kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kongespejlet

Kongespejlet er en norsk middelalderbog fra omkring 1250 som skildrer datidens verdensbillede og giver instruktioner til købmanden og krigeren. Bogen er udformet som en dialog mellem far og søn, som det fremgår mere udførligt på engelsk: Konungs skuggsjá

Kongespejle (almindeligvis kaldet fyrstespejle) var en udbredt litterær genre i Europa i middelalderen og renæssancen.

Renæssancens bidrag til denne litterære genre omfatter Erasmus af Rotterdam's Institutio principis Christiani Uddannelse af en kristen fyrste fra 1516 og den mere kendte florentiner Nicolò Machiavelli's Fyrsten fra 1513 (udgivet posthumt i 1532).

Eksterne henvisninger 
 Kongespeilet, fuldstændig udgave på norsk

Norges historie
Litteratur fra middelalderen
Erik Lönnroth

Nils Erik Magnus Lönnroth (født 1. august 1910 i Göteborg, død 10. marts 2002 sammesteds) var en svensk historiker.

Lönnroth mødte 1928, på sin allerførste dag som studerende ved Göteborgs högskola, ved et tilfælde historikeren Curt Weibull, professor ved Göteborgs högskola, der kom til at øve stærk indflydelse på hans tilgang til det historiske studium.

Den unge Lönnroth slog allerede som 24-årig sit navn fast som historiker med afhandlingen Sverige och Kalmarunionen 1397–1457, Göteborg 1934 (optrykt 1969). I bogen præsenterer han en tolkning af kroningsdokumentet og unionsbrevet, de to aktstykker fra Kalmarmødet 1397, der blev grundlaget for praktisk taget al senere forskning i Kalmarunionens politiske historie: Kroningsdokumentet og unionsbrevet er udtryk for henholdsvis regimen regale og regimen politicum. Og i forlængelse deraf var det naturligt for Lönnroth at drage den slutning, at kroningsbrevet udtrykker kongemagtens unionsprogram, mens unionsbrevet er udtryk for aristokratiets. Og da kroningsbrevet var det dokument, der fik den retsgyldige form, var Kalmarmødet i 1397 en sejr for kongemagten over de nordiske rigers aristokrati.

Afhandlingen gjorde Lönnroth til fil.dr., og han blev ansat som docent ved Göteborgs högskola. 1942-1953 var han professor ved Uppsala Universitet, før han kom hjem til sin fødeby og 1953-1977 var professor ved Göteborgs Universitet.

Erik Lönnroth var medlem af Det svenske Akademi i de sidste 40 år af sit liv.

Eksterne henvisninger 
 

Peter Englund om Erik Lönnroth  – ved Erik Lönnroths død overtog Peter Englund hans plads i Det svenske Akademi og holdt denne tiltrædelsestale om sin forgænger.

Historikere fra Sverige
Personer fra Göteborg
Ansatte ved Uppsala Universitet
Faglitterære forfattere fra Sverige
Ansatte ved Göteborgs Universitet
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Professorer fra Sverige
Farvesymbolik

Farvernes symbolik handler om at man inden for psykologien tillægger man farver forskellige betydninger og indvirkninger på mennesket. Kunsten har desuden haft stor indflydelse på forståelsen for farver.

Også inden for alternative livsforståelser, har farverne fået betydning, fx inden for drømmetydning, healing, aurasyn og astrologien.

Omkring 1200 opstillede Pave Innocens 3. bestemte regler for anvendelse af farver i Roms kirker, regler som siden er blevet almindelige i vesterlandske kirker.

