kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Markatal

Markatal (færøsk) betegner antallet af merkur (ental mørk) i landbruget på Færøerne.

En mørk som jordmål er ikke et flademål, men et udbyttemål. Det opdeles sådan:
 1 mørk = 16 gyllin = 320 skinn. 

Færøerne samlede markatal udgør 2367-06-16, der læses: 2.367 merkur (mk.), 6 gyllin (gl.) og 16 skinn (sk.), hvilket altså er et udtryk for størrelsen af udbyttet af landbrugsjorden.

Det mindste areal for én mørk er 0,14 km² i Koltur, mens det største er 1,98 km² i Norðtoftir. Enhver markatalsbygd har et fast mål for, hvor stor en mørk er. Derfor er alt landbrugsjord i Koltur opdelt i merkur à 0,14 km², osv. Gennemsnitligt for alle øerne svarer 1 mk. til 0,64 km².

Markatal for Færøerne

Markatalsbygder 
En markatalsbygd er et bebygget område. Nogle bygder på Færøerne regnes ikke som selvstændige markatalsbygder, fordi de hører til en af de nedennævnte bygder. F.eks. hører Tvøroyri til Trongisvágur, selvom Tvøroyri er større som by. Det har historiske grunde. Men på anden side er bygden Tróngisvágur del af kommunen Tvøroyri. 

Bemærk, at i tabellen opdukker også de forladte bygder Skálatoftir (1914), Skarð (1919) og Múli (2002).

(fra december 2004)

Ekstern henvisning 
 Matrikul.fo 

Færøsk landbrug
Odelsjord

Odelsjord (på færøsk óðalsjørð eller ognarjørð) eller arvejord er privat ejet jord i landbruget på Færøerne. 

Modsætningen heraf er kongsjorden. Odelsjorden er stort set dén jord, som var i privat ejendom indtil reformationen. Færøernes markatal af odelsjord er omkr. 1081 merkur af tilsammen 2367.

Færøsk landbrug
Kongsjord

Kongsjord (på færøsk kongsjørð, læs [kongsjør]) er jord i offentlig eje i landbruget på Færøerne. Modsætningen hertil er den privat ejede odelsjord. 

Stort set er kongsjorden dén jord, som var den katolske kirkes ejendom ind til reformationen 1538 og derefter blev kongelig jord. Der er tale om mere end halvdelen af Færøernes areal. I dag tilhører kongsjorden det færøske landsstyre og er dermed statsejendom. 

Kongsbonden havde kun brugsretten til jorden. Ifølge traditionen havde den ældste søn ret til at følge sin far i kontraktforholdet. Jorden kunne ikke opdeles, og derfor var en kongsbonde bedre stillet end en odelsbonde. I 1956 overtog Lagtinget kongsjorden, der nu betegnes som lagtingsjord og må i modsætning til før sælges. Indmarken (bøur) ligger i nærheden af bygden. Det er denne jord som gik i arv og deltes.

Den største kongsgård ligger i Kirkjubøur med et markatal af 39, og kongsbonden Patursson er der nu som 18. generation. Berømt er også kongsgården på øen Koltur, hvor en anden Patursson bor der alene med sin kone og alle deres dyr. 

Færøsk landbrug
Monarki
V-dag

V-dag (fra engelsk "V Day" – "V" for "victory", sejr) kan betegne:
VE-dag – dagen, hvor 2. verdenskrig officielt sluttede i Europa
VJ-dag – dagen, hvor 2. verdenskrig officielt sluttede i Asien
Agersvinemælk

 
Ager-Svinemælk (Sonchus arvensis), også kaldet Skørtidsel, er en 50-120 cm høj urt, der vokser langs veje, på agerjord og i klitter. Alle dele af planten indeholder hvid saft.

Beskrivelse 
Ager-Svinemælk er en flerårig urt med en ugrenet, opret vækst. Stænglen er lysegrøn, furet og glat, og den bærer spredtstillede, siddende blade. De er lancetformede med tandet til fliget, tornet rand. Over- og underside er næsten ensartet lysegrønne.

Blomsterne er samlet i en løs, endestillet stand af 4-5 cm brede blomsterkurve, der sidder på kirtelhårede stilke. Blomsterne er alle tungeformede (som hos Mælkebøtte) og gule. Frøet er en nød, der bærer fnok.

Rodnettet består af krybende jordstængler, der bærer knopper og trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,75 x 0,25 (75 x 25 cm/år), heri dog ikke medregnet rodskud.

