kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cepheus Park Randers

Cepheus Park Randers(tidligere Randers Stadion, Essex Park Randers, AutoC Park Randers og BioNutria Park Randers) er et fodboldstadion, som er hjemmebane for Superligaklubben Randers FC. Stadionet kan rumme op til 10.300 tilskuere i nuværende konfiguration, hvoraf 9.000 er siddepladser og 1.300 er ståpladser.

Kapacitet 
Ved internationale kampe, og med en konfiguration kun med siddepladser på hele stadion, vil kapaciteten være 9700. Hvis nogle af siddepladssektionerne inddrages til ståpladser, kan den maksimale kapacitet udvides til 13.500.

Historie 

Randers Kommune besluttede i 2004, at det daværende stadion skulle renoveres, efter at Randers FC's ambition om at være fast deltager i den bedste danske række var blevet realiseret. Stadionet hed tidligere blot Randers Stadion, men siden købte investor-firmaet Essex rettighederne til navnet, hvorefter stadionet fik navnet Essex Park Randers. Stadionet skiftede imidlertid navn igen i april 2011, da et lokalt firma købte navnerettighederne, og gav stadionet navnet AutoC Park Randers. Stadionet skiftede igen navn i 2015 til navn BioNutria Park Randers. Om- og tilbygning af stadionet i år 2006 og 2013 kostede ca. 123 mio. kr.

Stadionet skiftede atter navn i november 2018 til Cepheus Park Randers.

Tribuner

Udvalgte kampe

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside for Randers FC

Noter 

Fodboldstadioner i Danmark
Sport i Randers
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Randers
Randers FC
Erasmus Montanus

Erasmus Montanus er en komedie i fem akter skrevet i 1723 af den dansk-norske forfatter og komedieskriver Ludvig Holberg. Den blev opført første gang i Danmark enten i 1747 eller i 1751.

Stykket handler om den unge student Rasmus Berg der er taget til København for at studere. Efter nogle år vender han tilbage til sin fødeegn, hvor han optræder arrogant og bedrevidende. Han har ændret sit navn til det latiniserede navn Erasmus Montanus, og han føler sig for fin til at vedkende sig sin bror, som er bonde. Han er tæt på at miste sin kæreste på grund af sin videnskabelige og filosofiske påståelighed, og han skaber uro og snakken i landsbyen, hvor folk mener, at han spreder kættersk viden ved at påstå, at jorden er rund og argumentere for, at hans mor er en sten. Til sidst bliver Erasmus dog nødt til offentligt at sige, at jorden er flad som en pandekage, da det er hans eneste måde at slippe for at blive soldat og få sin elskede Lisbed.

Erasmus Montanus er en populær komedie. Den er blandt andet blevet filmatiseret.

Komedien henter et eksempel i filosofien til at komme med et eksempel på en logisk fejlslutning:
"En sten kan ikke flyve. Morlille kan ikke flyve. Ergo er morlille en sten!". Se også syllogisme.

Medvirkende 
 Erasmus Montanus/Rasmus Berg (hovedperson)
 Jeppe Berg (Montanus' far)
 Nille (Montanus' mor)
 Jacob (Montanus' bror)
 Lisbed (Montanus' forlovede)
 Jeronimus (Lisbeds far)
 Magdelone (Lisbeds mor)
 Per Degn (byens degn)
 Jesper Ridefoged
 En lieutenant
 Niels Corporal

Genfortolkninger 
I 2017 blev Christian Lollikes genfortolkning af Erasmus Montanus opsat på Århus Teater og kørte i perioden 10. februar-11. marts 2017. Lollikes forestilling vandt tre priser ved Årets Reumert-ceremoni: Årets Teaterforestilling 2017, Årets Mandlige Hovedrolle 2017 samt Årets Scenedesign 2017. Berlingske kårede samme år Erasmus Montanus til årets teaterforestilling.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Læs Erasmus Montanus på holbergsskrifter.dk . Se også beskrivelsen af teksten 

Værker af Ludvig Holberg
Komedier
Skuespil fra Danmark
Skuespil fra 1723
Reumertprisen for årets forestilling
Åløkkegård

Åløkkegård var en hovedgård, som blev dannet i 1764. Gården lå i Fredens Sogn, Odense Herred, Odense Kommune. Den sidste hovedbygning blev opført i 1920.