Se også 
 Farve
 Farvesystem
 Liturgiske farver

Eksterne henvisninger 

 Om farvepsykologi
Aldehyd

Et aldehyd er både betegnelsen for den organiske funktionelle gruppe bestående af en carbonylgruppe, som er bundet til et H-atom (RCHO) og til en gruppe, der enten kan være endnu et H-atom eller et organisk radikal, og kemiske forbindelser, der indeholder en sådan gruppe. De fleste sukre er aldehyder eller derivater deraf, som regel hemiacetaler eller acetaler. Det mest simple aldehyd er formaldehyd (IUPAC-navn methanal):

Navngivning 
Aldehyder kan navngives på to måder: ved at tilføje endelsen -al til navnet på den tilsvarende alkan, alken eller alkyn; eller ved at tilføje -carbaldehyd til navnet på forbindelsen, hvor aldehydgruppen er skiftet ud med H. Et eksempel på det første er methanal, CH2O, der er navngivet ud fra methan, CH4, et eksempel på det andet er cyclohexancarbaldehyd, c-C6H11CHO, det er navngivet ud fra cyclohexan.

Kemiske egenskaber 

Carbonylgruppen er polær, hvilket gør at aldehyder smelter og koger højere end de tilsvarende alkaner, og at de er mere opløselige i vand. I vandig opløsning forefindes aldehyder normalt på hydratiseret form som geminale dioler, dvs RCH(OH)2.

Reaktioner

Fremstilling 

Aldehyder fremstilles som regel på en af fire måder:

 Delvis oxidation af en primær alkohol
 Delvis reduktion af et syrederivat
 Spaltning af en alken med reduktiv ozonolyse
 Hydroformylering af en alken med CO og H2

Ved oxidationen kræves specielle omstændigheder for at undgå oxidation til syre. Dette gøres som regel under vandfrie omstændigheder.

Nukleophile additioner 

 Aldehyd + nukleophil → tetraedrisk additionsprodukt
 Aldehyd + alkohol + katalytisk syre el. katalytisk base → hemiacetal
 Hemiacetal + alkohol + katalytisk syre → acetal
 Aldehyd + NaBH4 → alkohol
 Aldehyd + RMgX (Grignardreagens) → magnesiumalkoholat
 magnesiumalkoholat + H2O → sekundær alkohol
 Aldehyd + H2O → hydrat
 Denne ligevægt er som regel forskudt mod venstre, men formaldehyd og aldehyder med elektrontiltrækkende grupper (eksempelvis chloral, CCl3CHO) findes som hydrater i vandig opløsning.

Keto-enol tautomeriseringen 

Aldehyder med et eller flere α-H'er, dvs. H-atomer på kulstofatomet ved siden af carbonylgruppen, kan tautomerisere til enoler, enten syre- eller basekatalyseret. Enoler og især de tilsvarende anioner, enolater, er nukleofile på α-C'et. α-H'et har en pKa-værdi på 20 i simple aldehyder.

Aldolkondensationen 

 Aldehyd + base → enolat
 Aldehyd + Enolat → aldol
 Aldol → α-β-umættet aldehyd + H2O

Andre reaktioner 

 Aldehyder oxideres nemt til carboxylsyrer, både af oxiderende stoffer som permanganationen og chrom(VI)oxid, og af luftens ilt. De fleste aldehyder er derfor ikke stabile i luft, men omdannes langsomt til den tilsvarende carboxylsyre

Se også 
 Formaldehyd
 Metaldehyd

Eksterne henvisninger 

 
Funktionelle grupper
Regimen regale og regimen politicum

Regimen regale og regale politicum er to latinske udtryk om styreformer, som den svenske historiker Erik Lönnroth i 1934 introducerede i debatten om Kalmarunionens politiske historie. De to begreber bør snarere betragtes som analytiske idealtyper end som beskrivelser af eksisterende politiske systemer i middelalderen.

Lönnroth hentede sine begreber om regimen regale og regimen politicum fra den middelalderlige teolog Ptolemæus af Lucca, hvis ideer bl.a. Giles og Aegidius af Rom (død 1316) byggede videre på i værket De regimine principum (ca. 1277-1280). Hos Ptolemæus og Aegidius var fyrsten under regimen regale repræsentant for det guddommelige overherredømme, mens den skrevne lov under regimen politicum havde den funktion. Man kan sige, at forskellen er, om fyrsten er loven, eller han er bundet af den, der vedtages af en repræsentativ forsamling. Magt og autoritet er således under regimen regale noget, der udgår og uddelegeres fra kongen, mens han i regimen politicum tildeles denne magt af for eksempel rigsrådet.

