Elefantordenen

Elefantordenen er den fornemste danske orden og stammer fra midten af det 15. århundrede; den nugældende statut er fra 1693 med mindre ændringer fra 1808 og 1958. Elefantordenen har én klasse. Ordensherren er Danmarks regent.

Oprindelse 
Ordenen blev stiftet af Christian I i form af Guds Moders Selskab. Der findes ikke bevarede dokumenter om dette; men angående bygningen af Hellig Tre Kongers Kapel i Roskilde Domkirke nævnes i 1462, at det indrettes til selskabet. Stiftelsen er formodentlig sket senest i 1457, hvor man ved, at Christian 1. tildelte ordenskæder i sine tre riger. Pave Sixtus 4. udstedte statutter for selskabet i 1474.

Selskabet var på dette tidspunkt begrænset til 50 mennesker af begge køn og havde som ordenstegn en kæde med en figur af jomfru Maria med barnet. Sønnen Kong Hans' gravsted fra 1513 i Sankt Knuds Kirke i Odense afbilder kongen med en kæde af elefanter, som man formoder er ordenskæden, idet hans søn Christian II fem år tidligere havde tildelt selskabets skriftefader Erik Valkendorf et våben med en tårnbærende elefant. Desuden kendes fra 1477 en afbildning af kæden fra et østrigsk gravmæle.

Også Christian II uddelte som konge ordenstegn, men Reformationen og hans afsættelse betød enden på det katolske broderskab, og først Frederik II genoptog ordensuddelingen. Fra 1580 ved man med sikkerhed, at det drejer sig om ordenstegn i form af en elefantformet guldmedaljon, der har erstattet helgenbilledet. Et eksemplar opbevares på Rosenborg.

Fra Christian IV's tid kendes afbildninger af ordenen båret i et blåt bånd om halsen, og i Frederik III's regeringstid fandt insignierne deres nuværende form med hvid elefant, blåt skærf og ordensstjerne (i begyndelsen broderet, senere af sølv).

I 1679 trådte Christian V's første statut i kraft, og den blev revideret i 1691 og atter den 1. december 1693 og er den nugældende statut. Her begrænsedes antallet af riddere til 30 værdige mænd (kongehuset ikke medregnet) af luthersk tro, som i forvejen skulle være riddere af Dannebrog (denne orden blev grundlagt 1671). Denne regel er dog blevet brudt mindst én gang; nemlig da Woldemar baron Løvendal i 1711 blev Elefantridder uden i forvejen at være Dannebrogsridder. I perioden mellem 1671 og 1693 blev adskillige personer udnævnt til Elefantriddere uden at være Dannebrogsriddere (eksempelvis hertug Ernst Günther 1675 og Cornelis Tromp 1676).

I Frederik VI's regeringstid, hvor begge danske ridderordener undergik en udvidelse i antallet af riddere og en opblomstring inden for ceremoniellet, bortfaldt dog i 1808 antalsbegrænsningen og religionskravet for elefantridderne.

Insignier 

 Ordenskæden er af guld og består af led, der skiftevis er udformet som tårne og elefanter, sidstnævnte forsynet med blåemaljerede dækkener med bogstavet D for Dacia, middelalderlatin for "Danmark" (også: Dania).

 Ordenstegnet er en 5 centimeter høj elefantfigur af massivt guld dækket med hvid emalje. På ryggen bærer den et vagttårn; foran dette sidder en morian og styrer elefanten med et spyd. På elefantens højre side er et latinsk kors af diamanter, og på venstre side ordensherrens monogram. Krigselefanten menes at symbolisere kristendommens forkæmpere, og elefanten er et gammelt symbol på kyskhed og gudfrygtighed.

 Ordensstjernen er en ottetakket sølvstjerne med en forgyldt og rødemaljeret skive i midten, hvorpå er anbragt et kors af perler omgivet af en laurbærkrans i sølv. Stjernen bæres på venstre side af brystet.

 Ordensskærfet er af lyseblå vatret (moireret) silke og 10 centimeter bredt hos mænd, 6 centimeter hos kvinder (heraf udtrykket "blå ridder", modsat Dannebrogordenens "hvide ridder"). Det bæres modsat næsten alle andre ordener fra venstre skulder mod højre hofte, hvor ordenstegnet hænger. Skærfet bæres inden for civile og uden på militære jakker. Kæde og skærf bruges ikke samtidig, idet ordenstegnet hænger i enten kæden eller skærfet.

Enevældens ordensdragt 
Under enevælden fandtes en særlig ordensdragt for ridderne, bestående af hvid jakke med kniplingskrave, løse hvide knæbukser og hvide knæstrømper, alt med guldbroderede kanter og knapper; karmoisinrød kappe med hvide kanter, hvid skulderkappe med guldbroderi og lange guldsnore med kvaster; sort hat med røde og hvide strudsefjer samt sabel i hvidt gehæng. Brugen af dragten aftog dog igennem 1700-tallet, men genoplivedes i Frederik 6.s regeringstid, hvor også en daglig uniform, et bordeauxfarvet sæt med hvide knæstrømper, indførtes. Siden anvendtes dragterne kun ved kroninger og forsvandt sammen med disse ved enevældens afskaffelse.

Administration

Ordensherre 
Ordensherren for både Elefantordenen og Dannebrogordenen er Danmarks regent, i dag Dronning Margrethe II. Ordensherren bærer endnu i dag Christian 5.s ordenstegn.

Ordenskapitel og ordensofficianter 
De Kongelige Ridderordeners Kapitel, der er fælles for Elefant- og Dannebrogordenen, har til huse i Det Gule Palæ ved siden af Amalienborg. Her administreres tildelingen af ordener, og riddernes levnedsbeskrivelser (se nedenfor) opbevares i kapitlets arkiv.

Fem officianter arbejder sammen med ordensherren om administrationen af ordenerne:
 Ordenskansler: Prins Joachim
 Ordenssekretær: kabinetssekretær, kammerherre Henning Fode
 Ordensskatmester: fhv hofchef, kammerherre Per Thornit
 Ordenskapitlets sekretær: kontorchef Anne Berg Mansfeld-Giese
 Ordenshistoriograf: lektor Jes Fabricius Møller

Formalia

Ordenens devise 
Elefantordenens devise er Magnanimi pretium, "Den storsindedes løn" (anderledes oversættelser kan skyldes, at magnanimus også kan oversættes med "uforfærdet", samt at ordet i princippet kan gå på både giveren og modtageren).

Ordensdage 
Elefantordenen har tre ordensdage, på hvilke ordenstegnet traditionelt må bæres i kæde. Kongehusets medlemmer anvender dog også kæde ved andre lejligheder.

 1. januar: Riddernes ordensdag, falder sammen med Kongehusets nytårskur.
 16. april, regentens fødselsdag: Ordenens højtidsdag (fælles med Dannebrogordenen).
 28. juni, Valdemar Sejrs fødselsdag: Ordenens højtidsdag (fælles med Dannebrogordenen).

Ud over regentens fødselsdag havde ordenen tidligere tre ordensdage: 3. juledag, 3. påskedag og 3. pinsedag. Sidstnævnte festligholdtes på Frederiksborg Slot, hvor ridderne bar ordensdragt.

Ordenskapel 

De to danske ridderordeners fælles kapel blev af Christian 5. oprettet i det øvre galleri i Frederiksborg Slotskirke, der blev enevoldskongernes salvingskirke. Kapellet var i begyndelsen forsynet med en tronstol samt skamler til hver ridder; dog vides det kun med sikkerhed at være brugt til en ordenshøjtidelighed med nyudnævnelser i 1694.

Da Frederik 6. i 1808 udvidede tildelingen af Dannebrogordenen og indførte den fælles ordensdag 28. juni, ombyggedes hele kirken til et udvidet ordenskapel af C.F. Hansen. Ceremonien i forbindelse med ordensudvidelsen blev dog flyttet til Rosenborg; og i 1833 førtes kirken tilbage til det tidligere udseende.

Våbenskjolde for alle elefantriddere og storkorsriddere af Dannebrogordenen ophænges stadig i kirken, idet den nye ridder i samarbejde med den kongelige våbenmaler blasonerer (udformer) sit skjold. Det omgives med afbildninger af ordenens skærf og kæde samt en latinsk tekst med ridderens eventuelle fyrstelige titel og datoen for optagelse i ordenen. Gennem tiden har det stigende antal riddere bevirket, at ældre våbener har måttet flyttes fra kapellet til tilstødende gange og trapper.

Tildeling 
Tildeling af kongelige ridderordener er ordensherrens afgørelse. I modsætning til Dannebrogordenen, der tildeles efter ret faste kriterier, eksisterer kun delvis en fast praksis for Elefantordenen. Historisk kan der dog peges på nogle tendenser i tildelingen:

 Som rigets højeste orden er det Elefantordenen, der bruges til udveksling mellem statsoverhoveder, der aflægger officielt besøg hos hinanden. Det er almindelig diplomatisk praksis, at staterne ved besøget anerkender hinanden ved at "bytte" ordener. Dette bruges dog kun, hvis begge stater har en civil orden, der kan udveksles. Amerikanske præsidenter har f.eks. ikke modtaget Elefantordenen, da USA ikke selv uddeler civile ordener.

 Ordenen har også været givet til udlændinge, der har ledet en ekstraordinær militær eller politisk indsats for Danmark. Dette er f.eks. baggrunden for tildelingen til de nederlandske flådeofficerer Jacob Obdam, Egbert Kortenaer og Cornelis Tromp (svenskekrigene), Wellington, von Blücher og Fyrst Metternich (napoleonskrigene) og Eisenhower, Montgomery og Churchill (2. verdenskrig).

 Som monarkens orden tildeles Elefantordenen medlemmer af Kongehuset; Det danske kongehus skelner i modsætning til visse andre monarkier ikke mellem civile ordener og husordener (dynastiske ordener, til husets egne medlemmer). Ved statsbesøg imellem monarkier kan ordenen også gives til den besøgende/besøgte monarks familiemedlemmer.

 Indenlandske ikke-kongelige modtagere har historisk set været personer, der ligesom kongehuset har haft statens tjeneste som livsgerning, under Enevælden således flere af kongens ministre. I nyere tid har ordenen været givet til personer, der har ydet en ekstraordinær indsats for staten, eller til forskere, der har gjort internationalt væsentlige videnskabelige landvindinger.