Åløkken var en indhegnet mark ved Odense Å. Den nævnes i 1352, hvor odenseborgeren Niels Mikkelsen Marsvin sammen med sin bror solgte den til en slægtning, som også hed Niels Marsvin. Senere ejedes den af Skt. Hans Kloster i Odense. På Åløkken ligger (oplysning fra 1868) Skt. Hans Ladesbygning, opført af egetømmer og dateret 1590; muligvis flyttet dertil fra Norge. Der er fundet adskillige sværd, økser og kiler på Åløkken, formodentlig fra et slag i oldtiden.

Efter enevældens indførelse hørte Åløkkegård under det fynske rytterdistrikts gods, som blev solgt på auktion i november 1764. Odense kommune pålagde sin borgmester Wolrath Holm at købe gården til byen; imidlertid købte han i stedet gården til sig selv. På dette tidspunkt var selve gården på 64 tønder hartkorn, hvortil kom 229 tønder hartkorn bøndergods. Prisen var 35.932 rigsdaler, hvoraf cirka halvdelen skulle blive stående i gården med fire procents afgift.

Holm døde i 1767, hvorefter hans bo i juni 1768 solgte gården til Christoffer Møller, forpagter på Nordborg på Als. Prisen var nu 60.000 rigsdaler. Møllers svigersøn Frans Joakim Leth overtog gården i april 1785 for samme beløb, samt mod at parret afskrev sig al yderligere arv fra Møller. Ved Leths død i 1835 overtog hans anden kone Anne Marie (født Lange) gården.

I oktober 1842 købte konsistorialråd Børge Henrik Knap Åløkkegård for den den gang høje pris af 192.063 rigsdaler. Efter hans død i 1850 og hans enkes i 1854 forvaltede boet gården indtil deres dattersøn H.Ch. Steenbach blev myndig i 1864. På dette tidspunkt blev gården vurderet til 203.800 rigsdaler.

En del af gården blev bygget af Holm i 1765. Stuehuset blev opført i 1788 af Leth, men er senere istandsat af Knap og omkring 1865 ombygget af Steenbach. Pr. 1868 var det et en-etages hus med kælder, kvistlejlighed på midten og rummelige gavlværelser. Nogle udhuse blev bygget af Knap, og Steenbach har opført to nye stalde.

I 1863 blev Næsbyhoved Sø tørlagt og bidrog med 66 tønder land; gården havde på dette tidspunkt 320 tønder land ager og 110 tønder land eng, indtil juni 1868 hvor Kræmmermarken på 110 tønder land blev solgt til Odense Kommune. Bøndergodset blev gradvist frasolgt fra 1845 og frem.

Åløkkegårds tidligere jorder er i dag midt i Odense; banegården er opført på jord fra gården. Byområdet har mange stednavne, som begynder med Åløkke, fx Åløkkekvarteret og Åløkkeskoven. Den nuværende hovedbygning er fra 1920 og anvendes pr. 2012 af Boligforeningen Højstrup til tolv familieboliger.

Ejere af Åløkkegård 
 1764–1767 Wolrath Holm
 1768–1785 Christoffer Møller
 1785–1835 Frans Joakim Leth
 1835–1842 Anne Marie Leth, født Lange
 1842–1850 Børge Henrik Knap
 1850–1854 Christine Sofie Knap, født Prætorius
 1854–1864 boet efter Knap
 1864–1898 Henrik Charles Steenbach
 1898–1948 Henrik Herman Steenbach

Noter

Kilder/litteratur 
 Secher, C.E.: Danske Kirker, Slotte, Herregaarde og Mindesmærker, 1868
 

Herregårde i Odense Kommune
Herregårde i Odense Amt
Marienlund (Fredens Sogn)

Marienlund  er dannet i 1764. Gården ligger i Fredens Sogn, Odense Herred, Odense Kommune. Hovedbygnigen er opført i 1922 efter en brand.

