kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Heavener-runestenen

Heavener-runestenen i Oklahoma, er en runesten, som formodes at være et moderne falsum. Dens korte indskrift er blevet fortolket som "Gaomedat" og videre fortolket som "Glomedal", "G. Nomedal". Nomedal er et norsk familienavn. Indskriften er lavet i det ældre runealfabet (ældre futhark), men kun delvist korrekt. Den ældre futhark gik af brug mindst 200 år før vikingerne besøgte østkysten af Nordamerika, og dette er et stærkt indicium for at der er tale om et falskneri.

Se også
Kensington-runestenen
Spirit Pond-runestenene

Eksterne henvisninger
 Archive.org backup: Gloria Farley: "In Plain Sight". Chapter 9. The Oklahoma Runestones
  Some Archaeological Outliers: Adventures in Underground Archaeology 
 Archive.org backup: Webarchive backup (uden billeder): The Heavener Runestone

Runesten i USA
Pseudohistorie
Oklahomas historie
Præcolumbiansk transatlantisk kontakt
Kaptajnen fra Köpenick

Kaptajnen fra Köpenick var den arbejdsløse skomager Wilhelm Voigt (født 13. februar 1849 i Tilsit, død 3. marts 1922 i Luxemburg), som opnåede sin berømmelse ved 16. oktober 1906 at udklæde sig som preussisk kaptajn, tage kommando over en gruppe soldater, indtage rådhuset i Köpenick og beslaglægge kommunekassens 4000 mark og 70 pfennig. Han opnåede derimod ikke det, han først og fremmest ønskede, nemlig et særligt pas, som kunne give ham adgang til arbejde. Rådhuset i Köpenick kunne ikke udstede den slags pas.
Han blev kort efter arresteret og idømt fire års fængsel. Den tyske kejser, Wilhelm 2. af Tyskland, morede sig så meget over den falske kaptajns bedrift, at han benådede ham efter to år.

Farcen blev set som en levende illustration af den blinde, preussiske respekt for uniformer.
 
Historien blev siden til et teaterstykke af Carl Zuckmayer, og den er filmatiseret flere gange, bl.a. med Heinz Rühmann i titelrollen. En gang om ugen bliver teaterstykket opført foran det gamle rådhus i Köpenick.

Referencer 

Personer fra Tyskland
Bedrageridømte
Det Danske Institut for Videnskab og Kunst i Rom

Det danske institut i Rom er en selvejende institution under Kulturministeriet. Det blev oprettet i 1956 i Palazzo Primoli i Via Zanardelli og har efter 1967 haft til huse i en gul murstensbygning, tegnet af Kay Fisker og skænket af Carlsbergfondet, på Via Omero i Valle Giulia i udkanten af parken Villa Borghese.

Dronning Ingrid der var ærespræsident i Instituttet, stiftede i 1959 Dronning Ingrids Romerske Fond, som stiller halvårlige beløb til rådighed for institutets bestyrelse.

Den daglige ledelse af instituttet varetages af en direktør sammen med en amanuensis.

Instituttets formål er forskning og studier først og fremmest indenfor områderne arkæologi, filologi, historie, billedkunst, arkitektur og musik.

Ekstern henvisning 
 Instituttets hjemmeside 

Rom
Etableret i 1956
Kay Fisker
Litsenbroder

Litser eller litsenbroder, også stavet lidsenbroder, lisenbroder og lissenbroder, er et gammelt ord for drager. Man kunne være litsenbroder ved en havn eller ved postvæsenet.

Stillingsbetegnelser
Spirit Pond-runestenene

Spirit Pond-runestenene er 3 runesten i Maine, USA og de blev fundet i 1971. Den ene sten bærer et groft kort over området. Den anden har nogle runer på den ene side – og den sidste har 10 linjer runer.

Kilde/reference 
 North American Rune Stones  Citat: "...Several rune stones have been found in the United States...There is considerable debate over their age and validity...Possible Viking Routes to Minnesota from Greenland: via the Hudson Bay and the Nelson and Red Rivers or via the St. Lawrence River and the Great Lakes...The Spirit Pond runestones were found in Maine in 1971...This stone, too, has been called a hoax..."