Riddere 
Det har tidligere været uklart, om ordenen ifølge Christian 5.s statutter kunne tildeles kvinder. Det blev fastslået ved kongelig forordning af 9/4 1958, at den kunne modtages af begge køn, men som det ses, har det siden 1892 været praksis, at kvinder inden for kongehuset samt kvindelige regenter lejlighedsvis kunne modtage insignierne af ordensherren uden dog at regnes blandt eller benævnes riddere.

I det 20. århundrede har fem borgerlige danskere modtaget ordenen. Det er general Johannes Zeuthen Schroll, sprogforskeren, prof. dr. phil. Vilhelm Thomsen, skibsreder (ØK) Hans Niels Andersen, fysikeren, prof. Niels Bohr og skibsreder (A.P.Møller) Arnold Mærsk Mc-Kinney Møller. Af udlændinge er der i 1900-tallet ud over statsoverhoveder tre borgerlige modtagere: Dwight D. Eisenhower, Bernard Law Montgomery og Winston Churchill.

Indehavere har ret til titlen Ridder af Elefantordenen (forkortet R. af E., f.eks. på brevpapir og lignende). Derudover bliver elefantriddere placeret i 1. rangklasse, nummer 1, ved det danske hof og dermed tillagt prædikat af (hans/hendes) Excellence, hvis de ikke i forvejen har et højere prædikat.

Ved udnævnelsen til ridder opfordres modtageren til at indsende et vita, dvs. en levnedsbeskrivelse til Ordenskapitlet, der i sit arkiv opbevarer alle levnedsbeskrivelser siden 1884 samt nogle få ældre. De fleste ældre beskrivelser gik tabt ved Christiansborgs brand i dette år.

Ved en ridders død skal ordensinsignierne returneres til ordensherren. Til dato har cirka 800 personer modtaget Elefantordenen.

Nulevende riddere, kronologisk efter optagelse

Indtil 1959 
 20. april 1947: Margrethe 2., Danmarks dronning, daværende prinsesse af Danmark. Nuværende ordensherre.
 20. april 1947: Benedikte, prinsesse til (dengang: af) Danmark
 20. april 1947: Anne-Marie, tidligere hellenernes dronning, daværende prinsesse af Danmark
 8. august 1953: Akihito, tidligere kejser af Japan, daværende kronprins
 21. februar 1958: Harald 5., konge af Norge, daværende kronprins

1960-1979 
 6. september 1960: Sirikit, dronning af Thailand
 17. februar 1961: Ingolf, greve af Rosenborg, daværende prins til Danmark
 3. maj 1963: Farah, daværende kejserinde af Iran
 11. september 1964: Irene, prinsesse af Grækenland
 11. september 1964: Michael, prins af Grækenland
 12. januar 1965: Carl 16. Gustaf, konge af Sverige, daværende kronprins
 28. september 1965: Hitachi, prins til Japan
 18. juni 1968: Albert 2., tidligere belgiernes konge, daværende prins
 14. januar 1972: Frederik, kronprins til Danmark
 14. januar 1972: Joachim, prins til Danmark
 16. januar 1973: Christina Magnusson, prinsesse af Sverige
 12. februar 1973: Sonja, dronning af Norge, daværende kronprinsesse
 30. april 1974: Charles, konge af Det Forenede Kongerige, daværende prins af Wales
 29. oktober 1975: Beatrix, tidligere dronning af Nederlandene, daværende og nuværende prinsesse

1980-1999 
 17. marts 1980: Juan Carlos 1., daværende konge af Spanien
 17. marts 1980: Sofía, daværende dronning af Spanien
 25. februar 1981: Vigdís Finnbogadóttir, Islands daværende præsident
 25. juni 1984: António Ramalho Eanes, Portugals daværende præsident
 3. september 1985: Silvia, dronning af Sverige
 20. juli 1991: Haakon, kronprins til Norge
 13. oktober 1992: Märtha Louise, prinsesse til Norge
 5. juli 1993: Lech Wałęsa, Polens daværende præsident
 16. maj 1995: Paola, daværende belgiernes dronning
 14. juli 1995: Victoria, kronprinsesse til Sverige
 17. november 1995: Alexandra, grevinde af Frederiksborg, daværende prinsesse af Danmark
 18. november 1996: Ólafur Ragnar Grímsson, Islands daværende præsident
 14. januar 1997: Pavlos, tidligere kronprins til Grækenland, prins af Danmark
 18. marts 1997: Guntis Ulmanis, Letlands daværende præsident
 31. januar 1998: Willem-Alexander, konge af Nederlandene, daværende kronprins til Nederlandene
 27 april 1998: Noor, dronning af Jordan
 2. juni 1998: Michiko, daværende kejserinde af Japan
 3. maj 1999: Fernando Henrique Cardoso, Brasiliens daværende præsident

2000-2019 
 23. maj 2000: Emil Constantinescu, Rumæniens daværende præsident
 17. oktober 2000: Petar Stojanov, Bulgariens daværende præsident
 7. februar 2001: Vajiralongkorn, konge af Thailand, daværende kronprins
 3. april 2001: Tarja Halonen, Finlands daværende præsident
 10. oktober 2001: Milan Kučan, Sloveniens daværende præsident
 28. maj 2002: Philippe, belgiernes konge, daværende kronprins
 20. oktober 2003: Henri, storhertug af Luxembourg
 20. oktober 2003: Maria Teresa, storhertuginde af Luxembourg
 16. marts 2004: Ion Iliescu, Rumæniens daværende præsident
 9. maj 2004: Mary, kronprinsesse af Danmark
 16. november 2004: Naruhito, kejser af Japan, daværende kronprins
 29. marts 2006: Georgi Parvanov, Bulgariens daværende præsident
 24. maj 2006: Karolos Papoulias, Grækenlands daværende præsident
 12. september 2007: Luis Inácio da Silva, Brasiliens daværende præsident
 18. februar 2008: Felipe de Jesús Calderón Hinojosa, Mexicos daværende præsident
 24. maj 2008: Marie, prinsesse af Danmark
 11. maj 2011: Lee Myung-bak, Sydkoreas daværende præsident
 23. oktober 2012: Ivan Gašparovič, Slovakiets daværende præsident
 5. april 2013: Sauli Niinistö, Finlands præsident
 17. maj 2014: Mette-Marit, kronprinsesse af Norge
 21. oktober 2014: Ivo Josipović, Kroatiens daværende præsident
 17. marts 2015: Máxima, dronning af Nederlandene
 13. april 2016: Enrique Peña Nieto, Mexicos daværende præsident
 24. januar 2017: Guðni Th. Jóhannesson, Islands præsident
 28. marts 2017: Mathilde, Belgiernes dronning
 28. august 2018: Emmanuel Macron, Frankrigs præsident

Siden 2020 
 10. november 2021: Frank-Walter Steinmeier, præsident for Forbundsrepublikken Tyskland
 17. juni 2022: Prinsesse Ingrid Alexandra af Norge
 15. oktober 2023: Prins Christian, prins til Danmark

Afdøde riddere i udvalg, kronologisk efter optagelse 

Nedenstående liste er endnu ufuldstændig

Listen inkluderer medlemmer af Guds Moders Selskab, samt personer der fik ridderslaget 1559-1580 men aldrig var medlemmer af Elefantordenen

Indtil 1600 
 Christian 1., konge af Danmark
 Dorothea, dronning af Danmark
 Barbara, markgrevinde af Mantova
 Hans, konge af Danmark
 Henrik 7., konge af England
 Jakob 4., konge af Skotland
 Henning Valkendorf
 Christian 2., konge af Danmark
 Cornelius Scepper

Under kong Frederik 2. 
 20. august 1559: Eiler Hardenberg, lensmand, rigshofmester og statholder i Skåne 
 20. august 1559: Verner Tønnesen Parsberg, lensmand og medlem af Rigsrådet
 20. august 1559: Niels Lange, lensmand 
 20. august 1559: Børge Trolle, medlem af Rigsrådet
 20. august 1559: Herluf Trolle, lensmand og admiral
 20. august 1559: Erik Krabbe, lensmand og medlem af Rigsrådet
 20. august 1559: Jørgen Lykke, lensmand
 20. august 1559: Tage Ottesen Thott, lensmand
 1559: Lave Truidsen Ulfstand, lensmand
 1559: Corfitz Ulfeldt til Kogsbølle, lensmand og medlem af Rigsrådet
 1559: Jens Truidsen Ulfstand, lensmand og hofmarskal
 1559: Albret Skeel, lensmand
 1559: Frands Brockenhuus, lensmand
 1559: Otte Thygesen Brahe, lensmand
 1559: Holger Ottesen Rosenkrantz, lensmand og medlem af Rigsrådet
 1559: Erik Rud, lensmand
 1559: Jacob Brockenhuus, lensmand
 1580: Hans den Yngre, hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg
 3. maj 1580: Henrik Rantzau, statholder i Hertugdømmerne
 3. maj 1580: Christoffer Valkendorf til Glorup, lensmand
 3. maj 1580: Bendix Ahlefeldt, hofmarskal
 3. maj 1580: Jørgen Rosenkrantz, lensmand på Koldinghus
 3. maj 1580: Tyge Brahe, astronom
 3. maj 1580: Steen Brahe, lensmand og medlem af Rigsrådet
 26. juni 1580: Johan 7., greve af Oldenborg

1600-1700

Under kong Christian 4. 
 2. december 1616: Christian Friis til Kragerup, kansler
 2. december 1616: Albret Skeel, lensmand, rigsadmiral og medlem af Rigsrådet
 2. juli 1633: Jørgen Urne til Ulslev, rigsmarsk og medlem af Rigsrådet
 2. juli 1633: Claus Daa til Ravnslev, rigsadmiral og medlem af Rigsrådet
 2. juli 1633: Mogens Kaas til Støvringgård
 2. juli 1633: Tage Thott til Eriksholm
 2. juli 1633: Christoffer Ulfeldt til Svenstrup
 2. juli 1633: Knud Gyldenstierne til Thim
 2. juli 1633: Frederik Reedtz til Tygestrup
 2. juli 1633: Tage Andersen Thott til Egede
 2. juli 1633: Henrik Huitfeldt til Lillø
 2. juli 1633: Palle Rosenkrantz til Krenkerup
 2. juli 1633: Jørgen Brahe til Hvedholm
 5. oktober 1634: Christen Thomesen Sehested til Tanderup
 5. oktober 1634: Otte Skeel til Hammelmose
 5. oktober 1634: Hans Lindenov til Hundslund
 5. oktober 1634: Just Høg til Gjorslev, hofmester på Sorø Akademi
 5. oktober 1634: Christoffer Urne til Åsmark, statholder i Norge
 5. oktober 1634: Kaj von Ahlefeldt til Melbech
 5. oktober 1634: Caspar von Buchwold til Prombstorff
 5. oktober 1634: Christian Pentz til Neudorf
 5. oktober 1634: Dirich von Ahlefeldt, amtmand i Svavsted
 5. oktober 1634: Oluf Parsberg til Jernet
 5. oktober 1634: Axel Ahrenfeldt til Basnæs
 Valdemar Christian, greve af Slesvig og Holsten
 Christian, udvalgt prins af Danmark
 Frederik 3.

