kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Folketingets åbning

Folketingets åbning skal ifølge Grundloven finde sted første tirsdag i oktober. Åbningen markerer samtidig begyndelsen på et nyt folketingsår.

Åbningen indledes med en gudstjeneste for folketingsmedlemmerne i Christiansborg Slotskirke. Fra 2018 har der også været afholdt en sekulær ceremoni  som fejring af demokratiets festdag, arrangeret af Humanistisk Samfund. Kl. 11.45 ankommer Dronning Margrethe og de øvrige medlemmer af Kongehuset til Christiansborg, hvor de modtages af Folketingets formand i Rigsdagsgården. Kongefamilien overværer Folketingets møde fra tingets kongeloge. Desuden overværes mødet af repræsentanter for Højesteret, formanden for Grønlands Landsting, Grønlands landsstyreformand, formanden for Færøernes Lagting, Færøernes lagmand og overborgmesteren i Københavns Kommune.

Årets første møde i Folketingssalen begynder kl. 12. Mødet ledes af aldersformanden; det medlem, der har været medlem af Folketinget længst tid. Igennem mange år var det Svend Auken (S), der har været medlem siden 1971, men efter dennes død i 2009 var det Niels Helveg Petersen (R), der har været medlem siden 1977 der bestred posten. Efter valget i 2011 hvor Niels Helveg Petersen ikke genopstillede er posten som aldersformand overtaget af Bertel Haarder.

Første punkt på dagsordenen ved det første møde er valg af formand. I reglen er der tale om fredsvalg. Derefter kommer valget af fire næstformænd, der repræsenterer de største politiske partier i tinget. Formanden og de fire næstformænd udgør til sammen tingets ledelse, Folketingets Præsidium. Endelig vælges fire tingssekretærer, der skal bistå præsidiet i det daglige arbejde med at lede møderne i Folketinget.

Det andet punkt på åbningsdagsordenen har hjemmel i Grundlovens §38, stk. 1, der fastslår, at statsministeren skal afgive en redegørelse for rigets almindelige stilling og de af regeringen påtænkte foranstaltninger – populært kaldes denne mundtlige redegørelse for statsministerens åbningstale. Udover en redegørelse for den aktuelle politiske situation indeholder talen også en gennemgang af nogle af de lovforslag, som regeringen påtænker at fremsætte i den kommende folketingssamling.

Debatten om statsministerens tale, den såkaldte åbningsdebat, finder ikke sted på selve åbningsdagen, men ved tingets førstkommende møde derefter. Det er som regel torsdagen efter åbningen.

Referencer

Se også 
 Riksmötets öppnande – den tilsvarende svenske begivenhed

Kilder 
 Folketingets åbning – trin for trin, metroXpress, 2. oktober 2007
 Folketinget åbner, ft.dk

Åbning
Kikært-slægten

Kikært (Cicer) er en slægt med flere end 50 arter, som er udbredt i Mellemøsten og det øvrige Asien. Det er oprette eller nedliggende, urteagtige planter. Både stængler, blade, knopper og frugter er behårede. Stænglerne er ugrenede, eller de deler sig fra grunden. Bladene er spredtstillede og uligefinnede med kortstilkede småblade, som inderst er helrandede, men som er tandede på de yderste to tredjedele. Blomsterne sidder enligt i bladhjørnerne, og de har hvide til lyserøde eller lyst violette kronblade. Frugterne er oppustede bælge med tætsiddende kirtelhår. Frøene, ”kikærterne”, er næsten kuglerunde eller lidt ægformede og hvide til brune.

Her beskrives kun den ene art, der bruges som fødemiddel i Danmark.

 Kikært (Cicer arietinum)

 Cicer bijugum
 Cicer cuneatum
 Cicer echinospermum
 Cicer judaicum
 Cicer laetum
 Cicer luteum
 Cicer pinnatifidum
 Cicer reticulatum
 Cicer yamashitae

Note
Strawberry Fields Memorial

Strawberry Fields er et 10.000m² område i New York Citys Central Park, som er dedikeret til minde om musikeren John Lennon. Det er opkaldt efter Lennon/McCartney-sangen "Strawberry Fields Forever". 

