kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nissan Trade

Nissan Trade var en lille varebil bygget af det spanske Nissan Motor Ibérica mellem 1987 og 2004.

Historie 
Nissan havde i 1979 købt dele af den spanske bilfabrikant Ebro. Efter at Nissan i 1987 havde overtaget hele Ebro blev Ebros bilmodeller videreført under nye navne og under varemærket Nissan. Nissan Trade var derved efterfølgeren for Ebro F-serien, som oprindeligt var en licenskopi af Alfa Romeo Romeo fra 1954.

Versioner 
Trade fandtes som chassis, ladvogn, dobbeltkabineladvogn med lang akselafstand, minibus, kassevogn og minibus/kassevogn med lang akselafstand og højt tag. På grund af den forældede teknik (ingen airbag, ingen ABS og korte serviceintervaller) var Trade ikke ret eftertragtet på det europæiske marked. I 1993 fandtes Trade med en 2,8-liters sekscylindret turbodieselmotor med 63 kW (86 hk). I 1995 fulgte en 3,0-liters firecylindret turbodiesel med direkte indsprøjtning, intercooler og 78 kW (106 hk) fra Nissan Patrol, som i 1997 blev suppleret med en 2,5-liters turbodiesel med direkte indsprøjtning og 55 kW (75 hk).

I 2001 indstilledes produktionen og salget af kassevogn, minibus og dobbeltkabineladvogn. Chassis og enkeltkabineladvogn fortsatte dog i produktion frem til 2004, men solgtes dog kun i Spanien. Samlet set blev forbilledet, Alfa Romeo Romeo, i teknisk og optisk modificeret form bygget i mere end 50 år. Efterfølgeren Nissan Interstar kom på markedet i 2002.

Eksterne henvisninger 

Trade
Varebiler
Minibusser
Baghjulstrukne biler
Biler introduceret i 1987
Biler fra 1980'erne
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Zil Çalınca

Zil Çalınca (Eng: As the bell rings) (Sve: När Klockan Ringer) er en tyrkisk serie produceret af Disney Channel Tyrkiet, Den vises på Disney Channel.

Handling 
Serien handler om hvad de unge laver i frikvarteret, og det viser sig at løser problemer for sig selv, og for deres venner. Denne serie var og den første serie Når klokken ringer, der er både lavet i Tyskland, Italien, Spanien, Australien, USA og Sverige.

Figurer 
 Metehan - Turhan Cihan Şimşek
 Merve - Elif Ceren Balıkçı
 Ada - Merve Hazer
 Duygu - Miray Daner
 Korcan - Emir Çalıkkocaoğlu
 Aslı Aylin Üskaya
 Acar - Lorin Merhart
 Tanıl - Berkay Mercan
 Nisan - Yağmur Yılmaz
 Sarp - Fırat Can Aydın

Tv-serier fra Disney
Sandane

{{Infoboks by
| navn               = Sandane 
| indfødtnavn         = 
| billede            = Sandane 08-07-20.jpg
| billedtekst       = Sandane set fra udsigten i Fjellbygda 
| land               = Norge
| adminenhedtype1    = Kommune
| adminenhed1        = Gloppen
| adminenhedtype2    = Fylke
| adminenhed2        = Vestland
| indbygtype1        = Befolkningstal
| indbyg1            =  	2.133
| indbyg1år          = 2012
| indbyg1areal       = 2,45 
|landkort=Norge Vestland
|label=Sandane
 |position=right
 |korttekst= Sandanes beliggenhed i  Vestland fylke
| coordinates      = 
}}
Sandane er en by og administrationsby i Gloppen kommune i Vestland fylke i Norge. Byen har 2.133 indbyggere pr. 1. januar 2012. Sandane ligger inderst i Gloppefjorden, der er en sydøstgående fjordarm af Nordfjord.

Centrum er forholdsvis moderne, men nogle historiske bygninger står tilbage. Heradshuset med et firevejs klokketårn er centralt placeret, og Gloppen Hotell er regnet blandt landets «historiske hoteller». Derudover er stedet præget af flere nye bygninge, hvor handelshuset «Sandane senter» er det største.

