kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Legalitetsprincippet

Legalitetsprincippet omfatter ifølge den overvejende del af den juridiske teori to elementer. For det første den formelle lovs princip, der går ud på, at en lov har forrang frem for administrative retsakter (anordninger udstedt af forvaltningen) også kaldet den retlige trinfølge, og at en lov kun kan ophæves eller ændres ved ny lov. For det andet omfatter legalitetsprincippet hjemmelskravet, også kaldet den materielle lovs princip, hvorefter at forvaltningen ikke kan handle uden den fornødne bemyndigelse eller lovhjemmel. Hjemmelskravet gælder især for strafferet.

Legalitetsprincippet er en retsgrundsætning. Denne retsgrundsætning udspringer af Grundlovens § 3, 1. og 2. punktum. Det vil sige, at legalitetsprincippet udledes af forholdet mellem den lovgivende magt og den udøvende magt.

Oversigt 

Legalitetsprincippet:
 Den formelle lovs princip
 Den retlige trinfølge
 En gang lov – altid lov
 En lov kan kun ophæves/ændres ved ny lov (undtagelse derogation)
 Hjemmelskravet
 Al forvaltningsvirksomhed kræver lovhjemmel
 Forvaltningsvirksomhed kan dog også have bemyndigelse i en ligestillet retsnorm som retssædvane eller anstaltsbetragtninger.

Den retlige trinfølge:
 Grundloven er den højest rangerende retskilde.
 Almindelige love
 (kongelig) Anordning; også kaldet (ministeriel) bekendtgørelse
 Cirkulære (også kaldet tjenestebefaling eller instruks)

Se også 

 Retskilde
 Retsgrundsætning

Litteratur 

 Jens Evald: Juridisk teori, metode og videnskab. 2. udgave. 2020. Djøf Forlag. 
 Bo von Eyben: Juridisk Ordbog. 14. udgave. 2016. Karnov Group. 
 siderne 98-99 i Carina Risvig Hamer & Sten Schaumburg-Müller (red.): Juraens verden - metoder, retskilder og discipliner. 2020. Djøf Forlag. 
 Karsten Revsbech: Forvaltningsret - Almindelige emner. 6. udgave. 2016. Jurist- og Økonomforbundets Forlag. 
 Frederik Waage: Forfatningsret - tekster, opgaver, materialer. 2019. 2. udgave. Karnov Group. 
 Louise Schelde Frederiksen: Juraboost 2.0 : juridiske opskrifter til dig der vil dyrke juratræning. 2020. Schelde Frederiksen.

Referencer 

Jura
Retsvidenskab
Forvaltningsret
Retskilde
Juridiske begreber
Officialprincippet

Officialprincippet eller undersøgelsesprincippet, tidligere kaldet officialmaksimen, er en almindelig retsgrundsætning i forvaltningsretten, der indebærer, at offentlige myndigheder har ansvaret for, at en sag oplyses tilstrækkeligt, inden der træffes afgørelse.

Formålet med officialprincippet er at understøtte, at der træffes materielt lovlige og rigtige afgørelser.

Officialprincippet er en såkaldt garantiforskrift, så hvis en sag er ikke er tilstrækkeligt oplyst, kan det betyde, at afgørelsen er ugyldig. Det kan også betyde, at sagen må genoptages, og de manglende undersøgelser foretages.

Princippet er lovfæstet i § 10 i retssikkerhedsloven, der gælder for sager inden for det sociale område.

Se også 
Offentlige myndigheder er underlagt en række pligter. Til disse pligter hører:

 Ekstraheringspligt
 Notatpligt
 Tavshedspligt
 Vejledningspligt
 Videresendelsespligt

Referencer 

Jura
Retsvidenskab
Forvaltningsret
Juridiske begreber
Habilitetsprincippet

Habilitetsprincippet er et juridisk begreb, der bl.a. har betydning i forvaltningsret. Det betyder, at der ikke i den forvaltningsmæssige behandling af en sag må deltage personer, der har personlige eller økonomiske interesser i afgørelsen. Regler om habilitet findes i forvaltningsloven §§ 3-6. Desuden findes der en supplerende uskreven retsgrundsætning om speciel inhabilitet uden for forvaltningslovens område, jf. Folketingets Ombudsmands Beretning FOU nr. 2014.0011.