Voksested 
Planten kendes som et almindeligt markukrudt overalt i landet, men den kan stadig findes på sine oprindelige biotoper: tangvolde og fugtige skrænter. Den findes desuden langs veje, på affaldspladser og i klitter.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Ukrudtsplanter
Gule blomster
Almindelig mælkeurt

Almindelig mælkeurt (Polygala vulgaris) er en flerårig urt med en opstigende vækst. Blomsterne sidder i et endestillet nøgle og er oftest blå eller purpur, sjældnere hvide. Planten er blandt de karakteristiske for tørre, let sure overdrev.


Kendetegn 
Almindelig mælkeurt er en flerårig, urteagtig plante med nedliggende eller opstigende vækst. Stænglerne er glatte og runde i tværsnit, og de bærer spredt stillede blade. Bladene er smalle, dvs. lancetformede eller omvendt ægformede med hel rand. Begge bladsider er græsgrønne. Blomstringen foregår i juni-august, hvor man finder blomsterne siddende i endestillede nøgler. De enkelte blomster er ensidigt symmetriske (og minder meget om ærteblomster i bygningen) med blå eller - sjældnere - lyserøde eller hvide kronblade. Frugten er en hængende, omvendt hjerteformet kapsel, der er omgivet af de blivende bægerblade.

Rodsystemet består af en tynd pælerod, hvorfra der udspringer både rødder og stængler.

Planten bliver ca. 15 cm høj og ca. 25 cm bred.

Hjemsted 

Almindelig mælkeurt er udbredt i det meste af Europa, men mod syd dog kun i bjergene. Arten hører hjemme i lyse fyrreskove, i enge med svingende fugtighed, i klitter, på heder og på tørre overdrev. På limfjordsøen fur findes arten i vegetationen på artsrige overdrev og græsheder med let til egentlig sur bund. Her optræder den sammen med bl.a. kattefod, tandbælg, bjergrørhvene, bølget bunke, fåresvingel, hirsestar, hundeviol, hvid sækspore, katteskæg, klokkeensian, kratfladbælg, lyngsnerre, lyngstar, lægeærenpris, mosetroldurt, pillestar, plettet kongepen, prikbladet perikon, rød svingel, smalbladet rapgræs, tormentil, vellugtende gulaks og volverlej

Galleri

Note

Eksterne henvisninger 
 Flora Europaea: Polygala vulgaris
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Flerårige urter
Blå blomster
Mælkeurt, Almindelig
Mælkeurt, Almindelig
Mælkeurt
Mørk

Det færøske ord mørk, flertal merkur, er nært beslægtet med det danske ord mark. På færøsk har ordet 4 betydninger, hvoraf 3 har tilsvarende danske betydninger, mens det også har en særfærøsk betydning.

 Møntenhed, se mark (møntenhed)

 Vægtenhed, se mark (vægtenhed)

 Jordudbyttemål, 1 mørk = 16 gyllin = 320 skinn, se artiklen Markatal.

 Landområde, skov, se ager

Mørk er også et færøsk og dansk efternavn.

Referencer 

Færøernes økonomi
Måleenheder
Hannibal

Hannibal Barca (født 247 f.Kr., død 183 f.Kr.) var en hærfører fra det antikke Karthago. Han er kendt for sine bedrifter i den anden puniske krig: han førte en hær med 37 elefanter fra Spanien over Pyrenæerne og Alperne ind i det nordlige Italien i 218 f.Kr..
En romersk invasion i Afrika anført af Scipio Africanus i 204 f.Kr. tvang Hannibal til at vende tilbage til Afrika, hvor Scipio besejrede ham ved Zama i 202 f.Kr.. Hannibal fik nemlig ikke bystyret i Karthago til at bevilge ressourcer til et slagkraftigt forsvar mod romerne.

Scipio var yngre end Hannibal og meget inspireret af Hannibals taktiske krigsførelse. Under slaget ved Zama undgik han så vidt muligt konfrontation med Hannibals 80 elefanter og gik i stedet til angreb på infanteriet, som var Hannibals svageste punkt.

På grund af en svag hærstyrke og en fjendtlig hærfører, der kendte hans militære taktik, måtte Hannibal lide sit første militære nederlag.
 
