kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skarø

Skarø er en ø i det Sydfynske Øhav på ca. 1,97 km². Den har cirka 30 indbyggere og er en del af Svendborg Kommune. Der er færgeforbindelse fra Ærø, Svendborg og Drejø med M/F Højestene.

Turisme 

I sommerhalvåret besøges øen af mange sejlere, kajakroere og andre turister. Der er overnatningsmuligheder i Skarø Sommerpensionat og på Strandgården Café Sommersild, som har telt- og shelterplads samt hytteudlejning. Herudover kan øens forsamlingshus lejes, her er plads til 25 overnattende gæster.

Museer 

I tilknytning til Skarø Sommerpensionat ligger Øhavssamlingerne og FultonMuseet med Skippers Hule til minde om Mogens Frohn Nielsen, der var skipper på skoleskibet Fulton. På agterdækket af en 15,5 meter lang model af Fulton opbevares Mogens Frohns samlinger. Øhavets Skolestue og Øhavsbiografen fortæller om livet i Drejø Sogn fra 1532 til i dag.

Festival 
Den første weekend i august afholdes festival under navnet Skarøfestival Love In - Festivalen på Skarø. Den er siden opstarten under nyt navn, og på nyt sted i 2012 vokset sig til en solid mikrofestival med landskendte navne på plakaten. Festivalen gæstes af 1000-1500 besøgende. Der har været afholdt festivaler på Skarø siden 1994 med forskellige arrangører bag.

Ølejr 
Siden 1974 har der været afholdt diverse ølejre på Skarø. Hele sommeren er der forskellige temauger og ølejrene har de seneste år oplevet en stigende interesse.

Kirke 
Skarø har haft egen kirkegård og kapel siden år 1900. I 1920'erne fik kapellet status som kirke i Drejø Sogn. Kirken blev genindviet i februar 2015 efter en større renovering.

Fauna 
En bestand af en række sjældne klokkefrøer kan findes på øen og især i forårets lyse nætter er det en oplevelse for sig at begive sig ud i forårsnattens symfoni af frøer. Der er renavl med brune bier. Andre naturressourcer er fx birkesaft og sukkertang, som bruges i is til bl.a Singapore Airlines.

Royalt besøg 
I juli 1927 havde Skarø besøg af kong Christian den Tiende. Den 17. september 2008 gæstedes øen af dronning Margrethe og prinsgemalen.

Eksterne henvisninger 
 www.skarø.com: Skarø, en halv times sejlads fra Svendborg

Noter 

Lokaliteter i Svendborg Kommune
Øer i Sydfynske Øhav
Casino (teater)

Casino var et teater i Amaliegade 10 ved Sankt Annæ Plads i Frederiksstaden i København. Det blev bygget i 1847 af Tivolis initiativrige grundlægger, Georg Carstensen. Bygningen er tegnet af arkitekt H.C. Stilling og blev nedrevet i 1960. 

Casino var tænkt som et "Vinter-Tivoli", men omdannedes snart til et teater, som med et folkeligt repertoire skulle tage konkurrencen op med Det kongelige Teater. H.C. Andersen, som livet igennem måtte lide skuffelser på nationalscenen, fik flere successer på Casino som Meer end Perler og Guld og eventyrkomedien 
Ole Lukøie (1850). Også komedier af Hostrup og Overskou fik succes på Casino.

August Windings violin-koncert op.11 havde urpremiere i Casinos Store Sal i 1867 og 
Edvard Griegs klaverkoncert i a-mol (op. 16) i 1868.

Men det københavnske forlystelsesliv flyttede nærmere Vesterbro og Frederiksberg, og teatret havde sidste forestilling 2. april 1939. Bygningen blev nedrevet i 1960. På grunden ligger i dag Assurandørernes Hus.