Sandane har et fodboldhold i 3. division og et håndboldhold i 2. division, også kendt som GHK (Gloppen Håndballklubb); Største idrætsklub er STIL, Sandane Turn og Idrettslag.

Mod øst i et område koldt Jølet'', ligger Nordfjord Folkemuseum, som har en stor samling gamle huse og genstande fra hele Nordfjordområdet.

Sandane lufthamn, Anda, ligger tæt ved byen.

Geografi 

Sandane ligger tæt på naturen. Beliggenheden ved fjorden præger bebyggelsen med en række kajanlæg. Mod nord stiger terrænet brat mod Fjellbygda. Mot syd ligger boligområdet Åsen, og syd for Gloppeelva ligger området Bukta, med Sandane Camping ved Fitjesanden. Mod øst på et plateau ca. 30 meter over havet ligger Eide, samt gårdene Holvik og Evebø. Plateauet har en frugtbar jordbund, og gårdene var i middelalderen regnet som storgårde på vestlandet.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Om fund fra ældre jernalder i Gloppen  på nordfjordhistorie.no
 Om Evebø-/(Eide-)gården  på arkikon.no

Byer i Vestland
Gloppeelva

Gloppeelva , også kaldt Gloppenelva eller Storelva, er en elv i Gloppen kommune i Vestland fylke i Norge. Elven afvander Breimsvatnet, og har udløb  i Gloppefjorden, syd  for centrum i byen Sandane, nær Sandane Camping. Elven  har en laksebestand.

Elven er reguleret med en dæmning omtrent 1 km fra Breimsvatnet, og vandet udnyttes i  Vandkraftværkerne Eidsfoss kraftverk og Trysilfoss kraftverk.

Ved udmundingen ved Gloppefjorden har den skabt et brakvandsdelta. Fitjeelva som munder ud lige syd for Gloppeelva har bidraget til at deltaet har fået  brede og lange grunde, med sandbanker af forskellig højde. Tæt ved området ligger Sandane Camping, som bruger deltaets sand til badestrand. Elvene gør at vandet holder noget lavere temperatur, men samtidig varmes det på den lange lave stræk forholdsvis hurtigt op om  sommeren.

Elven har tre større vandfald,  Trysilfossen, Evebøfossen og Eidsfossen, som er det højeste med et fald på 32 meter. Gloppeelva blev tidligere brugt til tømmerflådning fra Breimsvatnet. Ved Evebøfossen blev der i 1500-tallet bygget et savværk.

Lakseelv 

Grundejerne er organiseret i Gloppen Elveeigarlag og Indre Gloppen Elveeigarlag, som  forvalter lakseforekomsterne i elven, og udlejer rettigheder til laksefiskeri. De står også for vedligehold af to laksetrapper i elven.

Dyreliv 
Deltaet og området omkring danner basis for et alsidigt fugleliv af især vadefugle, og området er fredet under navnet Bukta fuglefredningsområde. 

På grund af det gode fiskeri i området tiltrækker elven rovdyr og -fugle. Området har i perioder haft mange oddere, hvilket grundejere ikke sætter pris på, da de mener de truer bestanden af vildaks, og de har flere gange fået tilladelse til at jage dem.
I 2007 blev der observeret et havørnepar ved elvemundingen.

Eksterne kilder og henvisninger

 Elvedeltadatabasen
Mere informasjon om Gloppenelva

Vandløb i Vestland
Gloppen
Folly (havekunst)

Folly (plur. follies; dårskaber, "påfund", ofte anvendt som 'garden collies' er et engelsk udtryk der inden for havekunsten bruges om de påfund i form af forskellige former for 'havearkitektur' eller 'installationer' som man placerede rundt om især i de romantiske haveanlæg der udviklede sig med inspiration fra den engelske landskabshave.

Det kunne være templer, pyramider, søjler, steler, obelisker, pavilloner, forskellige slags hytter, fx 'norske', 'schweiziske', kinesiske ('kineserier'), eremitboliger, grotter, ruiner, kanalsystemer, broer, kildevæld, vandfald, udsigtsplatforme, tårne, gravsteder, gravhøje, urner, mindestøtter.

