kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Folketingsvalget 26. april 1920

Folketingsvalget den 26. april 1920 blev afholdt i kølvandet på påskekrisen, der blev udløst, da Christian 10. imod Folketingets flertal afskedigede Ministeriet Zahle II i håb om at udløse et folketingsvalg, der kunne give flertal for at indlemme Flensborg i Danmark.

(+/-) – Forskellen af antal pladser i Folketinget i forhold til fordelingen ved forrige valg.

1920-04-26
Politiske valg i 1920
Folketingsvalget 6. juli 1920

Folketingsvalget den 6. juli 1920.

(+/-) – Forskellen af antal pladser i Folketinget i forhold til fordelingen ved forrige valg.

1920-07-06
Politiske valg i 1920
Fight Club (film)

Fight Club er en film fra 1999, baseret på Chuck Palahniuks roman af samme navn. Filmen er instrueret af David Fincher og har Brad Pitt, Edward Norton og Helena Bonham Carter i hovedrollerne. 

Filmens tema minder stærkt om Robert Louis Stevensons klassiker Dr Jekyll og Mr Hyde.

Handling 

Filmens hovedperson, Jack, lider af kraftig søvnløshed, der kun afhjælpes, når han opsøger diverse gruppeterapisessioner, hvor der grædes i fællesskab. Han opdager dog, at der er endnu en, der bruger grupperne til det samme som ham, nemlig Marla, hvad der ødelægger terapien for ham. På vej hjem fra en forretningsrejse møder han så sæbeproducenten Tyler Durden, der giver ham sit visitkort. Det får han brug for samme aften, da han ved hjemkomst finder sin lejlighed udbrændt og ubeboelig. De mødes i en bar og diskuterer livets meningsløshed. Udenfor presser Tyler sit nye bekendtskab Jack til at slå sig, og det udvikler sig til en mindre slåskamp, som de begge har udbytte af. Af det slagsmål opstår Fight Club.

I Fight Club mødes almindelige mænd for at føle sig i live ved at tæve hinanden. Inden længe begynder Tyler at udvide konceptet og give folk hjemmeopgaver for, fx at starte en slåskamp med en tilfældig fremmed og så tabe. Efterhånden udvikler det sig til større hærværksaktioner. Selvom Tyler og Jack bor sammen og er bedste venner, ved Jack ikke rigtigt, hvad der foregår, og da han prøver at finde ud af det, vil ingen besvare hans spørgsmål. Han finder dog efterhånden ud af, at han lider af personlighedsspaltning. Det er Jack selv, der er Tyler Durden.

Medvirkende 
 Edward Norton – fortællerstemmen Jack
 Brad Pitt – Tyler Durden
 Helena Bonham Carter – Marla Singer
 Jared Leto – Angel Face
 Meat Loaf – Robert "Bob" Paulson
 Zach Grenier – Richard Chesler
 Rachel Singer – Chloe
 Holt McCallany – mekanikeren
 Eion Bailey – Ricky
 Peter Iacangelo – Lou

Modtagelse 

Filmen blev udgivet den 15. oktober i USA med blandede anmeldelser.  Selvom den åbnede som nr. 1, indspillede den kun $37 mio. i USA, hvilket var langt mindre end dens produktionsbudget. Filmen blev dog et hit som dvd, hvilket gjorde den profitabel. Entertainment Weekly gik fra en særdeles negativ anmeldelse til at sætte den som nr. 1 på en liste over "50 dvd'er, man skal eje". Den ligger pr. 16/12 2014 nr. 10 på IMDB's  liste over bedste film nogensinde.