Søndag den 14. december 1980 blev der afholdt en mindehøjtidelighed i Central Park i New York for Lennon. Samme sted blev der opført et mindesmærke for Lennon med navnet Strawberry Fields Memorial.

Henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg på Manhattan
Monumenter i USA
John Lennon
Lorenz Spengler

Lorenz Spengler (22. september 1720 i Schaffhausen, Schweiz – 20. december 1807 i København) var en dansk kunstdrejer, kunstkammerforvalter og naturvidenskabsmand.

Kunstdrejeren Lorenz Spengler stammede fra Schaffhausen i Schweiz. Han kom til København i 1743. Han fik titel af hofkunstdrejer og underviste det meste af kongefamilien, heriblandt Christian 6. og senere også Frederik 5., i drejerkunsten.

På Rosenborg findes nogle af Spenglers bedste arbejder, heriblandt pokaler af strudseæg, elfenben og rav. Hovedværket er en lysekrone af rav, udført efter en tegning af Marcus Tuscher. Kronen er udformet som en prismekrone og vidner om, at man ved det danske hof fortsatte med at bruge rav, længe efter at det var gået af mode ved andre europæiske hoffer.

Fra 1771 til sin død var han Kunstkammerforvalter, en stilling hans søn Johan Conrad Spengler sidenhen overtog. Som naturforsker blev han medlem af Videnskabernes Selskab. Dele af hans store samling af konkylier, kunstsager og malerier blev senere overtaget af staten.

Han er begravet ved Reformert Kirke i København.

Kilder 
 Lorenz Spengler på Stadtarchiv Schaffhausen  pdf 0,4 MB, tysk
 

Billedhuggere fra Danmark
Videnskabsfolk fra Danmark
Kongelige kunstkammerforvaltere fra Danmark
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Danskere i 1700-tallet
Personer i oplysningstiden
Samlere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Hofkunstnere fra Danmark
Abu Hureyra

Abu Hureyra er et arkæologisk fundsted i Eufratdalen i Syrien. Den ældste, såkaldte Epipalæolitiske bosættelse fra 11.000 f.Kr. bærer præg af en tidlig neolitisk levevis med overgang fra jæger- og samlerkultur til landbrug. Stedet blev udgravet i to korte sæsoner i 1970'erne, før området blev opdæmmet og tabt for altid. Dette er det første ubestridte eksempel på overgang til helagerbrug. Befolkningen boede i runde stenhuse, den hustype, som i Mellemøsten er dokumenteret allerede fra Ohalo i Nord-Israel fra 18.000 f.Kr.

Indbyggerne jagede gazelle, vildfår og vildged. Oprindeligt var området frugtbart med høst af blommer, mandler osv. Men med det koldere klima i Yngre Dryas fra ca. 9.600 f.Kr blev området mere tørt og indbyggerne begyndte en intensiv dyrkning – i første række af rug. Stedet blev forladt senere i Yngre Dryas, som var en global kuldeperiode, der opstod, da isen på Labrador-halvøen smeltede og iskoldt smeltevand løb ud i Nordatlanten. Muligvis fortrak befolkningen 50 km over til anden siden af floden og grundlagde Tell Mureybit, som blev beboet på dette tidspunkt.

Under den regionale befolkningsforøgelse fra ca. 8.800 f.Kr blev Abu Hureyra igen beboet, nu som en umiskendelig neolitisk jordbrugslandsby med firkantede murstenshuse af betydelig størrelse. Byen havde sikkert flere tusinde indbyggere, som drev et bredt jordbrug med rug, hvede og byg, og som efterhånden begyndte at holde får som husdyr. Der blev i begyndelsen jaget gazelle, men dette aftog pludseligt, og det vidner om det jagttryk, som efterhånden udryddede gazelle i Mesopotamien og siden også i resten af Mellemøsten.

Det nye bebyggelseslag viser, at stedet var befolket i ca. 2.000 år.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Fra BBC, verdens første gård fundet

Arkæologi
Ældste stenalder
Syriens historie
Georg Erdman Rosenberg

Georg Erdman Rosenberg (1739 i Kiel – København 7. december 1788) var en dansk-tysk arkitekt. Han var søn af Johann Gottfried Rosenberg, men modsat sin fader, der var rokokoarkitekt, arbejdede han inden for nyklassicismen. Han var elev af Nicolas-Henri Jardin.