Eksterne henvisninger 

 "Et punkt et sted i naturen" , artikel fra Stedet-taeller.dk af landskabsarkitekt Annemarie Lund, der behandler brug af 'follies' i en nutidig diskussion om arkitektoniske indgreb i landskabet, 'punktvise installationer'.
 "... Follies kunne i den landskabelige have ses i mange former: pavilloner, hytter, grotter, udsigtsplatforme, broer, tårne, obelisker, søjler, kildevæld og gravsteder (både for mennesker og dyr). Det kan ret let paralleliseres til observationstårne, refugier, læ- og overnatningssteder, udsigtspunkter, rastepladser, overgange med mere. ..."

 Folie Saint James var en fransk landskabshave omkring 1780 ved Paris, kendt for sine mange fabriques, haveelementer, 'garden follies'. Claude Baudard de Saint James havde instrueret landskabsarkitekten: "lav hvad du vil, så længe det er dyrt." (Den engelske artikel giver denne reference: "Faites ce que vous voulez pourvu que ce soit cher." Citeret af Christiany og Allain, "L'art des jardins en Europe". Citadelles, 2006.)

 Stowe House i Buckinghamshire har en overvældende mængde af 'garden follies'.

Landskabsarkitektur
Havekunst
Nissan Atleon

Nissan Atleon var en over bilmærket Nissan Motors europæiske forhandlernetværk solgt lastbil.


L/M-serie (1980−2000) 

Nissan havde i 1979 købt dele af den spanske bilfabrikant Ebro, og overtog hele Ebro i 1987. Ebros bilmodeller blev lidt efter lidt til Nissan-modeller. Den næsten lige introducerede Ebro L/M-serie, som afløste Ebro P-serien i 1980, fortsatte som Ebro ligesom Ebro F-serien. Efter overtagelsen i 1987 blev Ebro F-serien omdøbt til Nissan Ebro Trade og senere Nissan Trade. I 1987 blev Ebro L/M-serien ligeledes omdøbt til Nissan Ebro L/M-serie. Fra 1990 bortfaldt varemærket Ebro og Nissan L/M-serien blev herefter bygget frem til 2000. L/M-serien blev fra 1990 og frem introduceret i flere og flere europæiske lande.

ECO-T (Atleon) (1997−2000) 

Fra 1997 solgtes en faceliftet udgave af L/M-serien, som på mange markeder (som f.eks. Tyskland og Danmark) hed Nissan ECO-T eller Nissan Camiones ECO-T (Spanien), og på nogle markeder blev solgt med tilnavnet Atleon.

Først med den i 2000 introducerede efterfølger blev navnet Atleon indført på alle markeder.

Nissan Atleon (2000−2013) 

Siden september 2000 er Atleon blevet bygget på Nissan Motor Ibéricas fabrik i Barcelona. Bilen kan fra fabrikken leveres som chassis, som ladvogn eller med kasseopbygning. Den letteste version med en tilladt totalvægt på 3,5 tons er lavet for at kunne køres på B-kørekort. Modellen fandtes i starten med turbodieselmotorer fra Nissan, type B660TiL, B660TiH og B440Ti, som alle var udstyret med direkte indsprøjtning.

I 2006 fulgte et facelift, hvor fronten blev tilpasset Nissan Cabstar. Siden da har modelprogrammet med Nissans ZD30-motor med 110 kW (150 hk) ved 3400 omdr./min. og Cummins' ISB5-4H-motor med 136 kW (185 hk) ved 2500 omdr./min. omfattet moderne dieselmotorer med commonrail-indsprøjtning kombineret med sekstrins manuel gearkasse.

I midten af 2013 blev Atleon afløst af Nissan NT500.

Kilder

Litteratur 
 Nissan Trucks ECO-T.100 & ECO-T.135 instruktionsbog. Nissan Vehículos Industriales, S.A., april 1996 (på engelsk).
 Nissan Atleon instruktionsbog. Nissan Vehículos Industriales, S.A., oktober 1999 (på engelsk).

