kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Malta (musikgruppe)

Ved det svenske Melodifestivalen 1973 optrådte Claes af Geijerstam og Göran Fristorp under navnet Malta. Duoen vandt med sangen Sommaren som aldrig säger nej med tekst af Lars Forsell og musik af Monica og Carl-Axel Dominique. Fra denne sang stammer strofen Dina bröst är som svalor som häckar ("dine bryster er som svaler, der ruger") – en af de bedst kendte tekstpassager i svensk melodigrandprixhistorie. Ved den internationale finale samme år blev de nødt til at skifte navn for ikke at blive forvekslet med med landet Malta og optrådte derfor under navnet Nova og opnåede en femteplads. Den engelsksprogede version af sangen hed You're summer (you never tell me no).

Ekstern henvisning 
 The Diggiloo Thrush

Deltagere ved Eurovision Song Contest 1973
Sveriges Eurovision Song Contest-deltagere
Musikgrupper fra Sverige
Frederiksberg Rådhus

Frederiksberg Rådhus er navnet på rådhuset i Frederiksberg Kommune. Modsat mange andre kommuner har Frederiksberg Kommune stadig den samlede administration på rådhuset, hvor cirka 600 ansatte arbejder. Rådhuset rummer desuden også kommunens borgerservicecenter.

Rådhuset ligger på hjørnet af Smallegade og Allégade og er opført 1942–1953. Det rummer foruden kontorer rådhushal, festsal, kommunalbestyrelsens mødesal og bryllupssal. Rådhushallen fungerer blandt meget andet som valgsted. I kælderen er et stadsarkiv og en kommandocentral. Rådhuset er 60 m bredt og 120 m langt. Fra det 70 m høje rådhustårn er der udsigt over Frederiksberg til København og Øresundsbroen. På Frederiksberg Rådhusplads er placeret en vandkunst af Anker Hoffmann.

Historie
Med til historien om byggeriet hører, at Frederiksberg Kommune voksede betragteligt i begyndelsen af 1900-tallet, og at kommunen fik flere opgaver. Derfor blev det eksisterende rådhus (senere nedrevet; i dag ligger Falkoner Centret på grunden), bygget 1885-1886 ved Howitzvej og Falkoner Allé, for småt. Allerede i 1896 og i 1907 blev det drøftet at opføre et nyt rådhus, men i første omgang klarede man sig med lokaler på tidligere kommuneskoler samt barakker og kontorer ude i byen. 

Som følge af den såkaldte København-Frederiksberg-kommission blev Frederiksbergs selvstændighed stadfæstet, og det skulle vise sig at få skub i byggeplanerne. Kommunalbestyrelsen udskrev i 1936 en arkitektkonkurrence. Den vandt Henning Hansen, men vinderprojektet, som var et fem etager højt H-formet kompleks på den eksisterende rådhusgrund blev aldrig realiseret. Kommunens egen arkitektafdeling fremlagde i 1941 skitser til et nyt rådhus beliggendende mellem Bredegade og Smallegade. Efterfølgende blev Henning Hansen bedt om at projektere et nyt rådhus med den nye placering som udgangspunkt, og det blev vedtaget af kommunalbestyrelsen i april 1941. En række gamle huse blev nedrevet i 1942, hvor rådhusbyggeriet kunne påbegyndes. Materialemanglen under 2. verdenskrig blev dog en alvorlig udfordring, og i 1945 afgik Henning Hansen ved døden. Arkitekterne Carl Nimb og Helga Holm tog over. Grundstenen blev nedlagt 30. maj 1950, og under kongeparrets tilstedeværelse kunne Frederiksbergs nye rådhus indvies 9. maj 1953. 

I forbindelse med indvielsen donerede en række borgere klokkespillet i rådhustårnet, der spiller forskellige melodier fem gange i døgnet.