Præcist fødselsår kendes ikke, men han blev døbt den 14. august 1739 i Kiel. Han forblev ugift.

Han var tegner og konduktør hos Jardin 1760-1765, informator ved Kunstakademiet 1763-1765, stadsbygmester i København 1772-1788, Søetatens bygmester 1772-1785 og leder af Det kongelige Møbelmagasin 1777-1781.

Fortjenester 
 Kunstakademiets store guldmedalje, 1761.
 Medlem af akademiet i Firenze og Bologna, 1772.

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Stadsarkitekter i København
Georg Erdman
Danskere i 1700-tallet
Klassicistiske arkitekter
Personer fra Kiel
Ansatte ved Kunstakademiets Arkitektskole
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Civile ansatte i Søværnet
Anneksion

Anneksion (lat. nexus ) er en tilegnelse eller besættelse af statslige landområder ved ensidige eller gensidige erklæringer fra de involverede parter.

En forudsætning for en anneksion er frivillighed, fuldstændig underkastelse eller manglende modstandsevne fra den annekterede parts side.

Historiske annekteringer 
 Begrebet blev formodentlig brugt første gang af Napoleon III i 1860 i forbindelse med Savoyens indlemmelse i Frankrig.
 Opdelingen af Antarktis først i 1900-tallet, senere tilpasset i henhold til Antarktistraktaten fra 1959.
 Preussens annektering af Slesvig (≈Sønderjylland) og Holsten efter det preussisk-østrigske kondominat i 1866.
 Østrig-Ungarns annektering af Bosnien-Hercegovina med tilladelse fra Berlinerkongressen i 1878.
 Chiles annektering af dele af Atacamaørkenen fra Bolivia.
 Frankrigs annektering af Madagaskar i 1896 (efter at have været et protektorat siden 1885).
 Englands annektering af Transvaal og Oranje, som senere udløste Anden Boerkrig, 1899 til 1902.
 Japans annektering af Korea i 1910.
 Italiens annektering af Tripoli i 1911.
 Norges annektering af Eirik Raudes Land i 1931 – 1932.
 Nazi-Tysklands annektering af Sudeterlandet og Østrig (Anschluss), samt annektering af Vestpolen, 1939.
 Sovjetunionens annektering af de baltiske lande, den 15. juni 1940.
 Sovjetunionens annektering af Königsberg (Kaliningrad) og Østpolen efter 2. verdenskrig.
 Kinas annektering af Tibet i 1950, af Hongkong i 1997 og Macao i 1999.
 Storbritanniens annektering af den ubeboede klippeø Rockall i 1955.
 Israels annektering af dele af Vestbredden i 1956.
 Indiens annektering af det portugisiske territorie Goa på den Indiske halvø.
 Israels annektering af dele af Vestbredden i 1967.
 Marokkos annektering af Vestsahara i 1975.
 Ruslands annektering af Krim i 2014.

Kolonialisme
Folkeret
Suverænitet
Arabiske ørken

Den arabiske ørken er en stor ørken i Saudi-Arabien, Yemen, Qatar, Oman, Jordan, Syrien og Irak, og den dækker store dele af den arabiske halvø. Det totale ørkenareal er 2.330.000 km², og mod sydøst i ørkenen ligger det ubefolkede og golde sandlandskab Rub al-Khali. I ørkenen findes også saltområder.

I vest hæver Hejjaz-bjergene sig med mere nedbørrige områder, hvor der er grundlag for en vis dyrkning, husdyrhold og flora. Rub al-Khali har kun 37 plantearter, hvoraf kun de to er endemiske. De vigtigste arter er Calligonum crinitum, Cornulaca arabica, Cyperus conglomeratus, Dipterygium glaucum, Limeum arabicum og Zygophyllum mandavillei. Træer omfatter Acacia ehrenbergiana og Prosopis cineraria.