Under kong Frederik 3. 
 28. februar 1648: Christian 5., daværende kronprins
 25. november 1648: Anders Bille, rigsmarsk
 25. november 1648: Ove Gjedde, rigsadmiral
 25. november 1648: Hannibal Sehested, statholder i Norge
 25. november 1648: Gregers Krabbe, medlem af Rigsrådet
 25. november 1648: Hans Lindenov
 25. november 1648: Iver Vind
 25. november 1648: Niels Trolle
 25. november 1648: Christian Rantzau, statholder i Hertugdømmerne
 25. november 1648: Henrik Blome, amtmand i Rendsburg
 25. november 1648: Falk Lykke
 25. november 1648: Henning Valkendorf
 25. november 1648: Holger Rosenkrantz til Frøllinge og Ørup
 25. november 1648: Knud Ulfeldt, generalkrigskommisær
 25. november 1648: Wenzel Rothkirck, generallandkommisær
 25. november 1648: Axel Urup, officer og militæringeniør
 25. november 1648: Friedrich von Buchwald
 25. november 1648: Mogens Sehested
 25. november 1648: Henrik Rantzau
 25. november 1648: Henrik von Ahlefeldt, officer
 25. november 1648: Sivert Urne
 25. november 1648: Jens Høeg
 25. november 1648: Iver Krabbe
 25. november 1648: Flemming Ulfeldt
 25. november 1648: Frantz Pogwisch
 25. november 1648: Ebbe Christoffersen Ulfeldt, officer
 25. november 1648: Niels Krabbe
 25. november 1648: Steen Bille
 25. november 1648: Joachim Gersdorff
 25. november 1648: Ebbe Jakobsen Ulfeldt, officer
 25. november 1648: Henrik Lindenov
 25. november 1648: Henrik Bielke
 25. november 1648: Christian Friis, felttøjmester
 28. maj 1649: Johan Moritz, greve af Nassau-Siegen
 28. maj 1649: Henrik, greve af Nassau-Siegen
 1649: Johann Wolfart van Brederode, nederlandsk feltmarskal og statsmand
 11. oktober 1651: Frederik, prins af Danmark
 1652: Georg Frederik, greve af Nassau-Siegen
 1652: Johan van Reede, friherre og ambassadør
 21. april 1653: Jørgen, prins af Danmark og prinsgemal i England
 1654: Eberhard 3., hertug af Württemberg
 9. juli 1656: Jacob van Wassenaer Obdam, admiral
 1656: Friedrich, hertug af Württemberg-Neuenstadt
 1660: Godard Adriaan van Reede, hollandsk gesandt
 11. oktober 1663: Johan Georg 3., kurfyrste af Sachsen
 11. oktober 1663: Ulrik Frederik Gyldenløve, statholder i Norge
 11. oktober 1663: Claus von Ahlefeldt, generalløjtnant
 11. oktober 1663: Hans Schack, rigsfeltherre
 11. oktober 1663: Peder Reedtz, kansler
 11. oktober 1663: Frederik Ahlefeldt, lensgreve til Langeland
 11. oktober 1663: Johan Christoph von Körbitz, rigsmarskal
 11. oktober 1663: Ernst Albrecht von Eberstein, feltmarskal
 1667: Ulrich, hertug af Württemberg-Neuenbürg
 26. juni 1667: Vilhelm 7., landgreve af Hessen-Kassel
 26. juni 1667: Karl, daværende prins af Hessen-Kassel
 26. juni 1667: Ditlev von Ahlefeldt, amtmand i Flensborg og generalkrigskommisær
 24. oktober 1667: Christian Albrecht, hertug af Slesvig-Holsten-Gottorp
 24. oktober 1667: August Frederik af Slesvig-Holsten-Gottorp, fyrstebiskop af Lübeck
 24. oktober 1667: Christoffer Parsberg, greve og amtmand over Vordingborg Amt
 28. marts 1668: Christian Ernst, markgreve af Brandenburg-Bayreuth
 18. maj 1669: Ditlev Rantzau, landråd og vicestatholder i Hertugdømmerne

Under kong Christian 5. 
 24. juni 1670: Anton Aldenburg, statholder i Oldenborg og Delmenhorst
 1671: Joachim Ernst, hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Plön
 7. juli 1671: Karl 2., kurfyrste af Pfalz
 11. oktober 1671: Frederik 4., daværende kronprins
 25. oktober 1671: Johan Adolf, hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Plön
 1. december 1672: Christian Vilhelm, prins af Danmark og Norge
 26. marts 1675: Christian, prins af Danmark og Norge
 12. juni 1675: Ernst Günther 1., hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg
 29. maj 1676: August, hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Nordborg
 29. maj 1676: Frederik, hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Wiesenburg
 15. november 1676: Cornelis Tromp, hollandsk søofficer
 23. januar 1678: Frederik 1., hertug af Sachsen-Gotha-Altenburg
 26. november 1678: Frederik 1. af Preussen, daværende kurprins af Brandenburg
 8. februar 1679: Johan Frederik, markgreve af Brandenburg-Ansbach
 11. marts 1679: Jens Juel, gehejmestatsminister
 11. marts 1679: Vincents Hahn, generalinspektør
 11. marts 1679: Niels Juel, generaladmiralløjtnant
 11. marts 1679: Gustav Wilhelm Wedel, daværende feltmarskalløjtnant og overgeneral
 11. marts 1679: Holger Vind, lensmand i Norge og vicekansler
 20. marts 1680: Just Høg, ambassadør
 29. juni 1680: Frederik 2., landgreve af Hessen-Homburg
 26. oktober 1680: Carl, prins til Danmark og Norge
 31. december 1680: Godske von Buchwald, diplomat
 1. juli 1681: Conrad Reventlow, daværende jægermester
 26. juli 1682: Frederik 7., markgreve af Baden-Durlach
 3. november 1682: Christian Eberhard, fyrste af Østfrisland
 28. november 1683: Frédéric Charles, greve af Roye til Rochefoucauld, jarl af Lifford
 27. juli 1684: Albrecht 3., hertug af Sachsen-Coburg
 22. september 1686: Johan Georg 4. af Sachsen, daværende kurprins
 24. september 1686: August 2. af Sachsen, daværende kurprins
 21. februar 1687: Vilhelm, prins til Danmark og Norge
 31. juli 1688: Ferdinand Vilhelm, hertug af Württemberg-Neuenstadt
 31. juli 1688: Frederik Ahlefeldt, statholder i Hertugdømmerne
 19. juli 1692: Godard van Reede af Amerongen, engelsk general
 9. januar 1693: Anton Ulrik, hertug af Braunschweig-Wolfenbüttel
 10. januar 1693: Christian Gyldenløve, greve til Samsø
 5. juli 1694: Frederik 2., hertug af Sachsen-Gotha-Altenburg
 5. juli 1694: Eberhard 4. Ludvig, hertug af Württemberg-Stuttgart
 5. juli 1694: Ernst Ludwig, landgreve af Hessen-Darmstadt
 5. juli 1694: Philip, landgreve af Hessen-Philipsthal
 5. juli 1694: Frederik Ludvig, hertug af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck
 5. juli 1694: Leopold Eberhard, hertug af Württemberg-Mömpelgard
 26. marts 1695: Ulrik Christian Gyldenløve, daværende admiral
 7. december 1695: Vilhelm Ludvig, hertug af Anhalt-Harzgerode
 7. december 1695: Christian Siegfried von Plessen, diplomat og amtmand
 24. december 1696: Johan Adolf, hertug af Sachsen-Weißenfels
 28. juni 1697: Christian, prins til Danmark og Norge, søn af Frederik 4., modtog ordenen ved fødslen, død som 1-årig
 19. januar 1698: Henrik, hertug af Sachsen-Römhild
 22. januar 1698: Albrecht Ernst 2., fyrste til Oettingen-Oettingen
 19. september 1698: Johan Georg, hertug af Sachsen-Weißenfels
 9. august 1699: August Vilhelm, hertug af Braunschweig-Wolfenbüttel

1700-1800

Under kong Frederik 4. 
 30. november 1699: Christian 6., daværende kronprins
 27. maj 1700: Frederik af Hessen-Kassel, arveprins og senere konge af Sverige
 23. oktober 1701: Johannes August af Anhalt-Zerbst, fyrste
 23. oktober 1701: Frederik Carl, prins af Danmark
 6. januar 1703: Georg af Danmark-Norge, prins
 28. februar 1703: Frederik Vilhelm af Mecklenburg-Schwerin, hertug
 21. april 1703: Jacob van Wassenaer Obdam, nederlandsk general
 27. april 1703: Carl Rudolph af Württemberg-Neuenstadt, hertug
 27. april 1703: Carl Ahlefeldt, lensgreve
 26. maj 1707: Christian Ditlev Reventlow, lensgreve og general
 27. april 1708: Anton 2. af Aldenburg, greve
 20. november 1708: August 2. af Sachsen, kurfyrste
 21. juli 1709: Christian August af Slesvig-Holsten-Gottorp, hertug og fyrstebiskop af Lübeck
 28. august 1709: Otto Krabbe, gehejemeråd og amtmand i Roskilde Amt
 22. februar 1710: Aleksandr Danilovich Menshikov, fyrste og feltmarskal i Rusland
 22. august 1711: Ulrik Frederik Valdemar Løvendal, lensbaron og statholder i Norge
 17. januar 1712: Jobst von Scholten, general
 28. februar 1712: Ulrich Adolph von Holstein, amtmand i Flensborg Amt og senere storkansler
 18. februar 1713: Peter den Store, kejser af Rusland
 27. februar 1713: Joachim Frederik af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Plön, hertug
 27. februar 1713: Jacob Henrich von Flemming, rigsgreve
 16. juni 1713: Anikita Ivanovich Repnin, fyrste og general i Rusland
 16. juni 1713: Vasili Vladimirovich Dolgorukov, fyrste. Faldt i unåde 1718, orden tilbageleveret 1719. Tildelt ordenen atter 1726, for anden gang frataget 1732, og atter tildelt 1742. Eneste der fik ordenen tildelt 3 gange.
 24. oktober 1713: Christian af Sachsen-Weissenfels, hertug
 24. oktober 1713: Ferdinand Anton Danneskiold-Laurvig, lensgreve og gehejmeråd
 6. januar 1716: Ditlev Vibe, amtmand i Gottorp Amt
 7. januar 1716: Franz Joachim von Dewitz, generalguvernør i Stralsund
 30. november 1716: Philip Ernst af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg, hertug
 26. oktober 1717: Hans Schack, lensgreve og amtmand over Riberhus
 26. oktober 1717: Hans Henrik von Ahlefeldt, gehejmeråd
 4. september 1721: Christian August 1. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, hertug
 8. marts 1722: Georg Albrecht af Ostfriesland, fyrste
 8. marts 1722: Christian Lente, gehejmeråd
 8. marts 1722: Christian Sehested, gehejmeråd og stiftamtmand over Fyn
 8. marts 1722: Johan Georg von Holstein, gehejmeråd
 31. marts 1723: Frederik 5., daværende prins
 8. januar 1725: Albrecht Wolfgang af Brandenburg-Kulmbach, prins
 1. juni 1726: Frederik Christian af Danmark og Norge, søn af Frederik 4., modtog ordenen ved fødslen, død som 1-årig.
 16. april 1727: Ferdinand Albert 2. af Braunschweig-Wolfenbüttel, hertug
 16. april 1727: Christian Ludvig von Plessen, gehejmeråd
 16. april 1727: Frederik Reventlow, gehejmeråd
 16. februar 1728: Carl af Danmark og Norge, søn af Frederik 4., modtog ordenen ved fødslen, død som 1-årig.
 12. juni 1728: Georg Frederik Karl af Brandenburg-Kulmbach, markgreve
 11. oktober 1728: Christian Albrecht von Wolfstein, rigsgreve
 11. oktober 1729: Frederik Ernst af Brandenburg-Kulmbach, markgreve
 24. august 1730: Frederik Carl af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Plön, hertug
 11. oktober 1730: Carl Adolph von Plessen, gehejmeråd