Se også 
Inhabilitet

Referencer 
Jura
Forvaltningsret
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Magtfordrejningsprincippet

Magtfordrejningsprincippet (også betegnet magtfordrejningslæren, læren om usaglige hensyn eller læren om det ulovlige formål) er et juridisk begreb, der bl.a. har betydning i forvaltningsretten. Princippet består af et negativt led, der forbyder inddragelsen af uvedkommende hensyn eller usaglige kriterier når forvaltningen udøver skøn ved behandlingen af en sag, samt et positivt led, der kræver at forvaltningen inddrager alle relevante saglige hensyn ved udøvelsen af skøn. Hvilke hensyn der er hhv. saglige og usaglige afhænger af den hjemmelslov der anvendes ved træffelse af afgørelsen, eller sagt på en anden måde "om lovgiver udtrykkeligt eller stiltiende har anerkendt eller udelukket hensynet som led i skønsudøvelsen på det pågældende administrationsområde." Dog er der en række hensyn der, i mangel af modsatrettet stillingtagen fra lovgivers side, antages at være usaglige, f.eks. varetagelse af private hensyn.

Garde og Revsbech betegner principppet som "et dommerskabt krav til forvaltningen." Selve begrebet magtfordrejning blev introduceret i dansk ret af juraprofessor Poul Andersen i hans disputats Om ugyldige forvaltningsakter (1924) og bygger på principper fra navnlig fransk og tysk ret.

Kilder

Kildehenvisninger

Kildefortegnelse 

 Hanne-Marie Motzfeldt m.fl., Fra forvaltningsjurist til udviklingsjurist (Djøf Forlag 2020)
 Karsten Revsbech m.fl., Forvaltningsret – Almindelige emner (6. udg., Jurist- og Økonomforbundets Forlag 2016)

Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Forvaltningsret
Borgsted

Borgsted er en bebyggelse og et voldsted ved "Marie Grubbes Vej", umiddelbart vest for Fanefjordens udmunding i Grønsund, på Møn. Landsbyen ligger i Vordingborg Kommune og tilhører Region Sjælland. 

Navnet skyldes en flad, oval høj, som under 1. verdenskrig blev omdannet til militæranlæg. Under besættelsen var der opstillet tyske luftværnskanoner. Beliggenheden gør det muligt (sammen med Borreknold på Falster) at kontrollere sejladsen ind i Grønsund samt selve Fanefjord.

Muligvis er der tale om borgen Nyhus, hvorfra fyrst Vitslav i 1289 forsvarede sig mod den norske flåde og Marsk Stig.

Se også
Fanefjord Sogn

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Lokaliteter på Møn
Voldsteder i Præstø Amt
Voldsteder i Maribo Amt
Foster

Et foster er betegnelsen for et dyr, herunder mennesker, fra det undfanges til det fødes.
Det er starten på et menneskes liv. Efter 10 uger er hjertet helt udviklet, alle organerne er dannede og fingrene og fødderne er begyndt at blive dannede.

Eksterne henvisninger 

Graviditet
Proportionalitetsgrundsætningen

Proportionalitetsgrundsætningen er et juridisk begreb, der oprindeligt stammer fra tysk retsvidenskab i det 17. århundrede. Det tyske proportionalitetsprincip (der Grundsatz der Verhältnismässigkeit) skal regulere de offentlige myndigheders mulighed for at gribe ind i borgernes grundlæggende friheder, fx ejendomsrettens ukrænkelighed. Princippet anses i tysk ret for at være en almindelig retsgrundsætning, og er udledt på baggrund af retsstatsprincippet, grundrettigheder og den tyske grundlov.

Ofte adskilles grundsætningen fra princippet, da de har forskellige betydninger, men også mange lighedspunkter.
Princippet er primært udviklet gennem retspraksis, men har i nyere retsvidenskab optaget en central rolle i udarbejdelsen af love. Grundsætningen har betydning inden for strafferet, men er desuden et begreb med betydning for forvaltnings-, folke- og international ret. I EU-retten har princippet også en helt central placering, og er præget af domspraksis ved EU-domstolen.

I dansk ret forstås proportionalitetsgrundsætningen sådan, at der der være overensstemmelse mellem formål og midler; dvs. at midler skal være nødvendige og egnede til at opnå formålet. Proportionalitetsgrundsætningen formulerer en pligt at vælge det mindst mulige indgreb til at opnå indgrebet formål.