Ejere af Marielund 

 (1764-1783) Peter von Westen Eilschou
 (1783-1799) Anna Marie Becker gift Eilschou
 (1799-1801) Anna Marie Beckers dødsbo
 (1801-1803) Søren Hillerup / Hans Jørgen Hansen
 (1803-1825) prpt. Mørck
 (1825-1834) prpt. Wedel
 (1834-1865) prpt. Trolle
 (1865-1885) etatsrd. Langkilde
 (1885-1900) N. W. Langkilde
 (1900-1918) Interessantskab
 (1918-1965) Arnold Peter Møller
 (1965-) Odense Staalskibsværft A/S

Herregårde i Odense Kommune
Herregårde i Odense Amt
Nag Hammadi-teksterne

Nag Hammadi-teksterne er en samling af 13 kristne papyrus med 52 skrifter, som bærer præg af dels Nag gnostiske, dels hermetiske, dels nytestamentlige apokryfer.

De blev fundet nær Nag Hammadi i Egypten i 1945-47 og hører til de bibelske apokryfer. De blev gemt i lerkrukker og tekster skrevet på papyrus og indbundet i kodeksform. Skriftsamlingen, der i 300-tallet blev skjult pga. religiøse stridigheder, er samlet af gnostiske kristne i opposition til den officielle kristendom, der netop var blevet romersk statsreligion. Fundet opbevares i dag på Det Koptiske Museum i Cairo.

Blandt teksterne hører:
 Thomas-evangeliet
 Maria Magdalene-evangeliet
 Jakobs-apokryfen
 Frelserens dialog
 Sandhedens evangelium
 Filipsevangeliet
 Eugnostos' brev
 Sophia Jesu Christi

Kilder 
Lisbet Kjær Müller, Mogens Müller: Bogen om Bibelen, Politikens Håndbøger, 2004, p. 344

Kristendom i antikken
F.C. København i internationale turneringer

Dette er en oversigt over F.C. Københavns deltagelse i internationale turneringer. Oversigten dækker blandt andet F.C. Københavns deltagelse i Champions League og Royal League.

Champions League

2011

Kvalifikation

Play-off / Kvalifikation til gruppespil

Gruppe D 
Kampe

Stillingen pr. 17. november 2010

2010

Kvalifikation

Play-off / Kvalifikation til gruppespil

2008

Kvalifikationen

2007

Kvalifikationen

Pulje F 
Kampe

Stillingen pr. 6. december 2006

Grøn kvalificerer sig til 2. runde i UEFA Champions League
Blå kvalificerer sig til 3. runde i UEFA Cup

2005

Kvalifikationen

2004

Kvalifikationen

2002

Kvalifikationen

1994

Kvalifikationen

UEFA Cup/Europa League

2010

Gruppespil 
Pulje K

Slutspil

2009

Kvalifikation

1. runde / Kvalifikation til gruppespil

Gruppespil 
Kampe

Slutspil

2008

Kvalifikation til gruppespil

Gruppespil 
Kampe

2006

Kvalifikationen

2004

Runderne

2003

Runderne

2002

Runderne

1995

Runderne

1993

Runderne

Cup Winners' Cup

1999

Runderne

1998

Runderne

1996

Runderne

Toto Cup

1999

1993

Royal League

2007

Gruppespillet 

Kampe

Stillingen

Grøn kvalificerer sig til kvartfinalen i Royal League
F.C. København kvalificerer sig til kvartfinalen ved at være bedste 3'er

Slutspillet

2006

Gruppespillet 
Kampe

Stillingen

Grøn kvalificerer sig til kvartfinalen i Royal League

Slutspillet

2005

Gruppespil 1 
Kampe

Stillingen

Grøn kvalificerer sig til kvartfinalen i Royal League

Gruppespil 2 

Kampe

Stillingen

Grøn kvalificerer sig til finalen i Royal League

Finalen 

Kampe

Internationale turneringer
Nostalgi

Nostalgi er en sammensætning af det græske nostos (hjemrejse) og algos (smerte). Det bruges om at længes efter noget tabt, forsvundet eller bare gamle dage. De græske ord henviser til "smerten en syg person føler, fordi han ønsker at vende tilbage til sit land, og frygten for aldrig at se det igen." Det blev beskrevet som en sygdomstilstand, en form for melankoli, i nyere tid, og kom for at være et vigtigt emne i romantikken.