Under kong Christian 6. 
 12. oktober 1730: Iver Rosenkrantz, gehejmeråd
 20. oktober 1730: Friedrich von Gram, gehejmeråd, overjægermester
 28. november 1730: Vilhelm Moritz von Buseck, amtmand over Gottorp og Hütten Amter
 30. december 1730: Mouritz Wilhelm af Sachsen-Merseburg, hertug
 5. juni 1731: Frederik Christian af Brandenburg-Bayreuth
 6. juni 1731: Heinrich af Sachsen-Merseburg, hertug
 6. juni 1731: Adolf Frederik 3. af Mecklenburg-Strelitz, hertug
 6. juni 1731: Karl af Hessen-Philippsthal, landgreve
 6. juni 1731: Otto von Blome, gehejmeråd
 6. juni 1731: Vincents Lerche, overceremonimester
 6. juni 1731: Christian Rantzau, greve og vicestatholder i Norge
 6. juni 1731: Wulf Blome, gehejmeråd
 22. oktober 1732: Friedrich Heinrich von Seckendorff, feltmarskal
 8. maj 1733: Friedrich Christian af Sachsen, daværende kurprins
 19. oktober 1733: Friedrich Carl af Stolberg-Gedern, greve
 3. juni 1734: Ernst Ferdinand af Braunschweig-Lüneburg-Bevern, hertug
 5. juni 1734: Karl Edzard af Ostfriesland, fyrste
 10. september 1735: Friedrich af Brandenburg-Bayreuth, markgreve
 21. oktober 1735: Karl af Braunschweig-Lüneburg, hertug
 4. juli 1736: Frederik af Glücksborg, hertug
 30. april 1737: Christian Ludvig 2. af Mecklenburg-Schwerin, hertug
 7. august 1737: Carl Christian Erdmann af Württemberg-Oels, hertug
 28. november 1738: Karl Ludwig af Hohenlohe og Gleichen, greve
 28. november 1738: Ernst Kasimir af Ysenburg und Büdingen, greve
 15. maj 1739: Georg Wilhelm von Hedwiger Sponneck, general
 15. maj 1739: Werner von der Schulenburg, generalløjtnant
 28. november 1739: Poul Vendelbo Løvenørn, general
 7. august 1740: Ludvig 8. af Hessen-Darmstadt, landgreve
 5. september 1742: August Ludwig af Anhalt-Köthen, fyrste
 30. marts 1743: Johan Ludvig 2. af Anhalt-Zerbst, fyrste
 11. december 1743: Heinrich Friedrich von Söhlenthal, ambassadør i London
 7. juli 1745: Christian af Danmark og Norge, søn af Frederik 5., modtog ordenen ved fødslen, død som 2-årig.

Under kong Frederik 5. 
 4. september 1747: Christian August von Berckentin, lensgreve
 4. september 1747: Johan Ludvig Holstein, lensgreve til Ledreborg
 4. september 1747: Johan Sigismund Schulin
 4. september 1747: Frederik Danneskiold-Samsøe
 4. september 1747: Henrik von Scholten
 4. september 1747: Hans Jacob Arnoldt, general
 31. marts 1748: Christian Lerche, general
 31. marts 1748: Michael Numsen, general
 31. marts 1748: Niels Gersdorff, baron
 31. marts 1748: Christian Frederik Raben, stiftamtmand over Lolland-Falster Stift
 31. marts 1748: Claus Reventlow, gehejmeråd og præsident i Højesteret
 29. januar 1749: Christian 7., daværende kronprins
 1. oktober 1749: Ernst Frederik 3. af Sachsen-Hildburghausen, hertug
 28. oktober 1749: Frederik Christian 1. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, hertug
 31. marts 1751: Joachim von Brockdorff, gehejmeråd
 31. marts 1751: Christian Frederik von Levetzau, gehejmeråd
 8. juli 1752: Friedrich Ludwig von Dehn, medlem af konseilet
 8. juli 1752: Adam Gottlob Moltke, lensgreve
 8. juli 1752: Carl von Holstein, gehejmeråd
 8. juli 1752: Hans Adolph Ahlefeldt, gehejmeråd
 8. juli 1752: Johan Hartvig Ernst Bernstorff, leder af Tyske Kancelli
 4. september 1752: Adolf Frederik, konge af Sverige
 11. oktober 1753: Arveprins Frederik, prins til Danmark og Norge
 31. maj 1755: Christian Friis, lensgreve og gehejmeråd
 16. oktober 1760: Georg Wilhelm, daværende prins af Hessen-Kassel
 16. oktober 1760: Friedrich Carl von Gram, gehejmeråd
 16. oktober 1760: Georg Wilhelm von Söhlenthal, gehejmeråd
 16. oktober 1760: Henrik Bielke Kaas, general
 28. september 1762: Frederik 2. af Mecklenburg-Schwerin, hertug
 31. marts 1763: Emil August af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, general
 31. marts 1763: Claude Louis de Saint-Germain, generalfeltmarskal
 31. marts 1763: Otto Thott
 31. marts 1763: Jacob Benzon, stiftamtmand på Akerhus
 31. marts 1763: Rochus Friedrich zu Lynar, statholder i Oldenborg og Delmenhorst
 31. marts 1763: Victor Christian von Plessen
 16. maj 1763: Wilhelm August von der Osten
 24. december 1763: Karl Otto Hamilton, baron og rigsråd i Sverige
 1. september 1764: Frederik Carl Ferdinand af Braunschweig-Lüneburg-Bevern, hertug

Under kong Christian 7. 
 29. januar 1766: Ditlev Reventlow, greve og overkammerherre
 19. april 1766: Gustaf 3. af Sverige, daværende prins
 20. juni 1766: Carl af Hessen, landgreve og vicekonge i Norge
 30. august 1766: Karl Christian af Nassau-Weilburg, fyrste
 30. april 1767: Hans Rantzau
 28. januar 1768: Frederik 6., daværende kronprins
 28. januar 1768: Volrad August von der Lühe, overpræsident i København
 30. januar 1768: Conrad Vilhelm Ahlefeldt, general
 30. januar 1768: Carl Christian von Gram, overjægermester
 15. februar 1768: Caspar von Saldern
 23. april 1768: Jean Henri Desmercières, deputeret i Kommercekollegiet
 29. januar 1769: Ludwig af Nassau-Saarbrücken, fyrste
 29. januar 1769: Karl Ludvig af Baden, daværende arveprins af Baden-Durlach
 4. marts 1769: Georg August af Mecklenburg-Strelitz, hertug
 22. juli 1769: Christian Ditlev Reventlow, lensgreve
 22. juli 1769: Frederik Christian Rosenkrantz
 22. juli 1769: Christian Conrad Danneskiold-Laurvig, overkrigsssekretær
 18. januar 1772: Schack Carl Rantzau, general
 17. januar 1773: Jørgen Scheel, daværende hofmester
 29. januar 1773: Frederik Henrik Vilhelm af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg, hertug
 16. november 1773: Heinrich Carl von Schimmelmann, greve
 16. november 1773: Joachim Otto Schack-Rathlou, daværende direktør for Skatkammeret
 16. november 1773: Hans Henrik von Eickstedt, daværende overhofmester
 16. november 1773: Henning von Qualen
 16. november 1773: Wulf von Ahlefeldt
 29. januar 1774: Erhard Wedel-Friis, lensgreve
 29. januar 1774: Eggert Christopher Knuth, lensgreve
 11. oktober 1774: Ludwig af Mecklenburg-Schwerin, hertug
 1. juli 1775: Karl Georg Lebrecht af Anhalt-Köthen, fyrste
 24. august 1775: Friedrich Franz 1. af Mecklenburg-Schwerin, daværende prins
 29. februar 1776: Andreas Peter Bernstorff, daværende minister for det udenlandske departement
 29. februar 1776: Grigorij Aleksandrovitj Potemkin, fyrste af Taurien
 1776: Herman Valdemar Schmettau, kommanderende general i Norge
 26. februar 1777: Frederik Christian Danneskiold-Samsøe, lensgreve
 26. februar 1777: Wolf Veit Christoph von Reitzenstein, amtmand over Sorø og Ringsted Amter
 4. september 1778: Karl Paul Ernst af Bentheim-Steinfurt, greve
 12. januar 1779: Heinrich 6. af Reuss-Köstritz
 29. januar 1780: Peter 1. af Oldenburg, daværende prins af Slesvig-Holsten-Gottorp
 27. marts 1780: Karl Georg August af Braunschweig-Wolfenbüttel, arveprins
 4. september 1782: Frederik Christian 2. af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, hertug
 1. oktober 1782: Ludwig Wilhelm Geldricus Ernst af Bentheim-Steinfurt, daværende greve
 9. december 1783: Joachim Godske Moltke, lensgreve
 9. december 1783: Heinrich Wilhelm von Huth
 9. december 1783: Frederik Vilhelm Wedel-Jarlsberg
 9. december 1783: Adolph Sigfried von der Osten, daværende justitiarius i Højesteret
 9. december 1783: Anton Henrik Moltke, greve og overhofmester
 9. december 1783: Henrik Adam Brockenhuus, stiftamtmand over Sjælland
 9. december 1783: Gregers Christian Haxthausen, gehejmeråd og amtmand
 9. december 1783: Christian Frederik Holstein, gehejmeråd
 20. januar 1776: Ernst Gottlob Albert af Mecklenburg-Strelitz, prins
 1. november 1786: Gustav 4. Adolf af Sverige, daværende kronprins
 16. november 1787: Christian 8., daværende prins
 1787: Gustaf Mauritz Armfelt
 17. februar 1789: Friedrich Wilhelm af Nassau-Weilburg, fyrste
 31. juli 1790: Frederik Christian Kaas, admiral
 31. juli 1790: Ernst Heinrich von Schimmelmann
 31. juli 1790: Jørgen Erik Skeel, gehejmestatsminister
 25. marts 1797: Otto Blome, gesandt i Skt. Petersborg

