kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Onsild Herred

Onsild Herred var et herred i det tidligere Randers Amt.

I  Kong Valdemars Jordebog hed det Othænshyllæhæreth (1240: Othenshilla, 1403: Othenshül, 1440: Wonsildh); i  middelalderen lå det i Ommersyssel, senere til Dronningborg Len og efter 1660 hørte det en kort tid under Mariager Klosters Amt og derefter til Dronningborg Amt. Fra 1793 kom det under det da oprettede Randers Amt.

Onsild Herred er  det nordvestligste i Randers Amt, og grænser mod øst og syd til  Gjerlev Herred og Nørhald Herred, fra hvilke det for en del skilles ved Kastbjerg Å; mod vest  og nordvest grænser det til  Viborg Amt (Nørlyng og Rinds Herreder) og Aalborg Amt (Gislum og Hindsted Herreder.)
og mod nord til  Mariager Fjord. 
Det højeste punkt er den 110 meter høje Hohøj lidt uden for Mariager.

Ved Mariager Fjord har der været flere køkkenmøddinger, og derhar været omkring  650 forhistoriske monumenter, deriblandt  25 jættestuer, rund- og langdysser og dyssekamre, 15 høje med andre større Stengrave, men langt over halvdelen  er sløjfet eller ødelagt.

Frem til kommunalreformen 2007 lå  herredet i  Hobro Kommune og  Mariager Kommune, og ligger nu i Mariagerfjord Kommune.

Sogne i Onsild Herred
Falslev Sogn
Hem Sogn
Hobro Sogn
Hvornum Sogn
Mariager Sogn
Nørre Onsild Sogn
Sem Sogn
Skjellerup Sogn
Snæbum Sogn
Svenstrup Sogn
Sønder Onsild Sogn

Se også
Danmarks regioner
Danmarks amter (1970-2006)
Danmarks amter (1793-1970)
Danmarks amter (1662-1793)

Eksterne kilder og henvisninger 

 
 DIS-Danmark om sogne og kommuner 
 Trap Danmark 4. udgave 1924

Herreder i Randers Amt
Østengård

Østengård ligger i Sydjylland og er et parcelhusområde i Skibet Sogn sammenvokset med byen Skibet, ca. to kilometer uden for Vejles vestlige bygrænse. Byområdet ligger på nordsiden af Vardevej, den gamle landevej til Grindsted og Varde, og er næsten vokset sammen med landsbyerne Knabberup og Slelde.

Området blev bebygget i 60'erne, da Skibet endnu var en selvstændig sognekommune. Det er opkaldt efter proprietærgården Østengård, på hvis tidligere jorder det ligger.

Skibet
Bydele og forstæder i Danmark
Nintendo Entertainment System

Nintendo Entertainment System eller NES er en 8-bit videospil-maskine udgivet af Nintendo i Europa, Nordamerika og Australien. I Japan og Sydkorea blev den udgivet under navnet Nintendo Family Computer eller bare Famicom. I Sovjetunionen blev der lavet en klon, der hed Dendy Junior. Nintendo Entertainment System var den mest succesfulde spillekonsol i Asien og Nordamerika i sin tid. Spillene blev lagret på kassetter. De mest kendte spil til NES er Super Mario Bros.-serien og de to første The Legend of Zelda-spil.

Referencer

Ekstern henvisning 

Nintendo
Haderslev Amt

Haderslev Amt var et amt fra 1920 og indtil Kommunalreformen i 1970 og et amt i Hertugdømmet Slesvig før 1864.

Haderslev Amt bestod af fem herreder
 Frøs
 Gram
 Haderslev
 Nørre Rangstrup
 Sønder Tyrstrup

I 1864 blev Nørre Tyrstrup Herred overført fra Haderslev Amt til Vejle Amt. Efter Kommunalreformen i 1970 blev Haderslev Amt en del af det nye Sønderjyllands Amt.

Amtets sogne indgik i følgende kommuner i Sønderjyllands Amt:
 Christiansfeld
 Gram
 Haderslev
 Nørre-Rangstrup
 Rødding
 Vojens
Haderslev Amt blev efter Genforeningen indført i det danske nummerpladesystem med bogstavet D. I 1958 fik de tre sønderjyske amter alle samme kendingsbogstav, som blev Aabenraa-Sønderborg Amts N. Hermed fik Haderslev NA medens Toftlund fik ND.