Referencer

Eksterne links 
 

Amerikanske film fra 1999
Thrillerfilm fra USA
Film instrueret af David Fincher
Film baseret på bøger
Komediefilm fra USA
Fight Club

Fight Club har flere betydninger:

 Fight Club (roman) – en bog af Chuck Palahniuk.
 Fight Club (film) – film fra 1999 baseret på bogen af samme navn.
Bjerre Herred

Bjerre Herred var herred i Vejle Amt. I  Kong Valdemars Jordebog hed det Biarghæreth og hørte i middelalderen  under Løver Syssel; Senere kom det under Bygholm Len, og fra 1660 Stjernholm Amt, indtil det i 1799, sammen med Hatting Herred,  som det var forenet med fra 1688 til  1854, kom under Vejle Amt. Nu ligger det meste af herredet i Hedensted Kommune, kun Uth Sogn ligger i Horsens Kommune

Bjerre Herred er  det nordøstligste i Vejle Amt, og grænser mod vest til Hatting Herred, som det for en del afgrænses fra af Ørum Å, og omgives i øvrigt
mod nord  af Horsens Fjord, mod øst til  Kattegat og mod syd til  Lillebælt og Vejle Fjord. Det består hovedsageligt af halvøen mellem
Horsens- og Vejle Fjord, hvorfra der skyder tre hager ud i Kattegat : Hundshage, As Hoved og Bjørnsknude, mellem hvilke de små bugter As Vig og Sandbjerg Vig ligger. Ud for Hundshage ligger øen Hjarnø, der hører til herredet. 

I nærheden af vestgrænsen ligger det markante højdedrag Bjerrelide, hvor højeste punkt er  Purrehøj på 121  moh.; sydligere ligger Tohøje på 109,5 moh., og i nærheden af østkysten
den 120 meter høje Troldemose Bakke i Klejsbakkerne.

I dag omtales området hovedsageligt som "Juelsmindehalvøen", af lokale beboere.

I herredet er der følgende sogne:

 As Sogn
 Barrit Sogn
 Bjerre Sogn
 Glud Sogn
 Hjarnø Sogn
 Hornum Sogn
 Juelsminde Sogn, udskilt af Klakring Sogn som Kirkedistrikt i 1913 og sogn i 1979 (Ej vist på kort)
 Klakring Sogn
 Nebsager Sogn
 Rårup Sogn (Raarup)
 Skjold Sogn
 Stouby Sogn
 Urlev Sogn
 Uth Sogn
 Vrigsted Sogn
 Ørum Sogn

Se også 
 Herregårde i Bjerre Herred
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 

Herreder i Vejle Amt
Brusk Herred

Brusk Herred er herred i Vejle Amt. I Kong Valdemars Jordebog hed det Almundæhæreth, og i  middelalderen hørte det under Almindsyssel, og hed oprindelig Almind Herred. Senere kom det under Koldinghus Len, og fra 1660 Koldinghus Amt, indtil det i 1793 kom under det da dannede Vejle Amt. I herredet ligger købstaden Kolding, og området ligger i  dag i Vejle, Kolding og Fredericia Kommuner.

Brusk Herred grænser mod nordvest  til Jerlev Herred,  mod nordøst til Holmans Herred 
og  mod øst Elbo Herred, fra hvilket det skilles ved Spangå; mod syd grænser det til  Kolding Fjord samt mod syd og sydvest til  Ribe Amt (Andst Herred), hvor grænsen dannes af Kolding Å og Vester-Nebel Å. 

I herredet ligger købstaden Kolding og følgende sogne:

 Almind Sogn
 Brændkjær Sogn (Ej vist på kort)
 Eltang Sogn
 Harte Sogn
 Herslev Sogn
 Kolding Sogn
 Nørre Bjert Sogn (Ej vist på kort)
 Bramdrup Sogn
 Sankt Nikolaj Sogn (Ej vist på kort)
 Sønder Vilstrup Sogn
 Vester Nebel Sogn
 Viuf Sogn
 Øster Starup Sogn

Se også 
 Herregårde i Brusk Herred
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 

Herreder i Vejle Amt
Fjordterne

Fjordternen (Sterna hirundo) er en 36 cm stor terne, der findes i det meste af Asien, i den nordlige del af Nordamerika og i det meste af Europa. Den danske bestand af ynglende fjordterner udgør omkring 1000 par, med de største kolonier i Vestjylland, bl.a. ved Vadehavet og Nissum Fjord, men også på det centrale Sjælland og i Roskilde Fjord kan man se den. Den trives ved uforstyrrede, lavvandede kyster og på småøer, samt ved indsøer og moser. Om vinteren trækker den til Afrika.