Man må tro, at kongemagten stræbte efter regimen regale, mens aristokratiets interesse lå i at søge at realisere et regimen politicum.

Litteratur 
 Erik Lönnroth: Sverige och Kalmarunionen 1397-1457, Göteborg 1934 (optrykt 1968). Særligt s. 22-24 er relevante.
 Kai Hørby: "Kalmarunionens statsret" i Profiler i Nordisk Senmiddelalder og Renaissance. Festskrift til Poul Enemark, Arusia – Historiske Skrifter II: Århus 1983, s. 1-9. Nuancerer på nogle områder Lönnroths synspunkter.

Begrebspar
Sverige i middelalderen
Ideologier[[
]]
Kongerigets arkiv

Kongerigets arkiv eksisterede i perioden 1861-1889 og fungerede som fællesarkiv for det danske kongeriges ministerier. I praksis betød det Indenrigs-, Finans-, Justits- og Kultusministeriets arkiver. Det var først i 1875, at det officielt fik navnet Kongerigets arkiv. Fra 1889 kom det til at udgøre Rigsarkivets 2. afdeling.

Litteratur
Vagn Dybdahl: "Arkiver og politik" i Johan Hvidtfeldt og Harald Jørgensen (red.): Afhandlinger tilegnede arkivmanden og historikeren rigsarkivar, dr.phil. Axel Linvald af nordiske fagfæller på halvfjerdsårsdagen 28. januar 1956, Rosenkilde og Bagger:København 1956, s. 91-114

Danmarks arkiver og arkivalier
Gehejmearkivet

Gehejmearkivet fungerede under enevælden som kongens og rigets arkiv i København. På Københavns slot samlededes 1582 ældre arkivalier fra arkiverne i Vordingborg og Kalundborg. De dannede grundlaget for Gehejmearkivet. 1720 fik arkivet egen bygning på Slotsholmen. 1883 fik det fælles ledelse med Kongerigets arkiv i form af A.D. Jørgensen. I 1889 blev Gehejmearkivet til Rigsarkivets 1. afdeling.

Danmarks arkiver og arkivalier
Danske myndigheder under enevælden
Erwin von Witzleben

Generalfeltmarskal Erwin von Witzleben (4. december 1881 i Breslau nu i Polen – 8. august 1944 i Berlin ved henrettelse) var en tysk officer; generalfeltmarskal fra 1940.

Von Witzleben gjorde tjeneste som generalstabsofficer under 1. verdenskrig. Allerede i 1935 havde han forbindelse med modstandere mod nazistyret. Under 2. verdenskrig var han øverstbefalende i Polen og derefter i Frankrig.

Von Witzleben blev dømt til døden for delagtighed i 20. juli-attentatet mod Adolf Hitler og henrettet af SS den 8. august 1944 i fængslet i Plötzensee. Han blev klædt nøgen og  hængt.

Eksterne henvisninger 

20. juli-attentatet
Modstandsfolk fra Tyskland
Tysklands militære personel i 1. verdenskrig
Feltmarskaller i Nazi-Tyskland
Personer henrettet ved hængning
Personer myrdet af Nazityskland
Modtagere af Jernkorset
Modtagere af Æreskorset
Personer fra Schlesien
Policy

Policy er et fagudtryk, der især anvendes indenfor Statskundskab.
Begrebet, der udtales på engelsk, er den del af det danske "politik"-begreb, der fokuserer på indholdet i politiske beslutninger. En analyse af politik inddrager typisk, hvorfor en beslutning bliver truffet, hvem der er interessenter, hvordan beslutningen træffes, hvordan beslutningen bliver omsat til praktisk politik, og hvordan beslutningen efterfølgende evalueres.