Eksempel 

I Strafferetsplejeudvalgets betænkning nr. 1358 om varetægtsfængsling i isolation står i afsnit 8.3.3.:

"For alle straffeprocessuelle tvangsindgreb gælder en proportionalitetsgrundsætning, hvorefter et indgreb ikke må foretages, såfremt det formål, der tilsigtes opnået ved indgrebet, kan tilgodeses ved mindre indgribende foranstaltninger, eller såfremt den ulempe, indgrebet medfører for den person, der rammes deraf, ikke står i rimeligt forhold til indgrebets betydning for efterforskningen, til sagens betydning eller til den retsfølge, der kan ventes, hvis sigtede findes skyldig."

Referencer 

Jura
Straffeproces
EU-ret
Folkeret
Forvaltningsret
Juridiske begreber
Befrugtning

En befrugtning (undfangelse) er den proces hvor en sædcelle og en ægcelle smelter sammen og danner en zygote (befrugtet ægcelle).

Se også 
Bestøvning

Graviditet
Frugtbarhed
Forplantningssystemet
Peter Duelund

Peter Duelund (født 28. september 1945 i Silkeborg) er kultursociolog. Han er mag.art. i kultursociologi fra Københavns Universitet og lektor emeritus ved Institut for Kunst- og Kulturvidenskab på Københavns Universitet. 

Han var medstifter af foreningen Det Ny Samfund, der var en af de vigtige organisationer i ungdomsoprøret i Danmark.

Han har været leder i kulturcentret »Huset« i København og Husets Teater. Han har været Nordisk Ministerråds konsulent for det nordiske kultursamarbejde og repræsenteret de nordiske lande i Europarådets kultursamarbejde.

Han står bag Nordisk Kultur institut.

Peter Duelund har været forskningsleder på flere kulturpolitiske forskningsprojekter, bl.a. Kulturens Politik i 17 bind for Kulturministeriet i Danmark (1994-1996) samt den komparative nordiske kulturanalyse Nordisk Kulturpolitik under Forandring, som er gennemført med støtte fra kulturministerierne i de nordiske lande og Nordisk Kulturfond (1998- 2003).

Peter Duelund anvendte som den første ordet parallelsamfund på dansk i en kronik i dagbladet Information i 1968 med titlen ”Parallelsamfund som ny politisk strategi”. Han indførte ordet parallelsamfund som et mindre ambitiøst modkulturbegreb end modstykket "alternativt samfund".

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Peter Duelunds hjemmeside ved Institut for Kunst- og Kulturvidenskab 

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Sociologer fra Danmark
Ansatte ved Københavns Universitet
Personer i Kraks Blå Bog
Nordisk Kultur Institut

Nordisk Kultur Institut  er et tværvidenskabeligt institut for kulturpolitisk forskning. Instituttet udfører forskningsopgaver på projektbasis med humanistiske og samfundsvidenskabelige forskere fra ind- og udland knyttet til de forskellige studier. 

Kultursociologen Peter Duelund står bag instituttet.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Instituttets kontaktside 

Kultur
Forskningsinstitutioner
Kultur Institut
Naturret

Naturret er en forestilling om, at der eksisterer en almengyldig retsorden eller retstilstand, der er ikke er fastsat af mennesker, og som er overordnet den menneskeskabte positive ret. Forestillingen om, at retten er noget givet, et vilkår, som mennesket ikke selv har skabt, kan knytte sig til:
 Noget naturligt (retten er et naturfænomen ligesom solen/regnen)
 Noget overnaturligt (lovene er givet af Gud)
 Menneskets fornuft
 En indre retsfølelse, en fornemmelse for retfærdighed

Naturretten har tråde tilbage til antikken, hvor Aristoteles i Politik bl.a. sondrede mellem de menneskeskabte love og den "universelle " lov.
   
Grundlaget for den nyere naturret tilskrives teologen Thomas Aquinas, der i værket "Lex Naturalis" systematiserede og beskrev naturretten som en guddommelig retsorden. Aquinas argumenterer med, at mennesker har fornuft, og da fornuft er skabt af Gud, er alle mennesker hellige og uvurderlige i forhold til andre gudsskabte ting og væsener, hvilket leder til, at alle mennesker er lige og besidder rettigheder, som intet menneske kan fjerne. Den evige guddommelige lov (lex aeterna) har skabt og indrettet verden, og Gud har åbnbaret hovedprincipperne, De 10 bud (lex divina), for mennesket. De dele af lex aeterna, som mennesker kan forstå, er den naturlige lov, lex naturale. Thomas Aquinas argumenterer for, at de love, der er skabt af mennesker (de positive love) ikke kan stride mod De 10 Bud og naturretten.