Amtmænd 

Desuden uoverensstemmelser
 1523-1539: Melchior Rantzau
 1539-1542: Breide Rantzau
 1585-1593: Hans Blome
 1593-1627: Gert Rantzau
 1642-1648: Ditlev Reventlow
1715-1720: Baltzer Bentzen (borgmester i Haderslev, amtsforvalter og - inspektør)
 1725-1731: Conrad Ditlev Reventlow
 1731-1747: Carl Heinrich von Vieregg
 1740-1752: Joachim Christoph von der Lühe
 1752-1753: Matthias Güldencrone
 1784-1787: Christian Ludvig von Stemann
 1785-1787: Nicolai Theodor de Ployart
 1818-1851: Friedrich Johannsen (afsat af oprørerne 1848, genindsat 1849)
 1851-1864: William Walker Stockfleth
Siden 1920:
 1931-1946: Christian Ludvig Lundbye

Se også 
 Kirker i Haderslev Amt

Eksterne henvisninger 
 Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777
 Trap: Haderslev Amt

Danmarks amter (1793-1970)
Slesvigs amter (før 1864)
Gødvad

Gødvad er en landsby i Gødvad Sogn og samtidig en forstad i den nordøstlige udkant af Silkeborg.
Der er mange kulturelle og sportslige aktiviteter i området. Af foreninger i området kan bl.a. berettes om Gødvad Gymnastik og Idrætsforening, GGIF. Gødvad er i praksis en del af Silkeborgs byområde.

Gødvad blev den 6 September, 1882 ramt af en F4 tornado,  der blandt andet rev jorden op i dybe furer på en mark.

Kendte bysbørn 
 Journalisten og folketingspolitikeren Peter Sabroe
 Højskolemanden og eventyreren Axel Bojsen-Møller

Kilder og henvisninger

Bydele i Silkeborg
Þ

Þ er et bogstav fra det angelsaksiske og islandske alfabet. Bogstavet blev også brugt i middelalderens Skandinavien, men blev erstattet med th. Bogstavet nedstammer fra runen, som blev kaldt 'thorn' på angelsaksisk.

Det bliver ikke brugt på dansk i dag, men bruges stadig bl.a. på islandsk, hvor det kaldes þorn. På islandsk udtales Þ som th i det engelsk ord thin. Det gengives ofte som th på dansk, f.eks. skrives det islandske drengenavn Þórir ofte Thorir på dansk.

Kendte forekomster af bogstavet Þ i danske sammenhænge 
Dronning Margrethe 2.s tredje fornavn, det islandske pigenavn Þórhildur (på dansk Thorhildur), indeholder det islandske bogstav Þ. Dronningen blev døbt med dette islandske navn på grund af sit tilhørsforhold til (Kongeriget) Island, idet hun i 1940 blev født ikke alene som dansk prinsesse, men også som islandsk prinsesse.

Datalogi 
I unicode har bogstavet følgende betegnelser (+ HTML-entiteter)

Fodnoter og kilder

Eksterne henvisninger 

Bogstaver
Muskelcelle

En muskelcelle er en lang og speciel form for celle, som alle muskler er opbygget af. Den er opbygget af adskillige såkaldte myofibriller.

Hver myofibril består af flere sarkomerer, som hovedsageligt indeholder proteinerne myosin og actin, der sidder i en fleksibel gitterkonstruktion så de kan strække og trække sig sammen, når musklen gør det.

Muskelcellen findes i tre slags former:
 Celler i hjertemuskulaturen
 Celler i tværstribet muskulatur
 Celler i glat muskulatur

Cellebiologi
Frøs Herred

Frøs Herred hørte i middelalderen til Barvid Syssel. Senere kom herredet under Haderslev Amt. I begyndelsen af 1800-tallet havde Frøs og Kalvslund Herreder fælles herredsfoged. I 1853 blev de adelige godser Gram og Nybøl fra 2. angelske godsdistrikt lagt ind under herredet. Efter 1864 blev herredet endeligt forenet med den østlige del af Kalvslund Herred, mens den vestlige del af dette herred blev lagt under Ribe Herred og Ribe Amt.