Udtrykket policy kan ikke oversættes direkte til dansk, om end de forskellige del-elementer i analysekæden kan oversættes. Den oftest benyttede oversættelse er "det politiske indhold".

I den engelske tradition omfatter hele årsagskæden for beslutningen tre elementer. Udover policy er det:
 De politiske beslutningsprocesser (politics).
 De politiske institutioner (polity).

De tre elementer supplerer hinanden i den parlamentariske styringskæde.

Se også 
 Offentlig politik, fra det engelske begreb public policy.

Statskundskab
Indigo

Indigo spektrum
  
Indigo farvestof
Indigo er en bestemt blå farve, der kan udvindes af flere arter af slægten Indigo (Indigofera): Almindelig Indigo og Indigofera suffruticosa. Ordet indigo betyder 'farven fra Indien'. Den har været brugt til indfarvning af mumiers klæder i Egypten.

Farvespændet i indigo går fra en dyb, nærmest purpurmørkeblå i den gennemfarvede, mørke ende, til en sart, bleg, prøjserblå tone i den lyse ende. Jeans (cowboybukser) var traditionelt farvet med indigo.
Farven ligner en blanding af blå og rød i den fuldfarvede version, men det skyldes, at den blå farve er så ekstremt dyb, at den grænser til ultraviolet, og derved kommer det blå til at se rødligt ud.

Farvestoffet findes også i andre planter. Før indigo-farvestoffet kom til Europa fra Indien brugte man planten vajd til blåfarvning.

Kemi 

Den kemiske formel for indigo er 2,2'-Bis(2,3-dihydro-3- oxoindolyliden). Indigo er ikke opløseligt i vand, men det er den reducerede form, leuco-indigo (indigohvidt).

Indigo var en af de sværeste farver at fremstille syntetisk. Adolf Baeyer fik den først fremstillet i 1880, men det var først næsten 20 år senere, at firmaet BASF fandt en effektiv produktionsmetode.

Se også 
 Violet
 Farvesymbolik
 Farve

Eksterne kilder/henvisninger 

 Indigo. Biosite
 Sharon Bertsch McGrayne, Prometheans in the lab, 

Farver
Komprimering

Ordet komprimering eller kompression har flere betydninger:
Gaskomprimering
Datakomprimering
Kompressionsforhold

Se også
Kompressor
WinZip

WinZip er et grafisk (i modsætning til pkzip) computerprogram til styresystemet Windows, der bruges til komprimering af filer. WinZip har også et antivirusprogram som beskytter computeren. For få år
siden undersøgte eksperter i hvilke programmer det installerede i baggrunden, de mente at der var malware i WinZip mappen (PC Folder).

Udgivet af WinZip Computing Inc. i USA

Eksterne henvisninger 
 WinZip.com

Filkomprimeringssoftware
Systemværktøjer til Windows
Lejesæd

Lejesæd er betegnelsen for korn eller frøafgrøder, der ikke har tilstrækkeligt stive strå, hvorfor disse bøjer sig tæt ved jordoverfladen. Lejesæd kan forværres ved overgødskning eller i særligt gode vækstår, hvor akset bliver tungere end normalt. Kraftige regnbyger i slutningen af vækstsæsonen kan også skabe lejesæd, i og med at vand på blade og aks på det enkelte kornstrå gør disse voldsomt tungere.

Lejesæd er et problem, dels fordi det kan være vanskeligt at høste afgrøden, selvom moderne mejetærskere har særlige opsamlingsmekanismer til det, og dels fordi kornet i de nedbøjede aks kan komme i kontakt med jorden og spire med forringet udbytte og kvalitet af høsten som resultat.

