.

Eksterne henvisninger 
 Tekst

Tysklands grundlove
Forfatning af 1871
Retshistorie
Føderalisme

Føderalisme (af latin foedus, foedera, "forbund") er et organisationsprincip og en politisk filosofi. Som organisationsprincip indebærer føderalisme at enheder, selv om de bevarer en vis grad af selvbestemmelse, er bundet sammen med en fælles ledelse eller regering. Mange stater i verden har en føderal struktur, f.eks. USA, Tyskland og Indien. Føderalisme som politisk filosofi er specielt påvirket af politisk katolicisme, og har som mål både at fremme lokalt demokrati og internationalt samarbejde.

Se også

Eksterne henvisninger 
Salmonsens Konversationsleksiskon (2. udgave, bd. 9; 1920): Føderation
Tjenestemand

En tjenestemand er en medarbejder i stat, region, kommune eller Folkekirken, hvis ansættelsesvilkår i udgangspunktet indebærer, at vedkommende ikke kan afskediges før pensionering, med mindre det skyldes svagelighed, stillingens nedlæggelse eller åremålsansættelsens udløb. Tjenestemandsansatte har en forpligtelse til at stå til rådighed for arbejdsgiveren ved alle forhold og har derfor ingen strejkeret, ligesom de heller ikke kan lockoutes. Tjenestemænd kan være ansat på prøve, varigt eller på åremål.

Oprindeligt var størstedelen af de offentligt ansatte tjenestemænd, men siden 1969 er omfanget blevet stærkt begrænset til de akademikere, der er ansat på chefniveau samt de øvrige, der anses som mest nødvendige for sikkerhed og infrastruktur – oprindeligt var det både ansatte i postvæsenet, politi, DSB, militær, telefonvæsen mv., men siden slutningen af 1990'erne har kun Folkekirken, politiet, Kriminalforsorgen, Beredskabsstyrelsen og Forsvaret ansat nye medarbejdere på tjenestemandsvilkår. De fleste sognepræster er tjenestemænd.

Lovmæssigt reguleres tjenestemænds ansættelsesvilkår i Tjenestemandsloven (formelt Lov om tjenestemænd i staten og folkekirken), der senest er ændret i 2005, eller via tjenestemandsregulativer i kommuner og regioner. Grundlovens § 27 nævner desuden, at regler om ansættelse, afskedigelse, forflyttelse og pensionering af tjenestemænd skal fastsættes ved lov. Reglerne for tjenestemænds pensionering reguleres i Tjenestemandspensionsloven.

Arbejdsmarkedet
Københavns Brandvæsen

Københavns Brandvæsen er navnet på det beredskab, der drev brand-, rednings- og ambulancetjeneste i Københavns Kommune indtil 1. januar 2016, hvor det sammenlagdes med Dragør, Frederiksberg og Vestegnens brandvæsener i Hovedstadens Beredskab. Desuden forestod Københavns Brandvæsen driften af alarmcentralen for Storkøbenhavn og en sygetransporttjeneste.

Københavns Brandvæsens historie går tilbage til 9. juli 1687, hvor Christian den 5. oprettede Københavns kongelige Brandvæsen. Københavns Brandlov blev vedtaget 18. maj 1868 og siden 1. august 1870 har Københavns Brandvæsen været en kommunal institution.

Københavns Brandvæsen drev foruden Hovedbrandstationen bag Københavns Rådhus seks brandstationer i kommunen og beskæftigede ca. 700 ansatte, hvoraf de 500 er i udrykningsstyrken.

På Dæmningens brandstation i Valby ligger brandvæsenets skole og Københavns Brandvæsens Museum. Dæmningens Brandstation er nu nedlagt, Museet er flyttet til Vesterbro Brandstation. Det operative beredskab på brandstationen er nedlagt

Ledelse 

 1803-1810: Andreas Kirkerup
 18??-1818: Johan Martin Quist (brandmajor, meddirektør)
 18??-1856: Peter Martin Quist (oberstløjtnant)
 1856-1859: Johan Christian Kerrn (oberstløjtnant)
 18??-1859: Mads Pedersen Berg (brandmajor, meddirektør)
 1859-1870: Fritz Christian Balsløw (oberstløjtnant)
 1870-1884: Jan Carl Emil Hermann Schønheyder (brandinspektør)
 1884-1909: Sextus Meyer (brandinspektør, branddirektør fra 1898, brandchef fra 1908)
 1909-1916: Emil Liisberg
 1916-1934: A.E. Friis
 1934-1956: Povl Vinding
 1956-1964: Einer Schrøder
 1964-1974: Jan Ammitzbøll
 1974-1988: Erik Boeck
 1988-1996: Robert Ringsted (1959 brandinspektør, 1974 vicebrandchef, 1988 brandchef)
 1996-2010: Jan Axlev
 2010-2016: Jakob Vedsted Andersen (beredskabschef)

Se også 
 Københavns brand 1728
 Christiansborgs brand 1794
 Københavns brand 1795
 Københavns bombardement
 Christiansborgs brand 1884
 Minekatastrofen på Holmen

Eksterne henvisninger 

 Københavns Brandmuseum 
 Københavns Brandvæsens hjemmeside 
 Københavns Brandvæsens 325 års jubilæumsmagasin
 Dirk Beckmann: Brandbilens historie i Storkøbenhavn. 1991. 163 sider. 