Efter krigen styrede Hannibal Karthago i flere år, indtil romerne tvang ham i eksil i 195 f.Kr. Han tog ophold i byen Gortyn på Kreta, men blev tvunget til at rejse til Seleukideriget, hvor han gik i tjeneste hos Kong Antiochus III. Hannibal måtte også forlade Antiochus og endte hos Prusias I i Bithynien, som han bistod ved grundlæggelsen af Bursa, men romerne fortsatte presset for at få ham udleveret. Til sidst begik Hannibal selvmord i 183 f.Kr. og blev begravet i Libyssa (Gebze) mellem Istanbul og Izmit.

Hannibal betragtes ofte som en af de bedste hærførere i historien på linje med navne som Alexander den Store, Julius Cæsar, Djengis Khan, Napoleon og Scipio Africanus

Kilder 
 Rudi Thomsen, Hannibal, Sfinx, 1998. .

Eksterne henvisninger 

Personer i antikken
Militærfolk
Puniske krige
Personer i antikken der har begået selvmord
Hammurabi

Hammurabi var den sjette konge af Babylon. Han erobrede Sumer og Akkad og gjorde en ende på det sumeriske Isin-dynasti. Dermed blev han den første hersker i det mesopotamiske oldtidsrige, Babylonien.

Hammurabi herskede over Babylon og Babylonien fra 1792 f.Kr. til sin død i 1750 f.Kr. Hammurabis udvidelse af Babylons herredømme startede med erobringen af byerne mod syd, men dækkede snart store dele af Mesopotamien. Efter Hammurabis død kollapsede det babylonske imperium under militært pres fra hittitterne.

Hammurabi er kendt som en af de allertidligste lovgivere med hans lovsamling Hammurabis lov.

Eksterne henvisninger 

Babylonien
Tjek fødsels- og dødsår
Karl 9. af Frankrig

Karl 9. af Frankrig (; født Charles-Maximilien) (født 27. juni 1550, død 30. maj 1574) var konge af Frankrig fra 1560 til 1574. 

Han var søn af Henrik 2. af Frankrig og Katarina af Medici, bror til Frans 2. af Frankrig og Henrik 3. af Frankrig.

Under hans styre brød religionskrigene i Frankrig for alvor ud. Hans mor, Katarina af Medici, havde stor indflydelse på ham og tvang ham til at gå med til blodbadet på hugenotterne den 24. august 1572, kendt som Bartholomæusnatten. 

Karl 9. døde 23 år gammel i 1574 og blev fulgt af sin yngre bror Henrik 3. 

Han blev gift i (1570) med Elisabeth af Habsburg (1554 – 1592), datter af kejser Maximilian 2. De fik en datteren Marie Elisabet.

Eksterne henvisninger 

Konger af Frankrig
Huset Valois
Bævreasp

 
Bævreasp (Populus tremula), ofte skrevet bævre-asp, er et op til 30 meter højt træ, der i Danmark er almindelig i f.eks. skovlysninger og ved søer og åer.

Beskrivelse 
Bævreasp er et mellemstort, løvfældende træ. I ungdommen har det en opret, slank vækst, men snart derefter bliver formen åben og uregelmæssig. Stammen er slank og ret til toppen, men på dårlige jorde ses dog ofte flerstammede eksemplarer. Grenene sidder i kranse og er først opstigende, men senere bliver de mere vandrette og til sidst kan de være overhængende.

Barken er først gulbrun og blank, senere gulgrå og mere mat. Gammel bark revner på langs mellem sortgrå barkkamme. Knopperne er spredte, spidse, blanke og rødbrune. Bladene er næsten perfekt cirkelrunde med en bugtet-tandet rand. Oversiden er matgrøn, mens undersiden er blågrøn. Høstfarven er oftest lysende gul, men i Nordskandinavien ses de også i orangerødt. Bladenes lange, tynde stilk gør dem meget bevægelige, sådan at de ryster ved den mindste vind: de "skælver som et espeløv".

Blomstringen sker kort før løvspring, og arten er tvebo, sådan at det ene individ udelukkende bærer rakler med hunlige blomster, mens det andet udelukkende har hanlige rakler. Frøene har lange, lysegrå frøhaler.

Rodnettet beestår af et tæt netværk af hovedrødder, som når vidt ud og så dybt ned, som jordbundsforholdene tillader. Finrødderne er veludviklede og danner filt. Desuden danner rødderne rodskud meget villigt – især efter såring.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 10 m (40 x 30 cm/år). I ungdommen er den årlige tilvækst dog væsentligt større (80-100 cm/år).