Kommandocentralen
Frederiksberg Kommandocentral ligger i kælderen som en bunker under den vestlige del af Frederiksberg Rådhus. Kommandocentralen blev anvendt af Civilforsvaret fra rådhusets færdiggørelse i 1953 til efter Berlinmurens fald. Den blev aktiveret i forbindelse med Cubakrisen i 1962, eksplosionen på Valby Gasværk i 1964 og ved Tjernobylulykken i 1986. Den blev taget ud af drift i 1999 og er med jævne mellemrum åben for offentlige rundvisninger.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Frederiksberg Kommandocentral under den kolde krig 
 Fra Fattighus til rådhus - Frederiksberg Stadsarkiv

Referencer

Etableret i 1953
Rådhuse i Danmark
Rådhus
Rådhus
Stortromme

En stortromme er betegnelsen for den største tromme i et trommesæt, samt et separat slagtøjsinstrument, der bliver brugt i march-, symfoni- og harmoniorkestre. Trommen er lavet af træ eller metal, og har et skind på hver side.

Stortromme typer 

Trommesæts-stortrommen er typisk 20-22 tommer i diameter, og slås an med en hård filt-kølle, der betjenes med en pedal. For at opnå en tør lyd, der ikke runger, vil en rock-trommeslager typisk bruge et skind med hul i som frontskind (det skind, der vender bort fra trommeslageren) og lægge tæpper eller skumgummistykker ind i trommen.

Orkester-stortrommen er normalt 36 tommer eller mere i diameter og er ophængt i et stativ, så trommen let kan vippes mellem opretstående og liggende position. Slagtøjsspilleren slår trommen an med en stor filtkølle (eller to, hvis der skal spilles hvirvler) på den ene side af trommen, mens bagskindet dæmpes med den anden hånd, så klang og resonanstid kan varieres mellem en meget rungende klang til en kort, tør lyd. Knæet kan også bruges til at dæmpe slagskindet (det skind, der bliver spillet på). En orkesterstortromme har en meget dyb klang, og kan som lydeffekt bruges til at simulere jordskælv eller torden.

En march-stortromme er mellem 18 og 30 tommer i diameter, men smallere end de andre slags stortrommer, da den skal kunne bæres på maven under marchturene. Lyden er mere tør og dump end en orkesterstortromme.

Musikinstrumenter
Dansk Landsforening for Hals- og Mundhuleopererede

Dansk Landsforening for Hals- og Mundhuleopererede (før 2014 navngivet Dansk Landsforening for Laryngectomerede) er en forening for strubeløse.

Dlfl blev stiftet den 22. august 1965, blandt andet med støtte fra Odd Fellow logen.

Optagelsesreglerne er med tiden ændret, så alle personer med funktionsnedsættelse efter operation eller stråleterapi i mund- og halsområdet kan optages som medlemmer.

Foreningen tæller cirka 700 medlemmer.

Kilde 
Foreningens hjemmeside

Landsforening for Laryngectomerede
Etableret i 1965
Patientforeninger
Kære Irene

Kære Irene er en dansk film fra 1971.
Manuskript Christian Braad Thomsen og Mette Knudsen.
Instruktion Christian Braad Thomsen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Steen Kaalø
Ebbe Kløvedal Reich
Birgit Brüel
Bent Conradi
Olaf Nielsen
Nils Ufer
Suzanne Giese
Elin Reimer

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1971
Film instrueret af Christian Braad Thomsen
Det gode og det onde

Det gode og det onde er en dansk film fra 1975, skrevet og instrueret af Jørgen Leth.

Medvirkende
Claus Nissen
Ulla Gottlieb
Holger Juul Hansen
Ulf Pilgaard
Ghita Nørby
Lars Knutzon
Kirsten Peüliche
Jørgen Reenberg
Ann-Mari Max Hansen
Ib Mossin
Diana Benneweis
Bent Christensen
Hans Jørgen Jacobsen
Dan Turèll
Ole Ritter
Anniqa

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1975
Film instrueret af Jørgen Leth
Når mor kommer hjem (film)

Når mor kommer hjem er en dansk børnefilm fra 1998, instrueret af Lone Scherfig. Manuskriptet er skrevet af Jørgen Kastrup efter Martha Christensens roman af samme navn fra 1995.

