kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Magura Nationalpark

Magura Nationalpark () er en nationalpark beliggende i den sydøstlige del af Polen, tæt på Slovakiet, på grænsen til Lillepolens Voivodeship og Subcarpathian Voivodeship. Det dækker hoveddelen af Wisłokaflodens øvre bassin. Da parken blev oprettet i 1995, dækkede den 199,62 km², men nu er den kun 194,62 km², hvoraf 185,31 km² er skov.

Parken har sit navn fra bjergmassivet kendt som Magura Wątkowska, efter Wątkowa, dets højeste top. Magura er navnet på den næsthøjeste top i dette massiv.

Landskabet 
Magurski Nationalparkens landskab er typisk for Beskid Niski-ryggen og består hovedsageligt af stærkt skovklædte lave og mellemstore toppe. Parken har fantasifulde skulpturelle klipper. Den enorme Devil's Rock er den mest fremtrædende blandt disse klippeformationer. Hoveddelen af parken består af Magura Wątkowska-massivet, med det højeste top Wątkowa der er 847 moh.. Andre væsentlige bakker er Magura (842 m), Wielka Góra (719 m) og Nad Tysowym (713 m).

Wisłoka-floden og dens bifloder er nogle af de vigtigste elementer i parken. Wisłoka er en typisk bjergflod, der skaber maleriske kløfter og ofte ændrer kurs.

Kornuty naturreservatet ligger i hjertet af parken og beskytter grupperne af de fantasifulde sandstensformationer. Deres usædvanlige former skyldes erosion. Klippene skjuler adskillige brudhuler, herunder den bedst kendte Mroczna [Murky] Hulen, hvis gange er 200 meter lange.

Flora og fauna 
Plantelivet er karakteriseret af parkens placering - mellem de østlige og vestlige Karpater . Størstedelen af parken er skov. Gran er ikke hyppig her, hvilket betyder, at skoven for det meste er naturlig.

Parken har et rigt dyreliv - der er 137 arter af fugle, herunder flere truede såsom ørne og ørnenstor hornugle samt storke . Der er også 35 truede pattedyrarter, herunder den brune bjørn (de strejfer frem og tilbage mellem Polen og Slovakiet), los, vildkat, ulv og odder. Man kan også finde fisk, slanger, salamandere og mange insekter . Det anslås, at der inden for parken er 200 arter af truede dyr.

Menneskelig bosættelse 
Det ældste spor af menneskelig bosættelse i dette område er resterne af en borg ved Brzezowa på Walik-bjerget. Den var en del af det fæstningssystem, der blev bygget af Wislanie-stammen i det 9. århundrede ved den sydlige grænse af deres lande. Man kan også finde små ortodokse trækirker, som blev bygget af den østslaviske folkegruppe Lemkos . Desværre er nogle af disse bygninger ødelagt. I en af bøndernes hytter i landsbyen Kolonia Olchowiec er der et lille, privat museum for Lemko-kultur.

Der er også adskillige kirkegårde fra første verdenskrig, da dette område i lang tid var en slagmark mellem de russiske og østrigsk-tyske hære. En tragisk påmindelse om 2. verdenskrig er kirkegården for 1.250 jøder, der blev dræbt af nazisterne i 1942 ved Halbów-passet.

Parken har sit hovedkvarter i landsbyen Krempna .

Referencer 

Nationalparker i Polen
IUCN Kategori II
Din Bevægelse

Din Bevægelse (Polsk: Twój Ruch) er et polsk, socialliberalt og antiklerikalisk parti. Partiet blev grundlagt af Janusz Palikot, et tideligere medlem af den polske Sejm for Borgerplatformen, i oktober 2010 under navnet Palikot's bevægelse (polsk: Ruch Palikota). 

Partiet vedtog sit nuværende navn og program den 6. oktober 2013.

Referencer 

Politiske partier i Polen
Etableret i 2011
Café Guerbois

Café Guerbois var en cafe på Avenue de Clichy i Paris som var stedet for diskussioner og planlægning blandt kunstnere, fortfattere og kunstelskere (bohemerne i modsætning til bourgeoisiet) i slutningen af 1800-tallet.