1800-1900 
 22. november 1800: Arveprins Ferdinand
 19. maj 1801: Frederik af Hessen-Kassel, titulær landgreve
 23. maj 1801: Georg Frederik von Krogh, general
 23. maj 1801: Nicolaus Maximilian Gersdorff, general
 12. juni 1803: Christian Ditlev Reventlow
 12. juni 1803: Frederik Carl Emil af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, prins
 12. juni 1803: Christian August af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, prins
 12. juni 1803: Frederik Vilhelm Philip af Württemberg, hertug
 12. juni 1803: Christian af Hessen-Kassel, prins
 17. oktober 1803: Karl Ludwig August af Solms-Hohensolms-Lich, fyrste og generalmajor
 12. november 1804: Frederik Karl Ludvig af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck, hertug
 16. september 1806: Wilhelm Christopher von Diede, daværende gesandt i Regensburg
 9. februar 1808: Christian Bernstorff, greve og medlem af gehejmestatsrådet
 9. februar 1808: Adam Ludvig Moltke, general
 9. februar 1808: Aleksandr Borisovitj, prins af Kurakin og russisk udenrigsminister

Under kong Frederik 6. 
 18. maj 1808: Napoleon 1., kejser af Frankrig
 2. juli 1808: Alexander 1., kejser af Rusland
 29. august 1808: Louis Bonaparte, konge af Holland (del af kejserdømmet Frankrig)
 10. oktober 1808: Karl 14. Johan, konge af Sverige og Norge, daværende marskal af Frankrig
 28. januar 1809: Marcus Gerhard Rosencrone, greve
 28. januar 1809: Christian Ludvig Stemann, overpræsident i Altona
 28. januar 1809: Ernst Christoph Friederich von Düring, kommanderende general i Holsten
 28. januar 1810: Heinrich von Levetzow, gehejmekonferensråd
 28. januar 1810: Christian Frederik Numsen, overhofmarskal
 28. januar 1810: Karl 13., konge af Sverige
 26. juli 1810: Frederik af Hessen-Kassel, titulær landgreve
 5. september 1810: Emil Leopold August af Sachsen-Gotha-Altenburg, hertug
 10. november 1810: Vilhelm af Hessen-Kassel, titulær landgreve
 28. januar 1811: Frederik Moltke, gehejmestatsminister
 28. januar 1811: Niels Rosenkrantz
 28. januar 1811: Jørgen Balthazar Winterfeldt, admiral
 4. februar 1811: Jean-Pierre Bachasson, fransk indenrigsminister
 4. februar 1811: François Nicolas Mollien, fransk finansminister
 4. februar 1811: Antoine Jean Auguste Durosnel, fransk general
 22. marts 1811: Jérôme Bonaparte, konge af Westfalen (del af kejserdømmet Frankrig)
 22. marts 1811: Pierre Alexandre le Camus, greve af Fürstenstein
 22. marts 1811: Joseph Antoine Morio de L'Isle, divisionsgeneral i Westfalen
 9. september 1811: Karl Ludvig Frederik af Baden, storhertug
 19. december 1811: Vilhelm af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg
 27. marts 1812: Hugues Bernard Maret, daværende fransk udenrigsminister
 22. august 1812: Frederik Vilhelm Carl Ludvig af Hessen-Philippsthal-Barchfeld, prins
 31. august 1814: Frederik Vilhelm 3., konge af Preussen
 19. september 1814: Karl August von Hardenberg, preussisk statskansler
 12. november 1814: Frans 1., kejser af Østrig
 7. december 1814: Clemens Wenzel Fürst von Metternich, østrigsk udenrigsminister
 21. december 1814: Frederik 1., konge af Württemberg
 1. januar 1815: Levin August greve af Bennigsen, russisk general
 30. marts 1815: Charles Maurice de Talleyrand-Perigord, fransk premierminister
 5. april 1815: Maximilian Joseph, konge af Bayern
 30. april 1815: Karl Philipp Fürst zu Schwarzenberg, østrigsk feltmarskal
 4. juli 1815: Georg 4., konge af Det Forenede Kongerige
 4. juli 1815: Arthur Wellesley Wellington, britisk feltmarskal
 4. juli 1815: Gebhard Leberecht Fürst von Blücher, preussisk generalfeltmarskal
 31. juli 1815: Frederik Julius Kaas, senere ordenskansler
 31. juli 1815: Johan Sigismund von Møsting, medlem af gehejmestatsrådet
 28. marts 1816: Vilhelm 1. af Nassau, hertug
 2. august 1816: Cay Friedrich Reventlow, gehejmestatsminister
 4. februar 1817: Wilhelm 1., konge af Württemberg
 26. april 1817: Josias von Qualen, gehejmeråd
 28. oktober 1817: Frederik 7., daværende prins
 28. oktober 1817: Johan von Bülow
 28. oktober 1817: Adam Wilhelm Hauch, ordensmarskal
 28. oktober 1817: Johan Peter Wleugel, admiral
 25. januar 1818: Louis 18., konge af Frankrig
 29. august 1818: Ferdinand 7., konge af Spanien
 5. december 1818: Armand-Emmanuel du Plessis de Richelieu, statsminister i Frankrig
 16. marts 1819: Ludvig 1. af Baden, storhertug
 10. juli 1819: Jean Joseph Dessolles, statsminister i Frankrig
 1. september 1819: Carl Robert greve af Nesselrode, russisk udenrigsminister
 1. september 1819: Ioannis Antonius, greve Kapodistrias, russisk udenrigsminister
 16. april 1821: Vilhelm 2. kurfyrste af Hessen-Kassel
 12. september 1823: Peter Hersleb Classen den ældre - første borgerlige dansker
 10. august 1824: Johan 6., konge af Portugal
 2. oktober 1824: Karl 10., konge af Frankrig
 8. november 1825: Ludwig 1., konge af Bayern
 24. januar 1826: Nikolaj 1., kejser af Rusland
 25. maj 1826: Otto von Blome, generalløjtnant
 25. maj 1826: Ove Malling, medlem af gehejmestatsrådet
 25. maj 1826: Ove Ramel Sehested, medlem af gehejmestatsrådet
 25. maj 1826: Otto Joachim Moltke, medlem af gehejmestatsrådet
 1. september 1828: Poul Christian von Stemann, daværende præsident for Danske Kancelli
 29. juli 1829: Friedrich August 1. af Oldenburg, storhertug
 4. august 1829: Francesco 1., konge af Begge Sicilier
 4. august 1829: Ferdinand 2. af Begge Sicilier, daværende kronprins
 4. august 1829: Luigi de Medici, finansminister i Begge Sicilier
 15. juli 1830: Vilhelm 4., konge af Storbritannien og Hannover
 17. juli 1830: Leopold, storhertug af Baden
 1. februar 1831: Ferdinand 1., daværende konge af Ungarn og Kroatien
 23. april 1834: Alexander 2. af Rusland, daværende kronprins
 17. marts 1835: Joachim Frederik Bernstorff, greve
 1. december 1835: Oscar 1., daværende kronprins
 28. oktober 1836: Conrad Rantzau
 28. oktober 1836: Hans Krabbe-Carisius, daværende udenrigsminister
 28. oktober 1836: Adam Wilhelm Moltke, lensgreve
 17. maj 1838: Carl af Glücksborg, hertug, frataget sin orden 1848, men tildelt atter 1856.
 7. juli 1838: Ernst August, konge af Hannover
 8. juli 1838: Kristofor Andrejevitj, fyrste af Lieven
 12. september 1838: Bernhard 2. af Sachsen-Meiningen, hertug
 24. september 1838: Paul Friedrich af Mecklenburg-Schwerin, storhertug
 28. september 1838: Georg, storhertug af Mecklenburg-Strelitz
 7. november 1838: Cay Lorenz von Brockdorff, jurist og statsmand i Slesvig-Holsten
 7. november 1838: Konrad von Blücher-Altona, lensgreve
 14. november 1839: Hans Holsten, admiral og lensbaron

Under kong Christian 8. 
 19. januar 1840: Frederik Vilhelm 4. af Preussen, daværende kronprins
 1. februar 1840: Adolf, hertug af Nassau, senere storhertug af Luxembourg
 22. maj 1840: Ernst Friedrich af Hessen-Philippsthal, prins
 28. juni 1840: Frederik af Hessen-Kassel-Rumpenheim, landgreve
 28. juni 1840: Gebhard Moltke-Huitfeldt, greve
 15. december 1840: Leopold 4., hertug af Anhalt-Dessau
 27. februar 1841: Wilhelm, daværende prins af Preussen
 12. april 1841: Ferdinand 2., konge af Portugal
 10. juni 1841: Frederik August Emil af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, prins
 10. juni 1841: Alexius Friedrich af Bentheim-Steinfurt, fyrste
 14. juli 1841: Gustav Vilhelm af Mecklenburg-Schwerin, hertug
 30. oktober 1841: Georg Karl af Hessen-Kassel, prins
 5. april 1842: Friedrich Franz 2. af Mecklenburg-Schwerin, storhertug
 20. januar 1843: Albert af Sachsen-Coburg-Gotha, prinsgemal i Storbritannien
 22. juni 1843: Christian 9., daværende prins af Glücksborg
 18. september 1843: Frederik af Glücksborg, prins
 5. december 1843: Henrik Karl Valdemar af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg, prins
 28. januar 1844: Pjotr Michailovitj Volkonskij, russisk generalfeltmarskal
 23. juli 1844: Konstantin Nikolajevitj af Rusland, storfyrste
 30. april 1846: Louis Philippe 1., konge af Frankrig
 16. juni 1846: Leopold 1., konge af Belgien
 27. juni 1846: François Guizot, fransk udenrigsminister
 27. juni 1846: Élie Decazes, hertug af Glücksbjerg
 16. juli 1846: Karl 15. af Sverige, daværende kronprins
 2. november 1846: Otto 1., konge af Grækenland
 1. januar 1847: Anders Sandøe Ørsted
 1. januar 1847: Heinrich Anna Reventlow-Criminil, udenrigsminister
 29. marts 1847: Pedro 2., kejser af Brasilien
 27. september 1847: Gustaf, prins af Sverige-Norge