Redningsberedskaber
Brandvæsen
Etableret i 1687
Viggo Helsted

Viggo Ludvig Helsted (15. september 1861 i København – 11. november 1926 i Helsingør) var en dansk marinemaler. Han var søn af komponisten Carl Helsted og bror til komponisten og organisten Gustav Helsted. 

Viggo Helsted uddannede sig på Kunstakademiet i årene fra 1879-1883. I Weilbachs kunstnerleksikon hævdes det, at en af hans lærere var hans fjerne slægtning Frederik Ferdinand Helsted. Det er dog lidet sandsynligt, for han døde i 1875. 

Viggo Helsteds produktion består mest af naturalistiske marinebilleder, som gjorde ham til en yndet maler inden for sin genre. Efter hustruens død i 1936 blev der i 1938 oprettet et legat i deres navn, "Marinemaler Viggo Helsted og Hustru Anna, født Knudsens Mindelegat", der årligt uddeles til kunstnere, der har udstillet på Charlottenborgs Forårsudstilling.

Kilder m.m. 
 Viggo Helsteds grav
 Weilbachs kunstnerleksikon

Eksterne henvisninger 
 

Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Malere fra Danmark
Legater fra Danmark
Marinemalere
Viggo
Grevenbroich

Grevenbroich (ofte kaldt "Energihovedstaden") er en by i Tyskland i delstaten Nordrhein-Westfalen med omkring 65.000 indbyggere. Byen ligger i kreisen Rhein-Kreis Neuss ved floden Erft, cirka 15 km sydvest for Neuss og 15 km sydøst for Mönchengladbach.

Henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Karin Jagd

Karin Birgitte Bolten Jagd (født 21. marts 1957 i København) er en dansk skuespiller, datter af Palle Bolten Jagd.

Jagd begyndte sin karriere på Nørrebros Teater i 1977 som danser og statist i musicalen Gigi. I løbet af de næste mange år havde hun en række opgaver indenfor børne- og voksenteater, ligesom hun var med i sommerrevyer i Randers, Hjørring og Mogenstrup. Sin foreløbig sidste rolle på teatret spillede hun i 1998 i komedien Ismand, Ismand. Siden er hun blevet kendt fra tv, hvor hun var vært i børneprogrammet Lågen i bogen på TV 2 og har medvirket i julekalenderne Skibet i Skilteskoven, Jul i Juleland og Alletiders nisse. De senere år har Jagd arbejdet som selvstændig erhvervsdrivende i firmaet Gizmo Cast, hvor hun caster skuespillere til film og teater. Hun har også castet deltagerne til de årlige udgaver af TV3's Robinson Ekspeditionen fra 1998-2005.

Hun er gift med skuespilleren Martin Miehe-Renard og har tre børn.

Filmografi 
 Elvis Hansen - en samfundshjælper (1988)
 MGP Missionen (2013)

Tv-serier 
 Skibet i Skilteskoven (1992)
 Jul i Juleland (1993)
 Alletiders nisse (1995,2006)
 Olsenbandens første kup (1999)

Kilder og eksterne henvisninger 
 Gizmo Cast's hjemmeside
 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra København
Meerbusch

Meerbusch er en by i Tyskland i delstaten Nordrhein-Westfalen med omkring 55.000 indbyggere. Byen ligger i kreisen Rhein-Kreis Neuss.

Geografi 
Byen ligger lige udenfor Düsseldorf nær Düsseldorf International Airport og Messe Düsseldorf. Andre nabobyer er Neuss, Krefeld, Duisburg, Kaarst og Willich.

Byen har været en selvstændig by siden 1970, da byen blev til ved at slå kommunerne Büderich, Osterath, Lank-Latum, Ossum-Bösinghoven, Strümp, Langst-Kierst, Nierst og Ilverich sammen.

Henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Schmallenberg

Schmallenberg er en by i Tyskland, nærmere bestemt i Nordrhein-Westfalen. I 2007 har byen 25.882 indbyggere, og et areal på 303 km². Byen ligger ved floden Lenne i Sauerland.

Henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Hanse
Kaarst

Kaarst er en by i den tyske delstat Nordrhein-Westfalen vest for Düsseldorf. Byen har 42.193 indbyggere.

Eksterne henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Willich

Willich er en by i Tyskland i delstaten Nordrhein-Westfalen med omkring 50.000 indbyggere. Byen ligger i kreisen Viersen i nærheden af byerne Düsseldorf, Mönchengladbach og Krefeld. I tillæg ligger den cirka 30 km fra grænsen til Holland. Byen er kendt for slottet Neersen med friluftsteater og erhvervsparken Münchheide med flere japanske firmaer.

Historie 
Byen blev grundlagt i 1970 da de tidligere selvstændige landsbyer Willich, Anrath, Schiefbahn og Neersen blev slået sammen. Landsbyerne er derimod meget ældre, og Willich blev nævnt for første gang i 1100-tallet.

Henvisninger 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Jüchen

Jüchen er en kommune i Rhein-Kreis Neuss i Nordrhein-Westfalen, Tyskland. Den ligger cirka 17 km sydvest for Neuss og 10 km sydøst for Mönchengladbach.