Gruppen samledes på caféen, sædvanligt om søndagene og torsdagene, centreret om Édouard Manet.

Émile Zola, Frédéric Bazille, Louis Edmond Duranty, Henri Fantin-Latour, Emmanuel Chabrier Edgar Degas, Claude Monet, Pierre-Auguste Renoir og Alfred Sisley deltog regelmæssigt i diskussionerne. Nogle gange sluttede Paul Cézanne og Camille Pissarro sig også til dem. Gruppen kaldes undertiden The Batignolles Group, og mange af medlemmerne er forbundet med impressionismen.

Samtaler der var ofte højrøstede. En aften i februar 1870 blev tingene så overophedet, at Manet, fornærmet af en anmeldelse, som Duranty havde skrevet, sårede Duranty i en duel. Skaden var ikke dødelig, og de to forblev venner.

Kilder

Eksterne links 

 Stykke om Émile Zola, som nævner caféen
 Batignolles Group- artikel i ArtLex Art Dictionary
 Omtale af caféen i Manet-biografi
 Kort stykke på caféen
 Om duellen
 Manet som en regelmæssig frekventer af Café Guerbois

Impressionisme
ACE2

ACE2, kort for det angiotensin-konverterende enzym 2, (eng. angiotensin-converting enzyme 2) er et enzym på cellemembranen af mange celler i lungerne, blodkarrene, hjertet, nyrerne og tarmene. ACE2 sænker blodtrykket ved at spalte det blodtryksforhøjende hormon angiotensin til det blodtrykssænkende peptid angiotensin (1–7).

ACE2 er receptor, “angrebspunkt”, “virushæfter” eller “virusfæstner” for nogle coronavirus (eng. SARS-CoV-2 entry-receptor).

Struktur 

ACE2 er et membranprotein af type 1, såkaldt single-pass med et enzymatisk aktivt domæne eksponeret på celleoverfladen. Enzymatisk er det et zink-holdigt metalloenzym med det ekstracellulære domæne som virushæfter.

Spike, Coronavirus’ overfladeprotein  

På ydersiden af mange celler i luftvejene sidder ACE2 og virker som  molekylært anker eller virusfæstner for flere coronavirusser bl.a. de kendte SARS-CoV og SARS-CoV-2. Første trin af en virusinfektion med Coronavirus er kontakten mellem ACE2 og spike-S1-proteinet på overfladen af virionet (viruspartiklen). Bindingen til ACE2 udløser molekylære reaktioner, der fører til translokationen af virionet ved endocytose til intracellulære endosomer, se et oversigtsbillede mm. her.

Ved infektion med SARS-CoV-2 i mus gensplejset med menneske-ACE2 forekommer der mange organskader, der kan forklare følger og sen-skader, der forekommer hos COVID-19-patienter.

Renin-angiotensinsystemet 

ACE og ACE2 er begge centrale komponenter i renin-angiotensinsystemet (RAS) eller renin-angiotensin-aldosteron-systemet (RAAS), som styrer blodtrykket ved at regulere væskemængden i kroppen.

ACE (EC 3.4.15.1) omdanner hormonet angiotensin I til den aktive vasokonstriktor angiotensin II og får blodkarrene til at indsnævres og får derved indirekte blodtrykket til at stige.

ACE2 (EC 3.4.17.23) spalter angiotensin II til den aktive vasodilator angiotensin (1-7) der modvirker effecten af ACE og får blodtrykket til at falde. ACE2 er et homologt enzym til ACE. Genanalyser viser at generne for ACE2 og ACE opstod ved kopiering fra et fælles gen.

Biokemiske mekanismer  

Enzymet rennin omdanner glykoproteinet angiotensinogen til det inaktive decapeptid angiotensin I, Asp-Arg-Val-Tyr-Ile-His-Pro-Phe-His-Leu. 