Dyrelivet i den arabiske ørken omfatter gazelle, oryx og arter af firben. Jagt har ført til udryddelse af sjakal og hyæne, mens hvid oryx og sandgazelle er udrydningstruede. Miljøet og mange habitater trues desuden af industriudbygning, offroad-kørsel, byvækst, olieudslip, og overgræsning med husdyr. Olieforureningen under Golfkrigen i 1991 ødelagde særlig dyrelivet i den Persiske bugt.

Klimaet er ekstremt tørt med ringe (35 mm) eller ingen nedbør, og temperaturerne veksler fra ekstrem varme (40-50 °C) om dagen til frysepunktet (< 0 °C) nattetid.

Vigtige naturressourcer er olie (i øst), fosfor, naturgas og svovl.

Ørkener
Ørken
Saudi-Arabiens geografi
Yemens geografi
Omans geografi
Forenede Arabiske Emiraters geografi
Qatars geografi
Kuwait
Iraks geografi
Jordans geografi
Einar Johannes Norup

Einar Johannes Norup (født 28. maj 1875 i København, død 23. marts 1951) var arkitekt og brandchef i Gentofte Kommune.

Norup blev tømrersvend 1895, løjtnant i Artille­riet 1897 og uddannet som arkitekt. Han kom til Gentofte Kommune allerede i 1907 som assistent for den daværende bygningsinspektør Andreas Thejll, der har tegnet mange af kommunens offentlige bygninger fra denne periode. Norup blev brandin­spektør i Gentofte Kommune 1908, kom­munearkitekt 1920-28, bygningsinspek­tør 1926-45, tillige brandchef 1927-35. Han har opført skoler, bl.a. Tjørnegårdsskolen, alderdomshjem og boliger.

Norup blev tildelt Hæderstegnet for 25 Aars Tje­neste ved Brandvæsenet, var medlem af Akademisk Arkitektforening og modtog diplom for smukt byggesæt. Han var Ridder af Dannebrog.

Værker 
 Tjørnegårdsskolen, Gentofte (1923-34)
 Udvidelse af Kettevejsskolen, Holmegaardsskolen og Strandmarksskolen, Hvidovre (1944-50, sammen med Hans Wilhardt)

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1949 

Arkitekter fra Danmark
Nyklassicistiske arkitekter
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1900-tallet
Personer fra København
Embedsmænd fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Artilleriofficerer fra Danmark
Brandfolk fra Danmark
Andreas Thejll

Jacob Andreas Carl Adolph Thejll (født 28. marts 1852 i Svendborg, død 3. juli 1908 i Hellerup) var en dansk arkitekt, titulær professor og bygningsinspektør i bl.a. Gentofte Kommune. Thejll var far til portrætmaleren Augusta Thejll Clemmensen.

Karriere 
Andreas Thejll blev født i Svendborg som søn af fuldmægtig, senere branddirektør og bygningsinspektør, justitsråd Vilhelm Christoffer Johannes Thejll og Laurette Petrea Tofte. Han var først tømrersvend, gik siden på C.V. Nielsens tegneskole, begyndte som studerende ved Kunstakademiets Arkitektskole i november 1869 og fik afgang fra arkitektskolen i marts 1883 efter at have gennemgået alle Akademiets klasser. Han var antagelig på rejse i Tyskland 1881 og opholdt sig i Italien 1896-97.

Fra 1887 drev Thejll egen tegnestue sammen med Viggo Klein. Han var bygningsinspektør i Brønshøj, Lyngby-Tårbæk, Hvidovre (med størstedelen af Valby) og Søllerød sogne indtil 1903, i Gentofte indtil 1906, i Valby, Københavns Kommune 1906-08. I 1905 blev han udnævnt til titulær professor.

16. november 1881 giftede Thejll sig i København med Betzy Steenberg, født 31. maj 1859 i Gudum, Skodborg Herred, datter af sognepræst Carl Junius Optatus Steenberg og Emma Octavia Janssen.

Andreas Thejll er begravet på Gentofte Kirkegård.

