Den neolitiske revolution

Den neolitiske revolution er et begreb, som blev indført af den australske arkæolog Vere Gordon Childe (1892 – 1957) i 1920'erne. Udtrykket brugte han som betegnelse for den dybtgående omstrukturering, som skete i menneskehedens historie, da jæger- og samlerkulturen gik over til en levevis, hvor man hovedsagelig ernærede sig ved jordbrug og husdyrhold. Jæger- og samlerkulturen var livsformen for alle tidligere menneskelige samfund, og udtrykket "den neolitiske revolution" peger på den store effekt, som det fik på samfundet, da man begyndte at fremstille fødemidler i stedet for at leve som jægere og samlere.

Overgangen fra jæger- og samlerkulturen til det mere stabile jordbrugssamfund foregik i forskellige dele af verden og uafhængigt af hinanden for ca. 11.500 til 2.500 år siden. De fleste forskere mener, at det først skete i Mellemøsten, og netop i det område som kaldes for "den frugtbare halvmåne". Kronologien, samfundets sociale opbygning, planternes genetik, plantenes morfologi og de selektive mekanismer hos menneskene samt forløbet af jordbrugets spredning er blevet dokumenteret af arkæologer mange steder i verden, hvor hvor der opstod jordbrugssamfund: Melanesien, Mellemøsten, Mellemamerika, Sydasien, Indien (langs floden Ganges), Sydøstasien, Peru, områderne langs Mississippi i Nordamerika og Yuan i Kina. Jordbruget spredte sig derefter fra disse centre, og med tanke på tidens mangel på infrastruktur, foregik det meget hurtigt over hele jordkloden. Den nye levemåde gav i næste omgang øget stimulans til nye redskaber og anden teknik, nye samfundsformer, nye livsanskuelser og nye kunstformer.

Begrebets oprindelse og betydning 

Udtrykket den neolitiske revolution blev opfundet i 1923 af Vere Gordon Childe for at beskrive den første i en serie af landbrugsmæssige revolutioner som led i Mellemøstens historie. Perioden er beskrevet som en "revolution" for at betegne dens betydning, og den store betydning og graden af ændring, der berørte de samfund, hvor nye landbrugsmetoder gradvist blev taget i brug og efterhånden forbedrede.

Begrebet revolution indebærer en brat omvæltning, men den neolitiske revolution foregik over et ukendt antal tusinde år. Det ville være mere rigtigt at tale om en evolution, men Childe benyttede bevidst det udtryk, som gav størst retorisk kraft. Han skildrede omvæltningens begyndelse sådan:

"Mange barbariske samfund, som etnograferne har kendskab til, gik ikke længere end til at dyrke noget korn og andre planter. Men i de neolitiske samfund i Mellemøsten, Middelhavsområdet og på Balkan, hvis kultur vi har arvet, tæmmede de også visse dyrearter. Det forholder sig sådan, at kun i de regioner, hvor hvede og byg gror vildt, findes der også vilde får, geder, okser og svin. Nu havde jægerne, hvis hustruer dyrkede jorden, noget at tilbyde dyrene, som de tidligere havde jaget: stubmarken efter det indhøstede korn og avnerne fra det tærskede korn. Efterhånden som de nyttige byttedyrs aktionsradius blev reduceret til oaser på grund af ørkendannelse, kunne menneskene studere deres levevis, og i stedet for bare at dræbe dem, kunne de tæmme dem og gøre dem afhængige. En etnografisk skole mener, at husdyrhold startede direkte fra jægerstadiet uden noget mellemspil i form af jorddyrkning. Kombinationen jordbrug og husdyrhold kunne skyldes hyrdenomaders erobring af jorddyrkere, sådan at der blev dannet lagdelte samfund. Men de ældste neolitiske samfund, arkæologerne kender til, var kombinationsbrug, hvor man finder rester efter de fleste af de ovennævnte arter..."