ACE omdanner det inaktive decapeptid angiotensin I til hormonet, det aktive octapeptid angiotensin II, Asp-Arg-Val-Tyr-Ile-His-Pro-Phe, ved at fraspalte dipeptidet His-Leu. 
For at virke som hormon reagerer angiotensin II med type 1 angiotensin II-receptoren (AT1), der igennem signaltransduktion resulterer i vasokonstriktion og forhøjet blodtryk.

ACE2 spalter angiotensin II til den aktive vasodilator, septapeptidet angiotensin (1-7),  Asp-Arg-Val-Tyr-Ile-His-Pro, ved at fraspalte aminosyren phenylalanin fra angiotensin II.

ACE2 spalter også mange andre peptider, bl.a. [des-Arg9]-bradykinin, apelin, neurotensin, dynorphin A og ghrelin.

Se også 

 ACE-hæmmer
 Coronaviruspandemien i 2019-2020

Henvisninger 

Proteiner
Vira
COVAX

COVAX (COVID-19 Vaccines Global Access) er en international alliance dannet tidligt i coronaviruspandemien 2020 af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) under Global Alliance for Vaccines and Immunization (GAVI).
I samarbejde med Coalition for Epidemic Preparedness Innovations (CEPI) vil alliancen etablere en hurtig og bred fordeling blandt fremtidige COVID-19-vacciner blandt alle lande med behov. CEPI understøtter en række vacciner, som alle i denne alliance kan modtage hvis vaccinerne lykkes. Alliancen sigter mod at mellem- og lavindkomstlande har god adgang til vacciner.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 "172 countries and multiple candidate vaccines engaged in COVID-19 vaccine Global Access Facility" fra Who.int, 24. august 2020
 "Danmark og EU er med i international vaccinealliance for at sikre COVID19-vacciner til lav- og mellemindkomstlande" fra Laegemiddelstyrelsen.dk, 22. september 2020 (Lægemiddelstyrelsen)
 "Access to COVID-19 Tools Accelerator" (enwiki)
 Om "CEPI" fra Cepi.net; Coalition for Epidemic Preparedness Innovations (en): "CEPI is an innovative global partnership between public, private, philanthropic, and civil society organisations launched in Davos in 2017 to develop vaccines to stop future epidemics. ..."



COVID-19-vaccine
Internationale organisationer
Etableret i 2020
Halo (sikkerhedsudstyr)

Halo (fra en: halo, glorie) er et beskyttelsesudstyr for chauffører i racerbiler. Det består af en buet stang lavet af titanium, der er placeret for at beskytte førerens hoved.

De første test af systemet blev udført i 2016 og i juli 2017. Siden sæsonen 2018 har FIA gjort haloen obligatorisk på alle køretøjer i Formel 1, Formel 2, Formel 3, Formel E og også Formel 4 (startende i 2021) som en ny sikkerhedsforanstaltning. Nogle andre racer-serier med åbent hjul bruger også halo, såsom IndyCar Series, Super Formula og Australian S5000 Championship. IndyCar-haloen bruges som en strukturel ramme til aeroskærmen.

Halo er blevet krediteret med at redde Alex Peronis liv, efter at hans køretøj lettede fra jorden og styrtede ned under en Formel 3-begivenhed i Monza den 7. september 2019. Haloen var med til at redde Romain Grosjeans liv, da han kørte i autoværnet ved Bahrains Grand Prix 2020 med sin Haas-racer, hvor han, efter at have ramt Daniil Kvjats bil, kørte ind i autoværnet. Bilen ødelagde kollisionsbarrieren, så bilen kunne komme igennem og adskille bagenden af bilen fra sikkerhedscellen. Haloen ramte den øverste del af barrieren og beskyttede Grosjeans hoved mod stød. I en lignende ulykke ved USA's Grand Prix i 1974 blev chauffør Helmuth Koinigg halshugget.

Se også 
 Styrtbøjle

Referencer 

Bildele
Bilsikkerhed
Ulven kommer

Ulven kommer er en dansk dramaserie, der blev sendt først gang på DR1 i 2020.

Serien omhandler Holly, der bliver tvangsfjernet fra sin familie.