Værker 

 Kommuneskole i Vangede (1880, udvidet 1902)
 Ombygning af Maglegård, Strandvejen 225 (1891, nedrevet)
 Strandvejs-Gasværket, Strandvejen, Hellerup (1892-93, nedrevet i 1980'erne)
 Kronprins Frederik og Kronprinsesse Louises Børneasyl, Ordrup Jagtvej 32 (1894)
 Skovshoved Hotel, Strandvejen 267, Skovshoved (1895, sammen med Viggo Klein)
 Laub og Saltos Pigeskole, Trunnevangen 4, Charlottenlund (1896)
 Bellevue Strandhotel, Strandvejen 338, Klampenborg (1897, nedrevet 1973)
 Kommuneskole med inspektørbolig, Rughavevej 6, Valby (1898)
 Kommuneskole, Grønnevænge 16, Charlottenlund (1900)
 Menighedshus, Charlottenlund (1900-01)
 Hvidovre Kommuneskole, Hvidovre (1902, senere Hvidovre Rådhus)
 Gentofte-Ordrup Kommunes Rådhus, Rådhusvej/L.E. Bruuns Vej (1902-03, nedrevet)
 Gentofte Skole, nu Aurehøj Gymnasium, Skolevej, Gentofte (1904-06, udvidet 1919 og 1941-44)
 Hellerup Skole, nu Copenhagen International School, Hellerupvej 26, Hellerup (1905, vinduer udskiftet)
 Vandtårnet på Ræveskovsvej, Gentofte (1905-07)
 Menighedshus ved Hellerup Kirke (1906)
 Skovshoved Skole, Korsgårdsvej 1, Skovshoved (1908)
 Maglegårdsskolen, Mantziusvej 21, Hellerup (1909, sammen med T.A. Thierry, udvidet 1912 af denne)

Noter

Kilder 
  fra 1947 og 1994

Eksterne henvisninger 
 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra Svendborg
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Nationalromantiske arkitekter
Embedsmænd fra Danmark
Titulære professorer fra Danmark
K.F. Brondbjerg

Kristen Flodgaard Brondbjerg (født 4. august 1907 i Staby Sogn, død 15. juli 1990) var seminarieforstander og -rektor i Haslev.

Kristen Flodgaard Brondbjerg blev født på Lille Brondbjerg i Staby Sogn, Ulfborg Herred, Ringkøbing Amt, som søn af gårdmand Morten Olesen Brondbjerg og hustru Nielly Marie, f. Nielsen (1881). I 1940 blev han gift med cand.mag. Inger Røboe B., f. Dam (1911).

K.F. Brondbjerg blev først udlært som bygningshåndværker (1926) og gik derefter på konstruktørskole (1926–27).
Han tog studentereksamen fra Rønde Studenterkursus i 1931 og studerede derpå teologi. Han blev cand.teol. i 1937 og straks derpå ansat som lærer på Håndværkerhøjskolen i Haslev og udnævnt til lektor i 1944. I 1946 fik han et præsteembede i Dreslette Sogn på Fyn; men allerede i 1950 vendte han tilbage til Haslev for at overtage emdbedet som forstander for Haslev Seminarium. Fra 1959 blev seminarieforstandere betegnet rektorer.

Brondbjerg gik på pension i 1977. Mens Brondbjerg var på Fyn, var han formand for menighedsråd, skolekommission og børneværn. Af andre tillidsposter var han sekretær for De unge Præsters konvent 1948–55, og han blev formand i 1955. I Haslev blev han medlem af skolekommissionen i 1954 og menighedsrådet i 1957. Medlem af bestyrelsen for Diakonissestiftelsen 1956 og for Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark 1958, formand for Kristelig Lærerforening 1958 og for Midtsjællands Ungdomsskole. Medlem af bestyrelsen for Evangelisk pædagogisk Samvirke 1959 og for Sogne-Diakoniskolen 1977.

K.F. Brondbjergs barndomshjem og livsgerning var funderet på et kristent livssyn. Haslev var kendt som en indremissionsk by, og det seminarium i Haslev, der blev Brondbjergs livsgerning, var grundlagt af Indre Mission i 1905. K.F. Brondbjergs gerning var inden for Indre Mission i Danmark. Han har skrevet adskillige artikler om pædagogiske og kristne emner, opdragelse og religion.