En nostalgisk person eller nostalgiker er en person med hang i nostalgi. Fx kan vedkommende bruge lang tid på at tale om sin fortid eller tabte ungdom, som kan virke ligegyldig for de tilhørende.

Krigsveteraner fra den amerikanske borgerkrig, som formodentlig led af, hvad vi i dag skulle kalde "posttraumatisk stress-syndrom" (PTSD) fik diagnosen "Nostalgi". En glidning i ordets betydning gjorde, at udtrykket kort efter betegnede længslen efter en uskyldig barndom.

Immanuel Kant var den første, som hævdede, at nostalgien var en længsel efter et "da" snarere end et "nu". Det er i denne moderne betydning, at ordet oftest anvendes i dag.

Nostalgi er i dag desuden et begreb om mode og form, og de fleste har det med at blande det sammen med retro.

"Nostalgi er speed for gamle mennesker". Nostalgi kan åbne en slugt til gamle minder, som skaber positive følelser og giver ældre mennesker en nærende oplevelse.

Ord og vendinger
Følelser
Nyrup (Kalundborg)

Nyrup var en landsby i Raklev Sogn, Kalundborg Kommune, der nu er smeltet sammen med Kalundborgs byområde. Den ligger tæt op ad bydelen Raklev. Nyrup har en skole.

Bydele i Kalundborg
Bygningskultur Danmark

Bygningskultur Danmark er en videns- og interesseorganisation for aktører og foreninger med tilknytning til bygningskulturen. Paraplyorganisationen, der har ca. 30 medlemmer, arbejder politisk og fagligt for at kvalificere bevaring og udvikling af dansk bygningskultur og kulturarv.

Organisationen blev stiftet april 2003 som Bygningskulturelt Råd, men skiftede i 2006 navn til Bygningskultur Danmark.

Bygningskultur Danmark holder til i Bygningskulturens Hus, Borgergade 111 i København. Huset fungerer som et mødested for folk med interesse for bygningskultur, og de unikke rammer udnyttes ofte til konferencer, foredrag mm. Bygningen er den tidligere pigeskole for børn af de ansatte i Søetaten. Den er et fredet hus, der stod færdigt i 1859, og som blev tegnet af arkitekt Bernhard Seidelin.

Ved årsskiftet 2008/09 blev Bygningskultur Danmarks datterselskab, konsulentvirksomheden Bygningskultur Danmark Erhverv A/S, solgt til en erhvervsdrivende fond, Bygningsarvsfonden, og virksomheden skiftede navn til Dansk Bygningsarv A/S.

Bygningskultur Danmark blev nedlagt i 2021. Historiske Huse, en sammenslutning af foreningen BYFO og foreningen Bevaringsværdige Bygninger, har overtaget en stor del af aktiviteterne.

Eksternt link 
 Bygningskultur.dk 

Arkitektur i Danmark
Organisationer fra Danmark
Etableret i 2003
Torpegård (Sønder Nærå Sogn)

Torpegård er en gammel hovedgård, som nævnes første gang i 1471. Gården ligger i Sønder Nærå Sogn, Åsum Herred, Faaborg-Midtfyn Kommune. Hovedbygningen er opført i 1864. Vestfløj tidligere hovedbygning opført 1580, ombygget 1631 og 1864. Delvist omgivet af vandfyldte grave. Haven oprindelig barok, i dag engelsk landskabelig med kanaler, broer, lysthuse og mindesøjle. I godstiden frem til 1830erne hørte den tidligere hovedgård Ringstedgård og Sdr. Nærå og Årslev kirker til Torpegård.