Medvirkende 
 Bjarne Henriksen (Lars)
 Flora Ofelia Hofmann Lindahl (pigen Holly)
 Peter Plaugborg (Hollys stedfar Si­mon)
 Christine Albeck Børge (moren Dea)
 Noah Storm Otto (drengen Theo).
 Line Kruse (Karen)
 Christoffer Svane (Hollys far, Peter)
 Rasmus Hammerich (Brenning)
 Laura Skjoldborg (Majken)
 Lila Nobel Mehabil (Mona)
 Christine Exner (Katja)
 Justin Geertsen (Jonatan)
 Lone Rødbroe (Dorte)
 Henning Valin Jakobsen (Rasmus)

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

DR-serier
Danske tv-serier fra 2020'erne
Else Marie Friis

Else Marie Friis (født 18. juni 1947 i Holstebro) er en dansk professor emerita i palæontologi ved Aarhus Universitet, samt ved det svenske Naturhistorisk Rigsmuseum.

I 2011 modtog hun Dansk Geologisk Forening pris for forskning i udviklingen af dækfrøede planter. Hun blev ridder af Nordstjerneordenen i 2015.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra Holstebro
Botanikere fra Danmark
Alumni fra Aarhus Universitet
Riddere af 1. klasse af Nordstjerneordenen
Guri Melby

Guri Melby, født 3. februar 1981 i Orkdal, er en norsk politiker fra  Venstre og Venstres partileder. Hun blev udnævnt til minister for viden og integration den 13. marts 2020 i Regeringen Solberg. 
Indtil da var hun siden 17. januar 2018 medlem af Stortinget fra Oslo som erstatning for Trine Skei Grande i forbindelse med at Venstre tiltrådte regeringen og Grande blev kulturminister.

Referenser

Eksterne links 
 

Personer fra Orkdal
Stortingsrepræsentanter fra Venstre (Norge)
Styrtbøjle

En styrtbøjle er i sin oprindelige betydning en kraftig bukket metalstang, der monteres på et køretøj, for at sikre føreren mod skader, hvis køretøjet vælter. 
Styrtbøjler af denne type ses bl.a. i cabriolet- og rally-biler, men også på arbejdskøretøj er det fastsat, at der som en sikkerhed skal være monteret styrtbøjle, fx på traktorer eller gaffeltruck. På  motorcykler monteres styrtbøjler på siderne.

Betegnelsen styrtbøjle anvendes også enkelte andre steder, fx som som en plasticanordning der sættes på en børneslæde eller metalspænde i seletøj til en hest.

fotogalleri
Eksempler på udformning af styrtbøjler

Referencer

Udstyr
Biltilbehør
Tryghed
PostNord Danmark Rundt 2021

Danmark Rundt 2021 (eller PostNord Danmark Rundt 2021 af sponsorårsager) var den 30. udgave af det danske etapeløb Danmark Rundt. Cykelløbets fem etaper havde en samlet distance på 783,3 km, og blev kørt fra 10. august med start i Struer til 14. august 2021 hvor det sluttede med en enkeltstart på Frederiksberg Allé på Frederiksberg. Det er første gang i Danmark Rundts historie at det blev afsluttet med en enkeltstart. Løbet var en del af UCI ProSeries 2021. Den oprindelige 30. udgave blev i 2020 aflyst på grund af coronaviruspandemien. De planlagte start- og målbyer fra 2020 er de samme i 2021, med undtagelse af Tønder, som havde erstattet Flensborg. Løbet var det første med Frank Hyldgaard som projektchef, efter afskeden i 2020 med den mangeårige løbsdirektør Jesper Worre.

I alt 19 hold med syv ryttere hver stillede til start. Heraf var der være seks hold fra UCI World Touren. PostNord Danmark Rundt blev kørt samtidig med Tour de l'Avenir, World Tour-løbet Polen Rundt, og sluttede samme dag som Vuelta a España begynder. 

Den 21-årige belgier Remco Evenepoel fra  blev en sikker vinder af løbet. Han vandt to etaper, og endte med et samlet forspring på 1.42 minut til løbets andenplads, danske Mads Pedersen fra .

