kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bæredygtig udvikling

Begrebet bæredygtig udvikling har kun eksisteret i ca. 20 år. Når en udvikling er bæredygtig betyder det, at den ikke indebærer et uopretteligt forbrug af ressourcer, og at den ikke hindrer fremtidige generationer i at skaffe sig de samme goder.

Nogle protesterer nu mod udtrykket bæredygtig udvikling som paraplybegreb, fordi det antyder fortsat udvikling, og de kræver, at det kun bruges om udviklingsprojekter. ”Bæredygtighed” er derfor det mest anvendte paraplybegreb om menneskelig aktivitet i bred forstand.

Se også 
FN’s 17 verdensmål for bæredygtig udvikling
 Bæredygtighed
 Økonomisk vækst
 Udviklingsteori
 Ægte opsparing
 Cirkulær økonomi
Brundtlandrapporten
Selskabsgave

Selskabsgaver er en juridisk betegnelse for gaver givet af et selskab (juridisk person).

Aktieselskaber har en bemyndigelse til jf. Selskabsloven § 195 ved en generalforsamlingsbeslutning at give gaver af rimelig større til almennyttige eller lignende formål. Bestyrelsen kan også give gaver, men dog kun hvis disse er af ringe betydning for selskabets økonomiske stilling. I praksis er der tale om maksimalt 5 % af nettooverskuddet for generalforsamlingens vedkommende, og højst nogle få promille for bestyrelsens vedkommende.

Gaverne må ikke gives til formål der er aktionærer eller ledelsen så nært tilknyttede, at der er tale om skjult udbytte. Sker dette, kan der foreligge ugyldighed, og der risikeres udlodningsbeskatning hos den reelle modtager af gaven. Derudover mister selskabet en eventuel fradragsret for gaven.

Kilder 
Selskabsret, Erik Werlauff, 4. udgave

Selskabsret
Omsættelighedsindskrænkning

En omsættelighedsindskrænkning betegner i selskabsretten de aftaler og vedtægtsbestemmelser, der begrænser en akties eller anparts frie overgang. Med overgang menes der alle former for ejerskifte, uanset om dette er salg, gave, arv, sikkerhed mv..

Indskrænkninger 
Der er i selskabsloven ikke angivet nogle begrænsninger for de omsættelighedsindskrænkninger selskabet kan vedtage. Er der vedtaget indskrænkninger, skal disse tydeligt nævnes i selskabets vedtægter, og er aktierne på papir, skal det være påtrykt disse. Nedenfor er nævnt de mest almindelige former for indskrænkninger.

Forkøbsret 
Aktionærer med en forkøbsret skal, hvis en anden aktionær har fået tilbud og køb af sine aktier, forelægges et tilbud på samme vilkår, inden sælgeren kan gennemføre handlen. Ønsker den forkøbsberettigede ikke at købe på de givne vilkår, er den sælgende aktionær naturligvis frit stillet til at sælge aktierne på de angivne vilkår. Ændres vilkårerne skal den eller de forkøbsberettigede naturligvis forespørges på ny.

Køberet 
Købeberettigede aktionærer har ret til at købe en bestemt gruppe aktier under nogle på forhånd angivne betingelser. Der kan f.eks. være tale om et bestemt tidspunkt og til en bestemt kurs.

Krav om selskabets samtykke 
Der kan optages vedtægtsbestemmelser om, at selskabet skal godkende overgang af aktier. Overdragelse definerer som enhver form for overgang, herunder salg, bytte, gave, arv og udlæg. Hvis der ikke er angivet nærmere kriterier, antages det at selskabet har frit skøn til at afgøre om overgangen eller overdragelsen kan tillades. Et eventuelt afslag skal dog kunne begrundes sagligt i hensynet til selskabets tarv, og denne begrundelse skal meddeles til modtageren af et afslag på samtykke til aktieovergang jf. selskabslovens § 68.

Medsalgsret 
Denne ret tilfalder som oftest minoritetsaktionærer, der er blevet tildelt en ret til at sælge sin aktiepost, såfremt en majoritetsaktionær afhænder sin. Det er som regel et krav, at minoritetsaktionæren skal kunne afhænde sine aktier på samme vilkår som majoritetsaktionæren. Dette forhold indebærer altså, at majoritetsaktionæren må tilse at minoritetsaktionæren får et tilbud svarende til sit egen, uanset om dette er fremsat af køberen eller af majoritetsaktionæren selv.