Se også 
 Heavener-runestenen
 Kensington-runestenen
 Poteau-runestenen
 Roseau-runestenen
 Shawnee-runestenen

Eksterne henvisninger 
 copy of Spirit Pond Rune stone. Found on the east coast. Transkription af den 3. Spirit pond-runesten.
 Some Archaeological Outliers: Adventures in Underground Archaeology 

Runesten i USA
Præcolumbiansk transatlantisk kontakt
Pseudohistorie
Maine
Roseau-runestenen

Roseau-runestenen var en sten med en ringformet runeindskrift fundet ved byen Roseau, Minnesota 56751, USA. Den nuværende placering er ukendt.

Kilde/reference
Roseau Rune stone Citat: "...This rune stone has been lost. It was found near the town of Roseau, Minnesota 56751. Last heard it was in the possession of a Dr. Theodoe Blegin of the University of Minnesota History Dept. It disappered upon his death. The stone had a face with runes around it..."

Se også
 Heavener-runestenen
 Kensington-runestenen
 Poteau-runestenen
 Shawnee-runestenen

Eksterne henvisninger
North American Rune Stones  Citat: "...Several rune stones have been found in the United States...There is considerable debate over their age and validity...Possible Viking Routes to Minnesota from Greenland: via the Hudson Bay and the Nelson and Red Rivers or via the St. Lawrence River and the Great Lakes..."

Runesten i USA
Præcolumbiansk transatlantisk kontakt
Pseudohistorie
Minnesota
Kurland

Kurland (; ; ; ; ) er en af de historisk-kulturelle regioner i Letland. Regionerne Semgallen og Sēlija betragtes undertiden som en del af Kurland, idet de tidligere var underlagt den samme hertug.

Kurland beboedes i den tidlige middelalder af kurere eller kurlændinge der talte oldkurisk, et østbaltisk sprog. Kurland hørte under Den Tyske Orden i staten Livland (ca. 1200–1560), Den polsk-litauiske realunion (1560–1795) og Det Russiske Kejserrige (1795–1918).

Se også 
 Kurland bispedømme
 Semgallen
 Letgallen

Letlands historie
Litauens historie
Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Binturong

Binturongen også kaldet bjørnekatten (Arctictis binturong) er en palmeruller i familien af desmerdyr. Den bliver 60-95 cm lang og vejer 9-14 kg.

Desmerdyr
Dyr fra Sydøstasien
Irsk

Irsk har flere betydninger:

 Irsk (sprog).
 Person, ting, begreb el.lign. fra landet Irland eller øen Irland (ø).
Røgerigården

Røgerigården er et historisk ejendomskompleks fra 1930'erne på Amager beliggende i Mjøsensgade og Gullandsgade. Bygningen er opført i ny-funktionalistisk stil og er i øjeblikket ejet af JØP m.v.

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Amager
Gotska Sandön

Gotska Sandön er en svensk ø beliggende i Østersøen 45 km nord for Gotland. Navnet hentyder til det forhold, at øen for en stor dels vedkommende består af sand og grus. Tidligere fast beboet og med skovbrug og landbrug.

Øen er ca. 8 km lang og 5 km bred samt har en areal på 3.601 hektar hvoraf ca. 2.460 hektar skov og et par hundrede hektar mark, eng og mager græsning. Flyvesand har langs strandene dannet klitter og er nogle steder trængt helt ind i skoven, som ellers beskytter øen mod helt at tilsande. Tværs over øen, går en gammel 42 meter høj klit, med navnet Höga åsen, som skiller det nordvestlige hjørne fra resten af øen.

I 1909 oprettedes en nationalpark på Gotska Sandön, den blev udvidet i 1963 og 1988 og omfatter i dag 4.490 hektar, hvoraf 842 hektar er vand. Blandt seværdighederne er det særprægede klitlandskab med fyrreskov, den rige flora, de øde sandstrande og øens interessante kulturminder, blandt andet et kapel.

Det er muligt at besøge øen i sommerhalvåret, da der er bådafgange flere gange ugentlig fra Fårösund på Gotland og fra Nynäshamn.

Eksterne henvisninger 

 Naturvårdsverket – Gotska sandön
 Fåglar på Gotska Sandön
 Att resa till Gotska Sandön

Nationalparker i Sverige
Gotland
DSU

DSU er en forkortelse og har flere betydninger:

 Data Service Unit –
 Danmarks Socialdemokratiske Ungdom –
 Dansk Skak Union –
 Dansk Skøjte Union –
 Delaware State University –
 DSU (band) – et thrash-core band fra København.
 Deutsche Soziale Union – tysk parti, med i Allianz für Deutschland.
Semele

Semele er en mytisk figur fra den græske mytologi, datter af Kadmos og gudinden Harmonia. Hun var mor til guden Dionysos.