Etaperne

1. etape

2. etape

3. etape

4. etape

5. etape

Samlet stilling

Pointkonkurrencen

Bakkekonkurrencen

Ungdomskonkurrencen

Holdkonkurrencen

Trøjernes fordeling gennem løbet

Hold og ryttere

Startliste

Referencer

Eksterne henvisninger
Musculus pterygoideus medialis

Musculus pterygoideus medialis er en af de mange tyggemuskler i kraniet som faciliterer bevægelsen af underkæben, i dette tilfælde opad og fremad.

Struktur 
Musklen udspringer hovedsageligt fra fossa pterygoidea på kileben, en fordybning skabt på hver side af kraniet af kilebenets inferiore knogleudspring, lamina medialis og lamina lateralis. Resten af musklen udspringer fra tuber maxillae, som er et rugt område på den nedre bagside af overkæbebenet.

Musklen forløber med skråt dorso-inferiore strøj for at hæfte sig på indersiden af ramus mandibulae, den lodrette del af underkæbebenet.

Referrencer 

Tyggemuskler
Snyder Rini

Snyder Rini (født 27. juli 1948) er en politiker på Salomonøerne.  Han var statsminister i otte dage i april 2006. Rini blev første gang valgt ind i nationalforsamlingen (for Marovo-distriktet) i 1997. Han blev genvalgt i 2001, 2006, 2010 og 2014. Han har haft en række ministerposter, deriblandt finansminister i flere omgange og vicestatsminister fra 2001 til 2006.

Da Rini blev udpeget til statsminister 18. april 2006, førte dette til kraftige optøjer. Der blev hævdet at det have været valgfusk, og der var endvidere påstande om at Rini var kontrolleret af kræfter i det kinesiske næringsliv. Der  blev sendt ekstra troppestyrker fra Australien, New Zealand og Fiji for at forstærke fredsstyrken RAMSI (Regional Assistance Mission to the Solomon Islands). 26. april valgte Rini at gå af med omgående virkning, og Manasseh Sogavare overtog som statsminister fra 4. maj.

Referencer 

Politikere fra Salomonøerne
Nervus vagus

Nervus vagus (X) er den tiende kranienerve og en af de længste nerve i menneskekroppen. Den bærer autonome nerver til hjertet, luftveje, lunger, mavesæk, mm.; somatisk nerver til ganen, strubehoved, mm.; samt sensoriske nerver fra strubehoved, øremuslingen og øregangen. Den har derfor en kompleks komposition og mange afgreninger.

Man tiltaler som regel de to nervi vagi separat for hinanden, da de har et usymmetrisk forløb. I flertal tiltales de altså nervi vagi og for sig tiltales de nervus vagus dexter og nervus vagus sinister, hvor dexter er højre og sinister venstre.

Struktur 
Nerven har sit apparente udspring på den øverste del af medulla oblongata sammen med nervus glossopharyngeus (IX) og træder ud med denne igennem kraniebunden via foramen jugularis. I foramen adskilles nervus vagus fra nervus glossopharyngeus af vena jugularis interna, som også forlader kranium via foramen jugulare. Den deler desuden duraskede med nervus accesorius og de to deler også ganglion jugularis (sammen med nervus glossopharyngeus) lige ud for foramen jugulare, men de deler hurtigt veje herefter.

Nervus vagus krydser herefter antero-lateralt henover nervus glossopharyngeus og deltager sammen med denne i ganglion nodosum lige efter ganglion jugularis. Efter ganglion nodosum afgives rami pharyngei nervi vagi og nervus laryngeus superior. Vagus fortsætter herefter sit forløb lodret nedad halsen, hvor den under hele forløbet ligger sammen med vena jugularis interna og arteria carotis interna (senere arteria carotis communis).

Nedad mod halsen afgiver vagus de tre nervi cardiaci: nervus cardiacus superior, nervus cardiacus inferior og nervus cardiacus thoracalis, som alle sammen indgår i plexus cardiacus.