Torpegård Gods er på 77 hektar

Ejere af Torpegård 

 (1471-1495) Niels Jensen
 (1495-1515) Kronen
 (1515-1530) Didrik Qvitzow
 (1537-1546) Mette Skinkel gift Straale
 (1546-1551) Peder Lauridsen Straale 
 (1551-1579) Enke Fru Anne Ottesdatter Skinkel
 (1579-1596) Lauritz Pedersen Straale
 (1596-1616) Niels Skinkel (formynder)
 (1616-1624) Peder Lauritzen Straale 
 (1624) Margrethe Lauritzsdatter Straale
 (1624-1627) Claus Ejlersen Brockenhuus
 (1627-1658) Iver Vind
 (1658-1668) Helvig Skinkel
 (1668) Christian Iversen Vind
 (1668-1687) Anne Iversdatter Vind gift von der Kuhla
 (1687-1693) Mette von der Kuhla
 (1693-1713) Mette Gyldenstjerne gift Bille
 (1713-1724) Axel Bille
 (1724-1737) Peder Pedersen von Hovenbeck
 (1737-1740) Johan Voss
 (1740-1741) Gregorius Philip Holm
 (1741-1751) Bonde Simonsen
 (1751-1761) Bendix Ludvig von Pflueg
 (1761-1802) Vincents von Steensen
 (1802-1825) Hnans Henrik Otto von Steensen
 (1825-1858) Anna von Steensen
 (1859-1860) Henrik Christian Berg
 (1860-1899) Peder Christian Finderup
 (1899-1901) Enke Fru Finderup
 (1901-1909) Niels Spandet
 (1909-1914) Hans Jørgen Baagøe
 (1914-1915) Enke Fru Hertha Baagøe
 (1915-1919) Peder Pedersen Eriksen Jensen
 (1919-1921) H. O. Jespersen
 (1921-1921) Jørgen Theodor Greve af Trampe
 (1921-1923) H.O. Jespersen
 (1923-1926) Poul Helmers
 (1926-1927) Alexander Gundersen
 (1927-1967) Ingeborg Plesner født Gundersen
 (1967-1990) Juel Møllegård
 (1990-1995) Hans Jørgensen Og Søn A/S
 (1995-) Lars Erik von Steensen-Bach

Eksterne henvisninger 
 http://www.torpegaard.dk/historien2.html  

Herregårde i Faaborg-Midtfyn Kommune
Herregårde i Odense Amt
Homburg

Homburg har flere betydninger:
 Homburg, Nordrhein-Westfalen – en by i Nordrhein-Westfalen.
 Bad Homburg vor der Höhe – en by i Hessen.
 Homburg, Saar – administrationsby i landkreisen Saarpfalz-Kreis, Tyskland
 Hombourg, Frankrig – en by i Frankrig.
 Hombug, Schweiz – en by i Schweiz.
 Homburg (hat) – en hat.
 Homburg, Canada – et ejendomsselskab beliggende i Canada.
Bede-slægten

Bede-slægten (Beta) er udbredt langs Europas, Nordafrikas og Vestasiens kyster frem til Indien. Det er én- eller toårige urter med opret vækst og tykke, hårløse blade. Blomsterne er samlet i endestillede, aksagtige nøgler. De enkelte blomster er små og bruskagtige. Frugten er en flad kapsel med et opspringende låg. Her omtales den art og de varianter, der er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Beta corolliflora
 Beta lomatogona
 Storfrugtet bede (Beta macrocarpa)
 Beta macrorhiza
 Beta nana
 Beta patula
 Beta trigyna
 Bede (Beta vulgaris)
 Sukkerroe (Beta vulgaris var. altissima)
 Bladbede (Beta vulgaris var. cicla)
 Stilkbladbede Beta vulgaris var. flavescens)
 Strandbede (Beta vulgaris var. maritima)
 Foderbede (Beta vulgaris var. rapacea)
 Rødbede (Beta vulgaris var. vulgaris)
SketchUp

SketchUp (markedsført som Trimble SketchUp, og tidligere kendt som Google SketchUp) er et program designet til gavn for arkitekter og bygningsingeniører, men kan også benyttes af andre til hobby-formål. Det er fremstillet af @Last Software, men blev opkøbt af Google 14. marts 2006. Den 26. april 2012 annoncerede Trimble at de ville købe SketchUp af Google. Formålet er at designe bygninger i 3D med en række forskellige værktøjer. Man kan derefter eksportere modellen til Google Earth som en .kmz-fil og den til, så den er placeret rigtigt og har den naturlige størrelse. SketchUp Pro kan købes over internettet. En mindre avanceret version kaldet SketchUp Make kan downloades gratis. SketchUp udmærker sig ved at være let at gå til, selv for folk der aldrig har leget med 3D-grafik før. Dog er udfoldelsesmulighederne mere begrænsede end i software til professionelt brug.