Voksested 
Arten optræder som pionertræ på våde, sure og magre jorde. Evnen til at danne rodskudkloner gør, at det kan overleve både brand, rydninger og græsning gennem århundreder. Man formoder derfor, at visse af bævreaspene på hederne kan være blandt de ældste træer i Danmark.

Den vokser almindeligt i Danmark i skove og krat, i skovlysninger og ved søer og åer.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Træer
Poppel
Høstfarver
En ny dag gryer

En ny Dag gryer er en spillefilm fra 1945 instrueret af Grete Frische og Poul Bang efter manuskript af Grete Frische. Filmen foregår i en weekend i en ung sygeplejeelevs liv.

Medvirkende 
Grethe Holmer
Jørn Jeppesen
Erling Schroeder
Henry Nielsen
Gerda Gilboe
Grete Frische
Olaf Ussing
Axel Frische
Lily Broberg
Aage Redal
Gyrd Løfqvist
Alex Suhr
Ilselil Larsen
Edvin Tiemroth

Handling 
Æren, moralen og den "rigtige" livsanskuelse er i højsædet. Og disse begreber var aldeles ikke noget man gjorde grin med, hvilket til dels kan ærgre, når man husker på, at denne film er bygget over det engelske lystspil "Bank Holiday", som tog god engelsk fis på dyder og moral. Inger Holst (Grethe Holmer) er sygeplejeelev, som til et selskab møder den ureelle Jørgen Frandsen (Jørn Jeppesen), der inviterer hende på en "festlig nat" en weekend på et hotel i Tisvilde. Imidlertid indtræffer der en tragisk hændelse på hospitalet, hvor hun arbejder. I hændelsen indgår den unge enkemand, ingeniør Berg (Erling Schroeder), hvem hun har lært at kende som et fint, reelt og sympatisk menneske. Ingers medfølelse får hende til at tilbyde at opgive sin weekend-tur og blive hos ham.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1945
Film instrueret af Poul Bang
Dansksprogede film
Naar man kun er ung

Når man kun er ung er en dansk film fra 1943, instrueret af Bjarne Henning-Jensen, der også har skrevet manuskriptet med sin kone Astrid Henning-Jensen. Filmen indeholder en hverdagsskildring af et ungt kunstnerklima.

Handling 
Maleren Professor Bang har taget ferieophold i en af Danmarks skønneste egne. Under temmelig dramatiske omstændigheder stifter han en dag bekendtskab med den unge gårdmandssøn Peter West, der til professorens overraskelse viser sig at være en fortræffelig maler, et virkeligt naturtalent. Bang vil gerne gøre noget for den unge mand og foreslår ham at komme ind på hans malerskole i København for at lære noget mere. Peter er henrykt, men hans far vil ikke høre tale om det. Hans søn er først og fremmest landmand.

Medvirkende 

 Ingeborg Brams, Susan Høyer
 Edvin Tiemroth, Peter West
 John Price, Ole Lund, Komponist
 Grethe Holmer, Rimonde, Model
 Mogens Davidsen, Mik, Kunstmaler
 Elith Pio, Professor Bang
 Lisbeth Movin, Aase, Malerelev
 Valdemar Møller, Direktør Høyer
 Charles Wilken, "Luffe" Ludvigsen, Kunsthandler
 Karl Jørgensen, Gaardejer West, Peters Far
 Anna Henriques-Nielsen, Fru West, Peters Mor
 Bjarne Forchhammer, Landsretssagfører Wilsen
 Asbjørn Andersen, Redaktionssekretæren
 Elna Panduro, "Nille", Værtinde i "Hos Nille"
 Jørgen Rahr
 Preben Kaas

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Spillefilm fra Danmark
Danske film fra 1943
Film instrueret af Bjarne Henning-Jensen
Enbo galdebær

Enbo Galdebær (Bryonia alba) er en plante, der tilhører Græskar-familien (Cucurbitaceae) og slægten Galdebær (Bryonia).

Galdebær
Klosterstyre

Klosterstyre var en proces, enkelte japanske kejsere gennemgik. Formelt trak de sig tilbage til et kloster og overlod magten til en efterfølger, men de fortsatte med at udøve magt og indflydelse bag kulisserne.