Eksterne henvisninger 

Atleon
Baghjulstrukne biler
Biler introduceret i 1980
Biler fra 1980'erne
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Biler fra 2010'erne
Hvilsager-Lime Pastorat

Hvilsager-Lime Pastorat ligger i Syddjurs Kommune (tidligere Rosenholm) og har som sognepræst Lars Nymark Heilesen.

Pastorater i Århus Stift
Rasmus Walter (album)

Rasmus Walter er et dansksproget album fra Rasmus Walter Hansen.

Debutalbum fra Danmark
Debutalbum fra 2011
Rasmus Walter-album
Zjovkva

Zjovkva (, ; , ; ; , ) er en by i Lviv oblast i det vestlige Ukraine, nord for Lviv.

Historie 
Før 2. verdenskrig var Zjovkva en polsk by hvor der boede 5.000 jøder. Zjovkva blev voldsomt udsat for tyskernes holocaust hvor synagogen blev ødelagt, og efter krigen var der kun 50 jøder tilbage i byen. I dag er der omkring 13.500 indbyggere i Zjovkva, hvilket er færre end der var før krigen .

Zjovkva har været hjemby for bl.a. forfatteren Clara Kramer

Kilder

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Lviv oblast
Gelting Bugt

Gelting Bugt (dansk) eller Geltinger Bucht (tysk) er en bugt beliggende ud for det nordøstlige Angel ved Flensborg Fjords udløb i Østersøen i et indhug mellem Havernæs (tysk Habernis) i vest og halvøen Gelting Birk i øst. Bugtens samlede kyststrækning er på cirka 15 kilometer. Her ligger blandt andet Østergaard Skov (Oestergaarder Wald), Hunhøj (Hunhoi) og Vakkerballe (Wackerballig). Den inderste del af bugten kaldes for Udmarkhav (Ohrfeldhaff) efter det nærliggende Udmark gods.

Natten mellem 4. og 5. maj 1945 blev i alt 47 tyske ubåde sænket i bugten - efter anordning fra Hitlers efterfølger Karl Dönitz. Bådene skulle ikke falde i hænderne på de allierede styrker.

Bugten gav i 2008 navnet til Gelting Bugts kommunefælleskab (Amt Geltinger Bucht).

Noter 

Gelting
Angel
Bugter
Østersøen
Breimsvatnet

Breimsvatnet er en sø beliggende i den vestlige del af i bygden Breim i Gloppen kommune, men som strækker sig sydover til Jølster i Vestland fylke i Norge. Med sine 278 dybdemeter er søen fylkets næstdybeste, og landets 12. dybeste; arealmæssigt er søen på 22,52 km² nummer 67 i Norge.

Breimsvatnet har som en af få søer i Sogn og Fjordane en dokumenteret bestand af storørred, men der er også en bestand fjeldørred. Breimsvatnet og resten af Breimsvassdraget er kendt for gode fiskeforhold og trækker mange turister i sommerhalvåret.

Søen får vand fra en række elve, hvoraf de tre største er Breimselva, eller Storeelva, ved Reed, Førdelva ved Førde i Jølster og Kandalselva ved bygden Kandal. Breimsvatnet har udløb i Gloppeelva mod vest. Mod syd rejser fjeldet Skjorta sig over søen.

Henrik Ibsen passerede gennem Breim på rejsen gennem Vestlandet i sommeren 1862, og skildrede området sådan

Kilder og henvisninger 

 Informasjon om Breimsvatnet  gloppen.sportsfiske.nu

Søer i Vestland
Hans Halvorsen

Hans Halvorsen (født 17. oktober 1947) er aarhusiansk politiker og fagforeningsmand og udlært maskinarbejder. Hans Halvorsen har været medlem af Aarhus Byråd for Socialdemokraterne siden 2002.

Han var rådmand for Sociale forhold og Beskæftigelse fra 1. januar 2010 til 31. december 2013. Siden 1. januar 2014 har han været formand for Økonomiudvalget, formand for Beskæftigelsesudvalget og næstformand i Socialudvalget.