Casinoteatret er kendt for 20. marts 1848 at lægge sal til Casinomødet, hvor en stor forsamling borgere med Orla Lehmann i spidsen krævede kongens ministerium afsat og en fri fælles forfatning for Danmark og Slesvig. Mødet var begyndelsen til martsrevolutionen, som banede vej for den første danske grundlov.

Direktører

Carl Nielsen 
Carl Christian Edvard Nielsen (19. juni 1854 i København – 19. marts 1895 sammesteds) var teaterdirektør for Casino 1888 til 1890 og forretningsfører januar-maj 1894. Begge gange drev han teatret med økonomisk succes.

Han var lige som sin fader, oprindeligt udlært som bager. Han blev den 16. november 1877 gift i Holmens Kirke med skuespillerinden Thora Schwartz Nielsen, som fik en karriere på Casino. Hun døde i 1894. Han og hustruen er begravet på Assistens Kirkegård.

Ekstern henvisning; litteratur 
 København før og nu – og aldrig, bind 6: Frederiksstaden og Nyhavn, af Tobias Faber, 1969, side 274–283,287 (med mange billeder og planer af bygningen, samt af de forskellige fester som den var rammen om)
 ''Repertoire 1847-1900
 Beskrivelse hos Teatermuseet 

Teatre i København
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Frederiksstaden
Etableret i 1847
Ophørt i 1939
De bør forelske Dem

De bør forelske Dem er en dansk komediefilm fra 1935.

Manuskript og instruktion Lau Lauritzen Sr.
Tonemester Poul Bang
Musik Erik Fiehn
Fotograf Einar Olsen

Blandt de medvirkende kan nævnes:

Henrik Bentzon
Illona Wieselmann
Holger Reenberg
Johannes Meyer
Knud Almar
Lis Smed
Else Jarlbak
Sigfred Johansen
Einar Juhl
Aage Foss
Sigurd Langberg
Erika Voigt
Charles Tharnæs
Berthe Qvistgaard
Randi Michelsen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1935
Film instrueret af Lau Lauritzen Sr.
Dansksprogede film
Vi kunne ha' det så rart

Vi kunne ha' det så rart er en dansk film fra 1942 instrueret og med manuskript af Christen Jul og Mogens Skot-Hansen. Det er et idyllisk familielystspil med gode toner fra både Max Skalkas orkester og Henning Elbirks radiodrengekor.

Handling 
Den kendte ørelæge, dr. med. Poul Ryding, er enkemand med tre livlige børn, Jesper på tretten, Jørgen på otte og Dorthe på syv, som han har svært ved at styre. Han annoncerer efter en barnepige og tror, den unge Lene Bang kommer på grund af annoncen. I virkeligheden er hun forfatter og forsøger at sælge sin digtsamling ved dørene, men hun tager jobbet og får efter indledende problemer et godt forhold til børnene. Dr. Ryding kommer sammen med Illona Wallberg, der bliver jaloux på Lene og smeder ondskabsfulde rænker, der også går ud over de to drenges deltagelse i korsang. Efter flere misforståelser indser dr. Ryding dog til børnenes tilfredshed, at det er Lene, han er forelsket i.

Medvirkende
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Bodil Kjer
 Carlo Wieth
 Petrine Sonne
 Erni Arneson
 Elith Pio
 Asbjørn Andersen
 Knud Almar
 Ego Brønnum-Jacobsen
 Mime Fønss

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1942
Bjørnø

Bjørnø er en ø i det Sydfynske Øhav. Øen dækker et areal på 1,5 km². Øen har 38 indbyggere og er en del af Faaborg-Midtfyn Kommune. Der er færgeforbindelse fra Faaborg med Bjørnø-Færgen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Lanskabskarakter Bjørnø  på fmk.dk

Faaborg-Midtfyn Kommunes geografi
Øer i Sydfynske Øhav
Øer i Danmark
Unge piger forsvinder i København