Modvirkning af lejesæd
Der er flere brugbare metoder til at forhindre lejesæd:
 Brug af stråforkortere
 Reduceret gødskning
 Gødskning i flere tempi

Oprindeligt blev lejesæd betragtet som et teknisk problem, der kunne løses ad kemisk vej. Men fra år 2000, hvor undersøgelser kom frem til den konklusion, at stråforkortere medførte nedsat fertilitet, bliver brugen af disse stoffer af nogle anset for at være et problem for folkesundheden. De danske vandmiljøplaner har medført en kraftig restriktion i kvælstoftilførslen, og dermed reduceret problemet. Yderligere tilfører man nu gødning i flere tempi, så en del af kvælstoftilførslen først sker på det tidspunkt, hvor aksdannelsen sker. Ved at tilføre gødning (primært kvælstof) ad flere omgange "tvinger" man afgrøden til at afsætte et kortere og stivere strå med mindre risiko for at bøje.

Noter 

Planteavlsbrug
Korn
Clairvoyance

Clairvoyance er påstået evne for synskhed. Fra fransk clair + voir klar + se. Evnen til at se det skjulte  og til at se ind i fremtiden.

Clairvoyant er ikke en beskyttet titel.

Eksempler på personer der påstår at være clairvoyante 

 Lorraine Warren
 Gry Bay
 Hannibal Hildorf

Se også 
 Ekstrasensorisk perception
 Aura

Eksterne henvisninger 
 
 

New age praksisser‎
Esoterik
Franske ord og vendinger
Savoyen

Savoyen (fransk: Savoie, italiensk: Savoia) var historisk en region i den vestlige del af Alperne mellem Genevesøen, Rhône og Mont Cenis. I dag er regionen delt mellem de franske departementer Haute-Savoie og Savoie. Tilsammen dækker området 10.074 km² og har ca. 1 million indbyggere. Savoyen omfatter flere af de højeste alpetinder og er det højest beliggende landskab i Europa.

Indbyggerne i Savoyen kaldes savoyarder.

Historie

Kelterne/Romerne 
Det keltiske område Sapaudia nævnes i kilder fra det 4. århundrede f.Kr.. I år 122 kom det under romersk kontrol og blev senere sammen med andre galliske områder en del af provinsen Alpes Graiae et Vallis Poeninnae.

Burgunderne/Frankerne 
I forbindelse med det Vestromerske riges kollaps blev Savoyen i 437 erobret af burgunderne. Burgunderriget blev i 500-tallet erobret af frankerne, men opretholdt en form for selvstændighed og genopstod som kongerige i 880. I 1032 uddøde Burgunds kongeslægt, og Savoyen blev en del af det tysk-romerske rige.

Et selvstændigt hertugdømme 
Mellem 1416 og 1714 var Savoyen forenet med Piemonte i et hertugdømme. Ved freden i Utrecht 1713 måtte Spanien afstå det tidligere kongedømme Sicilien til huset Savoyen-Piemonte, og hertugen udråbte sig til konge. Siciliien blev dog i 1720 byttet med Sardinien, og Savoyen-Piemonte og Sardinien blev forenet i kongeriget Piemonte-Sardinien, som kom til at spille en vigtig rolle i Italiens samling i det 19. århundrede.

Indlemmelse i Frankrig 
Mellem 1792 og 1815 var Savoyen okkuperet af Frankrig, men Wienerkongressen gav området tilbage til kongeriget Sardinien-Piemonte. I 1860 blev det afstået til Frankrig efter en omstridt folkeafstemning.

Våben 
Kongerne i Italien 1861-1946 og i Sardinien 1815-1861 tilhørte fyrsteslægten Savoyen, der regerede til 1946. Derfor ses det dannebrogslignende våben (der ligesom Dannebrog er beslægtet med symbolet for Johanniterordenen) på en del officielle italienske bygninger fra tiden 1860-1946.

Se også
 Hertugdømmet Savoyen

Frankrig i middelalderen
Italien i middelalderen
Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Frankrigs tidligere provinser
Orange

Orange
Orange er en farve mellem rød og gul.