Hans Halvorsen har været faglig aktiv siden 1973, hvor han blev valgt som tillidsmand på virksomheden Crisplant. Siden blev han sekretær og kasserer i fagforeningen Metal Aarhus. 

Fra 1998 til 31. december 2010 var Hans Halvorsen formand for LO Århus.

Ekstern henvisning 
 Hans Halvorsens hjemmeside 

Rådmænd i Aarhus
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Socialdemokraterne
Skjorta (Gloppen)

Skjorta er et bjerg på grænsen mellem Gloppen- og Jølster kommune i Vestland fylke i Norge. Skjorta er 1.472 meter over havet, og rejser sig 1.411 meter op fra Breimsvatnets sydvestlige side, og er et landemærke fra Europavej E39 som går langs Breimsvatnets nordside. Med lidt fantasi kan bjergets navn forklares ud fra faconen, set fra nord.

Skjorta kan bestiges fra Jølster i syd, eller op langs vestre ryg fra Kandal.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Norwegian Mountains, Sogn og Fjordane - Utvikfjellet (med billede af Skjorta)

Bjerge i Vestland
Jølster
Gloppen
Grodås

Grodås er en by var frem til 2020 administrationscenter i den nu nedlagte Hornindal kommune i Sogn og Fjordane fylke i Norge. Den er nu sammenlagt med Volda i Møre og Romsdal fylke. Byen har pr. 1. januar år 2012, 389 indbyggere. Byen ligger ved østenden af søen Hornindalsvatnet. Fra Grodås går en bred dal 14 kilometer mod øst til grænsen til Møre og Romsdal fylke.

Kommunen har været kendt for smedekunst, og bygningerne som kommunens administration holder til i, har fået navnet Smia (norsk:Smedjen). I Grodås ligger også Anders Svor-museet med værker af billedhuggeren Anders Svor.

Byer i Møre og Romsdal
Hornindal
Ole Henriksen (politiker)

Ole Henriksen (29. august 1934 – 20. februar 2013) var en dansk politiker.

Henriksen blev uddannet klejnsmed og blev tillidsmand. I 1970 blev han næstformand og sekretær i Metalarbejderforbundets afdeling 13 og havde især overenskomster som arbejdsområde. Han var medlem af SF, hvor han 1972 blev medlem af partiets hovedbestyrelse og 1974 blev partiets første næstformand, hvilket han var frem til 1982. I 1976 var han i perioder fungerende formand.

I 1977 blev han valgt til Folketinget i Hvidovrekredsen, hvor han sad til 1979 og atter fra 1981 til 1990.

Kilder 
 Nekrolog i Altinget.dk
 Nekrolog i Politiken.dk

Tidligere folketingsmedlemmer fra SF
Smede fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Fagforeningsfolk fra Danmark
Yola (sprog)

Yola er et uddødt vestgermansk sprog, som blev talt i County Wexford i Irland. Det er en gren af middelengelsk, indført af de englændere som fulgte de normanniske baroner Strongbow og Robert FitzStephen til det østlige Irland i 1169.

Dialekten var i tiden før den uddøde kendt som yola, der betød «gammel». Den udviklede sig adskilt fra middelengelsk (som siden blev til nyengelsk). Antagelig som et resultat af sin geografiske isolation og den dominerende jordbrugskarakter i de samfund, som sproget blev talt i, udviklede yola sig meget lidt igennem århundrederne fra det ankom til Irland, bortset fra at det optog en del irske ord. I begyndelsen af 1800-tallet var dialekten tydelig forskellig fra alle former for engelsk, som blev talt andre steder i verden.

Sproget fortsatte med at blive talt i den sydlige del af grevskabet Wexford frem til midten af 1800-tallet, da det gradvis blev erstattet af moderne irsk engelsk. Det bukkede under pga. de samme sociale, politiske og økonomiske processer, herunder almen skolegang, som også udryddede det irske sprog og ved slutningen af århundredet var der næsten intet tilbage af yolas unikke lingvistiske arv.