Unge piger forsvinder i København er en dansk film fra 1951. Vi følger her en ung provinspiges skæbne.
Manuskript Paul Sarauw.
Instruktion Aage Wiltrup.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Anne-Marie Juhl
Kate Mundt
Svend Methling
Preben Lerdorff Rye
William Rosenberg
Henny Lindorff
Tove Bang
Kjeld Petersen
Ib Schønberg
Lise Thomsen
Carl Heger
Grete Frische
Ebba Nørager
Lilli Holmer
Ego Brønnum-Jacobsen
Kjeld Jacobsen
Jakob Nielsen
John Wittig

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1951
Danske film omhandlende København i 1900-tallet
Vi som går stjernevejen

Vi som går stjernevejen er en dansk film (lystspil) fra 1956 instrueret af Johan Jacobsen med manuskript af Knud Poulsen efter ide af Paul Sarauw. Filmen er en genindspilning af Teatertosset fra 1944.

Handling 
Lis Holst (Birgitte Reimer) er assistent for magister Winther (Ebbe Rode), men er vild med teater og får mulighed for at aflægge prøve. Hun besvimer imidlertid ved prøven, og Winther, der er forelsket i hende, foreslår hende at prøve igen. 

Primadonnaen på teateret, Nana (Birgitte Federspiel), beklager sig til direktøren (Gunnar Lauring) over mangel på gode numre, men forfatteren, Knud Sommer (Hans Kurt), mangler inspiration. En tur på landet gør dog godt, og da han ser Lis aflægge en ny prøve, bliver han betaget af den naturlige unge pige. Direktøren og forfatteren tilbyder hende nu hovedrollen, da primadonnaen er sygemeldt, men da denne hører om den ukendte erstatning, bliver hun meget hurtigt rask og møder op på teateret og bemægtiger sig hovedrollen igen. Lis er fortvivlet og betror sig til Winther, der opsøger Sommer, og de to lægger en plan for at sikre Lis rollen.

Medvirkende 
Ebbe Rode - magister Winther
Birgitte Reimer - Lis Holst, Winthers assistent
Hans Kurt - Knud Sommer, revyforfatter
Gunnar Lauring - Aage Beck, teaterdirektør
Birgitte Federspiel - Nana, primadonna
Johannes Marott - scenemester Maarum
Ole Monty - danseinstruktør
Peter Kitter - pressefotograf
Fredbjørn Bjørnsson - danser
Poul Bundgaard - sanger
Mimi Heinrich - danser
Preben Uglebjerg - kustumier
Ebbe Langberg - Lis' ven
Jørgen Ryg - Lis' ven
Jørgen Weel - Lis' ven
Inge Ketti - Nanas stuepige
Jytte Abildstrøm - Agnethe Sørensen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1956
Komediefilm fra Danmark
Danmark under den kolde krig

Danmark under den kolde krig har flere betydninger:

 Danmark under den kolde krig (samfund) – Artikel om den kolde krigs betydning for det danske samfund
 Danmark under den kolde krig (udenrigspolitik) – Artikel om den kolde krigs betydning for dansk udenrigspolitik
 Danmark under den kolde krig (rapport) – Artikel om DIIS rapport om Danmark under den kolde krig.
Vores fjerde far

Vores fjerde far er en dansk komediefilm fra 1951, instrueret af Jon Iversen og skrevet af Sys Gauguin. Filmen er en fortsættelse af Hold fingrene fra mor.

Handling 
H.F.F.M. - mon der ikke er en hel del, der husker denne klub, som fire søskende: Dirk, Dorte, Mik og Jo-Jo startede engang? "Hold fingrene fra mor" - i sig selv siger det jo alt. Gennem flere år har dette firkløver haft det som i et lille paradis sammen med deres mor, forfatterinden Lulu Wänner. De har hver sin far. dvs. Mik og Jo-Jo har den samme. De er nemlig tvillinger.