Herredet har lagt navn til Frøs Herreds Sparekasse, efterfølgende den i 1872 oprettede Kalvslund og Frøs Herreders Sparekasse. 

I herredet ligger følgende sogne:
 Fole Sogn – (Haderslev Kommune)
 Gram Sogn – (Haderslev Kommune)
 Hjerting Sogn – (Vejen Kommune)
 Lintrup Sogn – (Vejen Kommune)
 Rødding Sogn – (Vejen Kommune)
 Skodborg Sogn – (Vejen Kommune)
 Skrave Sogn – (Vejen Kommune)
 Sønder Hygum Sogn – (Vejen Kommune)
 Øster Lindet Sogn – (Vejen Kommune)

Herreder i Haderslev Amt
De to adelige godsdistrikter i Angel
Gram Herred

Gram Herred (tysk: Gramm Harde) hørte i middelalderen til Barvid Syssel. Senere kom herredet under Haderslev Amt.

I herredet ligger følgend sogne:
 Hammelev Sogn – (Vojens Kommune)
 Jegerup Sogn – (Vojens Kommune)
 Jels Sogn – (Rødding Kommune)
 Maugstrup Sogn – (Vojens Kommune)
 Nustrup Sogn – (Vojens Kommune)
 Oksenvad Sogn – (Vojens Kommune)
 Skrydstrup Sogn – (Vojens Kommune)
 Sommersted Sogn – (Vojens Kommune)
 Vedsted Sogn – (Vojens Kommune)
 Vojens Sogn – (Vojens Kommune)
 

Herreder i Haderslev Amt
Haderslev Herred

Haderslev Herred (tysk: Hadersleben Harde) hørte i middelalderen til Barvid Syssel. Senere kom herredet under Haderslev Amt.

I herredet ligger følgend sogne:
 Gammel Haderslev Sogn – (Haderslev Kommune)
 Grarup Sogn – (Haderslev Kommune)
 Haderslev Vor Frue Domsogn – (Haderslev Kommune)
 Halk Sogn – (Haderslev Kommune)
 Hoptrup Sogn – (Haderslev Kommune)
 Moltrup Sogn – (Haderslev Kommune)
 Sønder Starup Sogn – (Haderslev Kommune)
 Vilstrup Sogn – (Haderslev Kommune)
 Vonsbæk Sogn – (Haderslev Kommune)
 Øsby Sogn – (Haderslev Kommune)
 Åstrup Sogn – (Haderslev Kommune)
 

Herreder i Haderslev Amt
Nørre Rangstrup Herred

Nørre Rangstrup Herred hørte i middelalderen til Barvid Syssel. Senere kom herredet under Haderslev Amt.

I herredet ligger følgend sogne:
 Agerskov Sogn – (Nørre-Rangstrup Kommune)
 Bevtoft Sogn – (Nørre-Rangstrup Kommune)
 Branderup Sogn – (Nørre-Rangstrup Kommune)
 Tirslund Sogn – (Nørre-Rangstrup Kommune)
 Toftlund Sogn – (Nørre-Rangstrup Kommune)
 

Herreder i Haderslev Amt
Sønder Tyrstrup Herred

Sønder Tyrstrup Herred var et herred i Haderslev Amt. Det opstod ved delingen af Tyrstrup Herred efter krigen i 1864. Dets 8 nordlige sogne kom til at udgøre Nørre Tyrstrup Herred, der blev indlemmet i kongeriget Danmark, mens de 7 sydlige sogne kom til at udgøre Sønder Tyrstrup Herred, der forblev under Haderslev Amt og stadig er en del af Sønderjylland.

I herredet ligger følgende sogne:
 Aller Sogn
 Bjerning Sogn
 Fjelstrup Sogn
 Frørup Sogn
 Hjerndrup Sogn
 Stepping Sogn
 Tyrstrup Sogn
 

Herreder i Haderslev Amt
Hold da helt ferie

Hold da helt ferie er en dansk film fra 1965.
Manuskript Lilly og Børge Slot.
Instruktion Anker Sørensen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Lily Broberg
Axel Strøbye
Sisse Reingaard
Else Marie Hansen
Karl Stegger
Ebba Amfeldt
Christoffer Bro
Emil Hass Christensen
Valsø Holm
Knud Hallest
Ebba With
Henry Nielsen
Lykke Nielsen
Jytte Abildstrøm
Gerda Madsen
Lili Heglund
Holger Vistisen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1965
En ven i bolignøden

En ven i bolignøden er en dansk film fra 1965, instrueret af Annelise Reenberg efter et manuskript af Peer Guldbrandsen.