Myten 
Semele var en kongedatter fra Theben. Zeus fandt interesse i hende og gjorde hende med barn. Da Zeus' hustru Hera opdagede affæren, gik hun til Semele og lokkede hende til at bede sin elsker om at åbenbare sit sande jeg. Da Zeus næste gang besøgte Semele, krævede hun, at han gjorde som Hera havde sagt. Zeus viste sig da for hende i sin rigtige skikkelse og Semele brændte op i gudens nærvær, for ingen dødelig kan udstå at se en gud i sin rigtige skikkelse. Fosteret blev reddet af Zeus, der syede det ind i sit lår. Således reddede han barnet og lod det føde på en fjern kyst. Barnet var Dionysos, vinens og ekstasens gud.

Religionsvidenskab 
Myten om Semele var forankret i den thebanske sagnkreds. Der er ingen tvivl om at myten selv for grækerne havde et skær af noget udenlandsk. Kadmos, Semeles far, var ifølge myten føniker, hvilket antyder Dionysos' fremmede herkomst som gud i det græske panteon. Myten om Semele er tæt knyttet til de orfiske mysteriereligioner, der dukkede op i Grækenland omkring det 8. århundrede f.Kr.

Stamtræ

Se også 
 86 Semele (asteroide)
 Semele – Et oratorium fra 1744 af Georg Friedrich Händel, bygget på sagnet om Semele.

Græsk mytologi
747



Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

47
Virksomhed

En virksomhed er en organisation, der producerer og sælger varer eller tjenester. Virksomhedsformen muliggør adskillelse af ejerskab og ledelse. Virksomhed bruges ofte synonymt med firma eller foretagende. En virksomhed kan være ejet af privatpersoner, af andre virksomheder eller af staten eller en kombination.

Personer, der starter virksomheder, kaldes ofte iværksættere.

Virksomhedsformer 

Virksomheder kan være organiseret på mange forskellige måder. Overordnet skelner man mellem personligt ejede virksomheder og selskaber. I Danmark findes der tre typer af personligt ejede virksomheder: Enkeltmandsvirksomheder, personligt ejede mindre virksomheder (PMV'er) og interessentskaber. De mest almindelige selskabsformer er aktieselskaber og anpartsselskaber. Derudover findes også typen iværksætterselskaber, der dog er ved at blive udfaset.

Hæftelse 
De forskellige virksomhedsformer adskiller sig bl.a. ved, om nogen udenfor virksomheden hæfter for dennes forpligtelser. En ledelse vil naturligvis hæfte, hvis den handler groft uansvarligt – hæftelsen er den sikkerhed tredjemand her udover har. En hæftelse kan sikres yderligere ved sikkerhedsstillelse, garanti-erklæring, kaution eller pantsætning.

Aktie- og anpartsselskaber 
Aktieselskaber og anpartsselskaber er selvstændige subjekter – og ejerne af sådanne selskaber hæfter ikke for selskabernes forpligtelser. Aktie- og anpartsselskaber er derfor under særlig lovregulering, der bl.a. pålægger selskaberne til Erhvervsstyrelsen at indberette navnene på selskabernes ledelsesmedlemmer, udarbejde regnskaber m.v..

Andelsselskaber og foreninger 
Andelsselskaber og foreninger har som udgangspunkt ingen ekstern hæftelse. Andelsselskaber er kendetegnet ved at være styret af kunder eller leverandører. Foreninger kan drive virksomhed; da vil der ikke være nogen hæftelse.

Enkeltmandsvirksomheder, interessentskaber, kommanditselskaber 
I en enkeltmandsvirksomhed er der kun én ejer som hæfter personligt.
I interessentskaber hæfter alle ejerne; i et kommanditselskab vil der være en komplementar, som hæfter fuldt ud (komplementaren kan dog være et andet selskab med begrænset formue og hæftelse).

Kapitalkrav 
For de forskellige typer virksomheder er der ligeledes forskellige kapital krav. For personlig ejede virksomheder er der intet kapitalkrav men til gengæld hæfter ejerne med deres personlige formue. For selskaber som anpartsselskaber og aktieselskaber er der krav om at virksomheden altid skal have en bestemt minimumskapital. Således sikres virksomhedens kreditorer.

Se også
 Virksomhedskultur

Kilder 

 
Erhvervsøkonomi
Erhvervsliv
Søvej

En søvej, sørute eller sejlrute er en vandvej beregnet til skibstrafik, oftest brugt af handelsskibe som handelsrute til havs. Normalt anvendes begrebet om de vandveje, der er opmærket på søkort. Søveje er i dag typisk afmærket med sømærker.