Litteratur 
 Sven Clausen: Essays om Naturret. Gyldendal. 1954
 Morten Kjær & Helle Vogt (2023): En dansk retshistorie – fra middelalder til grundlov. 2. udgave. Nord Academic.

Referencer 

Retsfilosofi
Etik
Trisse Gejl

Trisse Gejl (født 20. januar 1968 i Aarhus) er en dansk forfatter, der i 1995 debuterede med romanen Hvor mælkebøtter gror.

I 1986 blev hun student fra Marselisborg Gymnasium og senere cand.mag. i Æstetik og Kultur fra Aarhus Universitet i 1999. Året efter blev hun redaktør af Dansk Forfatterforenings blad Forfatteren, har siden været husforfatter på Bruun Rasmussen Kunstauktioner og underviser i dag på faget Skrivekunst på Syddansk Universitet.

Hun debuterede som teatermanuskriptforfatter i 2003 med teaterstykket Æblefugl og En lille én tre år senere. I 2014 som lyriker med 7 vuggeviser for voksne, en litterær klassisk koncert.

Udover Statens Kunstfonds tre-årige arbejdslegat i 2002 er hun af Kunstrådet blevet tildelt en række arbejdslegater.

Da hun i 2002 blev interviewet til Litteratursiden.dk, svarede hun således på et spørgsmål om der er "rød tråd" i hendes forfatterskab: "Hvis man kan tale om en tråd er den næppe rød. Jeg er startet i det noget selvbiografiske og har bevæget mig længere og længere ind i fiktionen, hvor jeg er i stand til mere med mine figurer. Mit ønske er dog at bevare den autentiske tone, den direkthed jeg forbinder med selvbiografien, og jeg er fascineret af løgnen og selvbedraget, der også er indbygget i ­- vel næsten en forudsætning for – enhver selvbiografi." 

I 2006 fik Trisse Gejl sit gennembrud med romanen Patriarken, der blev oversat og nomineret til DR's romanpris samt Weekendavisens Litteraturpris. I 2011 udkom Siden blev det for pænt, nomineret til Romanprisen og i 2016 udkom hendes ottende roman Ulvekvinten, der blev nomineret til Blixenprisen.

Værker 
 Hvor mælkebøtter gror (roman, 1995)
 Spradefuglen (roman, 1998)
 Hikuins kam (1999) – novelle i Godnathistorier : syv originale godnathistorier til det 20. århundrede
 Bombayblues (roman, 2000)
 Stilleben (roman, 2002)
 Æblefugl : en sårbar komedie (teater, 2004)
 En lille én (teater, 2006)
 Patriarken (roman, 2006)
 Skjul (roman, 2008)
 Siden blev det for pænt (roman, 2011)
 7 vuggeviser for voksne (lyrikoncert, 2013) 
 Ulvekvinten (roman, 2016)
 De unævnelige (roman, 2023)

Priser og legater 
 Albert Dams Mindepris (2010)
 Arbejdslegat (100.000) fra Kunstrådets 10 mio pulje. (2005 og 2006)
 Statens Kunstfonds tre-årige arbejdsstipendium. (2002)
 Arbejdslegat til Klitgården (Kunstrådet) (2001)

Eksterne henvisninger 
 Forfatterens hjemmeside
 Interview fra Litteratursiden.dk 

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Personer fra Aarhus
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Marselisborg Gymnasium

Marselisborg Gymnasium er et gymnasium i Aarhus, oprettet i 1898 som "Marselisborg Kostskole og lærde Skole".

Gymnasiet blev i 2006 til et Team Danmark-gymnasium, hvor der i hver årgang oprettes en hel Team Danmark klasse. Det er et ud af 2 gymnasier i Danmark, som tilbyder dette – sammen med Falkonergården.

Gymnasiet bliver ofte af eleverne kaldt "mars", hvilket førte til, at et nyt skoleblad i 2002 blev kaldt Viking Sonden efter rumsonden, der blev sendt ud for at udforske planeten Mars.