Ynglepladser  
Når fjordternen er 3-4 år gammel, yngler den første gang. Magerne holder ofte sammen i de følgende ynglesæsoner. Der foregår heftige territoriekampe omkring redepladserne ved vådområderne. Hunnen lægger 2-3 æg, i Danmark fra midten af maj, og begge mager udruger dem i løbet af 21-22 dage. Ungerne flyver fra reden efter 22-28 dage, men kan først klare sig selv efter yderligere 1-2 måneder.

Føde 
Fjordternen lever af mindre fisk, bl.a. aborrer, tobiser og hundestejler. I lav højde flyver ternen i flugt over vandet, og når en fisk opdages, går den fra svirreflugt til hurtig styrtdykken. I parringstiden bringer hannen ofte hunnen fisk.

Kilder 
 

Terner
Fugle fra Eurasien
Nordamerikas fugle
Den Himmelske Freds Plads

Den Himmelske Freds Plads ligger i det centrale Beijing, Kina. Pladsen er 880 meter fra syd til nord og 500 meter fra øst til vest, hvilket gør den til den største åbne plads i nogen by i verden og meget større end Den Røde Plads i Moskva. Den har et areal på 440.000 m² (44 ha).
Pladsen har fået navn efter Den Himmelske Freds Port (Tiananmen), der afskiller pladsen fra Den Forbudte By.
På vestsiden af pladsen ligger Folkets Store Hal, hvor Den Nationale Folkekongres mødes. Mod øst ligger Museet for Kinesisk Historie og den Kinesiske Revolution. Mod syd ligger Maos mausoleum. Mod nord ligger Den Forbudte By.

I 1989 fandt omfattende studenterdemonstrationer sted på pladsen der blev slået ned af styret og endte med en massakre.

Baggrund 

Den Himmelske Freds Port blev bygget i 1417. I 1651 (tidlig Qing-dynasti), blev porten renoveret og fik sit nuværende navn. Under Ming- og Qing-dynastiet var der ikke nogen offentlig plads ved Den Himmelske Freds Port, i stedet var der på området de kejserlige ministeriers kontorer. Disse blev meget skadet under Bokseroprøret og området blev ryddet og det blev begyndelse på Den Himmelske Freds Plads.

Features 

Udvidet i 1949 til sin nuværende størrelse. Pladsen er helt flad bortset fra det 38 meter høje Monument For Folkets Helte og Mao Zedongs mausoleum.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Torve og pladser
Veje i Kina
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Beijing
Karl Johan

Karl Johan kan hentyde til flere artikler:
 Karl 14. Johan – en svensk konge.
 Karl Johan (gade) – en gade i Oslo.
 Karl Johan (svamp) – en spisesvamp.
Karl Johans gate

Karl Johans gate (ofte blot "Karl Johan") er opkaldt efter kong Karl 3. Johan. Gaden er hovedgade i Oslo. Den går fra Oslo Sentralstasjon i sydøst til Det Kongelige Slott i nordvest. Langs gaden ligger Stortinget, Nationaltheatret, Oslo Domkirke og en del af Universitetet i Oslo

Først og fremmest er Karl Johans gate Norges paradegade nummer 1. Den 17. maj (Norges nationaldag) er Karl Johan fuld af børn, som går i optog op forbi slottet, hvor kongefamilien står og vinker.

På Karl Johans gate er gøglere, musikere og andre optrædende, norske og udenlandske, en vigtig del af gadebilledet. Sæsonen for gadeoptræden er fra maj til oktober.

Billeder

Eksterne henvisninger 

Veje i Norge
Seværdigheder i Oslo
Folketingsvalget 21. april 1953

Folketingsvalget den 21. april 1953. Valget blev dog på Færøerne afholdt 7. maj 1953. Færøerne havde to mandater i Folketinget fra valget i 1947, før da éet fra 1850. Grønland fik plads i Folketinget første gang i september 1953. Største parti blev Socialdemokratiet.