Yola-sproget har en vigtig plads i det leksikografiske landskab på grund af dets unikke karakteristika og udvikling. Dets ordforråd indeholder mange arkaiske engelske ord, som ikke længere findes i moderne engelsk. Det har også interessante grammatiske træk som brugen af "thou" og "thee" som subjekt- og objektpronominer, hvilket er usædvanligt i moderne engelske dialekter.

Dialektens uddøen blev delvist dokumenteret af sprogforskere, herunder Jacob Poole og hans efterfølger, Abram Larkin. De indsamlede og offentliggjorde værker som "A Glossary of Provincial and Archaic Words used in the County of Wexford" og "An Attempt at a Glossary of Some Words Used in the County of Wexford". Disse værker giver et indblik i Yolas unikke ordforråd og syntaks.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Poole, J. (1867) A Glossary, with Some Pieces of Verse, of the Old Dialect of the English Colony of the Baronies of Forth and Bargy, County of Wexford, Ireland. Ed. Willam Barnes. J. Russell Smith, London.
 Forth and Bargy dialect explained. Everything Explained. Hentet 5. januar 2022.</ref>
 O'Rahilly, T. F (1932): «The Accent in the English of South-east Wexford». Irish Dialects Past and Present. Dublin: Browne and Nolan. ss. 94–98. Reprinted 1972 by the Dublin Institute for Advanced Studies, .

Angliske sprog
Uddøde germanske sprog
Flatraket

Flatraket er en lille bygd i Selje kommune i Vestland fylke i Norge. Bygden ligger ca. 16 km øst for Måløy og ca 30 km fra centrum af Selje. Fra bygden er der udsigt mod øerne Silda og Stad (Stadlandet). Traditionelt har fiskeri og landbrug været de vigtigste erhverv.

Eksterne henvisninger 

 www.flatraket.no

Byer i Vestland
Kristen Østergaard

Kristen Østergaard (13. december 1915 i Hee – 24. februar 2013 i Holstebro) var en dansk politiker.

Han var søn af søn af gårdejer Hans Østergaard, kom på Askov Sløjdskole 1931-32, Dalum Landbrugsskole 1937-38, Askov Højskole 1938-39 og fik en landbrugsuddannelse. Han købte gården Krogsdal ved Holstebro i 1939. Samtidig blev han interesseret i politik og blev 1949 formand for Venstre i Holstebrokredsen, hvilket han var til 1952. Ved valget i 1953 blev Østergaard valgt til Folketinget og var med undtagelse af årene 1973-75, da han røg ud efter jordskredsvalget, på tinge indtil 1979. 1965-71 var han næstformand i Venstres folketingsgruppe.

Han var desuden medlem af flere kommissioner inden for forsvar, fiskeri og landbrug, bl.a. som medlem af Statens Landvindingsudvalg fra 1959, Jydske Fredningsankenævn 1961-66, Fiskerikommissionen af 1961, Landbokommissionen og Forsvarskommissionen samt udvalget Folk og Værn fra 1964, Værnepligtsnævnet, Landskatteretten og bestyrelsen for Kryolitselskabet Øresund. Han var delegeret til Europarådet 1964-72 og formand for Det Danske Selskab 1968-72. 

Han var siden 17. juli 1941 gift med Elisabeth Østergaard (27. oktober 1918 i Skodborg - 9. juni 2011 på Skredsande Plejehjem).

Han og hustruen er begravet på Nørre Felding Kirkegård.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1974
 Nekrolog i Politiken.dk

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Landmænd fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1950'erne
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Personer fra Jylland
Selje (by)

Selje er en by, der var administrationscenter i den tidligere Selje kommune i Vestland fylke i Norge. 1. januar 2020 blev  Selje  og Eid kommuner lagt sammen til Stad kommune. Byen har 708 indbyggere (2012), og ligger i den sydøstlige del af Stadlandet indenfor øen Selja.

Eksterne kilder og henvisninger 

 Om Selje på NRK-leksikon 

Byer i Vestland
Selje
EM indendørs i atletik 2015

EM indendørs i atletik 2015 er det 33. indendørs europamesterskab i atletik, som afholdes 2015 i Prag i Tjekkiet.