Nervus laryngeus recurrens afgår på højre side hvor vagus krydser arteria subclavia og på venstre side afgår den hvor vagus krydser arcus aortae.

Vagus ender i begge sider i plexus oesophagus hvori de langsomt aftager.

Referrencer 

Nerver
Musculus palatoglossus

Musculus palatoglossus er en lang, tynd muskel med en synlig impression på indersiden af munden, da den danner den forreste ganebue. Den udspringer fra aponeurosis palatina og danner en bueformet nedadgående forløb langs med den forreste ganebue, hvorefter den insererer på siderne af tungen.

Referrencer 

Muskelsystemet
Musculus palatopharyngeus

Musculus palatopharyngeus er en synkemuskel som udspringer fra aponeurosis palatina i ganen og insererer i svælgets slimhinde. Den danner under sit forløb den bagerste ganebue, hvilket gør dens aftryk synligt på indersiden af munden. Den hæver svælget ved dens kontraktion, en bevægelse der er vigtig for synkerefleksen.

Referrencer 

Muskelsystemet
EM i landevejscykling 2021

EM i landevejscykling 2021 var det 27. europæiske mesterskab i landevejscykling. Det blev afholdt i Trento i den italienske region Trentino-Alto Adige fra 8. til 12. september 2021. Der blev afholdt 13 konkurrencer.

Resultater

Herrer

Damer

Mixed

Medaljeoversigt

Eksterne henvisninger 
 

2021
Cykelløb i 2021
Cykelløb i Italien
Trento
Jonas Solberg Andersen

Jonas Solberg Andersen (født 8. marts 1981) er en tidligere norsk ishockey-spiller, har spillet 27 internationale kampe i verdensmesterskabet og OL og hentede 476 point til moderklubben Sparta Warriors i den norske eliteserie. Han blev topscorer og pointkonge i UPC-ligaen i 2007 og var Spartas største norske profil i et årti.

Eksterne links 
 

Ishockeyspillere fra Norge
Personer fra Sarpsborg
Deltagere for Norge ved vinter-OL 2010
Tommy Jakobsen

Tommy Jakobsen (født 10. december 1970 i Oslo) er en norsk ishockeyspiller. Han spiller dagligt i Lørenskog Ishockeyklubb i GET ligaen. Han har tidligere spillet for Graz 99ers (Østrig), SC Bern (National League A, Schweiz), Augsburger Panther, DEG Metro Stars (Deutsche Eishockey League, Tyskland), Spektrum Flyers,  Lillehammer og Furuset IF i Norge. Derudover har han også spillet for Djurgården i Sverige.

Eksterne links 
 

Ishockeyspillere fra Norge
Personer fra Oslo
Deltagere for Norge ved vinter-OL 2010
Deltagere for Norge ved vinter-OL 1994
Deltagere for Norge ved vinter-OL 1992
Pål Johnsen

Pål "Magic" Johnsen , født 17. marts 1976 i Hamar, er en norsk tidligere ishockeyspiller, som spillede for  Storhamar Dragons og har 48 officielle internationale kampe for Norge. 

Johnsen debuterede i Storhamar Dragons i 1992 og har spillet i alt 17 sæsoner for klubben. Fem gange er han blevet norsk mester, og fem gange er han blevet ligamester. I 2000 vandt han Gullpucken som årets bedste norske ishockeyspiller. Han har også spillet i Sverige i  Leksand i Elitserien (2000-2001) og  Skellefteå i Allsvenskan (2001-2002).
Efter 964 A-holdkampe i Storhamar trådte Johnsen af som en aktiv spiller. Johnsen er i øjeblikket træner i ungdomsafdelingen og arbejder i øjeblikket som blikkenslager i Hamar.

Referenser

Eksterne links 
 

Ishockeyspillere fra Norge
Personer fra Hamar
Geir Myhre

Geir Tore Myhre (7. april 1954 - 22. juli 2016) var en norsk ishockeyspiller og -træner. Han spillede for  Norges ishockeyhold og deltog i Vinter-OL i 1980 og 1984. 