Valgresultat 

1953-04-21
Politiske valg i 1953
Frie Socialdemokrater

De Frie Socialdemokrater var et dansk politisk parti, der især var aktivt i de første år af 1920'erne. De Frie Socialdemokrater synes stiftet eller videreført med en navneforandring i slutningen af 1919 af de medlemmer af Det Uafhængige Socialdemokrati, der ikke ønskede efter konferencen d. 9. november 1919 at blive en del af det nydannede Danmarks Venstresocialistiske Parti. Blandt stifterne af Frie Socialdemokrater var togbetjent senere postpakmester H. N. Krogsager, der i 1918-1919 havde været et ledende medlem af Det Uafhængige Socialdemokrati, men Krogsagers nationale holdning kom i stigende grad til at stå i modsætning til den bolsjevistiske linje, som kom til at præge Det Uafhængige Socialdemokrati i 1919. Krogsager blev formand for De Frie Socialdemokrater efter navneforandringen/partistiftelsen i slutningen af 1919 eller begyndelsen af 1920.

Emil Marott, der fra 1903 til 1920 havde siddet i Folketinget for Socialdemokraterne, tilsluttede sig De Frie Socialdemokrater i 1920 efter at han samme år havde sluttet sig til oppositionen i det sønderjyske spørgsmål og derfor var blevet ekskluderet af sit gamle parti.

Marott repræsenterede således ganske kortvarigt De Frie Socialdemokrater i Folketinget frem til folketingsvalget i april 1920.

Valgopstilling
De Frie Socialdemokrater stillede op ved de tre valg, der blev afholdt i 1920, men opnåede ikke valg til Folketinget.

Byrådsvalg
Ved byrådsvalget i 1921 fik partiet en enkelt mand, telegrafformand P. Christensen, valgt ind i byrådet i Odense.

Etableret i 1920
Tidligere politiske partier i Danmark
Atassut

Atassut (der på dansk betyder "samhørighed" eller mere ordret "bindeledet") er et grønlandsk parti, det startede som en konservativ politisk bevægelse i 1976-1977 (Under Lars Chemnitz's ledelse), men derefter bliver mere liberal som årene gik. Selve partiet blev stiftet 29. april 1978 og bygger på de gennem 250 år indvundne menneskelige værdier, som er skabt af grønlændere og danskere i fællesskab.

I det første program som bevægelsen offentliggjorde i januar 1977 hedder det, at samhørigheden med Danmark ”tjener den grønlandske befolkning bedst”. Bevægelsens mål er at ”fremme et grønlandsk hjemmestyre inden for rigsfællesskabet” og ”modarbejde løsrivelse fra det danske rige”.

Partiets første formand var Lars Chemnitz.

Partiet Atassut blev ved valget til Landstinget 2. juni 2009 Grønlands fjerdestørste parti med tre ud af Landstingets 31 mandater. Efterfølgende forlod et af partiets mandater partiet og tilsluttede sig Siumut.

Ved landstingsvalget 2014 fik partiet 6,5% af stemmerne (1919 stemmer), og fik to mandater valgt i landstinget.

Atassut er landsdækkende med 58 lokalafdelinger med hovedkontor i Nuuk. Partiets øverste myndighed er landsmødet, der samles hvert 4. år.

Knud Kristiansen blev valgt til formand ved generalforsamlingen den 27. september 2014. Gerhardt Petersen var formand før landstingsvalget 2009, men blev opnåede ikke genvalg.

Siverth K. Heilmann blev valgt som formand ved generalforsamlingen i Nuuk den 19. februar 2017. Daværende formand Knud Kristiansen, efter at have været formand for Atassut, forlader formandsposten og partiet den 9. januar 2017 og blev løsgænger.

Ved kommunalvalget 4.april 2017, blev to af Atassuts kandidater valgets store stemmesluger. Med lidt tilbagegang partiet fået 11,8% af stemmerne (2949 stemmer) og 9 mandater i fem kommuner.