Medvirkende
Birgit Sadolin, Nelly, kontorassistent
Ebbe Langberg, Ib Nielsen, chauffør
Morten Grunwald, Harry Olsen, mekaniker
Ove Sprogøe, Børge Blom, fuldmægtig
Ole Wegener, Kurt Weidelberg, arkitekt
Karen Lykkehus, Laura Rasmussen, bogholderske
Jeanne Darville, Vera Larsen, Ekspeditrice
Sigrid Horne-Rasmussen, Lis Disinius, lejlighedsminister
Gabriel Axel, von Bengeldorff, embedsmand i udenrigsm.
Bjørn Puggaard-Müller, Nielsen, kontorchef
Karl Stegger, C. C. Clausen, entreprenør
Hans W. Petersen, Valde
Bjørn Spiro
Holger "Fællessanger" Hansen
Paul Kelvin
Ole Monty
Miskow Makwarth
Hjalmar Hansen
Karen Wegener
Henry Nielsen
Ebba Amfeldt
Gunnar Lemvigh
Knud Rex
Valsø Holm
Agnes Rehni
Knud Hallest
Bertel Lauring
Gerda Madsen
Hugo Herrestrup
Jørgen Weel
Carl Nielsen
Inga Løfgren
Knud Hilding
Klaus Scharling Nielsen
Knud Schrøder
Freddy Koch
Poul Müller
Gunnar Nu Hansen

Eksterne henvisninger 
 

Danske film fra 1965
Film instrueret af Annelise Reenberg
Aggersborg Kirke

Aggersborg Kirke er en kirke i Aggersborg Sogn, umiddelbart nord for vikingeborgen Aggersborg i Vesthimmerlands Kommune. Beliggende højt oppe nær Limfjordskysten har den i århundreder været brugt af søfarende til navigation i Løgstør Bredning.

Eksterne henvisninger 

 Aggersborg Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Vesthimmerlands Kommune
Kirker i Viborg Stift
Kirker i Hjørring Amt
Ærøskøbing Kirke

Ærøskøbing Kirke, Ærø er opført 1756-58, er den tredje på stedet. Formodentlig har der ligget en trækirke, som er revet ned til fordel for en kirke opført omkring 1250 af utilhugget granit og træ, som blev nedrevet 1756 på grund af for dårlig stand.
Den hvidkalkede kirke med kobbertækkede lanternespir, beliggende ved Ærøskøbings torv er et markant indslag i bybilledet.

Kirken er 44 m lang og 16 m i bredden udvendig, opført af gule mursten, som er kalket. Sokkelen er lavet af rå kløvet kamp. Tårnet er 16 m højt og Kirkens tag som oprindelig var tækket med bly, fik 1868 kobberpander, tårnuret er fra 1855 og kirkefløjen fra 1852.

I våbenhuset ses et gammelt rigsvåben over hvælvingen, som mangler vildmændene, men er ellers intakt. I våbenhuset står endvidere tre gamle ligsten, to uden navn, men med billeder, der forestiller Kristus på Korset og Opstandelsen. Den tredje bærer navnene Las Henrichsen og Maren Lasses. Endvidere ses en mindesten over en Ærøboer, der omkom under den 2. verdenskrig.

Kirkerummet, der har plads til ca. 400 kirkegængere, er ændret flere gange. Tre gotiske hvælvinger blev i 1894 erstattet af en tønderformet hvælving af træ, som igen i 1950 blev forandret til en halvcirkelformet hvidkalket hvælving.

En del af inventaret er ældre end kirkebygningen og er formentlig overflyttet fra den gamle kirke. Granitdøbefonten er antagelig fra den tidligere kirkes byggeår 1250, og prædikestolen er et renæssancearbejde fra 1634, skænket af hertug Philip af Lyksborg, der 1633 arvede Ærøskøbing købstad med ladegården. Altertavlen fra 1821 i nyklassicistisk stil med korintiske søjer fra 1821, er en kopi af Eckersbergs "Jesus i Getsemane" i Vor Frue kirke i Svendborg.