Kilder 
 K.F. Brondbjerg: Erindringer fra min skoletid i Staby søndre Skole. Artikel 1987.
 K.F. Brondbjerg: Jeg elsker den brogede verden. Erindringer. Lohses Forlag, 1982. 206 s. .
 Kraks Blå Bog 1986.

Skolefolk fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Riddere af Dannebrog
Hjalmar Siilasvuo

Hjalmar Fridolf Siilasvuo (født Hjalmar Fridolf Strömberg; 18. marts 1892 i Helsinki, død 11. januar 1947) var en finsk general som ledede finske tropper i Vinterkrigen, Fortsættelseskrigen og Laplandskrigen.

Som oberst ledede Siilasvuo det finske forsvar af Kuhmo og tropperne i slaget ved Suomussalmi.

Under fortsættelseskrigen havde han kommandoen over 3. korps i det nordlige Finland i 1941 og på det Karelske næs 1944. Efter freden med Sovjetunionen, fik han kommandoen over de finske styrker i Laplandskrigen.

Den 21. december 1944 tildeltes han Mannerheimkorset.

Hans søn Ensio Siilasvuo var også general i den finske hær.

Kildeangivelser 

Generaler fra Finland
Personer fra Helsinki
Det kongelige Møbelmagasin

Det kgl. Meubel-Magazin var et kongeligt møbelsnedkeri og tegnestue oprettet 1777 og nedlagt i 1814/1816.

Magasinet blev oprettet på foranledning af Georg Erdman Rosenberg, der ledede Magasinet 1777-81. Rosenberg fremsatte en lang række forslag til fremme af den danske møbelproduktion, og helt konkret sigtede hans forslag på at oprette en institution, der kunne tage sig af alle forhold vedrørende møbelfremstilling, fra indkøbet af de rå materialer til salget af møblerne. Han ville gerne, at møblerne blev fremstillet efter tegninger, som han selv havde udfærdiget efter udenlandsk inspiration. Han mente nemlig, at den danske møbelproduktion befandt sig på et alt for lavt kvalitetsniveau.

Staten var særdeles interesseret i at fremme dansk handel og især produktion, der kunne begrænse importen, og derfor fik Rosenberg meget hurtigt kongens resolution (17. februar 1777) til at gå i gang, og derefter åbnede Det Kongelige Meubel-Magazin. Magasinet blev nedlagt igen i 1814 (de facto 1816).

Indretningsarkitekten J.C. Lillie blev inspektør ved Magasinet i 1784 og satte sit præg på møbelproduktionen.

Kilder 
 Anton Jepsen, Det konglige møbelmagasin og københavnersnedkerne. Danske møbler efter 1777, Poul Kristensen, 1991. .

Danmark i 1700-tallet
Danmark i 1800-tallet
Etableret i 1777
Ophørt i 1816
Møbelproducenter i Danmark
Statsejede virksomheder i Danmark
Stjerne og halvmåne

Stjernen og halvmånen er et udbredt symbol for religionen islam. Symbolet består af en halvmåne med en stjerne på den konkave side. I moderne fremstillinger har stjernen oftest fem takker.

Selv om stjerne og halvmåne (eller halvmåne alene) i dag regnes for et islamisk symbol, har symbolet været benyttet i Lilleasien før områdets islamisering.

I Unicode er "stjerne og halvmåne"-symbolet U+262A ().

Flag med stjerne og halvmåne 

Flag
Symboler
Islam
Mauern

Mauern er en kommune i Landkreis Freising Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern. den ligger mellem Moosburg og Nandlstadt og er administrationsby for Verwaltungsgemeinschaft Mauern.

Geografi 
Ud over Mauern er der i kommunen følgende landsbyer og bebyggelser:Alpersdorf, Bergmühle, Besenried, Beselmühle, Dürnseiboldsdorf, Enghausen, Freundsbach, Gandorf, Geiting, Grub, Hanslmühle, Hartshausen, Hintermeier, Hörgersdorf, Hufnagelreuth, Kleidorf, Kronwinkl, Mönchsberg, Niederndorf, Nußberg, Oberndorf, Riedlmühle, Scheckenhofen, Schwarzberg, Schwarzersdorf, Thal, Vordermeier, Waldruh, Wildenreuth, Wölflmühle og Wollersdorf.
Nandlstadt

Nandlstadt er en købstad (markt) i Landkreis Freising Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern, og regnes for den ældste humledyrkningsby i verden.
Byen ligger i trekanten mellem byerne Freising, Moosburg og Mainburg.