Trekantshandelen henover Atlanterhavet er et historisk eksempel på en søvej henover åbent hav.

Se også
 Linjefart
 Kystfart

Farvande
Søfart
Krage

Krage er det almindeligt brugte navn for gråkrage, der er den mest udbredte krage i Danmark, og sortkrage.

Tidligere blev de regnet for underarter af krage. Gråkrage og sortkrage ses i dag som værende to forskellige arter. De tilhører begge slægten Corvus (krager).

Kragen har en høj intelligens ligesom mange andre fugle i kragefamilien.

Levevis 
Kragen er monogam (danner par) og territoriehævdende, når den yngler. Reden anbringes typisk højt i træer i skovkanter, levende hegn og remiser.

Føde 
Kragen spiser gerne æg og yngel fra andre fugle, mens den uden for ynglesæson lever af korn, rodfrugter, ådsler mv. Den er opportunistisk og er i princippet altædende.

Se også 
 Gråkrage
 Sortkrage
 Slægten Corvus (krager)

Kilder og eksterne henvisninger 

 Hvass, Hans, Danmarks Dyreverden, 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 Beskrivelse af gråkrage på Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside
 Beskrivelse af sortkrage på Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside
Kastlösa

Kastlösa er en landsby med  indbyggere på den sydlige del af Öland i Mörbylånga Kommune. Den ligger ud til den vestlige af øens to nord-syd gående veje og inden for det område som af UNESCO er beskyttet som verdensarvlandskab (se Alvaret).

Referencer 

Byer i Mörbylånga kommun
Öland
Uggerslev

Uggerslev er en by på det nordlige Fyn med , beliggende 18 km nord for Odense og 6 km vest for Otterup. Byen ligger i Nordfyns Kommune og hører til Region Syddanmark.

Byen ligger i Uggerslev Sogn. Uggerslev Kirke ligger lidt vest for byen.

Faciliteter 
Den tidligere "Løkkemarkskole" er nu en afdeling af Kystskolen og har 110 elever, fordelt på 0.-6. klassetrin. Efter 6. klasse kan eleverne fortsætte på afdelingen i landsbyen Krogsbølle 7 km nordøst for Uggerslev, hvor der er overbygning. Afdelingen på Løkkemark har desuden SFO til 0.-2. årgang, klub til 3.-6. årgang og børnehave i en landsbyordning.
 
Uggerslev forsamlingshus har scene og to sale med plads til hhv. 115 og 35 personer.

Historie

Uggerslev Skole 
Uggerslev skole, der lå på den nuværende Stationsvej 2, blev bygget i 1795 og var Fyns ældste skole, bortset fra rytterskolerne. I 1953 brast loftet sammen, fordi læreren havde oplagret sit korn der. Men i 1956 kunne man indvie Uggerslev-Nørre Højrup centralskole på Løkkemark midt mellem de to landsbyer. Den afløste Nørre Højrup skole (opført 1895), Uggerslev skole og Uggerslev forskole, der var opført på Stationsvej 8 i 1919.

Uggerslev Mølle 
Uggerslev Mølle blev opført i 1880, men brændte. Den nuværende mølle er fra 1900 og blev opført som en tidssvarende mølle, der var selvkrøjende og havde vindrose.

Jernbanen 
Uggerslev havde station på Nordfyenske Jernbane (1882-1966). Stationsbygningen er bevaret på Stationsvej 25. I byen er små stykker af banens tracé bevaret:
 Fra Svinget ad dæmningen mod øst til Uggerslevvej og øst for denne videre i en privat indkørsel.
 Syd for Svinget mod vest til Rolighedsvej.
 Mod vest fra Kræmmergyden.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Nordfynstema 

Byer i Nordfyns Kommune
Leda (mytologi)

Leda var i græsk mytologi en aitolisk kongedatter, der er berømt for den umage besvangring hun blev udsat for af Zeus i en svanes skikkelse.

Hun var gift med Tyndareos, og var samme nat også i seng med ham. Resultatet blev to tvilingepar, Klytaimnestra og Helena samt Kastor og Polydeukes. Mens Klytaimnestra og Helena var af guddommelig herkomst med Zeus som far, var de to andre af mere jordisk herkomst med Tyndareos som far.