Ud over moderklubben Grüner Ishockey, repræsenterede han Hasle-Løren Idrettslag, Sparta Warriors, Vålerenga Ishockey og Trondheim Ishockeyklubb.

Myhre var træner for det norske landshold i ishockey fra 1994 til 1996. Han har også været været træner for Vålerenga Ishockey, Stjernen Hockey, Manglerud Star Ishockey og Lillehammer Ishockeyklubb.

Myhre spillede 48 officielle landskampe for Norge, og vant Gullpucken i 1980 og 1982. Han deltog under vinter-OL for Norge i  1980 i Lake Placid med  ellevteplads, og i  1984 i Sarajevo, også med  ellevteplads.

Eksterne henvisninger 
 

Ishockeyspillere fra Norge
Personer fra Oslo
Karl O. Christiansen

Karl Otto Christiansen (født 1908, død 22. maj 1976 i Minneapolis) var en dansk kriminolog med vægt på sociologi og statistik.

Christiansen var uddannet på Københavns Universitet og blev magister i filosofi.
Han besvarede et prisspørgsmål i 1934 om begrebet ansvarlighed.
Efter magisterkonference i 1937 var han manuduktør i filosofi og fik erfaring fra kriminalforsorgen gennem arbejder i Vridsløselille, Herstedvester og Dansk Værne- og Tilsynsselskab.
Da kriminologi blev et fag på København Universitets juridiske studium i 1944 fik Christiansen et eksternt lektorat.
I 1957 blev Kriminalistisk Institut oprettet og Christiansen fik en heltidsstilling, fra 1958 som docent og fra 1967 som professor.

I sin forskning var Christiansen inspireret af Paul Fauconnet og Franz Exner.
Han udgav i 1940 artiklen "Kriminologiens fundamentale problemer".
Med Georg K. Stürup udgav han "335 statsfængselsfanger" i 1946 og i 1955 blev det med Karen Berntsen til udgivelsen "Mandlige arresthusfanger i Københavns fængsler".
Undersøgelser i forbindelse med retsopgøret efter besættelse førte til yderligere to udgivelser "Mandlige landssvigere i Danmark under besættelse" fra 1950 og "Landssvigerkriminaliteten i sociologisk belysning" fra 1955.

Christiansen var beskæftiget med tvillingeundersøgelser.
Artiklen "Crime in a Danish twin population" blev udgivet i 1970.
Han udgav i årene omkring 1970 flere andre artikler om danske tvillingers kriminalitet.

Med Stephan Hurwitz var Christiansen forfatter til flerbindsværket Kriminologi.
3. udgave af bogen er tilgængelig i digital form fra Projekt Jurabog.

Christiansen var engageret i nordisk samarbejde.
Han var medlem af Nordisk Samarbejdsråd for Kriminologi fra starten i 1961 og var formand for organisationen mellem 1965 og 1970.
Han var også involveret i arbejde i FN og udgav i den forbindelse "Some Considerations on the Possibility of a Rational Criminal Policy".

I 1955 og 1956 medvirkede Christiansen i to danske dokumentarfilm: "Hvorfor stjæler barnet?" og "Splintret emaille".
Han var også kronikør.

Henvisninger 

Ansatte ved Københavns Universitet
Glorie

En glorie (fra græsk:(, halōs)) er en krone af lysstråler, eller en cirkel eller skive af lys, der i kunst omkranser et menneske, eller blot dennes hoved. Glorier har været anvendt i flere religioners ikonografi til at angive hellige figurer, ligesom det gennem tiderne er blevet brugt i afbildninger af helte eller herskere. I religiøs oldgræsk, romersk, kristen, hinduistisk, buddhistisk og islamistisk kunst kan hellige personer afbildes med en glorie som en cirkelformet glød om hovedet eller kroppen. I asiatisk kunst ses glorier af flammer. Glorier kan vises med næsten enhver farve eller farvekombination, men ses mest almindeligt som gylden, gul eller hvid når den skal illustrere lys, og rød når den skal illustrere flammer.

Referencer 

Religiøse symboler