Bydele, landsbyer og bebyggelser 
I Kommunen er der ud over Nandlstadt disse bydele, landsbyer og bebyggelserAiglsdorf, Airischwand, Altfalterbach, Andorf, Bauernried, Baumgarten, Bockschwaig, Brudersdorf, Faistenberg, Figlsdorf, Großgründling, Gründl, Hadersdorf, Hausmehring, Höll, Holzen, Kainrad, Kitzberg, Kleingründling, Kleinwolfersdorf, Kollersdorf, Kronwinkl, Meilendorf, Oberholzhäuseln, Oberschwaig, Rehloh, Reith, Riedglas, Riedhof, Schatz, Spitz, Thalsepp, Tölzkirchen, Unterholzhäuseln, Wadensdorf, Weihersdorf, Zeilhof og Zulehen.
Al-Haram-moskeen

Al-Haram-moskeen (, Den hellige moské, Masjid al-Haram, Haram eller Haram sjarif) er en stor moské omkring Ka'baen i Mekka i Saudi-Arabien. Her samles muslimske pilgrimme fra hele verden under hajjtiden. 

Ifølge al Tabari (bind 20:176) var den tidligere Kaba var blevet nedbrudt af Ibn Zubayr omkring i år 65 AH, hvorefter der blev bygget en ny "Beth al-Haram" med den Sorte Sten. En klippeindskrift 60 km fra Mekka i Hama al-Numoor nævner, at Masjid al-Haram blev bygget i år 78 AH (692 evt.) i Mekka.  

Moskéområdet dækker 356.800 kvadratmeter og har plads til op til 820.000 troende.

Eksterne henvisninger

Moskeer
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Saudi-Arabien
Mekka
Neufahrn bei Freising

Neufahrn bei Freising (eller Neufahrn b.Freising) er en kommune i Landkreis Freising Regierungsbezirk Oberbayern i den tyske delstat Bayern.

Geografi 
Neufahrn ligger på floden Isars venstre bred, ca. 10 km syd for Freising og knap 20 km nordøst for München.

Neufahrn ligger i den nordlige del af Münchner Schotterebene De nordlige dele af kommunen grænser til det tertiære bakkeland; Hetzenhausen ligger på et højdedrag mellem Isar- og Amperdalene, og er med 499 moh. det højest område. Mintraching, den østlige del af kommunen, ved Isar ligger flere beskyttede landskaber: Garchinger Heide, Echinger Lohe og Echinger Gfild.

Flughafen München ligger ca. 10 km mod øst i Erdinger Moos.

Inddeling 
Der er landsbyerne Fürholzen, Giggenhausen, Giggenhausen-Schaidenhausen, Hetzenhausen, Massenhausen og Mintraching/Grüneck.

Nabokommuner 
Følgende byer og kommuner grænser til Neufahrn: Mod nord Fahrenzhausen og Kranzberg, mod nordøst Freising, mod øst Hallbergmoos og mod syd og vest Eching.

Weblinks 

 Landsbyen Giggenhausen
Michael Beauchamp

Michael Beuchamp (født 8. marts 1981) er en australsk professionel fodboldspiller, som spiller i Melbourne Heart fra de Australien, hvor han spiller i forsvaret. 
Han spillede i AaB fra 2008-2009, hvor fik i alt 23 kampe, men aldrig slog helt igennem. Efter AaB skiftede han til Al Jazira fra de Forenede Arabiske Emirater
Han kom til AaB fra tyske 1. FC Nürnberg.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Michael Beauchamp  på footballaustralia.com.au
 Oz Michael Beauchamp på ozfootball.net

Fodboldspillere fra Australien
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2006
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2010
Fodboldspillere fra AaB
Fodboldspillere fra 1. FC Nürnberg