Kirken har formodentlig på grund af Ærøskøbings gamle søfartstraditioner fire kirkeskibe. Øverst oppe i kirkerummet hænger barken "Pax" (1937) og jagten "Håbet" (1940), der begge er skåret og skænket af maskinchef Jørge Svarre. Nederst til højre ses fuldskibet "Deus regit" skåret 1896 af af Krydstoldbetjent Kisbye. Nederst til venstre ses den engelske klipper "Thermopylæ", skåret af skibsbygmester Gorm Clausen.

Kirkens farvesætning (inklusive blomstermotiverne) er udført af kirkemaler Einar V. Jensen i forbindelse med en omfattende restaurering i 1950. Orgelet fra 1880 har 16 stemmer og er bygget af Marcussen & Søn, Orgelbyggeri A/S, Aabenraa.

Kirkegården i Ærøskøbing blev i 1806 flyttet til "Statene" i den nordlige del af byen.

Eksterne henvisninger 

 Ærøskøbing Kirke  hos Nordens Kirker
 Ærøskøbing Kirke hos KortTilKirken.dk
 Ærøskøbing Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

re

Kirker i Ærø Kommune
Kirke
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Svendborg Amt
Bederslev Kirke

Bederslev Kirke ligger i den nordlige del af landsbyen Bederslev ca. 16 km Ø for Bogense (Region Syddanmark). Indtil Kommunalreformen i 2007 lå den i Fyns Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 i Skam Herred (Odense Amt).

Kirken består af kor og skib samt et tårn og våbenhus mod syd, alt opført i røde mursten. Kirken betegnes flere steder som opført i 1884-87. Ved en hovedrestaurering i 1999 fandt man dog bag skalmuringen rester af en romansk kirke, opført i kampesten o.1200. Denne kirke var viet til Nikolaus. Ifølge Jacob Madsens visitatsbog havde kirken et tårn af træ i 1590.

Kirken har flade krydshvælv. Altertavlens ramme er fra 1840, maleriet er udført af Arne Haugen Sørensen i år 2000, og det fremstiller Judaskysset. Maleriet fremstiller både Judas forræderi og tilgivelsen, som faderen giver til den fortabte søn. Satans ansigt er malet ind i nakken på Judas. I Lukas kap.22 står: "Man lagde planer om at rydde Jesus af vejen, men så for Satan i Judas", på bagsiden ses det gamle altertavlemaleri fra 1840, Getsemane, udført af Aug. Wilh. Boesen. Prædikestolen stammer fra ombygningen i 1884-87. Stoleværket i renæssance har gavle med årstallet 1647.

Den romanske granitfont har glat kumme.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Bederslev Kirke  hos nordenskirker.dk
 Bederslev Kirke hos KortTilKirken.dk
 Bederslev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Nordfyns Kommune
Kirker i Fyens Stift
Kirker i Odense Amt
Endelave Kirke

Endelave Kirke er en gotisk kirke fra 1400-tallet i Endelave Sogn på øen af samme navn, i Horsens Kommune. Den er ombygget flere gange, bl.a. i 1707 og senest i 1931, hvor tårnet blev tilføjet.

Kirkens kor og kirkeskib er opført af marksten på en syld (fundament) af store kampesten. Dørfløjen er en fladbuet teglmuret døråbning fra kirkens oprindelsestid. Døren fra omkring 1550 består af tre egeplanker, som er beslået på ydersiden med jernbånd.

Inventar 

Kirkens sengotiske prædikestol er fra o. 1575, og i 1590 kom en altertavle, hvis ramme er bevaret, mens billederne er udskiftede.

Døbefonten stammer fra oprindelsestiden, men blev i 1931 hugget op i overfladen, og årstallet 1931 indhugget.