Den nuværende formand Aqqalu Jerimiassen blev valgt ved generalforsamlingen i Nuuk den 9. november 2019. Daværende formand Siverth K. Heilmann efter at have været formand for Atassut i 2 år, genstiller han ikke til formand.

Nuværende bestyrelse 
 Formand: Aqqalu Jerimiassen
 Politisk næstformand: Nikolaj Rosing
 Organisatorisk næstformand: Aqqaluk Heilmann
 Forretningsudvalg:
 Emma Lennert (Atassut ungdom formand)
 Knud Kleemann
 Bestyrelsesmedlemmer:
 Henrik Ottosen
 Malu Ostermann
 Klaus Frederiksen

Formænd 

 2019 - nu Aqqalu Jerimiassen 
 2017 - 2019 Siverth K. Heilmann 
 2017 Qulutannguaq Berthelsen, som fungerende formand
 2014 - 2017 Knud Kristiansen
 2009 - 2014 Gerhardt Petersen
 2005 - 2009 Finn Karlsen
 2002 - 2005 Augusta Salling
 1993 - 2002 Daniel Skifte
 1989 - 1993 Konrad Steenholdt
 1985 - 1989 Otto Steenholdt
 1979 - 1984 Lars Chemnitz

Medlemmer

Inatsisartut medlemmer 2018-nu 
 Aqqalu Jerimiassen
 Siverth K. Heilmann

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Partiets hjemmeside

Politiske partier i Grønland
Liberale partier
Etableret i 1978
Motorbør

En motorbør er i princippet en motoriseret trillebør. De to ting bruges stort set til de samme opgaver.

På et tidspunkt i maskinernes udvikling har nogen indset at det var for tungt og ineffektivt at flytte jord, sten og andre tunge ting med en almindelig trillebør, og man har fundet på at montere en motor, der kunne trække vognen, så brugeren kun skulle styre.

De fleste motorbøre har fire hjul, hvor de to forhjul sidder på en aksel og drives af motoren, mens de to baghjul kan dreje frit, som på en indkøbsvogn. Brugeren går bag børen og har et håndtag der styrer motorens omdrejninger og børens retning (frem eller bak), men skal stadigvæk selv trække til en af siderne for at dreje.

Det næste skridt opad i redskabsstørrelse er en minidumper, hvor der også er plads til at føreren sidder på maskinen. Denne er forklaret under dumper.

Trillebøre
Entreprenørmaskiner
Folkerepublikken Kinas nationalvåben

Folkerepublikken Kinas emblem (中华人民共和国国徽) viser i en rød cirkel Den Himmelske Freds Port, som er indgangen til Den Forbudte By fra Den Himmelske Freds Plads (Tiananmen).

Over afbildningen af porten er der fem stjerner som på nationalflaget. Cirklens kant er et hvedeneg, som repræsentere en maoistisk filosofi om landbrugsrevolutionen. Underkanten viser et tandhjul, der repræsenterer industriarbejderen.

Se også 
Republikken Kinas våbenskjold

Nationalvåben
Rigsvåbener fra Asien
Akademos

Akademos er en legendarisk helt, eller hero, fra den græske mytologi. Myten fortæller, at da Theseus bortførte Helena, der især er kendt for sin rolle i Iliaden af Homer, drog hendes brødre, de senere guddommeliggjorte Dioskurer, Kastor og Polydeukes, ud for at ødelægge Athen, Theseus' hjemby. Akademos afslørede imidlertid for de to brødre, hvor Theseus havde skjult Helena, og reddede dermed Athen fra ødelæggelse. En lund uden for oldtidens Athen er opkaldt efter den græske sagnhelt, og det var her Platon grundlagde sit navnkundige Akademi ca. 385 f.Kr.

Personer i græsk mytologi
Tommy Dinesen

Tommy Dinesen (født 5. maj 1939) er en dansk politiker fra Socialistisk Folkeparti. 