Handling 
Linda, der er enlig mor til tre børn, skal i fængsel for at afsone en mindre dom for butikstyveri. Børnene er ikke glade ved udsigten til at tilbringe ventetiden på et børnehjem, og de overtaler Linda til at hjælpe med at bilde omgivelserne ind, at børnenes far passer dem, indtil Linda er tilbage.

Medvirkende
 Kasper Emanuel Stæger − Kasper
 Clara Johanne Simonsen − Sara
 Pernille Kaae Høier − Julie
 Ann Eleonora Jørgensen − Mor
 Claus Gerving − Far
 Max Hansen Jr. − Fjernsynsmand
 Kristian Holm Joensen − Fjernsynsmand
 Lars Kaalund − Finn
 Birthe Neumann − Anne Marie
 Bjarne Henriksen − Lille Per
 Niels Anders Thorn − Henning
 Charlotte Fich − Ung mor
 Wencke Barfoed − Fars nye kæreste
 Lillian Tillegreen − Ældre dame
 Rikke Wölck − Dame på bar
 Anne Clausen − Pige
 Mette Fondo − Tvilling
 Nanna Fondo − Tvilling
 Michael Moritzen − Skoleinspektør
 Anette Støvelbæk − Pædagog
 Peter Gantzler − Butiksbestyrer
 Charlotte Munksgaard − Kassedame
 Claes Bang − Betjent
 Steen Stig Lommer − Fængselsbetjent

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Dansksprogede film 
Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1998
Film instrueret af Lone Scherfig
Mårslet Kirke

Mårslet Kirke ligger i Mårslet Sogn i Ning Herred (Århus Stift).
 
Mårslet kirke er bygget i romansk stil i slutningen af 1100-tallet og er opført af granitkvadre. Den er indviet til apostlene Simon Zelotes og Judas Thaddeus.
 
Omkring år 1500 er kirken blevet forsynet med hvælv. Nogenlunde samtidigt fik kirken sit svære tårn, der er lige så bredt som skibet. Våbenhuset er fra samme periode.

Kirkens blytag blev i 1828 udskiftet med de sjældne bæverhaleteglsten.

Alterudsmykningen er et støbejernskors udført 1970 efter udkast af billedhuggeren Gudrun Steenberg. En altertavle fra 1888 skænket af kirkeejeren, baron Gyldenkrone på Vilhelmsborg, hænger på kirkens nordvæg. En tidligere altertavle fra 1682 findes i Den Gamle By i Aarhus.

Døbefonten er romansk af østjysk type. Den er udsmykket med langstrakte løvekroppe med et fælles mandshoved.

Prædikestolen er et ungrenæssancearbejde fra 1603.

I slutningen af 1970'erne afdækkedes på korets nordvæg kalkmalerier fra slutningen af 1100-tallet. Et af motiverne er Brylluppet i Kana.

På skibets nordvæg hænger et stort epitafium opsat af Rasmus Pedersen Testrup over hans forældre, der døde under pesten i 1603. Rasmus Pedersen Testrup er stamfader til den vidtforgrenede Testrup-slægt.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Mårslet Kirke hos denstoredanske.dk
 Mårslet Kirke hos KortTilKirken.dk
 Mårslet Kirke på danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Aarhus Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Århus Amt
Gydje

Gydje kvindelig præst i asetroen. Navnet kan spores tilbage til det førkristne norden, omend funktionen er noget uklar.

Se også 
 Gode (præst)
 Nordisk mytologi

Asetro
Gode (præst)

En Gode (Oldnordisk: goði, flertal goðar. Fem. Goda, oldnordisk: Gyða) er den oldnordiske betegnelse for en præst og høvding. Betegnelsen bruges om præster i asatroen. Ordet kan følges tilbage til det førkristne norden, hvor ordet havde en bredere  betydning.