Orglet er bygget 1967 af Th. Frobenius & Sønner, Kgs. Lyngby.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Sogneportalen 
 Endelave Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Endelave Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Horsens Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Skanderborg Amt
Kirke
Farum Kirke

Farum Kirke er en kirke i Farum Sogn i Furesø Kommune i Farums gamle landsby i den vestlige del af den nuværende Farum by. Det er Farums ældste bygning, og den er velbevaret. Apsis, kor og den østlige del af kirkeskibet er fra 1100-tallet og bygget af rå og kløvede kampesten med hjørner og vinduesåbninger af frådstensblokke. Kirken er en romansk kampestensbygning med kvadratisk kor med apsis samt et bredere skib. Kirkens ældste tilføjelse er våbenhuset foran skibets kvindedør, norddøren. Omkring år 1400 blev kirkeskibet forlænget mod vest, og det nuværende kirketårn blev bygget til.

Kirken har en godt 400 år gammel altertavle – en katekismustavle – med skriftfelter. Døbefonten er i romansk stil og af skånsk sandsten. Prædikestolen har statuetter af de fire evangelister og karakteriseres som landlig renæssance.

Umiddelbart op til kirken ligger mod vest en gammel gulkalket bygning i bindingsværk. Ved siden af den ligger præstegården og en sognegård med kirkegårdsadministrationen og mødelokaler.

Farums gamle kirkegård omgiver kirken og har 1277 gravpladser. I 1970 indviedes en ny kirkegård med 1914 gravpladser i kirkens nærhed mod vest. Den er tegnet af landskabsarkitekt Henning Rasmussen og er i udformningen inspireret af vikingefæstningen Trelleborg.

I 2010 blev Farum Kirke restaureret med nye kirkebænke, kalkning. Et nyt orgel stod først klar i 2012.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Farum Sogns hjemmeside 
 Kalkmaleri i Farum Kirke
 Farum Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Farum Kirke  hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Se også 
 Stavnsholtkirken, som er sognets anden kirke.

Kirker i Furesø Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Fløng Kirke

Fløng Kirke er en kirke i Fløng Sogn i Høje-Taastrup Kommune.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Fløng Kirke 
 Fløng Kirke  hos KortTilKirken.dk
 Fløng Kirke  hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Høje-Taastrup Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Roskilde Amt
Kirke
Frederikskirken

Frederikskirken er en Kirke, der ligger i Skåde Sogn i Aarhus-bydelen Højbjerg. Kirken blev indviet den første søndag i advent, den 3. december 1944, og er opkaldt efter daværende kronprins Frederik. Kirken er blevet kaldt [D]en sidste kirke, der så direkte vedkender sig middelaldertraditionen.

Historie, Kirkebygningen og Interiør 

Kirken blev tegnet af den kendte kirkearkitekt og kirkerestaurator Harald Lønborg-Jensen, i en stil der ligger tæt op af den middelalderlige kirke. Samme arkitekt står bag bygningen af Rinkenæs Korskirke og Lundtofte Kirke, samt restaurering af Brønshøj Kirke, Silkeborg Kirke og Løgumkloster Kirke.

Kirkerummet omfatter tårnrum, skib og et stort kor. Klokketårnet er 21 meter højt og har fire klokker. I kirkerummet er den store korbue, der hviler på svære søjler med terningekapitæler og er inspireret af Veng klosterkirke. I nordsiden ses små rundbuede romanske vinduer, mens der i sydsiden er store spidsbuede gotiske vinduer. Loftets krydshvælvinger minder om senmiddelalderen.

Alterbordet er bygget af mursten. På den står altertavlen, der er i stilen bruskbarok. Alterbilledet, som viser englen, der forkynder Jesu fødsel for hyrderne på marken, er malet af Axel Hou. På alteret står to malmlysestager. I 1983 fik kirken et altertæppe med gyldne farver, vævet af Esther Bové Reintoft.

Døbefonten er i granit og har et tin-dåbsfad fra 1687 med et billede af Jesu dåb. Det blev oprindeligt skænket Holme Kirke af Constantin Marselis.

Orgelet, der har 20 stemmer, blev bygget af Marcussen & Søn.

Referencer

Eksterne kilder og henvisninger 
 Frederikskirken  hos KortTilKirken.dk
 Frederikskirken hos Danmarks Kirker, Nationalmuseet.

Kirker i Århus Amt
Kirker i Aarhus
Kirker i Århus Stift
Gentofte Kirke

Gentofte Kirke er en kirke i Gentofte Sogn i Gentofte Kommune. Gentofte Kirke ligger på Gentoftegade tæt ved Gentofte Sø. Kirken er som den eneste kirke i Gentofte kommune omgivet af en kirkegård.