Tommy Dinesens far var matros og hans mor opvasker på Storebæltsfærgerne. Da han selv havde gjort 7. klasse færdig, kom han på Svendborg Søfartsskole, hvorpå han stak til søs. Han kom på langfart med rederierne DFDS og A.P. Møller, først som dæksdreng, og siden ungmand og matros. I tiden fra 1964 til 1981 var han matros hos JKL, færgefarten mellem Juelsminde og Kalundborg. Han blev tidligt fagligt engageret, blev sikkerhedsrepræsentant og aktiv i Sømændenes Forbund. I 1965 meldte han sig ind i SF. 

Hans politiske karriere startede i Vestsjællands Amtsråd. Han blev valgt til Folketinget i 1981, men stoppede som folketingsmedlem, da han i 1998 blev medlem af Kalundborg Byråd. I 2002 blev han borgmester. Efter kommunesammenlægningerne i 2005 bevarede Tommy Dinesen som den eneste af SF's borgmestre sin titel, da han blev borgmester i den ny Kalundborg Kommune. 24. januar 2008 meddelte han, at han på førstkommende byrådsmøde ville træde tilbage af helbredshensyn. Han fortsatte dog en tid som menigt medlem af kommunalbestyrelsen.

Tommy Dinesen var manden bag Landsforeningen mod Storebæltsbroen, og var en tid dens formand. Han argumenterede med at broen ville føre til øget bilisme, samt at færgebyerne Korsør og Nyborg ville miste arbejdspladser og ende som spøgelsesbyer.

Han har også været formand for Kalundborg Produktionsskole.

Kilder 

Borgmestre fra SF
Amtsrådsmedlemmer fra SF
Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Borgmestre i Kalundborg
Personer i Kraks Blå Bog
Protagoras

Protagoras var en græsk filosof, der levede ca. 481 f.Kr. – 411 f.Kr.. Ligesom Demokrit kom han fra Abdera i Thrakien, men underviste bl.a. i Athen, og regnes blandt sofisterne. Ligesom før ham Anaxagoras og senere Sokrates blev han anklaget for blasfemi af athenerne, dette på grund af sin bog Om guderne, som han havde læst op fra i et privathus i Athen. Han forlod klogelig byen med kurs mod Sicilia; men undervejs skal han være omkommet ved et skibsforlis. Hans bog blev brændt på torvet i Athen.

Protagoras var som en ægte sofist orienteret om forskellige emner, og grundlagde faget grammatik. Flere af de begreber, vi benytter i dag, stammer fra ham, såsom ordklasser, substantivernes køn og verbenes tider.

Primært er han kendt for sit udsagn om, at "Mennesket er alle tings mål", som i betydning ligger tæt op ad et andet kendt udsagn, "alt er relativt". Protagoras argumenterede for, at et hvilket som helst forhold afhænger af det perspektiv, man anskuer det fra. Dermed gør han sig til talsmand for en filosofisk relativisme. Han adskiller sig således fra fx Sokrates og Platon, der begge mente, at der findes universelle sandheder. Hermed er grunden lagt for en filosofisk strid, der har eksisteret lige siden.

Protagoras' filosofi illustreres også af udsagnet "Til hver sag findes der to modsatte udsagn" – altså to diametralt modsatte udsagn, der for så vidt er lige sande. Nogle filosoffer spørger da, om det også gælder for udsagnet selv, dvs. om det også gælder, at der til hver sag ikke eller aldrig er to modsatte udsagn, der er lige sande. Kritikerne mener med dette spørgsmål at have vist, at Protagoras' filosofi er selvopløsende, noget der er karakteristisk for den filosofiske retning, der kaldes skepticisme. Relativismen er dog ikke uden fortalere. En af de mest kendte er den tyske filosof Friedrich Nietzsche.

Noter 

Førsokratikere
Oldgræske filosoffer
Sofisme
Elbo Herred

Elbo Herred er herred i det tidligere  Vejle Amt. I  middelalderen var det et distrikt under  Brusk Herred med navnet Elendæ, eller  Elnd (~Udland) og hørte det under Almindsyssel. Senere kom det under Koldinghus Len (i en periode i 1500-tallet til Hønborg Len) og fra 1660 Koldinghus Amt, indtil det i 1793 kom under det da dannede Vejle Amt.