Medvirkende
Berthe Qvistgaard
Helge Kjærulff-Schmidt
Preben Mahrt
Gunnar Lauring
Agnes Rehni
Ib Schønberg
Osvald Helmuth
Ove Sprogøe
Inge Ketti
Elga Olga Svendsen
Henry Nielsen
Kjeld Petersen
Lone Hertz

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1951
Film instrueret af Jon Iversen
Dansksprogede film
Quarry Bank High School

Quarry Bank High School eller Quarry Bank Grammar School (grundlagt 1867 og åbnet i 1922) blev bygget på Harthill Road i Liverpool, England. Skolens første rektor hed R.F. Bailey, men var ikke det oprindelige førstevalg som skolens første rektor. Den oprindelige kandidat havde vildledt skolepanelet, som varetog valget af rektor, og man besluttede derfor at tilbyde R.F. Bailey stillingen som rektor.

I 1961 besluttede rektor William Ernest Pobjoy at forbyde korporlig afstraffelse på skolen, hvilket på daværende tidspunkt var nærmest uhyrligt. Beslutningen var 25 år forud for sin tid, da resten af skolerne i Liverpool først i 1980'erne besluttede at forbyde korporlig afstraffelse.

I 1967 blev Quarry Bank High School lagt sammen med Morrison og Calder High School, og derefter skiftede skolen navn til Quarry Bank Comprehensive School. William Ernest Pobjoy var Quarry Banks sidste rektor, men fortsatte som Quarry Bank Comprehensive Schools første rektor.

Som så mange andre skoler i England havde Quarry Bank også en dresscode, en skoleuniform, som eleverne skulle gå i. De skulle blandt have en sort blazer med røde og gyldne kendetegn, hvor der på latin stod ”Ex Hoc Metallo Virtuten” eller ”Fra dette rå metal skaber vi kraft”.

Quarry Banks rektorer 

1922 – 1947: R.F. Bailey
1947 – 1956: E.R. Taylor
1956 – 1967: William Ernest Pobjoy

Kendte elever 

Skolen har haft flere kendte og mindre kendte elever. Blandt andet gik Beatles John Lennon der og Douglas Bradley som er kendt for Hellraiser filmene. Også Pete Henry Goldsmith der blandt andet har været den engelske dronnings rådgiver og sidenhen rådgiver for Tony Blair, gik på skolen.

Se også 

 John Lennon
 Douglas Bradley
 Clive Barker


Liverpool
Skoler i England
High schools
Vredens dag (film)

Vredens dag er en dansk film fra 1943 instrueret af Carl Th. Dreyer. Det tragiske kærlighedsdrama finder sted i hekseforfølgelsernes tid og er skrevet af Mogens Skot-Hansen, Poul Knudsen og Dreyer selv. Musikken er komponeret af Poul Schierbeck.

Handling 

I 1620'erne har præsten Absalon Pedressøn (Thorkild Roose) giftet sig med Anne (Lisbeth Movin), der er meget yngre end han selv og også yngre end Martin (Preben Lerdorff Rye), præstens søn af første ægteskab. Anne er ikke god nok for Absalons mor Merete (Sigrid Neiiendam), der tyranniserer hende. 

En gamle kvinde fra sognet, Herlofs Marte (Anna Sviekier), er beskyldt for at være heks, og hun søger at skjule sig for fogeden i præstegården, idet hun trygler Anne om ikke ar røbe hende.  Anne skjuler Marte på loftet, men  fogeden finder hende og fører den skrækslagne kvinde væk. Samme dag er Absalons søn, Martin (Preben Lerdorff Rye), vendt hjem til sit barndomshjem. Anne forelsker sig i ham, der også er betaget af Anne.
 
Absalon dømmer Herlof Martes til døden som heks, selv om hun beder om nåde og truer præsten. Efter at hun er brændt på bålet, får Absalon samvittighedskvaler. Mens Anne modnes af sine stærke følelser for Martin, der vakler mellem kærligheden til Anne og pligten mod sin far. Efterhånden bukker han under, betaget af Anne. 