Kilder/henvisninger 

Officiel hjemmeside  Engelsk

3-D-grafik software
Mac OS X-software
Windows-software
Marvin Harris

Marvin Harris (18. august 1927 i Brooklyn, New York, – 25. oktober 2001) var en amerikansk antropolog kendt for "kulturel materialisme". Han var en lang årrække professor ved Columbia University og skrev en mængde bøger og artikler.

Bibliografi

På dansk 
 Kannibaler og konger : om økologiens indflydelse på kulturernes udvikling, Berlingske, 1979. . Oversat af Hans Hansen.

Henvisninger 
 Marvin Harris  bibliografi ved www.cultural-materialism.org.

Antropologer fra USA
Personer fra USA
Ansatte ved Columbia University
Faglitterære forfattere fra USA
Personer fra New York City
Sociologer fra USA
35 (tal)

35 er et ulige heltal og det naturlige tal, som kommer efter 34 og efterfølges af 36.

Matematik 
 35 er et semiprimtal
 Det 35. fibonacci tal 9227465, har tværsum 35.
 Summen af de første to primtals kubik værdier. 23 + 33 = 35.
 35 er antallet af hexominoer, polyominoer sammensat af 6 kvadrater.

Andet 
 35 er atomnummeret på grundstoffet Brom.
 TAXA 4x35 er Københavns ældste og største taxifirma der blev grundlagt i 1909, hvis telefon nr. 35353535.

Bestemte tal
Nørre Tranders Kirke

Nørre Tranders Kirke er beliggende i det østlige Aalborg. Den er bygget i sidste halvdel af 1100-tallet.

Vagabonden Tordenkalven ligger begravet på Nørre Tranders kirkegård. En granitsten er rejst til minde om ham.

På sydsiden af skibet findes to skakbrætsten, begge med 5 vandrette og 15 lodrette rækker. Den ene sidder i soklen, den anden længere oppe i muren. På sydøstsiden af koret findes endnu en skakbrætsten, der dog er meget utydelig.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Nørre Tranders Kirke hos denstoredanske.dk
 Nørre Tranders Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Aalborg Amt
Kirker i Aalborg Stift
Aalborg Øst
Kirker i Aalborg
Territoriale stridigheder

Denne liste over territoriale stridigheder angiver landområder, som forskellige stater har gjort krav på.

Afrika

Amerika

Asien og Oceanien

Europa

Noter 

Konflikter
Lister
Rørdal Kirke

Rørdal Kirke er beliggende på Sølystvej i Rørdal, Rørdal Sogn ved Aalborg. Den er tegnet af arkitekt Ulrik Plesner og opført af entreprenørfirmaet Danalith. Byggeriet startede i 1929, og kirken blev indviet d. 18. december 1930.

Kirken er opført i røde mursten med sort tegltag.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Rørdal Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Aalborg Amt
Kirker i Aalborg Stift
Aalborg Øst
Kirker i Aalborg
C-nøgle

C-nøglen viser hvor nøglehuls-c'et ligger, den kan anbringes på alle fem nodelinjer. Den ligger dermed ikke fast som fx f- og g-nøglen. Tidligere har man anvendt alle fem positioner, men i dag bruges kun to – alt-nøglen (også kaldet bractch-nøglen) og tenor-nøglen

Typer af c-nøgler

Sopran-nøgle 
Sopran-nøglen placerer nøglehuls-c'et på den nederste af nodesystemets fem linjer. Det betyder at man kan angive toner fra lille h til tostreget e (e'' ) uden hjælpelinjer.
Soprannøglen blev tidligere anvendt til vokalmusik, men er nu helt afløst af g-nøglen.

Mezzosopran-nøgle 
Mezzosopran-nøglen placerer nøglehuls-c'et på den næstnederste linje. Det betyder at man kan angive toner fra lille g til tostreget c (c'' ) uden hjælpelinjer. Den er som sopran-nøglen anvendt i vokalmusik og nu afløst af g-nøglen.

Alt- eller bratsch-nøgle 
Alt-nøglen er en af de to c-nøgler der stadig anvendes. Den benyttes til bratsch-stemmer, og kaldes derfor også for bratsch-nøgle. Den placerer nøglehuls-c'et på den midterste nodelinje og kan derved vise toner fra lille e til enstreget a (a') uden hjælpelinjer. Den har tidligere været brugt i vokalmusik, hvor den er afløst af g-nøglen (evt. en oktaveret g-nøgle).