Elbo Herred er det mindste i amtet, og udgør den yderste, østlige del af den halvø,   der skyder ud i Lillebælt mellem Vejle- og Kolding Fjord, med med  Trelde Næs og yderst Kasser Odde mod nordøst, og Snoghøj og Lyngs Odde mod sydøst. Mod vest grænser det til Holmans  og Brusk Herreder, fra hvilket det skilles ved den fra Vejle Fjord indtrængende Rands Fjord (eller Lillestrand) og Spang Å, der løber gennem den lavtliggende Elbodal. Herredet har måske været en ø, adskilt af Elbodalen, fra Rands Fjord til Gudsø Vig

I herredet ligger købstaden Fredericia og følgende sogne:

 Bredstrup Sogn
 Erritsø Sogn
 Taulov Sogn
 Vejlby Sogn

Indtil 2001 lå også Ullerup Sogn der bestod af de to vestlige landsbyer, Egum og Stoustrup, i herredet. Befolkningen deltes mellem Bredstrup Sogn og det nydannede Hannerup Sogn .

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 

 
 Mogens Lebech Frederiksen: "Af Elbo Herreds Historie" (Historie/Jyske Samlinger, 4. række, Bind 6; 1928) 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Vejle Amt
Hatting Herred

Hatting Herred er herred i Vejle Amt. I Kong Valdemars Jordebog hed det Hattynghæreth og hørte i middelalderen under Loversyssel. Senere kom det under Bygholm Len, og fra 1660 Stjernholm Amt, indtil det i 1799 sammen med Bjerre Herred kom under Vejle Amt.

Hatting Herred ligger vest for den halvø, der strækker sig ud mellem Horsens og Vejle Fjord, og grænser
mod nord og vest til Horsens Fjord, Aarhus Amt (Nim Herred ) og Nørvang Herred, mod syd til Vejle Fjord og
mod øst til Bjerre Herred. Vest- og nordgrænsen dannes til dels af Gjesager Å, som i sit nedre løb kaldes Bygholm Å; også Store Hansted Å danner på et stykke nordgrænsen; på sydøstgrænsen løber Ørum Å.

I herredet ligger følgende sogne:
 Daugård Sogn 
 Engum Sogn
 Hatting Sogn
 Hedensted Sogn
 Korning Sogn
 Løsning Sogn
 Stenderup Sogn
 Store Dalby Sogn
 Torsted Sogn
 Tyrsted Sogn
 Ølsted Sogn

Se også 
 Herregårde i Hatting Herred
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 
 Vejle amt i Danmarkshistorien – Historier fra Vejle amt 
 

Herreder i Vejle Amt
Holmans Herred

Holmans Herred er herred i Vejle Amt. Det  var oprindelig en del af Jerlev Herred, og nævnes første gang  i 1329 som et eget herred under navn af Holmbomothæreth (~ Holmboernes møde eller tingsted; Herredet har sandsynligvis i sin tid været en holm for sig, adskilt ved Vejle Fjord, Rands Fjord og dalen som  Skærup Å løber i). I middelalderen hørte det  under Almindsyssel; Senere kom det under Koldinghus Len, og fra 1660 Koldinghus Amt, indtil det i 1793 kom under det da dannede Vejle Amt.

Holmans Herred var  den nordlige del af halvøen  mellem Vejle- og Kolding Fjord, og grænser mod nord og nordøst til Vejle Fjord, mod sydøst til  af Elbo Herred, fra hvilket det skilles ved Rands Fjord og Spangå, mod sydvest til  Brusk Herred  og mod vest til  Jerlev Herred og Vejle købstads jorder. Højeste punkt er Hathøj der er  91 moh.

I herredet ligger følgende sogne:

 Gauerslund Sogn
 Gårslev Sogn 
 Mølholm Sogn (Ej vist på kort)
 Pjedsted Sogn
 Skærup Sogn
 Smidstrup Sogn
 Vinding Sogn

Se også 
 Danmarks regioner
 Danmarks amter (1970-2006)
 Danmarks amter (1793-1970)
 Danmarks amter (1662-1793)

Kilder 
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1924
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Vejle Amt