Se også 
 Japanske kejsere

Japans historie
Når katten er ude

Når katten er ude er en dansk film fra 1947. Her er der tale om en musikalsk lystspilfarce med blandt andre Svend Asmussens orkester.
 Manuskript Grete Frische.
 Instruktion Alice O'Fredericks og Lau Lauritzen jun.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Ludvig Brandstrup
 Gerda Neumann
 Ulrik Neumann
 Svend Asmussen
 Sigurd Langberg
 Rasmus Christiansen
 Karl Gustav Ahlefeldt
 Bodil Steen
 Betty Helsengreen
 Henry Nielsen
 Buster Larsen

Eksterne henvisninger 
 

Komediefilm fra Danmark
Danske film fra 1947
Film instrueret af Alice O'Fredericks
Film instrueret af Lau Lauritzen junior
Fladkravet kodriver

 
Fladkravet kodriver (Primula elatior) er en 10-30 cm høj urt, der vokser på fugtig, næringsrig muldbund i f.eks. løvskove. Den har en grundstillet roset af blade og en opret, blomsterbærende stængel. Planten ligner hulkravet kodriver, men bladene går jævnt over i bladstilken og bægeret er ikke opblæst.

Beskrivelse 
Fladkravet kodriver er en flerårig urt med en vækst, som består af en grundstillet bladroset og en opret, blomsterbærende stængel. Bladene er ægformede og dunhårede med en rundtakket til tandet rand. Oversiden er stærkt rynket, græsgrøn og næsten hårløs, mens undersiden er lysere på grund af hårbeklædningen.

Blomsterstænglen er rund og dunhåret, men bladløs. Blomstringen sker i april-maj, hvor man ser blomsterne sidde i endestillede skærme. De enkelte blomster har lysegule kronblade, der er indskåret i spidsen. Blomsterne kan også kendes på det varmtgule svælg, der er uden pletter. Frugterne er kapsler med mange frø.

Rodnettet består af en tæt og trævlet masse af grove rødder. Desuden findes der enkelte, vandrette udløbere, som danner nye bladrosettter.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 x 0,30 m (30 x 30 cm/år), heri ikke medregnet rosetter fra udløbere.

Voksested 

Fladkravet kodriver har hjemme i Mellemøsten, Lilleasien, Kaukasus og det meste af Europa, herunder de østlige dele af Danmark. Den er knyttet til lyse skove med næringsrig, fugtig og let sur til neutral jord.

I Danmark findes den hist og her på fugtig, næringsrig muldbund i løvskove, skovbryn og krat. Den er dog meget sjælden i Nord- og Vestjylland og mangler helt på Bornholm.

I Midtjyllands Region findes den i sumpskove med ask som dominerende træ og sammen med bl.a. benved, hassel, alm. hyld, alm. hæg, skælrod, dansk arum, druehyld, gul anemone, navr, rødel, sort druemunke, tyndakset gøgeurt og ægbladet fliglæbe.

Note

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet  

Flerårige urter
Skovbundsplanter
Ordet

Ordet er en dansk film fra 1955, skrevet og instrueret af Carl Th. Dreyer efter Kaj Munks skuespil. Filmen modtog en Bodil for bedste danske film. Filmens musik er af Poul Schierbeck, samlet fra hans uudgivne efterladte værker.

Medvirkende
Henrik Malberg
Emil Hass Christensen
Preben Lerdorff Rye
Birgitte Federspiel
Ejner Federspiel
Henry Skjær

Eksterne henvisninger
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1955
Bodilprisen for bedste danske film
Film instrueret af Carl Th. Dreyer
Film baseret på skuespil
Guldløvevindere
Mod og mandshjerte

Mod og mandshjerte er en dansk film fra 1955, skrevet og instrueret af Peer Guldbrandsen. Filmen beretter om en forsagt bankassistent, der på sin egen facon renser den lille by for korruption.

Medvirkende
Helge Kjærulff-Schmidt
Sejr Volmer-Sørensen
Louis Miehe-Renard
Grethe Holmer
Tove Bang
Henrik Wiehe
Ebba Amfeldt
Jakob Nielsen
Betty Helsengreen
Bjørn Spiro
Preben Lerdorff Rye
Ib Conradi
Einar Juhl
Marianne Schleiss

Eksterne links 
 

Danske film fra 1955
Film instrueret af Peer Guldbrandsen
Lupang Hinirang

Lupang Hinirang er Filippinernes nationalmelodi. Melodien er skrevet af Julian Felipe som et instrumentalt march som daværende filippinske president, Emilio Aguinaldo, havde bemyndiget til brug for Filippinernes uafhængigheds erklæring den 12. juni 1898. Titlen på den nye march var på spansk Marcha Nacional Filipina da den blev anerkendt som nationalmelodi den 11. juni 1898, dagen før Filippinernes uafhængighed fra Spanien. I august 1899 skrev en soldat, Jose Palma, digten Filipinas på spansk. Digten blev til nationalmelodiens text.