Kendte studenter 

 1911 Hans Hartvig Seedorff Pedersen, forfatter
 1915 Peter de Hemmer Gudme, journalist og modstandsmand
 1931 Eva Hemmer Hansen, journalist, forfatterinde
 1933 K.A. Krarup, officer og modstandsmand
 1939 Jørgen Stilling, søofficer
 1940 Vagn Dybdahl, rigsarkivar
 1942 Tage Skou-Hansen, forfatter
 1945 Sven Fugl, radioredaktør ved Danmarks Radio
 ca. 1945 Bent Nielsen, forsvarsadvokat
 1948 John Clausen, forfatter
 1956 Henrik Bjelke, forfatter
 1956 Karen Inge Halkier, atlet og lektor ved Københavns Universitet
 1957 Jørgen Leth, forfatter og sportskommentator
 1958 Kurt Thyboe, journalist, forfatter
 1958 Svend Åge Madsen, forfatter.
 1959 Hanne Bech Hansen, cand.jur. fra Aarhus Universitet, politidirektør ved Københavns Politi
 1964 Hans Tyrrestrup, maler, grafiker og digter
 1973 Anne-Marie Mai: lic.phil., professor ved Aarhus Universitet.
 1979 Niels Olsen, skuespiller
 1981 Per Fløng, cand.scient. i biologi, vejrvært
 1986 Trisse Gejl, forfatter, dramatiker
 1987 Lars Hjortshøj, standup'er, komiker
 1989 Kasper Nielsen, kunsthandler
 1990 Nicolai Wammen, politiker
 1992 Sissel-Jo Gazan, biolog, forfatterinde
 1993 Mikkel Nørgaard, instruktør
 1997 Huxi Bach, radio- og tv-vært
 1997 Mads Mikkelsen, erhvervsleder og fhv. diplomat
 2001 Leah Shapiro, trommeslager i Black Rebel Motorcycle Club
 2005 Rasmus Staghøj, journalist
 2007 Sara Slott Petersen, atlet
 2008 Nadia Nadim, fodboldspiller
 2017 Kristina Jørgensen, håndboldspiller

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Gymnasiets hjemmeside
 Aarhus Leksikon om gymnasiet 

Gymnasier i Danmark
Uddannelse i Aarhus
Uddannelsesinstitutioner i Aarhus
Etableret i 1898
Humanitær folkeret

Humanitær folkeret, også kaldet krigsret, er det område indenfor folkeretten, der beskæftiger sig med Geneve Konventionerne og Haag Konventionerne, såvel som hertil efterfølgende traktater, sager og sædvaner i folkeretten. Således beskrives de rettigheder og pligter som krigsførende og neutrale stater har, ligesåvel som også personers rettigheder behandles.

NATO-intervention i Kosovo 
I forbindelse med NATO-interventionen i Kosovo – og efterfølgende interventioner – har man diskuteret begrebet humanitær intervention, og det daværende Dansk Udenrigspolitisk Institut, DUPI, udarbejdede en redegørelse herom, der dannede grundlag for en redegørelse af udenrigsministeren og for en drøftelse i Folketinget.

Spørgsmålet er hvad internationale organisationer, enkeltstater og stater i forening kan og må gøre i situationer, hvor de finder at en stat, f.eks. det daværende Jugoslavien, herunder enkeltstaten Serbien – under ledelse af Slobodan Milosevic, begår uacceptable overgreb på civilbefolkningen.

Der var i Folketinget politisk tilslutning til interventionen i Kosovo, men der blev fra visse sider udtrykt stor skepsis både ved hensigtsmæssigheden og legaliteten.

Fodnoter

Eksterne henvisninger 
 Exploring Humanitarian Law Virtual Campus – Web-based resource center for teachers

Folkeret
Humanisme
-sen

-sen er en endelse i mange danske og norske efternavne som f.eks. Hansen, Larsen og Petersen, hvor endelsen betyder søn. Dvs. i disse tilfælde "søn af Hans", "Søn af Lars" og "Søn af Peter".