Vedtagelse 
Såfremt omsættelighedsindskrænkninger optages i selskabets vedtægter kræves der såkaldt dobbelt 9/10 flertal, dvs. der skal være 9/10 flertal af både afgivne stemmer såvel som den repræsenterede aktiekapital.

Omsættelighed 
Der skal i vedtægterne, og på eventuelle papiraktier, være taget stilling til, om aktierne er negotiable, dvs. omsætningspapirer efter gældsbrevsloven. Denne sondring har betydning for erhververes og panthaveres sikringsakt.

Kilder 
Selskabsret, Erik Werlauff, 4. udgave

Eksterne henvisninger 
 Selskabsloven på Retsinformation

Selskabsret
Juridiske begreber
Jura
Retsvidenskab
Bodilprisen for bedste mandlige birolle

Bodilprisen for bedste mandlige birolle er en filmpris ved den årlige Bodilprisuddeling, som uddeles af foreningen Danske Filmkritikere, og som har til formål at hylde den bedste mandlige præstation i en birolle. Prisen blev uddelt for første gang i 1948 ved den første Bodiluddeling. Som med de øvrige priser ved Bodiluddelingen er dommerkomitéen ikke pålagt at skulle uddele prisen såfremt der ikke kan findes nogen værdige kandidater.

Nikolaj Lie Kaas holder rekorden for flest nomineringer og priser i kategorien med i alt fire nomineringer og tre priser.

1940'erne

1950'erne

1960'erne

1970'erne

1980'erne

1990'erne

2000'erne

2010'erne

2020'erne

Oversigt

Kilder/Henvisninger 
 Filmmedarbejderforeningens hjemmeside
Kaare Svalastoga

Kaare Halvor Svalastoga (1. marts 1914 i Rjukan, Norge – 8. juni 1997) var professor i sociologi på Københavns Universitet. Han var nordmand. Han var oprindelig historiker (magister fra Oslo Universitet 1940). Han havde fået sin uddannelse som sociolog i USA, hvor han blev ph.d. fra University of Washington, Seattle, i 1950.

Han fik et noget nær folkeligt gennembrud med bogen Social rang og mobilitet (1959, 1969), som han skrev sammen med Preben Wolf. Bogen beskriver lagdelingen af den danske befolkning på grundlag af oplysninger fra en række adspurgte.

Svalastoga søgte – som positivist – at forske så objektivt og værdifrit som muligt, og det var også denne opfattelse der lå til grund for hans undervisning. Efter studenteroprøret fulgte en marxistisk dominans. Marxisterne, som nød stor tilslutning blandt de studerende, anfægtede muligheden for at gennemføre værdifri forskning. De mente at sociologisk forskning altid ville være påvirket af værdier, typisk af de værdier der var herskende i samfundet, og de fandt problemet størst, når forskerne ikke selv var bevidst om de værdier de var behersket af.

Nogle, herunder tilhængere af den såkaldt "kritisk teori" gik endnu videre og mente, at forskningen også måtte have et samfundsmæssigt mål. Man skulle forske til fordel for de undertrykte klasser i Danmark, såvel som i undertrykte lande.

Den positivistiske – og i nogen grad kvantitativt – orienterede forskning førte til at der tidligt i 1960érne blev etableret et andet sociologisk institut, Institut for kultursociologi, hvor der blev lagt større vægt på de kvalitative aspekter og på mødet mellem forskellige kulturer og værdier.

Under anden verdenskrig blev Svalastoga taget til fange og endte i en koncentrationslejr. Det afholdt ham ikke fra at fortsætte sin forskning, og han skrev bogen Social ulighed i en fangelejr, da han senere blev løsladt.