Under kong Frederik 7. 
 29. januar 1848: Frederik Vilhelm 1., kurfyrste af Hessen
 21. maj 1848: Frans af Assisi, hertug af Cadiz, gift med Isabella 2. af Spanien og titulær konge i Spanien
 2. juni 1848: Aleksandr Sergejevitj Mensjikov, russisk marineminister og generalguvernør i Storfyrstendømmet Finland
 3. juni 1848: Oscar 2. af Sverige, daværende prins af Sverige-Norge
 8. september 1848: Severin Løvenskiold, statholder i Norge
 2. oktober 1848: Gustaf Algernon Stierneld, udenrigsminister i Sverige-Norge
 6. november 1848: Carl Moltke, gehejmestatsminister
 17. januar 1849: Franz Joseph 1., kejser af Østrig-Ungarn
 24. august 1849: Vilhelm 3., konge af Nederlandene og storhertug af Luxembourg
 28. oktober 1849: Felix zu Schwarzenberg, premierminister i Østrig
 28. oktober 1849: Josef Wenzel Radetzky von Radetz, feltmarskal i Østrig
 6. oktober 1850: Ivan Fjodorovitj Paskevitj-Erivanski, fyrste af Warszawa
 5. marts 1851: Frederik Ferdinand Tillisch, kgl. regeringskommisær i Hertugdømmet Slesvig
 28. oktober 1851: Vilhelm, prins af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg
 23. november 1851: Georg 5., konge af Hannover
 9. juni 1852: August, prins af Sverige og Norge, hertug af Dalarna
 11. juni 1852: Otto Theodor von Manteuffel, premierminister i Preussen
 11. juni 1852: Karl Ferdinand von Boul-Schauenstein, udenrigsminister i Østrig
 2. april 1853: Peter 2., storhertug af Oldenborg
 16. maj 1853: Karl, prins af Preussen
 19. december 1854: Ludvig Nicolaus von Scheele, udenrigsminister
 2. august 1855: Napoleon 3., kejser af Frankrig
 28. november 1855: Francois-Marcellin Certain Canrobert, fransk feltmarskal
 24. september 1856: Napoléon Joseph Charles Paul Bonaparte, prins og søn af Jérôme Bonaparte der var konge af Westfalen og bror til Napoleon
 4. august 1857: Christian Albrecht Bluhme, ansvarlig for Øresundstolden og konseilspræsident
 16. september 1857: Aleksandr Michailovitj Gortjakov, udenrigsminister i Rusland
 16. september 1857: Alexandre Joseph Colonna-Walewsky, fransk udenrigsminister
 2. december 1857: Elias von Lagerheim, svensk-norsk udenrigsminister
 16. maj 1859: Muhammad Ali Pasha, arveprins af Egypten
 10. august 1859: Ludvig Manderström, svensk-norsk udenrigsminister
 20. september 1859: Nikolaj, storfyrsttronfølger af Rusland
 20. juni 1860: Wulff Scheel-Plessen, diplomat
 17. oktober 1860: Friedrich Wilhelm, storhertug af Mecklenburg-Strelitz
 3. juni 1861: Frederik 8., daværende prins
 2. september 1861: Victor Emanuel 2., konge af Italien
 6. juni 1863: Georg 1., konge af Grækenland
 19. august 1863: Umberto 1. af Italien, daværende kronprins
 19. august 1863: Amedeo, prins af Italien

Under kong Christian 9. 
 15. november 1863: Valdemar, prins til Danmark
 16. november 1863: Edvard 7., konge af Det Forenede Kongerige
 9. marts 1864: Hans, prins af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg
 18. april 1864: Ludvig 1., konge af Portugal
 11. oktober 1864: Sergei Stroganov, russisk general
 13. oktober 1864: Julius, prins af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glúcksborg
 23. februar 1865: Christian Frederik Hansen, krigsminister
 11. marts 1865: Louis Napoleon, kronprins af Frankrig
 29. juni 1865: Alexander 3., daværende kronprins
 9. januar 1966: Leopold 2., belgiernes konge
 11. januar 1866: Maximilian 1., kejser af Mexico
 16. maj 1866: Edouard Drouyn de Lhuys, udenrigsminister i Frankrig
 14. juni 1866: Vladimir, storfyrste af Rusland
 17. juni 1866: Alexej, storfyrste af Rusland
 26. oktober 1866: Vladimir Adlerberg, Minister for det Russiske Kejserlige Hus
 26. oktober 1866: Andrej Shuvalov, overhofmarskal i Rusland
 26. marts 1867: George, hertug af Cambridge
 15. september 1867: Frederik Vilhelm af Hessen-Kassel
 22. november 1867: Ludwig Wilhelm af Bentheim-Steinfurt
 1. maj 1868: António José de Ávila, premierminister i Portugal
 12. august 1868: William, kronprins af Nederlandene
 1. september 1868: Nikolaj, storfyrste af Rusland
 1. september 1868: Georg, hertug af Mecklenburg-Strelitz
 16. september 1868: Georg Meyendorff, russisk generalløjtnant
 4. maj 1869: Patrice Mac-Mahon, daværende marskal og senere præsident i Frankrig
 28. juli 1869: Christian Emil Krag-Juel-Vind-Frijs, lensgreve og konseilspræsident
 28. juli 1869: Valdemar Tully Oxholm, overhofmarskal
 28. juli 1869: Gustaf Sparre, rigsmarskal i Sverige
 28. juli 1869: Carl Wachtmeister, udenrigsminister i Sverige
 11. januar 1870: Ludvig 3., Storhertug af Hessen og ved Rhinen
 31. marts 1870: Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe, lensgreve og gehejmekonferensråd
 2. oktober 1871: Frederik Vilhelm af Hessen-Kassel
 22. marts 1873: Frederik 1., Hertug af Anhalt
 2. august 1873: Arthur af Connaught
 19. august 1873: Frederik 3. af Tyskland, daværende kronprins af Tyskland og Preussen
 24. november 1873: Rudolf, kronprins af Østrig-Ungarn
 2. januar 1874: Sophus Danneskiold-Samsøe, greve og generalpostdirektør
 5. marts 1874: Axel Gustaf Adlercreutz, justitsminister i Sverige
 22. juni 1874: Gustav, kronprins til Sverige
 4. juli 1874: Alexander, prins af Nederlandene
 14. juli 1874: Carl Christian Hall, gehejmekonferensråd og fhv. konseilspræsident
 14. juli 1874: Ludvig Holstein-Holsteinborg, konseilspræsident
 25. juni 1875: Konstantin Konstantinovitj af Rusland, storfyrste i Rusland
 4. juli 1875: Alfred af Sachsen-Coburg-Gotha, prins af Storbritannien og Irland, hertug af Edinburgh
 1. november 1875: Philippe, prins af Belgien, greve af Flandern
 20. november 1875: Alexander, prins af Hessen-Darmstadt
 22. januar 1876: Louis Decazes, udenrigsminister i Frankrig
 8. april 1876: Frederik Ferdinand af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg
 23. april 1876: Vilhelm 4. af Luxembourg, daværende arveprins af Nassau
 22. juli 1876: Otto von Plessen, baron og diplomat
 3. august 1876: Sergej, storfyrste af Rusland
 3. august 1876: Pavel, storfyrste af Rusland
 3. august 1876: Alexander Vladimirovitj Adlerberg, minister for det Russiske Kejserlige Hus
 14. august 1876: Vladimir Andrejevitj Dolgorukov, generalguvernør i Moskva
 19. august 1876: Dimitri Miljutin, krigsminister i Rusland
 24. april 1877: Frederik 1., storhertug af Baden
 8. januar 1878: Alfons 12., konge af Spanien
 8. april 1878: Jacob Brønnum Scavenius Estrup, gehejmekonferensråd og konseilspræsident
 14. juni 1878: Albert, konge af Sachsen
 1. juli 1878: Karl Alexander af Sachsen-Weimar-Eisenach
 23. september 1878: Ludvig 4., storhertug af Hessen og ved Rhinen
 16. november 1878: Ernst August, hertug af Cumberland
 22. april 1879: Eduard Ivanovitj Totleben, russisk ingeniørgeneral
 10. maj 1879: Carol, prins af Rumænien
 1. juni 1879: Johan Nicolai Madvig
 16. november 1879: Konstantin af Hohenlohe-Schillingsfürst, førsteoverhofmester i Østrig
 16. november 1879: Franz Folliot de Crenneville, felttøjmester i Østrig
 28. november 1879: Wilhelm, kronprins af Tyskland
 20. juli 1880: Oscar Bernadotte, prins af Sverige
 10. september 1881: Mikhail, storfyrste af Rusland
 19. september 1881: Albrecht af Østrig, hertug af Teschen
 19. maj 1882: Milan 1., konge af Serbien
 28. oktober 1882: Ernst 1. af Sachsen-Altenburg
 26. november 1882: Arthur Mohrenheim, russisk gesandt i Danmark
 6. juli 1883: Alexander 1., fyrste af Bulgarien
 31. august 1883: Carl, prins af Sverige
 31. august 1883: Eugen, prins af Sverige
 7. oktober 1883: Karl 1., kronprins af Portugal
 11. oktober 1883: Albert Victor, prins af Storbritannien
 18. maj 1884: Nikolaj, storfyrste i Rusland
 29. oktober 1884: Alexander Friedrich af Hessen-Kassel
 13. december 1884: Abdul Hamid 2., sultan for det Osmanniske Rige
 14. september 1885: Robert Philippe, prins af Orléans
 11. oktober 1885: Georg, prins af Storbritannien og Irland
 22. oktober 1885: Louis Philippe, prins af Orléans
 28. august 1886: Konstantin, kronprins af Grækenland
 18. maj 1887: Mutsuhito, kejser af Japan
 30. juli 1888: Heinrich, prins af Preussen
 25. august 1888: Alexander von Pape, guvernør i Berlin
 26. september 1888: Christian, prins til Danmark
 25. oktober 1888: Nikolaj von Giers, udenrigsminister i Rusland
 15. november 1888: Prins Georg af Grækenland
 18. maj 1889: Nikola, fyrste af Montenegro
 18. maj 1889: Gustav Kalnoky, udenrigsminister i Østrig-Ungarn
 21. juni 1889: Karl 1., konge af Württemberg
 9. oktober 1889: George, storfyrste af Rusland
 21. juli 1890: Karl Ludwig, ærkehertug af Østrig
 3. august 1890: Carl, prins til Danmark
 18. august 1890: Karl Stefan, ærkehertug af Østrig
 7. september 1890: Nikolaos, prins af Grækenland og Danmark
 18. maj 1891: Luitpold, prinsregent af Bayern
 5. august 1891: Sadi Carnot, præsident i Frankrig
 23. september 1891: Victor Emanuel, kronprins af Italien
 21. dcember 1891: Illarion Ivanovich Vorontsov-Dashkov, russisk general
 8. januar 1892: Chulalongkorn, konge af Siam
 26. maj 1892: Louise, dronning af Danmark
 26. maj 1892: Friedrich, ærkehertug af Østrig
 26. maj 1892: Albrecht, prins til Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg
 26. maj 1892: Carl Ludvig Løvenskiold, overhofmarskal
 12. maj 1893: Johannes Nellemann, justitsminister
 17. juli 1894: Frederik Frans 3. af Mecklenburg-Schwerin
 28. juli 1894: Harald, prins til Danmark
 28. juli 1894: P.C.N. Buch, justitiarius i Højesteret
 24. juni 1895: Frederik Karl, prins af Hessen-Kassel
 7. september 1895: Alexander, storfyrste af Rusland
 5. maj 1896: Georg, fyrste af Schaumburg-Lippe
 27. juli 1897: Maha Vajiravudh, kronprins af Siam
 27. juli 1897: Svasti Sobhana, prins af Siam
 3. august 1897: Frederik Frans 4., storhertug af Mecklenburg-Schwerin
 6. august 1897: Michail, storfyrste af Rusland
 18. september 1897: Frederik von Essen, rigsmarskal i Sverige
 13. oktober 1897: Frederik, hertug af Baden
 18. november 1897: Nikolaj, storfyrste af Rusland
 8. april 1898: Niels Frederik Ravn, marine- og udenrigsminister
 9. juni 1898: Johann Albrecht, hertug af Mecklenburg-Schwerin
 9. oktober 1898: Georg Wilhelm, prins af Cumberland og Hannover
 9. oktober 1899: Yoshihito, kronprins af Japan