Årsager til overgangen til jordbrug 

Antagelig var der en gradvis overgang fra jæger- og samlerkulturer, som blev praktiseret af alle tidlige menneskelige samfund, til en ny type kultur baseret på kultivering af avlinger med sigte på fødevareproduktion. Der er beviser for, at de første begyndelser af denne proces må være sket i flere områder på kloden uafhængig af hinanden. Den udvikling, som foregik i den frugtbare halvmåne for omkring 12.000-10.000 år siden var antagelig den vigtigste af disse. Der er flere til dels konkurrerende teorier om hvad, som drev befolkningen til at begynde på jordbrug. Disse teorier kan samles i følgende:
 Oaseteorien blev oprindelig foreslået af Raphael Pumpelly i 1908, men gjort kendt af den australske arkæolog Vere Gordon Childe i 1928 og opsummeret i Childes bog Man Makes Himself (1936). Childe mente, at Mellemøsten oplevede en tørkeperiode i de første århundreder af Holocæn, og at menneskene koncentrerede sig i de tilbageværende, fugtige oasemiljøer, hvor de oplevede øget befolkningspres og eksperimenterede med husdyrhold og dyrkning.
 Bjergsideteorien, som blev fremsat af den amerikanske arkæolog Robert J. Braidwood i 1948. 'Braidwood pegede på en ensartet koncentration af mennesker i miljøer med stor dyre- og plantemangfoldighed på bjergsider vest, nord og øst for slettelandene og uden den samme betydning af tørkeperioder eller andre klimatiske skift.
 Befolkningsteorien foreslået af Carl Sauer og tilpasset af Lewis Binford og Kent Flannery. Binford mente, at forskelligt motiverede forøgelser og koncentrationer hos befolkningerne i bjergområderne rundt om slettelandet førte til en generel fødevarekrise og derfor et behov for udvikling af en mere intensiv fremstilling af levnedsmidler. Andre forskere har særligt betonet dette i studiet af Zagros-bjergene i øst.
 Yngre Dryas-teorien. Arkæologerne A. M. T. Moore og G. C. Hillman (1992), med bidrag fra Ofer Bar-Yosef og R. H. Meadow (1995) peger på, at det varme klima ved starten af holocæn førte til en spredning af vitale dyre- og plantearter nordover i den frugtbare halvmåne. Ved det påfølgende tørre og kolde klima under Yngre Dryas indtraf en fødevarekrise, som tvang de forøgede befolkninger til at intensivere husdyrhold og dyrkning.
 Årstidsteorien. Arkæologerne J. McCorriston og F. Hole (1991) mener, at der under Yngre Dryas opstod større årstidsvariationer end tidligere, og at varmere, tørre somre fremmede spredningen af kornarter ind i områder med gryende landsbybosættelse og et betydeligt befolkningspres.
 Afgrødeforsvarsteorien blev fremmet af forskere som Frederik Zeuner og David Rindos Zeuner mener, at da mennesket begyndte at indsamle eller dyrke kornplanter og gjorde sig afhængig af disse, opstod der et behov for at forsvare denne afgrøde mod græssende, vilde drøvtyggere, får og geder og dermed behov for beskyttede agre. Et naturlig svar blev da at kontrollere først afgrøder og senere disse dyr ved tæmning.
 Konkurrenceteorien. Melinda Zeder (1999) mener, at de nye plantearter, som spredte sig tidligt i Holocæn, blev græsset og udnyttet af både mennesker og dyr, og at denne forøgede kontakt med planteædende dyrearter førte til en gradvis proces med domesticering.
De forskellige teorier udelukker ikke automatisk hinanden, og det er muligt, at årsagen skyldes en kombination af flere forhold.