Se også 

 Kultursociologi

Forfatterskab 

 Kaare Svalastoga: Prestige, Class and Mobility, 1959
 Kåre Svalastoga og Preben Wolf: Social Rang og Mobilitet; Gyldendals Uglebøger 1962
 Kaare Svalastoga og Preben Wolf: Social rang og mobilitet. Med et tillæg om nyere bidrag til stratifikationsforskningen i Danmark ved Tom Rishøj. 2 udg. 1969.

Eksterne henvisninger 

 Peter Gundelach: Kaare Svalastoga (1914-1997). A Bibliography
 Erik Jørgen Hansen: Social mobilitet, social arv og mønsterbrud 

Videnskabsfolk fra Danmark
Sociologer fra Danmark
Erik Jørgen Hansen

Erik Jørgen Hansen (født 21. oktober 1935 i Bramming, død 11. maj 2017) var en dansk samfundsforsker og forfatter. Han var uddannet økonom (cand. polit.), men først og fremmest kendt som sociolog. Han er blevet kaldt dansk ulighedsforsknings grand old man.

Han var søn af snedkermester Anker Hansen og Ellen født Lauritzen. I 1959 blev han gift med direktør, cand.polit. Berit Hansen, født Jakobsen.

Han blev i 1954 student fra Ribe Katedralskole og cand.polit. fra Københavns Universitet i 1963.

I 1963 blev han ansat ved Socialforskningsinstituttet, hvor han i 1971 blev forskningsleder. Her beskæftigede han sig især med social mobilitet og uddannelsessociologi. Siden var han forskningsprofessor i uddannelsessociologi på Danmarks Pædagogiske Universitet; han blev pensioneret i 2005.
Modtager af Columbus-prisen i 2000.

Erik Jørgen Hansen skrev ud over sine forskningsmæssige bidrag forskellige debatbøger om social ulighed og beslægtede emner, bl.a. bogen Den maskererede klassekamp (1990) og Konflikter og uligheder i det moderne samfund (2002) samt erindringsbogen Mit 1900-tal (2006). I førstnævnte bog udarbejdede han en oversigt over størrelsen af de forskellige danske samfundsklasser med udgangspunkt i befolkningens ejerskab af økonomisk, bureaukratisk og kundskabsmæssig kapital (Se Sociale klasser i Danmark - Erik Jørgen Hansens opgørelse).

I april 2017, kun halvanden måned inden hans død, udkom hans sidste bog Hvordan kan vi bekæmpe social ulighed, igen? på Informations Forlag. Det var en debatbog, der kritiserede den stigende materielle ulighed i Danmark og slog til lyd for en massiv omfordeling af samfundets goder. Således anbefalede han stigninger i topskat, arvebeskatning og selskabsskat, og at serviceydelser til middelklassen i form af sundhed, kultur og uddannelse skulle barberes ned til fordel for højere kontanthjælp og andre former for indkomstoverførsler.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Erik Jørgen Hansen: Social mobilitet, social arv og mønsterbrud 
 Erik Jørgen Hansen afslørede velfærdssamfundet som et klassesamfund. Nekrolog over Erik Jørgen Hansen i Dagbladet Information, skrevet af Rune Lykkeberg 

Sociologer fra Danmark
Økonomer fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Det langnæbbede myrepindsvin

Det langnæbbede myrepindsvin (Zaglossus bruijni) er et af kloakdyrene. Det lever på Ny Guinea. 

Det er 45-78 cm lang, og har næsten ingen hale.

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Zaglossus bruijni 

Kloakdyr
Bodilprisen for bedste kvindelige hovedrolle

Bodilprisen for bedste kvindelige hovedrolle er en filmpris ved den årlige Bodilprisuddeling, som uddeles af foreningen Danske Filmkritikere, og som har til formål at hylde den bedste kvindelige præstation i en hovedrolle. Prisen blev uddelt for første gang i 1948 ved den første Bodiluddeling. Som med de øvrige priser ved Bodiluddelingen er dommerkomitéen ikke pålagt at skulle uddele prisen såfremt der ikke kan findes nogen værdige kandidater, hvilket kun er sket ti gange i uddelingens historie.

Skuespillerinden Trine Dyrholm holder rekorden for flest nomineringer og modtagelser i kategorien med i alt elleve nomineringer og seks vundne priser (1991, 2006, 2007, 2011, 2017 og 2020) . Den yngste vinder af prisen er Kaya Toft Loholt, der som 13-årig ved uddelingen i 2021 modtog prisen for sin rolle i filmen En helt almindelig familie.