Kirken er oprindeligt opført i 1100-tallet, og er således en af de ældste kirker i Københavns omegn. Kirken er efterfølgende ombygget flere gange, ligesom der er sket en del tilbygninger til kirken. Kirkens tårn er opført omkring år 1500. Kirken blev forlænget mod øst i 1757, fik en bred korsarm mod nord, og et fladt stukloft med rokoko-ornamenter. Arkitekten for dette var A.P. Rosenberg. I 1895-96 blev kirken restaureret og tilbygget ved Johan Schrøder.

Kirken gennemgik yderligere en restaurering i 1980-1982, i hvilken forbindelse kirkerummet fik nye farver.

Orglet har 35 stemmer og er bygget af Frobenius Orgelbyggeri i 1976.

Litteratur 
Mikael Wivel: Glas og Bly: Per Kirkebys glasmalerier i Gentofte Kirke, Kristeligt Dagsblads forlag (2010)

Eksterne henvisninger 

 Gentofte Kirke hos KortTilKirken.dk
 Gentofte Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Gentofte Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Københavns Amt
Kirke
Gerlev Kirke (Frederikssund Kommune)

Gerlev Kirke er en af de tre kirker i Gerlev-Draaby-Skoven pastorat, hvor Gerlev sogn udgør hovedsognet fra gammel tid Gerlev Sogn i Frederikssund Kommune.

Kirken er løbende renoveret gennem generationer. For ca. 20 år siden blev tårn, tage og facader grundigt renoveret under ledelse af arkitekt Ejvind Knudsen, Frederikssund. I 2008 blev kirkens indre skånsomt renoveret efter ønske fra menighedsrådet. Nordfløjen er inddraget i kirken med plads til udstillinger. Gerlevstolene blev tegnet specielt af arkitekt Per Axelsen, Roskilde, der forestod den indvendige renovering .

Kirkeværger: Bente Madsen til år 2000 og Erik Hansen 2000-2008.
Formænd: Christian Nielsen, Agnete Andersson til år 2004 og Jørgen Vingaard 2004-2008.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Gerlev Kirke hos KortTilKirken.dk
 Gerlev Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Frederikssund Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Gilleleje Kirke

Gilleleje Kirke er en kirke i Gilleleje Sogn i Gribskov Kommune, tidligere Græsted-Gilleleje Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 
 Gilleleje Kirke hos KortTilKirken.dk
 Gilleleje Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Gribskov Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Kirke
Glim Kirke

Glim Kirke er en kirke i Glim Sogn i Lejre Kommune.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Glim Kirke hos KortTilKirken.dk
 Glim Kirke i bogværket Danmarks Kirker (udg. af Nationalmuseet)

Kirker i Lejre Kommune
Kirker i Roskilde Stift
Kirker i Roskilde Amt
Gørløse Kirke

Gørløse Kirke er en kirke i Gørløse Sogn i Hillerød Kommune. Kirken er af teglsten og består af senromansk kor og skib, gotisk våbenhus og et tårn fra slutningen af 1500-tallet. Stærkt restaureret. Kalkmalerierne på skibets sydlige væg blev afdækket i 1898, men senere igennem tildækket.

Altertavlen er fra 1654 og er skåret af slotssnedker Claus Gabriel fra Frederiksborg Slot. På alteret står to store messingstager, som er skænket til kirken af Københavns borgmester, Hans Nansen, i 1696.

I kirken findes et epitafiemaleri fra 1651 der forestiller præsten Søren Olufsen og hustru.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Trap Danmark bind III: Frederiksborg Amt.
 Gørløse Kirke hos KortTilKirken.dk
 Gørløse Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Kirker i Hillerød Kommune
Kirker i Helsingør Stift
Kirker i Frederiksborg Amt
Hadbjerg Kirke

Hadbjerg Kirke er en kirke i Hadbjerg Sogn i Favrskov Kommune.

Eksterne kilder og henvisninger 
 Hadbjerg Kirke hos KortTilKirken.dk

Kirker i Favrskov Kommune
Kirker i Århus Stift
Kirker i Randers Amt