I praksis passer disse navne dog sjældent, idet de er levn fra en gammel skik, hvor man navngav efter faderens navn. I et dåbscirkulære af 4. oktober 1828 blev det indskærpet præsterne, at børn skulle døbes med både for- og efternavn, men at dette efternavn kunne vælges frit enten som et patronymikon (altså farens fornavn + sen) eller "efter et sted, som familien er knyttet til". Det var åbenbart ikke præcist nok, og forældre fortsatte med at bruge skiftende patronymika, sådan at Peter Hansens søn kom til at hedde Jens Petersen, mens hans søn senere ville komme til at hedde Hans Jensen osv. Dette blev der imidlertid sat en stopper for med et nyt cirkulære fra Kirke- og Undervisningsministeriet af 6. august 1856, hvori det slås fast, 
"at det er en følge af såvel sagens natur, som af det udtrykkelige indhold af ovennævnte kancellicirkulære (af 4. oktober 1828), at det faste familie- eller stammenavn, der efter frd. af 30te maj 1828 éngang er blevet valgt, ikke blot skal komme til anvendelse for alle børn i den samme generation, men også for alle følgende generationer i den samme familie, medmindre bevilling til afvigelse erhverves".

Da man fortolkede det nye cirkulære meget strikst, knæsatte man samtidig brugen af de mange -sennavne.

Sen
Jesper Due

Jesper Due (født 1944, død 23. december 2021) var mag.art. i kultursociologi (1976) og fil.dr. i sociologi (1991). Han har arbejdede sammen med Jørgen Steen Madsen med forskellige former for arbejdsmarkedssociologi.

Han blev professor i 2005 ved Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og Organisationsstudier (FAOS), som er et eksternt finansieret center tilknyttet Sociologisk Institut på Københavns Universitet.

Bibliografi 
 Medforfatter:

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Jesper Dues egen beskrivelse 
 Mindeord

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Sociologer fra Danmark
Videnskabsfolk fra Danmark
Jørgen Steen Madsen

Jørgen Steen Madsen (født d. 23. april 1946 i Frederiksberg) er kultursociolog. Han er mag.art. i kultursociologi (1976) og fil.dr. i sociologi (1991) Han har – sammen med Jesper Due – arbejdet med forskellige former for arbejdsmarkedssociologi og var i 1999 med til at stifte forskningscentret FAOS. Han blev professor ved Sociologisk Institut, ,på Københavns Universitet i 2005.

Eksterne henvisninger 

 Jørgen Steen Madsens egen beskrivelse 
 Af bøger kan foreløbig nævnes: Jesper Due og Jørgen Steen Madsen: Slip sociologien løs. En invitation til 80'ernes sociologi (København 1983). Bogen rummer mange informationer om dansk sociologi frem til dette tidspunkt.

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Sociologer fra Danmark
Videnskabsfolk fra Danmark
.NET Framework 3.0

.NET Framework 3.0, der tidligere hed WinFX, blev frigivet 21. november 2006. Det inkluderer et nyt sæt af managed code APIer, som Microsoft introducerede i sit operativsystem, Windows Vista til at erstatte det daværende Windows API. Det eksisterende Windows API blev stadig holdt tilgængelig i Vista, men blev ikke sideløbene opdateret til at give adgang til den nye funktionalitet, der blev introducet sammen med .NET Framework 3.0. 
Formålet med .NET Framework 3.0 er at give programmørerne et fælles klassebibliotek, uanset hvilket af Microsofts programmeringssprog der anvendes. Det er altså muligt at udvikle moduler i forskellige sprog, som har mulighed for at arbejde sammen, da de anvender de samme baseklasser, og kompileres til samme objektkode, kaldet CIL.

Microsofts .NET Framework 3.0 tilføjer funktionalitet med følgende nye hovedkomponenter: 
 Windows Presentation Foundation (WPF), med kodenavnet Avalon; et nyt brugergrænseflade-system og API baseret på XML og vektorgrafik, der bruger 3D-grafikhardware og Direct3D-teknologier.
 Windows Communication Foundation API, tidligere kendt under kodenavnet Indigo; et service-orienteret besked-system, der tillader programmer at arbejde sammen lokalt eller via netværk, på linje med web services.
 Windows Workflow Foundation (WF) tillader opbygning af automatiserede arbejdsgange og integrerede transaktioner ved brug af workflows.
 Windows CardSpace, tidligere kendt under kodenavnet InfoCard; en software komponent som lagrer en persons digitale identitet sikkert og tilbyder en ensartet grænseflade til at vælge identitet for en bestemt transaktion, såsom at logge ind på et website.

.NET Framework 3.0 findes også til Windows XP og Windows Server 2003, for at forøge antallet af computere der vil være i stand til at køre programmer der er baseret på .NET Framework 3.0.

Eksterne henvisninger 
What is WinFX? 

Software fra Microsoft