1900-2000 
 6. maj 1900: Wilhelm, kronprins af Tyskland og Preussen
 10. juli 1900: Maximilian, prins af Baden
 7. september 1900: Georgij, storfyrste af Rusland
 14. september 1900: Friedrich, prins af Schaumburg-Lippe
 1. november 1900: Émile Loubet, præsident i Frankrig
 20. juli 1901: Alfons 13., konge af Spanien
 12. september 1901: Peter greve af Oldenburg
 14. juli 1902: Frederik, arveprins af Anhalt
 6. august 1902: Andreas, prins af Grækenland og Danmark
 27. oktober 1902: Lave Beck-Friis, svensk gesandt i Danmark
 3. april 1903: August Eulenberg, preussisk general
 29. august 1903: Friedrich Heinrich, prins af Preussen
 28. oktober 1903: Gustav, prins af Sverige
 3. august 1904: Paul Friedrich, hertug af Mecklenburg-Schwerin
 3. august 1904: Heinrich 18. af Reuss-Köstritz
 19. august 1904: Adolf Friedrich 5., storhertug af Mecklenburg-Strelitz
 4. marts 1905: Gustav, prins til Danmark
 8. april 1905: Friedrich Wilhelm, prins af Preussen
 10. juni 1905: Aage, prins til Danmark
 21. juli 1905: Hans von Koester, tysk storadmiral
 17. november 1905: Ernst August, prins af Hannover

Under kong Frederik 8. 
 16. juni 1906: Carl Eduard, hertug af Sachsen-Coburg og Gotha
 12. august 1906: Prins Axel, prins af Danmark
 11. september 1906: Conrad Victor Ankarcrona, statholder ved Stockholm Slot
 31. oktober 1906: Louise, dronning af Danmark
 19. november 1906: Eitel Friedrich af Preussen
 19. november 1906: Bernhard von Bülow, rigskansler i Tyske Kejserrige
 25. april 1907: Ludwig Ferdinand af Bayern
 14. juni 1907: Clément Armand Fallières, Frankrigs præsident
 3. juli 1907: Adalbert af Preussen
 18. december 1907: Prins Wilhelm af Sverige
 8. januar 1908: Ferdinand 1. af Rumænien, daværende kronprins af Rumænien
 12. maj 1908: Franz Ferdinand af Østrig-Ungarn
 3. juni 1908: Christian Frederik Danneskiold-Samsøe
 8. november 1908: Prins Erik af Danmark
 24. marts 1909: Emanuel 2. af Portugal, konge i Portugal
 28. april 1909: Frederik August 2. af Oldenborg
 16. juli 1909: Vladimir Freedericksz, Minister for det Russiske Kejserlige Hus
 19. juli 1909: Nikolaj Nikolajevic, storfyrste af Rusland
 29. jli 1909: Christophoros af Grækenland og Danmark
 15. august 1909: Georg 2. af Grækenland, daværende prins af Grækenland og Danmark
 23. februar 1910: Albert 1. af Belgien, Belgiernes konge
 20. maj 1910: Ferdinand 1. af Bulgarien, Konge af Bulgarien
 6. marts 1911: Arvid Taube, Sveriges udenrigsminister
 27. marts 1911: Johannes Zeuthen Schroll
 7. august 1911: Chakrabongse Bhuvanath, Prins af Siam
 25. december 1911: Prins Viggo af Danmark
 25. januar 1912: Vilhelm Thomsen

Under kong Christian 10. 
 14. maj 1912: Frederik 9., konge til Danmark, daværende kronprins
 14. maj 1912: Knud, prins til Danmark
 15. juni 1912: August Wilhelm, prins af Preussen
 26. september 1912: Alexandrine, dronning af Danmark (kun tildelt ordenens insignier)
 20. november 1912: Erik, prins af Sverige
 12. december 1912: Henrik, prinsgemal af Nederlandene
 25. februar 1913: Oscar, prins af Preussen
 25. februar 1913: Theobald von Bethmann-Hollweg, Tysklands kansler
 17. marts 1914: Edward Albert af Storbritannien, fyrste af Wales
 10. maj 1914: Arthur, hertug af Connaught og Strathearn
 16. maj 1914: Raymond Poincaré, Frankrigs præsident
 12. februar 1919: H.N. Andersen, erhvervsmand
 18. februar 1919: Carl Gustaf Mannerheim, Finlands rigsforstander og præsident
 27. oktober 1919: Leopold 3., konge af Belgien
 30. november 1920: Albert af Storbritannien
 8. december 1920: Alexandre Millerand, Frankrigs præsident
 9. juni 1921: René, prins af Bourbon-Parma
 13. august 1921: Olav 5., konge af Norge
 14. november 1921: Epitácio Pessoa, Brasiliens præsident
 31. august 1922: Umberto 2., konge af Italien
 5. september 1922: Wilhelmina, dronning af Nederlandene (kun tildelt ordenens insignier)
 23. september 1922: George, hertug af Kent
 23. januar 1923: Hirohito, kejser af Japan
 30. oktober 1923: Tage Reedtz-Thott, lensbaron af Gaunø, fhv. konseilspræsident
 20. december 1923: Stanisław Wojciechowski, Polens præsident
 24. juni 1924: Henry, hertug af Gloucester
 23. august 1924: Adolf Frederik, hertug af Mecklenburg-Schwerin
 24. februar 1925: Tomáš Masaryk, Tjekkoslovakiets præsident
 8. februar 1926: Rama 7., konge af Thailand
 7. oktober 1926: Lauri Kristian Relander, Finlands præsident
 9. november 1926: Karl, prins af Belgien
 12. marts 1927: Gaston Doumergue, Frankrigs præsident
 7. august 1927: Paul 1., konge af Grækenland, daværende prins
 18. oktober 1928: Kirill Vladimirovitj Romanov, storfyrste af Rusland
 6. februar 1929: Alfons af Spanien, fyrste af Asturien
 6. februar 1929: Jaime, prins af Spanien
 23. marts 1929: Louis 2., fyrste af Monaco
 7. juni 1929: Frederik Frans, arvestorhertug til Mecklenburg-Schwerin
 26. marts 1930: Alexander 1., konge af Jugoslavien
 26. april 1930: Berthold, markgreve af Baden
 4. juni 1930: Boribat, prins af Thailand
 4. juni 1930: Purachatra Jayakara, prins af Thailand
 13. juli 1930: Damrong Rajanubhab, prins af Thailand
 3. september 1930: Nobuhito af Japan
 6. oktober 1930: Jean af Orléans, hertug af Guise
 25. januar 1932: Paul Doumer, Frankrigs præsident
 17. marts 1932: Christian, prins af Schaumburg-Lippe
 4. november 1932: Fuad 1., Egyptens kejser
 17. februar 1933: Albert Lebrun, Frankrigs præsident
 16. juni 1933: Gustav Adolf, prins af Sverige
 5. december 1933: Carl, fyrste af Bernadotte, daværende prins til Sverige
 7. november 1934: Paul af Jugoslavien, regent
 26. november 1934: Peter af Grækenland, prins
 21. maj 1935: Carl Johan Bernadotte, greve af Wisborg, daværende prins til Sverige
 21. maj 1935: Prins Bertil af Sverige
 20. januar 1937: Reza Shah, kejser af Iran
 24. januar 1937: Frederik 2., hertug til Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg
 24. februar 1937: Gorm, prins af Danmark
 16. april 1938: Georg, prins af Danmark
 19. januar 1939: Ernst August, prins af Hannover, tidligere arveprins af Braunschweig
 16. februar 1940: Miklós Horthy, Ungarns rigsforstander
 9. marts 1940: Flemming, greve af Rosenborg, daværende prins til Danmark
 10. marts 1941: Oluf, greve af Rosenborg, daværende prins til Danmark
 5. juli 1945: Bernard Law Montgomery, feltmarskal
 15. december 1945: Dwight D. Eisenhower (USA's præsident, men ridder i egenskab af general)
 5. april 1946: Juliana, dronning af Nederlandene, daværende prinsesse (kun tildelt ordenens insignier)
 5. april 1946: Bernhard, prins af Nederlandene