En nat kommer det til et opgør, hvor Anne afslører sine følelser og indrømmer sit forhold til Martin. Absalon vil have det bekræftet af Martin, men Absalon dør af hjerteslag. Derefter går Merete til biskoppen (Albert Høeberg) og anklager Anne for at være skyld i sønnens død og anklager hende for at være heks. Af fejhed afviser Martin nu Anne, og den unge kvinde står helt alene. I vanvid og desperation tilstår hun, at hun ved den ondes hjælp har myrdet Absalon og lokket hans søn. Hun kan kun se frem til en døden på bålet.

Medvirkende 
I filmen medvirker:
 Thorkild Roose - Absalon Pedressøn, præst
 Lisbeth Movin - Anne, Absalons hustru
 Sigrid Neiiendam - Merete mor
 Preben Lerdorff Rye - Martin, Absalons søn af et tidligere ægteskab
 Olaf Ussing - Laurentius
 Preben Neergaard - degn
 Albert Høeberg - biskop
 Anna Svierkier - Herlofs Marte
 Harald Holst - foged
 Dagmar Wildenbrück
 Enilie Nielsen
 Kirsten Andreasen
 Sophie Knudsen
 Emanuel Jørgensen
 Hans Christian Sørensen

Tilblivelse 
Dreyer har udtalt, at filmen er baseret på et norsk teaterstykke fra 1908. Filmen er meget trøstesløst, og det ses af det langsomme tempo og brugen af hvidkalkede vægge med kontrast i de sorte klæder med skarpe skyggevirkninger.

Modtagelse 
Filmen havde premiere under besættelsen og blev ikke særlig godt modtaget; kritikerne fandt den for dyster. Eftertiden har imidlertid værdsat filmen, der regnes blandt Dreyers hovedværker.

Sammen med Dreyers ældre Du skal ære din hustru er Vredens dag optaget i Kulturkanonen fra 2006. Lydklip fra filmen er blevet brugt på Suspekt-albummet Prima Nocte (2007). og Red Warszawa Norsk Black Metal (1995)

Eksterne henvisninger

Noter 

Kulturkanonen
Danske film fra 1943
Dramafilm fra Danmark
Film instrueret af Carl Th. Dreyer
Ø (bogstav)

Ø er det 28. bogstav i det dansk-norske alfabet og betegner ofte en vokal. Det bruges også i en række andre alfabeter.

Historie
Bogstavet Ø er opstået som en ligatur af o og e (ligesom det franske Œ) i romerske latinske indskrifter. 

På dansk har man brugt bogstavet ø nogenlunde lige så længe som man har skrevet dansk med latinske bogstaver, i modsætning til runer, dvs. siden 1100-tallet. 

I sammenligning med ä begyndte man at kunne bruge ö for samme lyd, kaldet prikke-ø. Jens Høysgaard og Rasmus Rask foreslog at skelne ø og ö fra hinanden. Man har brugt ö for den åbne vokal og ø for de lukkede: Se Alfabet#ø-/ö-former. Eksempel: Hvad gör Hunden? Den gør.

Ö for samme lyd som ø blev brugt i danske topografiske kort indtil 1957 af praktiske grunde.

Alfabeter
Ø er det andet sidste bogstav i det dansk-norske alfabet. Det indgår tillige i det færøske alfabet. Blandt andet de svenske, tyske og islandske alfabeter har det tilsvarende ö, som på tysk alfabetiseres som o med omlyd (se også omlydstegnet ¨).

I det internationale fonetiske alfabet betegner det en rundet halvlukket fortungevokal, der svarer til én udtale af det danske ø.

Datalogi 

I unicode er Ø U+00d8 og ø U+00f8. På Microsoft Windows-maskiner vil [Alt]+0216 give Ø og [Alt]+0248 give ø.