Helena blev senere årsag til den trojanske krig, da hun af prins Paris blev bortført til Troja. Klytaimnestra var indviklet i de blodige begivenheder ved sin mand Agamemnons hjemkomst fra krigen.

Motivet "Leda besvangres af svanen" har inspireret mange kunstnere gennem tiden, se f.eks. Leda og Svanen.

Personer i græsk mytologi
Galleri

Galleri kan henvise til flere forskellige artikler:
 Galleri (butik) – en butik som forhandler kunst (kunsthandel)
 Galleri (arkitektur) – en arkitektonisk betegnelse for en lang gang flankeret af vægge eller søjler
 Galleri (teater) – den øverste etage i et teaters tilskuerplads
 Billedgalleri – et web-sted hvor man fremviser billeder i lige rækker og søjler 
 Galleri (mølleteknik) - den såkaldte "omgang" på en vindmølle
 Kunstgalleri – et galleri på et museum
 Galleri (udstillingssted) - udstillingssted for kunst
Billedgalleri

Billedgalleri er samling af billeder ophængt eller præsenteret på en systematisk måde.

Det kan fx være et Websted eller en websted på nettet med en fotografs fremvisning af digitale billeder på en enkel måde. Normalt følger der programmer med køb af et digitalkamera, som har denne gallerifunktion eller samling af fotografier.

Men billedgalleri kan også være præsentation af papirbilleder eller papirfotografier ophængt i et udstillingsrum.

Eksempler 
Wikipedia indeholder en funktion (gallery), der tillader en ligefrem præsentation af billeder:

Eksterne henvisninger/kilder 
 Open source projekt om galleri

Kunstmuseer
Embedseksamen

Embedseksamen er en eksamen, som en kandidat må have bestået for at kunne ansættes i et embede. Førhen betegnede det den afsluttende prøve ved et embedstudie, og bestod af en skriftlig og mundtlig del og i nogle tilfælde en praktisk del. En sådan prøve indgår ikke længere i de fleste embedseksamener.

Embedseksamensystemet blev indført i Danmark i 1672, hvor den medicinske doktorgrad blev forudsætningen for at kunne praktisere som læge, hvorefter der i 1675 blev indført en teologisk embedseksamen, teologisk attestats. I Danske Lov fra 1683 blev det fastslået, at forudsætningen for at kunne blive rektor på en latinskole var, at man havde en magistergrad. I 1736 indførtes en juridisk embedseksamen. I universitetsfundatsen for Københavns Universitet blev det bestemt, at der skulle være embedseksamen ved alle fakulteter.

1848 kom en ny embedseksamen til, nemlig den statsvidenskabelige, cand.polit., og samme år blev det bestemt, at Københavns Universitet kunne sammensætte en individuel eksamen i discipliner, hvor der ikke eksisterede en embedseksamen, en magisterkonferens. Endelig blev der i 1883 indført en skoleembedseksamen, cand.mag., der var forudsætningen for at kunne undervise på latinskolerne. Der havde dog allerede siden 1849 eksisteret en filologisk-historisk skoleembedseksamen.

Indtil 1968 skulle en gymnasielærer have mindst ét hovedfag og to bifag. Efter 1968 behøves kun ét bifag foruden hovedfaget. I naturvidenskabelige fag med lærermangel har man også ansat étfagskandidater (med kun et hovedfag). Kandidater med skoleembedseksamen havde titlen cand.mag. uanset fag, men efter 1968 er titlen cand.scient. for naturvidenskabelige kandidater.

Hovedfag 
Et hovedfag er typisk normeret til 4 års universitetsstudier. Sammen med bifag fører det til titlen cand.mag., hvorimod et-fags-kandidater er cand.phil. inden for de humanistiske fag og cand.scient. inden for de naturvidenskabelige.

Oplysningerne er muligvis forældede. Hvis man ikke har sidefag på sit humanistiske studium, bliver man i dag cand.mag., fx cand.mag. i dansk, selvom man kun har ét fag.

Bifag 
Bifaget indgår sammen med et hovedfag i en kandidateksamen og tidligere en skoleembedseksamen. Det studeres i kortere tid end hovedfaget (normalt 2 år). Havde man kun bifagseksamen, kunne man i perioden 1968-88 kalde sig fx exam.art. eller exam.scient.