Medaljevindere

Mænd

Kvinder

Deltagende nationer

Danske deltagere

EM på TV

Eksterne henvisninger 

EM i atletik
Atletik 2015, EM indendørs i
Sport i Prag
Kvensk

Kvensk eller kvænsk (kvensk: kainun kieli,  eller kvænsk) er et finsk-ugrisk sprog, som tales i dele af Finnmarken i Nordnorge af efterkommere af finsksprogede mennesker, som kom til Nord-Troms og Finnmark i fra grænsedalen mellem Sverige og Finland, Tornedalen, og fra Nordfinland. Disse mennesker og deres efterkommere bliver ofte kaldt kvener/kvæner. Sproget stammer fra finsk, men har en række norske låneord. Betegnelsen kvensk bruges særlig om sproget i Porsanger i Finnmarken, mens sproget i Varanger i Finnmark som regel kaldes for finsk. Det kvenske sprog i Porsanger har stor lighed med tornedalsfinsk (meänkieli), særligt på den svenske side af grænsen. I Troms er der også en del kvener, og siden forbindelsen til Tornedalen her har været bedre end i Porsanger, er sproget også mere orienteret mod standardfinsk. Der er uenighed om sprogets navn blandt kvenerne. De kvener som er efterkommere efter den første indvandring fra Tornedalsområdet i Finland og Sverige til Vestfinnmarken fra midten af 1700-tallet er mere tilbøjelige til at omtale sproget som kvensk, mens de som er efterkommere efter den nyere indvandringen fra midten af 1800-tallet, da grænserne mod Finland var fastsat, er mere tilbøjelige til at kalde sproget for finsk. Deres sprog er da også en del nærmere standardfinsk i Finland end f.eks. det kvenske sprog i Porsanger.

Det er forholdsvis nyt, at kvenerne insisterer på at kalde deres sprog for kvensk, og dette har en stærk etnopolitisk side. De sidste tiår er det blevet stadig mere vigtigt for miljøet omkring Norske kveners forbund at markere forskelle fra standardfinsk sprog og kultur og se mod Tornedalen for at finde de angivelige kvenske rødder. Et kort fra 1200-tallet fortæller, at Kvenland (Kainun maa) lå på begge sider af Tornedalen, ned mod Bottenviken. Kvensk har i dag status som et eget sprog i Norge i henhold til en norske regeringsbeslutning 26. april 2005, og kvenerne er en af de officielle nationale minoriteter i Norge, sammen med jøder, tatere/romanifolket, skovfinner og sigøjnere/roma. Samerne er kategoriseret som urfolk og har et stærkere værn af deres sprog og kultur end de nationale minoriteter.

Kilder

Eksterne henvisninger 
  Incubator : Kvensk
 Kvensk språk – språk eller dialekt? 
 Kvensk bibliografi fra Universitetsbiblioteket i Tromsø

Østersøfinske sprog
Sprog i Norge
Kvenere
Retten i Holbæk

Retten i Holbæk er en byret i Holbæk. Den 1. januar 2007 trådte en retskreds-reform i kraft, der medførte at 82 byretskredse blev lagt sammen til de 24 retskredse. Retten i Holbæk blev dannet af de oprindelige retskredse for Holbæk, Kalundborg og Nykøbing Sjælland. Retskredsens geografiske område udgjorde herefter Holbæk, Kalundborg og Odsherred kommuner.

En ny retsbygning beliggende på havnen i Holbæk blev taget i brug i sommeren 2012.

Eksterne henvisninger 
 Retten i Holbæk, domstol.dk

Holbæk
Aitik

Aitik er en kobbermine, der ligger cirka 15 kilometer sydøst for Gällivare i Lappland i det nordligste Sverige.

Minen, der blev etableret i 1968, ejes af Boliden AB via datterselskabet Boliden Mineral og er Skandinaviens største dagbrud og et af Europas største kobberminer. Minen har omkring 600 ansatte og er den største private arbejdsgiver i Gällivare kommune. Minen beregnes ifølge nuværende prognoser at have en levetid til 2029.

Kildehenvisninger 

Kobberminer
Norrbottens län
Etableret i 1968