På et websted kan en af formerne i tabellen til højre bruges til HTML, uanset hvilket tegnsæt der bruges.

Se også 
 Ö
 Œ

Referencer

Eksterne henvisninger 

Latinske bogstaver
Olduwan-kultur

Olduwan-kultur er menneskekultur, som har fremstillet menneskets ældste kendte redskaber. Det var Mary Leakey som første gang anvendte ordet Olduwan i 1960'erne. Olduwan-navnet er afledt af fundsteder i Kenya fra Olduvai-slugten og til dels Rift Valley i Østafrika.

De ældste beviser på redskabsbrug hos fortidsmennesket er fundet ved floden Gona i det nordlige Etiopien. 
Ved hjælp af argon/argon-metoden på lag af vulkansk aske er disse fund dateret som 2,52–2,6 millioner år gamle.

Se også 
 Lucy (abemenneske)

Eksterne henvisninger 
 Akademiske hjemmeside  for forskeren Sileshi Semaw.
 World's Oldest Stone Tools, kort engelsk-sproget artikel.
 http://lithiccastinglab.com/cast-page/oldowanflaketoolcast.htm (engelsk)
 http://www.dmanisi.org.ge/Lithics.htm  (engelsk) Olduwan-værktøj fra Georgien (Homo ergaster)

Ældste stenalder
Pleistocæn
Neogen
Ø (flertydig)

Ø har flere betydninger og optræder som flere forkortelser:

 Ø (bogstav) – et bogstav i det dansk-norske alfabet
 Kvanteø – en lille konstruktion i kvantefysik
 Øst – forkortes 'Ø'
 Enhedslisten – kendes for deres partibogstav 'Ø'
 Den tomme mængde – angives inden for matematikken med  eller 
 Diameter – har symbolet

Geografi 
 Ø – et landområde helt omgivet af vand
 Ø Bakker — et område syd for Ørum ved Viborg
 Ø (Sydslesvig) - en halvø i Sydslesvig

Kultur 
 Ø (roman) – en roman skrevet af Aldous Huxley i 1962, som omhandler et utopisk øsamfund
 Ø (film fra 1973) – dansk børnefilm fra 1973 instrueret af Anne Clavering
 Ø (film fra 2014) – dansk kortfilm fra 2014 instrueret af Mai Ulrikka Sydendal
 Ø (tv-serie) - fransk tv-serie fra 2016, der foregår på Bornholm
El-Alamein

El-Alamein (eller Al Alamayn) er en by i det nordlige Egypten ved Middelhavskysten. Byen ligger 106 km vest for Alexandria og 240 km nordvest for Cairo.

Historie 
El Alamein (som byen stavedes) spillede en stor rolle for udfaldet af 2. verdenskrig, da to store slag blev udkæmpet her:

 Ved det første slag om el-Alamein (1. juli – 27. juli, 1942) blev aksemagternes fremstød mod Alexandria ledet af Rommel stoppet af de allierede. 

 Ved det andet slag om el-Alamein (23. oktober – 4. november, 1942) brød de allierede  ledet af Montgomery gennem aksemagternes linjer og tvang dem på et tilbagetog til Tunesien og derefter helt ud af Afrika.

Sejren var den første sejr for de vestallierede og var et vendepunkt i krigen. Churchill udtalte om sejren i en tale: "Dette er ikke enden. Det er ikke engang begyndelsen til enden, men måske er det enden på begyndelsen".

Turisme 

Der er et krigsmuseum i byen med udstillinger fra slaget om El-Alamein og andre nordafrikanske slag. Der ligger en militærkirkegård for faldne der kæmpede på britisk side i krigen. Man kan også besøge de italienske og tyske militærkirkegårde ved Tell el-Eisa lige udenfor byen.