Under kong Frederik 9. 
 24. maj 1947: Ingrid, dronning af Danmark (kun tildelt ordenens insignier)
 17. oktober 1947: Niels Bohr, fysiker
 16. november 1947: Elizabeth 2., daværende kronprinsesse af Det Forenede Kongerige
 16. november 1947: Philip, prins af Det Forenede Kongerige, hertug af Edinburgh
 9. oktober 1950: Winston Churchill, britisk statsmand
 17. november 1950: Juho Kusti Paasikivi, Finlands præsident
 28. november 1950: Vincent Auriol, Frankrigs præsident
 28. marts 1952: Sigvard Bernadotte, greve af Wisborg
 28. november 1952: Chumbhotbongse Paripatra, prins af Thailand
 5. april 1954: Ásgeir Ásgeirsson, Islands præsident
 21. november 1954: Haile Selassie, kejser af Etiopien
 21. november 1954: Makonnen Haile Selassie, prins af Etiopien
 21. marts 1955: Charlotte, storhertuginde af Luxembourg
 15. maj 1955: René Coty, Frankrigs præsident
 5. marts 1957: Mikasa, prins af Japan
 3. september 1957: Urho Kekkonen, Finlands præsident
 21. april 1958: Bhumibol Adulyadej, konge af Thailand
 14. maj 1959: Mohammad Reza Pahlavi, shah af Iran
 3. september 1960: Caroline-Mathilde, arveprinsesse af Danmark
 4. september 1960: Margaretha, prinsesse af Danmark
 11. marts 1961: Eleanor, grevinde af Rosenborg
 4. januar 1962: Konstantin 2., tidligere hellenernes konge, daværende kronprins
 11. marts 1962: Elisabeth, prinsesse til Danmark
 6. juni 1962: Adolf Schärf, Østrigs forbundspræsident
 23. januar 1963: Frederikke, dronnning af Grækenland
 4. juni 1963: Habib Bourguiba, Tunesiens præsident
 9. september 1963: Julius Nyerere, Tanzanias præsident
 22. oktober 1963: Christian, greve af Rosenborg, daværende prins til Danmark
 20. april 1964: Antonio Segni, Italiens præsident
 5. april 1965: Charles de Gaulle, Frankrigs præsident
 8. februar 1966: Baudouin 1., konge af Belgien
 16. maj 1966: Giuseppe Saragat, Italiens præsident
 10. juni 1967: Henrik, prins af Danmark
 15. januar 1970: Asfa Wossen Haile Selassie, kronprins af Etiopien
 3. februar 1968: Richard, prins til Sayn-Wittgenstein-Berleburg
 9. juni 1970: Gustav Heinemann, Vesttysklands forbundspræsident
 2. september 1970: Kristján Eldjárn, Islands præsident

Under dronning Margrethe 2. 
 16. april 1974: Anne, prinsesse af Danmark
 29. oktober 1974: Josip Broz Tito, Jugoslaviens præsident
 29. oktober 1975: Claus, prinsgemal af Nederlandene
 22. november 1976: Jean, storhertug af Luxembourg
 22. november 1976: Joséphine-Charlotte, storhertuginde af Luxembourg
 12. oktober: 1978: Valéry Giscard d'Estaing, Frankrigs præsident
 8. november 1978: Giovanni Leone, Italiens præsident
 3. april 1979: Rudolf Kirchschläger, Østrigs forbundspræsident
 21. april 1981: Nagako, kejserinde af Japan
 28. april 1982: François Mitterrand, Frankrigs præsident
 20. april 1983: Mauno Koivisto, Finlands præsident
 18. marts 1984: Fahd, konge af Saudi-Arabien
 19. februar 1986: Hosni Mubarak, Egyptens præsident
 15. februar 1988: Hassan 2., konge af Marokko
 25. april 1989: Richard von Weizsäcker, Tysklands forbundspræsident
 17. oktober 1989: Birendra, konge af Nepal
 6. maj 1992: Mário Soares, Portugals præsident
 19. oktober 1993: Oscar Luigi Scalfaro, Italiens præsident
 12. april 1994: Lennart Meri, Estlands præsident
 7. september 1994: Martti Ahtisaari, Finlands præsident
 18. februar 1996: Nelson Mandela, Sydafrikas præsident
 9. oktober 1996: Algirdas Brazauskas, Litauens præsident
 27. april 1998: Hussein, konge af Jordan

Efter 2000 
 15. december 2000: Mærsk Mc-Kinney Møller, skibsreder
 24. april 2002: Johannes Rau, Tysklands forbundspræsident
 8. oktober 2007: Roh Moo-hyun, Sydkoreas præsident

Øvrige bemærkninger 
Udenrigsminister Otto Ditlev Rosenørn-Lehn skulle have været udnævnt til Elefantridder ved kongeparrets guldbryllup 26. maj 1892, men han døde fem dage inden.

Fratagelse af ordenen 
Statutten giver ordensherren mulighed for at fratage modtageren riddertitlen og dermed tilbagekalde ordenen. Ganske få elefantriddere er til dato blevet frataget titlen inden deres død:

 Corfitz Ulfeldt modtog ordenen den 5. oktober 1634 da han var lensmand. Efter uoverensstemmelser med Frederik 3. gik han over på svenskernes side og kæmpede for dem i Første Karl Gustav-krig. Senere måtte han flygte tilbage til Danmark og blev sat i fængsel. I 1662 planlagde han at styrte kongen og for dette dømtes han for landsforræderi og blev frataget sine ordener.

 Philip Meadows modtog ordenen i 1658. Han var engelsk diplomat og gesandt i København. Mægler ved Freden i Roskilde samt Freden i København. Han solgte ordenen i 1662 til Christoffer Parsberg og udgik dermed af ordenen.

 Peder Schumacher Griffenfeld modtog 26. november 1673 ordenen af Christian 5. i forbindelse med sin udnævnelse til rigskansler. Efter dødsdommen for højforræderi efter Skånske krig (som senere blev ændret til livsvarigt fængsel) blev han 13. marts 1676 frataget ære, gods og titler, herunder Elefantordenen.

 Vasili Lukitj Dolgorukov modtog ordenen 28. august 1713 som russisk gesandt i København. Efter Peter 2. af Ruslands død blev han anklaget for at have forfalsket kejserens testamente og frataget sin orden i 1730. Han blev henrettet i 1739.

 Wilhelm Adolf Rantzau modtog ordenen 30. november 1716. Da han blev anklaget for mordet på sin bror, Christian Ditlev Rantzau, blev han udstødt af ordenen. Idømt livsvarigt fængsel på Akershus.

 Christian August, hertug af Augustenborg, blev elefantridder 31. juli 1815, da han som svoger til Christian 8. var i nær familie med kongehuset. Efter at have tilsluttet sig det slesvig-holstenske oprør under Treårskrigen blev han ved den efterfølgende landsforvisning i 1850 frataget ordenen.

 Frederik August, prins af Augustenborg, "prinsen af Nør", blev elefantridder 1. september 1828, da han som svoger til Christian 8. var i nær familie med kongehuset og desuden fungerede som statholder i hertugdømmerne. Efter at have tilsluttet sig det slesvig-holstenske oprør under Treårskrigen blev han ved den efterfølgende landsforvisning i 1850 frataget ordenen.

 Henning Hamilton modtog sin orden 3. marts 1864 som Sveriges gesandt i København. Tilbageleverede sin orden efter anklager om forfalskning af underskrift i 1881.

 Gojong af Korea modtog ordenen 31. august 1903 som kejser af Korea. Efter Russisk-japanske krig, hvorefter Korea ophørte som selvstændigt land, blev han slettet fra ordenen ifølge resolution af 18. juli 1906.

 Nicolae Ceauşescu, Rumæniens daværende præsident, udvekslede i 1980 Rumæniens Stjernes Orden med Elefantordenen som led i standardproceduren ved statsbesøg. At Dronning Margrethe 2. ved regimets sammenbrud 23. december 1989 unilateralt lod ordenen tilbagekalde fra et fremmed statsoverhoved, er derimod exceptionelt i Elefantordenens historie. Ceauşescu blev henrettet 25. december samme år.

Da disse modtagere ikke døde som elefantriddere, er deres navne slettet fra Ordenskapitlets liste over riddernes tal. Dette overgik efter Danmarks skiften side under Napoleonskrigene også kejser Napoleon og brødrene Louis og Jérôme Bonaparte, der dog som et kompromis fik lov at beholde ordensinsignierne i deres levetid.

Noter

Eksterne kilder og henvisninger 

 Elefantordenen  – skibden.dk
 Borger.dk 
 Johann Heinrich Friedrich Berlien, Der Elephanten-Orden und seine Ritter..., København: Berlingske Forlag 1846  – kronologisk liste over alle riddere før 1846 (på tysk)
 Christensen, Rolf: Danske ordensinsignier, Devantier, Næstved, 1988
 Tildeling af ordener – Kongehuset .dk
 Jørgen Lundø (red.): Europæiske ordener i farver, Politikens Forlag, 1966
 Kongelige ordener, udg. Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg, Hillerød, 1980
 Olden-Jørgensen, Sebastian: Kun navnet er tilbage – en biografi om Peter Griffenfeld, København: Gads Forlag 1999
 Pedersen, Jørgen: Riddere af Elefantordenen 1559-2009, Syddansk Universitetsforlag 2009
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udg., 1930 
 Афонасенко И.М. Гербы российских кавалеров в гербовнике датского ордена Слона (Afonasenko, Igor. Coats of Arms of Russian Knights in the «Elefantordenens Våbenbog»)  / Геральдика - вспомогательная историческая дисциплина: Семинар ГЭ 24 апреля 2019 г. СПб., 2019. 34 стр. 
 Stevnsborg, Lars: Kongeriget Danmarks ordener, medaljer og hæderstegn, Syddansk Universitetsforlag 2005
 Studenz, Karl-Gustav: Vom Zauber alter Orden und Ehrenzeichen, Bibliothek Rombach, Freiburg in Breisgau 1981.

Ordener, dekorationer og medaljer fra Danmark
 
Heraldik