Note

Se også 
 Yngre stenalder
 Jordbrugets historie

Litteratur 
 Douglass Bailey: Prehistoric Figurines: Representation and Corporeality in the Neolithic, 2005 .
 Peter Bellwood: First Farmers: The Origins of Agricultural Societies, 2004 
 Jan Brøgger sr.: Epidemier. En natur- og kulturhistorie, 2002 
 Gordon Childe: What happened in History, 1942
 Mark Nathan Cohen: The Food Crisis in Prehistory: Overpopulation and the Origins of Agriculture, 1977 .
 Jared Diamond, Guns, Germs, and Steel: The Fates of Human Societies, 1999 .
 Jared Diamond, Evolution, Consequences and Future of Plant and Animal Domestication Nature Magazine, Vol 418, 2002

Eksterne henvisninger 
 Shahal Abbo, Simcha Lev-Yadun and Avi Gopher: "Agricultural Origins: Centers and Noncenters; A Near Eastern Reappraisal" (Critical Reviews in Plant Sciences, 29:317–328, 2010; DOI: 10.1080/07352689.2010.502823) 
 Current Anthropology Volume 52, Supplement 4, October 2011 
 Carlos A. Driscoll, David W. Macdonald, and Stephen J. O’Brien: "From wild animals to domestic pets, an evolutionary view of domestication" (PNAS, June 16, 2009 vol. 106 suppl. 1; s. 9971–9978; www.pnas.org/cgi/doi/10.1073/pnas.090158610) 
 Dorian Q Fuller: "Contrasting Patterns in Crop Domestication and Domestication Rates: Recent Archaeobotanical Insights from the Old World" (Annals of Botany 100: 903–924, 2007 doi:10.1093/aob/mcm048)
 Jack R. Harlan: Crops & Man: Views on Agricultural Origins  1992
 Hole, Frank., A Reassessment of the Neolithic Revolution, Paléorient, Volume 10, Issue 10-2, pp. 49-60, 1984.
 Yuan Jing: "The Origins and Development of Animal Domestication in China" (Chinese Archaeology Volume 8, s. 1-7) 
 Greger Larson and Dorian Q. Fuller: "The Evolution of Animal Domestication" (Annual Review of Ecology, Evolution, and Systematics 2014. 45:115–36) 
 Ozkan, H; Brandolini, A; Schäfer-Pregl, R; Salamini, F (October 2002). "AFLP analysis of a collection of tetraploid wheats indicates the origin of emmer and hard wheat domestication in southeast Turkey". Molecular Biology and Evolution. 19 (10): 1797–801. doi:10.1093/oxfordjournals.molbev.a004002
 T. Douglas Price and Ofer Bar-Yosef: "The Origins of Agriculture: New Data, New Ideas" (Current Anthropology Volume 52, Supplement 4, October 2011; s. S163-S174)
 Semino, O; et al. (2004). "Origin, Diffusion, and Differentiation of Y-Chromosome Haplogroups E and J: Inferences on the Neolithization of Europe and Later Migratory Events in the Mediterranean Area". American Journal of Human Genetics. 74 (5): 1023–34. doi:10.1086/386295 
 George Willcox: "Pre-Domestic Cultivation during the Late Pleistocene and Early Holocene in the Northern Levant" (P.Gepts, T.R.Famula, R.L. Bettinger et al. (red): Biodiversity in Agriculture: Domestication, Evolution, and Sustainability; Cambridge University Press 2012; s. 92-109)
 Melinda A. Zeder, Eve Emshwiller, Bruce D. Smith and Daniel G. Bradley: "Documenting domestication: the intersection of genetics and archaeology" (TRENDS in Genetics Vol.22 No.3 March 2006; s. 139-155) 
 Melinda A. Zeder: "Domestication and early agriculture in the Mediterranean Basin: Origins, diffusion, and impact" (PNAS, August 19, 2008 vol. 105 no. 33 11597–11604; www.pnas.org/cgi/doi/10.1073/pnas.080131710) 
 Melinda A. Zeder: "Evolutionary Biology and the Emergence of Agriculture: The Value of Co-opted Models of Evolution in the Study of Culture Change" (Macroevolution in Human Prehistory 2009; s. 157-210; DOI 10.1007/978-1-4419-0682-3_7) 

Samfund
Jordbrug
Stenalder
Weichsel-istiden
Holocæn