I 2004 åbnede den schweitziske hotelkæde Mövenpick et fornemt 5-stjernet hotel i El-Alamein. Hotellet regnes som et af de mest luksuriøse ved middelhavskysten. Flere andre hotelkæder har vist interesse i at åbne hoteller samme sted.

Trivia 

En australsk militærbase i det sydlige Australien ved Port Augusta er opkaldt efter slaget ved El-Alamein.

Byer i Egypten
Samarbejdsudvalg

Et samarbejdsudvalg fungerer på offentlige og private arbejdspladser i Danmark som et organ for drøftelser mellem arbejdsgivere og ansatte.

Området er i Danmark typisk henlagt til kollektive aftaler mellem hovedorganisationerne.

I midten af 1990'erne blev aftalerne om samarbejdsudvalg suppleret med Loven om europæiske samarbejdsudvalg, der gennemfører et EU-direktiv.

Arbejdsmarkedet i Danmark
Region

For den administrative inddeling af Danmark i regioner, se Danmarks regioner.

En region kan betyde:

 Et geografisk område, eksempelvis et område af Jorden, et område af et land, en subnational enhed eller en hvilken som helst overflade. Kan både være en formel betegnelse (se nedenfor) eller en uformel betegnelse. Eksempler: de nordlige regioner, polarregionerne, de sydlige fynske regioner, de mellemøstlige regioner.
 En administrativ inddeling af et land, et område eller en by.
 En generel betegnelse for en del af noget; eks.: atmosfærens øvre regioner, havets nedre regioner.
 En militær betegnelse for et landområde som i krisesitiuationer er underlagt en oberst samt hans stab. En region har ikke store militære enheder, men koordinerer med øvrige militære enheder i området samt politi og beredskabstyrelsen (totalforsvarsregionerne).

Administrative regioner 

Ordet region kommer fra det latinske ord regio, og betegnelsen anvendes af flere lande som det formelle navn på en administrativ inddeling af landet som f.eks. de danske regioner.

Lande, der bruger regioner som subnationale enheder 

 Belgien (fransk région, tysk Region, og den hollandske/flamske betegnelse gewest, der ofte oversættes som region)
 Chile (región)
 Congo (región)
 Danmark (fra 2007, i stedet for amterne)
 Elfenbenskysten (región)
 Eritrea
 Filippinerne (region)
 Frankrig (région)
 Ghana 
 Guinea (région)
 Guinea-Bissau (região)
 Italien(regione)
 Mali (région)
 Namibia 
 New Zealand
 Peru (región)
 Senegal (région)
 Tanzania 
 Togo (région)
 Ungarn (régió)

Ikke-primære administrative regioner 

Den filippinske regering bruger betegnelsen region (filippinsk rehiyon), når provinser, som er landets primære administrative enhed, grupperes. Samme procedure anvendes i Brasilien, hvor staterne (portugisisk estados), landets primære administrative enheder, grupperes i "store regioner" (portugisisk grandes regiões), mens Rusland anvender "экономические районы" (økonomiske regioner) til samme formål, ligeså gør Rumænien og Venezuela.
Xingu (Brasilien)

Xingu er navnet på et af de største indianerreservater i Brasilien. Der lever 13 stammer i området, som er cirka halvt så stort som Danmark.

Brasilien
Indianerreservater
Xingu (flod)

Xingu er navnet på en cirka 2.000 km lang biflod til Amazonfloden. Xingu flyder sammen med Amazonfloden nær dennes munding. På den nederste del af løbet er Xingu sejlbar.

Vandløb i Sydamerika
Grundtvig-koldske skoler

Grundtvig-koldske skoler er skoler, der bygger undervisningen på N.F.S. Grundtvigs menneskesyn og Christen Kolds skolesyn. Mange fri- og efterskolers idegrundlag bygger på Grundtvigs og Kolds tanker omkring bondestandens uddannelse. 
 

Folkehøjskoler
Frie grundskoler
N.F.S. Grundtvig