Farvens navn stammer oprindeligt fra appelsinen, der på latin hedder aurantius. Det engelske ord 'orange' er påvirket fra latins aurum, der betyder guld.

Orange i middelalderen var også en meget rig farve den var meget strålende og folk kunne se på den måde at man havde mange penge.

Symbolik 

Max Lüscher forbinder orange med kvaliteterne: vital kraft, stræben, trang til resultater, impuls, viljen til at vinde, seksuel potens, handling, produktivitet. Den er viljens virkning og styrke.

Alkymisten Abraham the Jew kaldte orange for desperationens farve.

Orange forbindes ofte med ild og flammer. Den kan også forbindes med stolthed og ambitioner. Samt grusomhed og egoisme.

I drømme er orange tegn på særlig kraftig aktivitet, og en appelsin (med dens orange farve) tolkes som meget positiv.

Hara-chakraet farve er orange. Dette chakra står for livsglæde, energi, spontanitet, humor, seksualitet. Er chakraet mere ferskenfarvet, har det med kosmiske aspekter, lykke, dyb intensitet og dybe følelser at gøre. Haras element er vand. Herfra strømmer livsenergien qi.

Orange tilhører stjernetegnet løven. Beskrivelser af løvens personlighed har dermed god sammenhæng med farvens symboler; herunder bl.a. stolthed, livsglæde, energi, spontanitet.

I Irland er grøn katolikkernes farve, mens orange er protestanternes.

Trivia 
Efter DSB's reklamer for Orange priser (hvor pointen er, at det er så billigt, at der må være noget galt) er orange blevet håndværkerslang for "sort arbejde", arbejde uden faktura, som ikke opgives til skattevæsenet.

I Indien blev stærkt kriminelle, der var dømt til døden, klædt i orange tunika. Nogle indisk-inspirerede religiøse sekter bærer orange klæder.

I USA bærer de fleste indsatte i fængslerne orange dragter.

Se også 
 The Color Orange

Referencer 
 

Farver
Peter Møller

Peter Møller Nielsen (født 23. marts 1972 i Abildgård Sogn ved Frederikshavn) er nuværende fodbolddirektør i DBU og tidligere professionel fodboldspiller. Han stoppede sin karriere i 2005 i FC København, hvor han var kendt som '32' efter sit trøjenummer. Samme nummer er også titlen på hans selvbiografi som udkom i efteråret 2005. 

Peter Møller har spillet 20 kampe for Danmarks fodboldlandshold og scoret 5 mål. Han debuterede mod Island 4. september 1991 og spillede sin sidste landskamp mod Ukraine 30. marts 2005. Han har spillet 22 kampe for det danske U/21 landshold og scoret 16 mål. Han har deltaget i VM i Frankrig i 1998 og i OL i Barcelona i 1992.

Peter Møllers fodboldkarriere har ført ham vidt omkring: LKB, AaB, FCK, FC Zürich, Brøndby IF, PSV Eindhoven, Real Oviedo, Brøndby igen, Oviedo igen, Fulham F.C., Oviedo igen og endelig FCK igen.

Peter Møller var topscorer i den danske Superliga i 1992 og 1993 (for AaB) og er med i alt 135 mål den tredjemest scorende spiller i Superligaen nogensinde (primo maj 2017), kun overgået af Søren Frederiksen som har scoret 139 mål, og Morten Duncan Rasmussen der har scoret 145 mål.

I 2005 blev han valgt som formand for fodboldspillernes faglige organisation, Spillerforeningen.

Peter Møller stoppede sin aktive karriere ved afslutningen på efterårssæsonen 2005 og blev ansat som studievært på DR Sporten i Danmarks Radio i 2005. Han sagde dog sit job op i april 2007 efter at det kom frem, at Danmarks Radio skulle spare væsentligt på DR Sporten på grund af dårlig økonomi efter udflytningen til DR-Byen i Ørestad. Senere kom han til TV 2 Sport, men skiftede i juli 2009 til Canal 9, hvor han var ansat, indtil han i januar 2011 vendte tilbage til DR Sporten. Efter verdensmesterskaberne i fodbold i Rusland 2018 stoppede Peter Møller på DR Sporten, eftersom Danmarks Radios sportsredaktion flyttede til Århus.