Se også
 Gydje
 Nordisk mytologi

Asetro
Religion
William James

William James (født 11. januar 1842, død 26. august 1910) var en amerikansk psykolog og filosof. Han var professor i psykologi og filosofi ved Harvard-universitetet fra 1876 til 1907, og en af grundlæggerne af den såkaldte pragmatisme, en retning indenfor filosofien. Han skrev en anerkendt psykologisk lærebog i to bind, kaldet Principles of Psychology, hvor han blandt andet beskrev bevidstheden som en kontinuerlig strøm - begrebet stream of consciousness kommer fra James.

William James var storebror til forfatteren Henry James. De fik en privilegeret, men rodløs opvækst. Deres far var fritænker og indskærpede frihed og åndelighed som afgørende sider ved menneskets eksistens. William James begyndte at studere naturvidenskab ved Harvard, lige da striden om Darwins evolutionsteori pågik. James troede, Darwin havde ret, men var rystet ved tanken om, at det kunne indebære en determinisme i strid med den frie vilje. I foråret 1870 fuldførte han medicinstudiet, men var usikker på sin vej videre. Han kæmpede med hovedpine, rygplager og fordøjelsesproblemer, og følte sig nedstemt og irritabel på trods af flere ophold ved kurbade i Europa. I marts 1870 traf det ham hårdt, at hans kusine døde; de havde stået hinanden meget nær. Tabet af hende kan have udløst hans psykiske sammenbrud, skildret i The varieties of religious experience.

Hans fortvivlelse fik ham til at vurdere selvmord, men i stedet besluttede han, at "min første frie viljeshandling skal være at tro på den frie vilje". Med det som sit program arbejdede han sig ud af håbløsheden ved at lægge til rette for et aktivt liv, på trods af tilværelsens grundlæggende usikkerhed, som en anerkendelse af livets krav om handling og deltagelse. Det hjalp yderligere, at han lykkedes som underviser ved Harvard, og blev opfordret af forlæggeren Henry Holt til at skrive en lærebog i psykologi, som det godt nok tog ham tolv år at få skrevet, men som også blev en bestseller og klassiker: Principles of Psychology. Han giftede sig med Alice Howe Gibbens i juli 1878 og fandt en god støtte i hende. Parret fik fem børn.

James-Langes teori er en teori indenfor psykologi om ophavet til vore følelser, udviklet af James og danskeren Carl G. Lange uafhængigt af hinanden i henholdsvis 1884 og 1885.

Noter

Eksterne henvisninger 

Psykologer fra USA
Filosoffer fra USA
Faglitterære forfattere fra USA
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Personer fra New York City
Amerikanere i 1800-tallet
Amerikanere i 1900-tallet
Linux Documentation Project

Linux Documentation Project (LDP) udgiver linux-relateret dokumentation i mange formater. Materialet udgives under GFDL. Der er en kendt vedligeholder eller forfatter for hvert dokument, men alle kan lave rettelser ifølge licensen. Rettelser sendes normalt til den aktuelle vedligeholder af dokumentet, så flest mulige får glæde af rettelsen.

Der er følgende slags dokumenter:

 HOWTOs – Trinvis beskrivelser af hvordan en opgave udføres. Det kunne for eksempel være opsætning af en bestemt type hardware.
 Guider – Lange detaljerede beskrivelser af et sammenhængende emne. Der findes eksemopelvis en om linux på bærbare computere.
 FAQ – Svar til ofte stillede linuxspørgsmål.
 man pages – Dokumentation af de enkelte linuxprogrammer og funktioner.
 Tidsskrifterne Linux Gazette og LinuxFocus.

Eksterne henvisninger 
 Linux Documentation Project – hjemmeside

Documentation Project
Immaterialret
John Backus

John Warner Backus (3. december 1924 – 17. marts 2007) var en amerikansk datalog, der opfandt det første tredjegenerationsprogrammeringssprog (FORTRAN). Han var med til at lave Backus-Naur-notationen (BNF, den mest udbredte notation til at definere formelle sprogs syntaks), og han opfandt begrebet funktionsniveauprogramming . Han modtag i 1977 ACM's Turing Award for disse bedrifter.