Eksamener
Videregående uddannelse i Danmark
Butik

En butik eller en forretning er et lokale eller en bygning hvor en handlende kan udstille og sælge varer. En butik er et sted, hvorfra der sælges varer eller tjenesteydelser, oftest brugt i detailhandlen. Butik kommer af det franske ord boutique, og anvendes primært om et fysisk sted, men kan også anvendes om en virtuel internetbutik. Nogle butikker sælger kun bestemte varer, mens andre butikker sælger varer inden for flere forskellige varekategorier på samme tid. Supermarkeder har eksempelvis et yderst bredt sortiment, der dækker alle ovennævnte kategorier.

Der findes flere former for butikker:
 Kolonial
 Specialbutik
 Netbutik
 Supermarked

Se også 

 Butikskæde
 Butikscenter
Fur Ølejr

Den nye Fur ølejr, der opstod som en udbryder af ølejrbevægelsen, har eksisteret fra 1989 og frem til i dag.

Eksterne henvisninger 
Furlejrens hjemmeside 

Ølejr
Ølejre
Råge

Rågen (Corvus frugilegus) er en kragefugl i ordenen af spurvefugle. Den har en længde på 45–48 cm. Råger yngler og overnatter i større eller mindre kolonier. På grund af støjen er de ikke altid lige populære naboer. Rågen ses ofte i flokke på marker. Den er fredet og må ikke jages.

Kendetegn 
Rågen er helt sort på nær dens bare hudparti ved næbroden. Dette får også næbet til at se længere ud. Voksnes fjerdragt har metalglans i blåviolette farver, mens unge fugles fjerdragt er mere mat. Kønnene er ens. Rågen har "bukser", det vil sige fjerklædte ben. Desuden findes nedhængende fjer omkring den øverste del af benene samt opppustede, hængende bugfjer.

Forveksling 
Rågen er på størrelse med kragen, hvis næb dog mangler det nøgne område og er kraftigere og krummer en smule. Unge råger mangler det lyse område ved basis af næbbet. De kan derfor ligne sortkragen. I flugten har rågen dog længere og slankere vinger med hurtigere vingeslag.

Stemmen minder om kragens men er mindre grov.

Trækforhold 
De fleste råger i Danmark er standfugle. De råger, som trækker bort om vinteren, overvintrer i områderne omkring Den engelske Kanal.

Formering 

Rågen yngler i kolonier og foretrækker træer i småskove eller parker. Reden, som består af kviste, anbringes højt til vejrs i høje træer. De 3-5 æg er grønlige med brune pletter og lægges i slutningen af marts eller begyndelsen af april. Rågen er koloniruger – fra nogle få par op til flere hundrede fugle samlet i én koloni. Parrene holder sammen for livet. I Danmark yngler ca. 130.000 par råger.

Føde 
Rågen søger sin føde i åbne landskaber og lever af insekter, regnorme, snegle, korn, kartofler, bær, frugter mm.

Fælles soveplads 
Hen mod skumringen samles rågerne i vinterhalvåret på marker nær ved en fælles overnatningsplads, der benyttes år efter år. De kredser ofte meget støjende over træerne, inden de sætter sig til hvile for natten. Rågen optræder tit sammen med krager og alliker og overnatter ofte sammen i toppen af høje nåletræer.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Dansk Ornitologisk Forenings beskrivelse af rågen.

Fugle fra Eurasien
Krager
Skovspurv

Skovspurven (Passer montanus) er en spurv i ordenen af spurvefugle. Oprindeligt var den udbredt i Europa og Asien, men er siden indført til Nordamerika, Australien og New Zealand. Skovspurven er i Danmark næsten lige så almindelig en ynglefugl som gråspurv. Den er dog mere sky og lever i skovbryn og større haver og parker, og ikke i byernes tætte bebyggelser. Skovspurven lever i langt mindre grad af korn end gråspurven, oftere af insekter eller frø fra vilde planter, især pileurt.

Udseende og stemme 
Skovspurv måler omkring 14,5 centimeter, og fjerdragten er normalt ens for de to køn. Den forvekles ofte med hannen af den lidt større gråspurv og kendes bedst fra denne ved sin sorte kindplet og kastanjebrune isse. Skovspurvens farver er desuden generelt klarere, vingerene har dobbelt hvide aftegninger, ligesom kroppen er slankere.

Sangen minder om gråspurvens, men består af kortere og mere hårde lyde, der af forfatteren Benny Génsbøl er blevet gengivet som "sjik" eller "sju", mens gråspurvens almindeligste lyd er et længere "sjirp".

Galleri

Noter

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Benny Génsbøl, Nordens fugle - en felthåndbog, 1987. .
 

Fugle fra Eurasien
Spurve