Den 2. oktober 2018 blev det offentliggjort af DBU, at Peter Møller var blevet ansat som fodbolddirektør i DBU.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra AaB
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra Real Oviedo
Fodboldspillere fra PSV Eindhoven
Fodboldspillere fra Fulham F.C.
Fodboldspillere fra FC København
Tv-værter fra Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Personer fra Frederikshavn
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1992
Angribere (fodbold)
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Plimsoll-mærke

Plimsoll-mærke, er det uformelle danske navn for lastelinjemærke, der viser det mindste tilladelige fribord i forbindelse med skibes lastekapacitet, hvor der tages højde for forskellene i vandets massefylde på forskellige steder og årstider. 

Mærket er påført alle handelsskibe og bliver kontrolleret og godkendt af fartøjets klassifikationsselskab. 

Det officielle engelske navn er International load line. Det uformelle navn stammer fra Samuel Plimsoll, der kæmpede en utrættelig kamp for at forbedre sikkerheden for de engelske søfolk. Kampen endte, da det britiske parlament vedtog the Merchant Shipping Act i 1875. Loven påbød indførelse af lastelinjer på alle handelsskibe. Det forhindrede "kisteskibe" (eng. coffin ship; plimsollere bruges ikke i England), dvs. skibe der bevidst blev overlastet for at ejeren kunne indkassere forsikringspræmien, når skibet sank som forventet.

Lastekode
Bogstaverne i lastekoden har følgende betydning:

TF – Tropisk ferskvand
F – Ferskvand
T – Tropisk havvand
S – Havvand, sommer
W – Havvand, vinter
WNA – Vinter i nordatlanten

Plimsoll-mærket (lastelinjemærket) er et relativt mål og er ikke direkte sammenligneligt med Amningsmærker

Se også 
Fribord (skib)
Vandlinje

Skibsterminologi
Handelsmesse

Handelsmesse (også kaldet messe) er en udstilling, hvor en større gruppe producenter og forhandlere udstiller varer, og indgår handelsaftaler. Messer er typisk begrænset til en bestemt faggruppe, målgruppe eller tema. De afholdes ofte i haller som f.eks. Forum og Øksnehallen i København , eller i deciderede udstillingscentre som Bellacentret, eller som Messecenter Herning, der er Skandinaviens største messe- og udstillingscenter med over 100.000 m² udstillingsareal.

Messer i historisk perspektiv 
Begrebet "messe" stammer fra det katolske Kermesse, en festligholdelse af en kirkes indvielsesdag. Ved denne lejlighed strømmede folk til kirken fra nær og fjern – og det benyttede de handlende sig af. De stillede deres boder op omkring kirken og falbød deres varer til kirkegængerne. Byer som Leipzig og Frankfurt i Tyskland fik tidligt særlige privilegier som messebyer. Privilegier, som har holdt ved siden, idet begge byer stadig er vigtige messebyer med meget store haller til messer og udstillinger.

Typer af messer 
Der findes flere typer af messer:
 Fagmesser. Fagmesser henvender sig til en bestemt faggruppe. Som eksempel kan nævnes Agromek i Herning, der henvender sig til landbruget.
 Lukkede fagmesser. Lukkede fagmesser har kun adgang for en bestemt type gæster. Det kan f.eks. være indbudte gæster eller indkøbere inden for en bestemt branche. 
 Publikumsmesser. Publikumsmesser er rettet imod forbrugerne. Som eksempel kan nævnes messer som feriemesser, biludstillinger samt mindre messer med lokale håndværkere og erhvervsdrivende.

Se også 
 Champagnemesser

Messe
Massemedier