Dataloger fra USA
Huygens

Huygens:
 Christiaan Huygens (16291695), hollandsk astronom
 Christiaan (Diderik Emerens Johan) Bangeman Huygens (1772, 's-Hertogenbosch  1857, Maastricht)

 Huygens (rumsonde), Rumsonde opkaldt efter Christiaan Huygens
 Cassini-Huygens

Nederlandske efternavne
Edward Jenner

Edward Jenner (født 17. maj 1749, død 26. januar 1823) var en engelsk læge som havde praksis i Berkeley, Gloucestershire, England. 

Han er berømt for opdagelsen af koppevaccinen. Ved opdagelsen anvendte han materiale fra en let angrebet bondepige. Jenner ville teste den gamle visdom, at en person, som har overlevet et koppeangreb, bliver immun.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Læger fra Storbritannien
Personer fra England
Vaccination
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Personer i oplysningstiden
To (film)

To er en dansk film fra 1964, instrueret af Palle Kjærulff-Schmidt efter et manuskript af Klaus Rifbjerg.

Medvirkende
Jens Østerholm
Yvonne Ingdal
Birgit Brüel
Kjeld Jacobsen
Peter Steen
Lis Adelvard

Eksterne henvisninger
 

Danske film fra 1964
Film instrueret af Palle Kjærulff-Schmidt
Peter Steen

Peter Steen (født 22. januar 1936 i bydelen Neder Hornbæk i Randers, død 7. februar 2013 i Listed på Bornholm) var en dansk skuespiller.

Liv og karriere 
Peter Steen blev født i bydelen Neder Hornbæk i Randers i 1936. Han blev student i 1954 og studerede medicin et par år.

I 1960 blev han optaget på Det kongelige Teaters elevskole, og i 1963 blev han ansat på teatret. I 1974 blev han freelance og spillede en lang række roller bl.a. på Rialto Teatret, Folketeatret og Odense Teater. Siden slutningen af 1970'erne var han iscenesætter af en række teaterstykker.

Han var gift fire gange, bl.a. med væversken Kim Naver med hvem han fik to sønner. De sidste 32 år var han gift med eskimolog og forfatter Karen Nørregaard.

Hans erindringer "Tak skæbne" giver et klart indblik i hans liv og karriere.

Peter Steen boede den sidste del af sit liv i Listed ved Svaneke på Bornholm og led af sygdommen alzheimers. Den 16. februar blev Peter Steen bisat fra Svaneke Kirke.

Filmografi

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Bodilprisen for bedste mandlige birolle
Robertprisen for årets mandlige birolle
Personer fra Randers
Modtagere af Ole Haslunds Kunstnerfonds legat
I skygge

I skygge er en roman fra 1998 skrevet af Erik Amdrup.

Handling 
Romanen handler om den midaldrende og temmelig desillusionerede læge Hartwig Larsen, der får sig et voldsomt chok, da han den sidste dag før sin sommerferie opsøges af den unge Maja Hansen, der beder ham hjælpe sig med oplysninger om hendes biologiske forældre.

Og det er med den største ulyst, Hartwig Larsen bruger ferien på sammen med den unge pige at finde frem til forældrenes ungdomsvenner. For ikke alene tvinger det ham til at genopleve den ungdom, han så omhyggeligt og smertefuldt har fortrængt, det tvinger ham også til at tage stilling til det uopklarede mord på Majas mor.

Referencer 

Romaner fra Danmark
Litteratur i 1998
James Fenimore Cooper

James Fenimore Cooper (født 15. september 1789, død 14. september 1851) var en amerikansk forfatter, hvis romaner blev samtidens mest læste.

