Maastricht

Maastricht (; ; ) er en kommune og en by, beliggende i den sydlige provins Limburg i Nederlandene. Kommunens areal er på 60,03 km², og indbyggertallet er på 122.418 pr. 1. april 2016.


Byen ligger nordøst for grænsen til Belgien og vest for grænsen til Tyskland, og der er togforbindelser til Belgien, Heerlen og Eindhoven.

Historie 
Byen ligger ved bredderne af floden Maas. Den blev grundlagt af romerne ved et vadested, (Latinsk: Traiectum Mosae, Traiectum ad Mosam, Mosa-trajectum) Også navnet Utrecht stammer fra det latinske Traiectum eller Triecht. Derfor blev navnet af floden tilføjet. I 1051 blev for første gang navnet Masetrieth nedskrevet som senere blev bøjet til Maastricht.

I 300-tallet etablerede den kristne biskop Skt. Servatius (død i 384, ) et bispedømme i Maastricht. Den ældste bro over Maas er opkaldt efter ham, Skt. Servatiusbroen (). Ligeledes den ældste kirke, Skt. Servatiuskirken ().

I 1992 blev Maastricht-traktaten underskrevet her, hvilket skabte den Europæiske Union.

Kernerne 
Maastricht består af fem bydele og mere end 40 landsbyer og bebyggelser.
 Maastricht Centrum (Binnenstad, Jekerkwartier, Kommelkwartier, Statenkwartier, Boschstraatkwartier, Sint Maartenspoort, Wyck-Céramique)
 Sydvest: (Villapark, Jekerdal, Biesland, Campagne, Wolder, Sint Pieter)
 Nordvest: (Brusselsepoort, Mariaberg, Belfort, Pottenberg, Malpertuis, Caberg, Malberg, Dousberg-Hazendans, Daalhof, Boschpoort, Bosscherveld, Frontenkwartier, Belvédère, Lanakerveld)
 Nordøst: (Beatrixhaven, Borgharen, Itteren, Meerssenhoven, Wyckerpoort, Wittevrouwenveld, Nazareth, Limmel, Amby)
 Sydøst: (Randwyck, Heugem, Heugemerveld, Scharn, Heer, De Heeg, Vroendaal)

Landsbyerne Itteren, Borgharen, Limmel, Amby, Heer, Heugem, Scharn, Oud-Caberg, Sint Pieter og Wolder har været selvstændige kommuner eller landsbyer men blev i løbet af 1900-tallet indlemmet i Maastricht Kommune.

Nabolandsbyer 

 Neerharen (B*)
 Bunde
 Meerssen
 Berg en Terblijt
 Bemelen
 Cadier en Keer
 Gronsveld
 Oost
 Ternaaien (B)
 Kanne (B)
 Vroenhoven (B)
 Kesselt (B)
 Veldwezelt (B)
 Lanaken (B)

 ("(B)" = Belgien)

Kendte fra Maastricht 

 Lambert af Maastricht (c. 636 – c. 705) – biskop, sankt
 Henrietta d'Oultremont (1792–1864) – 2. kone af Vilhelm 1. af Nederlandene
 André Rieu (født 1949) – violinist, conductor og musikskriver
 Maxime Verhagen (født 1956) – politiker
 Frans Timmermans (født 1961) – politiker
 Pieter van den Hoogenband (født 1978) – swømmer og tredobbelt Olympisk Mester
 Tom Dumoulin (født 1990) – cyklist

Hymne 
I 2002 adopterede Maastricht Kommune den lokale hymne (, ) med tekst skrevet på Maastrichtsk dialekt. Musikken var skrevet i 1910 af Ciprian Porumbescu (1853–1883).

 1
 Hoera! Vivat! Mestreech!!!
 Jao diech höbs us aon 't hart gelege,
 Mestreech, door alle ieuwe heer.
 Veer bleve diech altied genege
 En deilde dreufheid en plezeer.
 Veer huurde nao dien aw histories
 Te peerd op grampeer ziene sjoet.
 Ues ouge blónke bij dien glories ·
 Of perelde bij diene noet.

 2
 En dee vaan diech 't sjoens wèlt prijze,
 In taol, die al wie zinge klink,
 Dat dee op nui Mestreechter wijze
 Zien aajd Mestreech mèt us bezingk.
 Me zong vaan diech ten alle tije,
 Eus mojers zonge bij de weeg,
 En voolte veer us rech tevreie
 Daan zong ze e leedsje vaan Mestreech.

3
 Doe, blom vaan Nederlands landouwe,
 Gegreujd op 't graaf vaan Sintervaos,
 Bis weerdig dobbel te besjouwe,
 Gespiegeld in de blanke Maos.
 'n Staar, De witste oet de klaore,
 Besjijnt diech mèt häör straole zach
 En, um diech zuver te bewaore,
 'nen Ingel hèlt bij diech de wach.

4
 Wie dèks woorste neet priesgegeve,
 Mèh heels dien kroen toch opgeriech
 En ongeknak bis te gebleve,
 Door euze band vaan trouw aon diech.
 Daorum de hand us tòwgestoke,
 't Oug geriech op 't stareleech;
 En weur dat oug daan ins gebroke,
 Daan beidt veur us het aajd Mestreech.

Galleri

Eksterne henvisninger 

 Kommunens hjemmeside 
 Turistbureaets hjemmeside 

 
Byer i Limburg
Kommuner i Limburg