I 1920'erne besluttede den amerikanske kolonimagt at oversætte nationalmelodien til engelsk. Den mest populær oversættelse, kaldet Philippine Hymn, var skrevet af Senator Camilo Osias og en amerikaner, Mary A. Lane. Dette oversættelse blev legaliseret af den Filippinske kongress i 1938.

Tagalog oversættelser dukkede op i 1940'erne. Den mest populær var O Sintang Lupa skrevet af Julian Cruz Balmaceda, Ildefonso Santos, and Francisco Caballo. Den blev legaliseret som nationalmelodiens text i 1948. Den Tagalog text blev revideret til den Filippinsk text i 1956 og igen i 1962 som Lupang Hinirang.

Spansk Text: Filipinas 
af Jose Palma; officielt text fra 1899

Tierra adorada
Hija del sol de Oriente,
Su fuego ardiente,
En ti latiendo está.

¡Patria de amores!
Del heroismo cuna,
Los invasores
No te hollarán jamás.

En tu azul cielo, en tus auras,
En tus montes y en tu mar
Esplende y late el poema
De tu amada libertad.

Tu pabellón, que en las lides
La victoria iluminó,
No verá nunca apagados
Sus estrellas y su sol.

Tierra de dichas, del sol y de amores,
En tu regazo dulce es vivir.
Es una gloria para tus hijos,
Cuando te ofenden, por ti morir.

Engelsk Text: Philippine Hymn 
oversat af Senator Camilo Osias og Mary A. Lane; officielt text fra 1938

Land of the morning, 
Child of the sun returning,
With fervor burning, 
Thee do our souls adore.

Land dear and holy,
Cradle of noble heroes,
Ne'er shall invaders,
Trample thy sacred shores.

Even within thy skies and through thy clouds,
And o'er thy hills and seas.
Do we behold the radiance,
Feel the throb of glorious liberty.

Thy banner, dear to all our hearts,
Its sun and stars alight.
O, never shall its shining fields,
Be dimmed by tyrant's might!

Beautiful land of love, O land of light,
In thine embrace 'tis rapture to lie.
But it is glory ever, when thou art wronged,
For us, thy sons, to suffer and die.

Filippinsk/Tagalog Text: Lupang Hinirang 
oversat til Tagalog af Julian Cruz Balmaceda, Ildefonso Santos, and Francisco Caballo; seneste revideret udgave officielt fra 1962

Bayang magiliw
Perlas ng Silanganan,
Alab ng puso,
Sa dibdib mo'y buhay.

Lupang Hinirang,
Duyan ka ng magiting,
Sa manlulupig,
Di ka pasisiil.

Sa dagat at bundok, 
Sa simoy at sa langit mong bughaw,
May dilag ang tula
At awit sa paglayang minamahal.

Ang kislap ng watawat mo'y
Tagumpay na nagniningning,
Ang bituin at araw niya
Kailan pa ma'y di magdidilim.

Lupa ng araw, ng luwalhati't pagsinta,
Buhay ay langit sa piling mo;
Aming ligaya, na pag may mang-aapi 
Ang mamatay nang dahil sa iyo.

Eksterne henvisninger 

Nationalsange
Kultur i Filippinerne
Knopstenbræk

 
Knop-Stenbræk (Saxifraga cernua) er en 10-35 cm høj urt, der er almindelig i hele Grønland på fugtig til våd bund i moser, snelejer og langs bække. Knop-Stenbrk findes ikke i Danmark.

Beskrivelse 
Knop-Stenbræk er en flerårig urt med 10-35 cm høje oprette stængler, som primært formerer sig vegetativt ved hjælp af røde yngleknopper, som dannes i bladhjørnerne på de oprette stængler. Blomsterne er 5-tallige, hvide og sidder enlige eller enkelte sammen.

Habitat og udbredelse 
Knop-Stenbræk er udbredt på hele den nordlige halvkugle.

Bevaringsstatus 
Knop-Stenbræk er ikke vurderet på IUCNs rødliste. På Grønlands Rødliste fra 2018 er den vurderet til ikke truet (LC).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Fotografier fra Grønland, med flere links

Stenbræk-familien
Grønlands flora