Tenor-nøgle 
Tenor-nøglen er den anden af de to c-nøgler der stadig anvendes. Den benyttes – sammen med f-nøglen og evt. g-nøglen – til orkesterinstrumenter som fagot, cello, euphonium, kontrabas og basun.
Den placerer nøglehuls-c'et på den næstøverste nodelinje og kan derved vise toner fra lille c til enstreget f (f') uden hjælpelinjer. Som de andre c-nøgler har tenor-nøglen også været brugt i vokalmusik, hvor den er afløst af en oktaveret g-nøgle.

Baryton-nøgle 
Baryton-nøglen placerer nøglehuls-c'et på den øverste nodelinje og kan derved vise toner fra store A til enstreget d (d') uden hjælpelinjer. Den har kun sjældent været brugt, da den er helt identisk med en barytonudgave af f-nøglen (hvor f placeres på midterste nodelinje). I dag er både f- og c-udgaven af barytonnøglen erstattet med den almindelige f-nøgle.

Musikteori
Skalborg Kirke

Skalborg Kirke er beliggende i Skalborg i det sydvestlige Aalborg. Den er bygget efter tegninger af arkitekt m.a.a. Børge Ruby. Byggeriet startede i efteråret 1969, grundstenen blev lagt 12. oktober 1969 og kirken blev indviet 1. søndag i advent d. 29. november 1970.

Kirken er opført i gule mursten.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Skalborg Kirke hos denstoredanske.dk
 Skalborg Kirke på KortTilKirken.dk

Kirker i Aalborg Amt
Kirker i Aalborg Stift
Kirke
Kirker i Aalborg
Kanto

Kanto kan henvise til flere artikler:

 Kantō – Japansk region på øen Honshū med bl.a. hovedstaden Tokyo
 Kantonesisk – Hongkongs officielle sprog
 Kanto – Region i Pokemon: Blue, Red, Yellow, LeafGreen, FireRed, Gold, Silver og Crystal

pt:Kanto
Alessandro Volta

Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta (født 18. februar 1745 i Como, Lombardiet, Italien, død 5. marts 1827 i Como, Lombardiet, Italien) var en italiensk fysiker, som er internationalt kendt for især at have udviklet det elektriske batteri.

Biografi 
Som barn blev Alessandro Volta sendt på jesuit-skole, idet hans forældre, Filippo Volta og Maria Maddalena Inzaghi, ønskede at han skulle blive jesuit.

I 1774 blev han fysiker på den royale skole i sin hjemby Como. Han havde altid drømt om at studere elektricitet, og som ung studerende skrev han et digt på latin, om sine intentioner og om elektricitet i det hele taget.

I 1775 forbedrede Volta elektroforet, et apparat som fremstiller ladninger af statisk elektricitet. I perioden 1776-1777 studerede han gasarter, hvilket førte til opdagelsen af metangas. Senere i 1779 blev Volta professor i eksperimentalfysik på universitetet i Pavia. Han giftede sig i 1794 med Teresa Peregrini (datter af grev Ludovico Peregrini) med hvem han fik tre sønner.

I 1800 udtænkte Volta den såkaldte Voltasøjle, som er forløberen for det elektriske batteri. Volta fastsatte, at det mest effektive par ulige metaller at producere strøm med, er zink og sølv.

Efter at have erobret Lombardiet gjorde Napoleon, som følge af Voltas fascinerende opdagelser, ham til greve og senator i 1810. Volta trak sig som 74-årig tilbage fra sit hverv i 1819. Efter sin død i 1827 (som 82-årig) blev Volta begravet i sin fødeby Como. Nær Como-søen ligger nu et museum, det såkaldte Tempio Voltiano, som foreviser hans opfindelser og fortæller om hans opdagelser.

Måleenheden for elektrisk spænding volt, som blev etableret i 1881, er opkaldt efter Alessandro Volta.

Se også 
 Volt
 Elektricitet

Eksterne henvisninger 

Fysikere fra Italien
Opfindere fra Italien
Modtagere af Copleymedaljen
Elektricitet
Professorer fra Italien

Italienere i 1700-tallet
Italienere i 1800-tallet