Han huskes bedst for sin romanserie om Læderstrømpe:
 The Pioneers (1823)
 The Prairie (1827)
 Den sidste mohikaner (1826, på dansk 1827)
 Stifinder (1840, på dansk 1851)
 Hjortedræber (1841, på dansk 1845)

Hans datter Susan Fenimore Cooper var også forfatter og kendt for at være filantrop.

Romanforfattere fra USA
Amerikanere i 1800-tallet
HTTP 404

Fejlmeddelelsen HTTP 404 angiver at man har forsøgt at komme til en webside, der ikke eksisterer, typisk fordi man har tastet forkert eller fulgt et gammelt (hyper)link til en nedlagt side. Fejlen kaldes et dødt link. 

I tilfældet af at resursen (websiden), der bliver forsøgt tilgået, ikke eksisterer, kan webudvikleren vælge at præsentere en side der forklarer at resursen ikke eksisterer og sende en OK-kode (HTTP 200).
Dette er blevet kaldt en "blød" 404-fejl.

Nummeret som fejlkode er almindelig kendt af web-generationerne, således at det kan benyttes i memer.

Referencer 

World Wide Web
Internetbegreber
Bussignal

Et bussignal er et trafiklys, der er forbeholdt busser (i udlandet også sporvogne) i fast rutefart, og ses typisk hvor busbaner munder ud i vejkryds.

Signalet har ikke rød, gul og grøn, som almindelige bilsignaler, men bruger symboler i hvid farve. Bortset fra det er opbygning og betydning den samme som i almindelige trafiklys. Til tider udelades den øverste lampe eller ligefrem de to øverste.

Lyssignalet består af et S øverst (Stop) og en vandret streg i midten. Visse steder, blandt andet på Kongens Nytorv i København, er S'et erstattet af et nedtællingsur, der viser antal sekunder før bussen har fri passage. Nederst er der en lodret eller skrå streg, der angiver kørselsretning enten lige gennem krydset eller skrå passage.

Desuden ses i udlandet kombinationer, hvor det midterste lys er en prik og/eller det nederste er en trekant (evt. pil) – men betydningen er den samme.

For sporvogne ses ofte, at signalangivelsen sker med et lille signal bestående af en række lysende prikker, der sammen vil danne et "billede" svarende til en streg, trekant eller blot en prik – se illustrationen nedenfor.

Formålet er at give den kollektive trafik et forspring i forhold til bilerne, for at forbedre fremkommeligheden og nedsætte rejsetiden.

Eksterne henvisninger 

Vejens udstyr
Belysning
Signallys
Villingerød Kirke

Villingerød Kirke ligger tæt ved Rudolph Tegners Museum og Statuepark, ca. 1½ km nord for landsbyen Villingerød og ca. 4 km vest for Hornbæk. Kirken blev indviet 23. september 1906.

Kirken kom til at ligge for sig selv. Det skyldtes et kompromis i sognerådet.

Kirkebyggelinjen i forbindelse med kirken havde i 2012 betydning for en planlagt husstandsvindmølle.
Sagen kom til behandling i Natur- og Miljøklagenævnet.

Henvisninger

Eksterne kilder og henvisninger 
 Villingerød Kirke hos KortTilKirken.dk
 Villingerød Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Gribskov Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Gammel Sogn Kirke

Gammel Sogn Kirke (eller Gammelsogn Kirke) er en romansk bygning ca. 75 m nord for Ringkøbing Fjord og ca. to kilometer vest for Ringkøbing. Kirken er bygget o. 1175. Nyere arkæologiske undersøgelser har påvist en bebyggelse vest for kirken i "vikingetiden". Kirkens tårn og spir var ca. 12 m højere til 1847 og fungerede som sømærke. Indvendigt har kirken en række kalkmalerier.

Ved restaurering i 1970 blev der afdækket rester af malerier fra kirkens tidligste tid. Der ses motiver fra Juleevangeliet. Fra højre: Josef ses sovende på en stol. Jomfru Marias ansigt ses stadig. Rester af blå maling af Lapis lazuli. Yderst mod venstre: kvindeskikkelser. Henover maleriet ses markeringslinjer efter et maleri af en legemsstor kvindeskikkelse som i 1300-tallet er malet over det oprindelige motiv. På nordvæggen ses Nordeuropas tidligste maleri af  "Jomfru Marias Himmelfart". Yderligere ses maleri af ærkeenglen Michael som sjælevejer. Kunstneren kaldes "Højby-maleren" efter "Højby kirke" i Odsherred.

Forfatteren Ebbe Kløvedal Reich lader dele af sin historiske roman "En engels vinger" fra 1990 foregå omkring Gammel Sogn kirke. Julie Hastrup lader sin kriminalroman fra 2015, Farlig fortid, delvist foregå omkring Gammel Sogn Kirke.

I sommeren 2023 blev kirken ved en afstemning blandt Kristeligt Dagblads læsere udnævnt til Danmarks Smukkeste Kirke.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Gammel Sogn Kirke  hos nordenskirker.dk
 Gammel Sogn Kirke hos KortTilKirken.dk
 

Kirker i Ringkøbing-Skjern Kommune
Kirker i Ribe Stift
Kirker i Ringkøbing Amt
Softwareudviklingsproces

En softwareudviklingsproces (software development process, software life cycle eller software process) er en struktur man har besluttet at følge når man laver softwareudvikling. Der er forskellige modeller for disse processer, der beskriver forskellige opgaver eller aktiviteter, der skal laves i løbet af processen.

Den ældste model for en softwareudviklingsproces er vandfaldsmodellen.

Datalogi

ar:عملية تطوير البرمجيات
en:Software development process
fa:فرآیند تولید نرم‌افزار
he:מתודולוגיית פיתוח תוכנה
ja:ソフトウェア開発工程
ko:소프트웨어 개발 프로세스
pt:Processo de desenvolvimento de software
tr:Yazılım geliştirme yöntembilimi
vi:Quy trình phát triển phần mềm
zh:软件开发过程
Helligåndskirken

Helligåndskirken er navnet på flere danske kirker:
 Helligåndskirken (Aarhus) – en kirke i Helligånds Sogn i Aarhus Kommune
 Helligåndskirken (København) – en kirke i Helligånds Sogn i Københavns Kommune
 Helligåndskirken (Hvide Sande) – en kirke i Holmsland Klit Sogn i Ringkøbing-Skjern Kommune
 Helligåndskirken (Frederikshavn Kommune) – Den romersk-katolske kirke i Frederikshavn Kommune
 Helligåndskirken (Flensborg) – den danske kirke i Flensborg, syd for grænsen
 Helligåndskirken (Faaborg-Midtfyn Kommune) – en kirke i Faaborg
 Helligåndskirken (Slagelse Kommune) – en kirke i Sankt Peders Sogn i Slagelse Kommune
 Helligaandskirken i Aalborg blev nedrevet efter reformationen.
Helligåndskirken (Hvide Sande)

Helligåndskirken er en kirke i byen Hvide Sande i Vestjylland. Den kaldes også, fx i Sogneportalen, Hvide Sande Kirke.

Historie 
Kirken var færdigbygget i 1954. Ved kirkens indvielse 13. juni 1954 deltog kong Frederik 9. og dronning Ingrid.

Kirkebygningen 
Den er bygget af gule sten i senromansk stil. Indvendig har den hvide vægge og flade bjælkelofter.

Interiør 
På alteret står et stort egetrækors. Foran alteret ligger et broderet altertæppe fra 1981. Kirken har to kirkeskibe, et fra 1954 samt fiskekutteren Jenny Skomager fra 2004 . Kutteren siges at være Danmarks pr. definition eneste votivskib, som er en egentlig votivgave . De to kirkeklokker er skænket af A.P. Møller, den første ved indvielsen, den anden i 2008.

Noter

Eksterne kilder og henvisninger 

 Hvide Sande Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Ringkøbing-Skjern Kommune
Kirker i Ribe Stift
Kirker i Ringkøbing Amt
Hvide Sande