Prismodtagere

1940'erne

1950'erne

1960'erne

1970'erne

1980'erne

1990'erne

2000'erne

2010'erne

2020'erne

Oversigt

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Filmmedarbejderforeningens hjemmeside
Peter Gundelach

Peter Gundelach (født 26. december 1946 i København) er en dansk professor emeritus i sociologi på Københavns Universitet.

Han blev magister i sociologi fra Københavns Universitet i 1972. Efter konferensen var Peter Gundelach i mange år ansat på Aarhus Universitet, senest som lektor. Gundelach blev professor på Københavns Universitet i 1994, da sociologi som studium blev genoprettet. Han sidder desuden i bestyrelsen for foreningen Dansk Surveyselskab, der er en tværvidenskabelig forening, hvis formål er at diskutere og fremme kvantitativ forskning med brug af surveys, dvs. spørgeskemaer.

Gundelach har brugt en stor del af sin forskningskarriere på at undersøge og kortlægge danskernes værdier gennem tiden. Han har været involveret i Den Danske Værdiundersøgelse og været redaktør på projektets publikationer i 1992, 2002, 2004 og 2011. Derudover har han bidraget i samfundsdebatten ofte med udgangspunkt i egen forskning om netop værdier.

Peter Gundelach har forfattet og redigeret en række sociologiske bøger om teori og metode. Inden for metodelitteraturen har Gundelach bidraget til blandt andet Simpel tabelanalyse fra 2013, Mixed methods-forskning : principper og praksis fra 2014 samt Survey fra 2017, og inden for den teoretiske og tematiske litteratur har Gundelach blandt andet bidraget til Organisationskultur og ledelse i det offentlige fra 1993, Ind i sociologien : en grundbog fra 1998 samt Klimaets sociale tilstand fra 2012.

Referencer 

Ansatte ved Aarhus Universitet
Professorer fra Københavns Universitet
Sociologer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Jacques Blum

Jacques Samuel Blum (født 12. februar 1945 i Sverige, død 3. marts 2012 i København) var en dansk kultursociolog. Han blev født i i 1945 som statsløs flygtning af polsk/tyske forældre. Kort efter fødslen kom Jacques Blum til Danmark, hvor han som 18-årig opnåede dansk statsborgerskab. 

Jacques Blum var magister i kultursociologi fra Københavns Universitet. Han har bl.a. forsket i teatersociologi. Han har endvidere været ansat ved det Det Teologiske Fakultet ved Københavns Universitet og ved RUC og Lunds Universitet. Blum har endvidere været tilknyttet Dansk Center for Internationale Studier og Menneskerettigheder. I en periode har han været talsmand for Det mosaiske Troessamfund.

Jacques Blum har som forfatter udgivet en række bøger og fungerede endvidere som chefredaktør på Magasinet Goldberg.

Eksterne links 
 
 Jacques Blum på Gyldendal.dk
 Nekrolog fra Berlingske

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Sociologer fra Danmark
Faglitterære forfattere fra Danmark
Jøder fra Danmark
Redaktører fra Danmark
Danskere født i Sverige
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Gate

Gate er engelsk og betyder på dansk port eller låge og kan hentyde til flere artikler:
Gate (lufthavn) – et område hvor man går fra og til borde i et fly i en lufthavn.
Gate (digital elektronik) – et simpelt elektronisk kredsløb.
Gate (tilledning) – felteffekttransistor.
Transmissionsgate – et simpelt elektronisk kredsløb.
Stargate – flertydig – bl.a. en amerikansk film og tv-serie.

Se også
Dør

Andre gennemgange
Tæller

Ordet tæller har flere betydninger eller specialiseringer:
Tallet over brøkstregen i en brøk.
Tæller (digital elektronik)
Besøgstæller – statistikværktøj til hjemmesider.
Omdrejningstæller

de:Zähler
Kvalifikation til VM i fodbold 1954

Kvalifikationen til VM i fodbold 1954 var en turnering, der havde til formål at finde de 14 deltagere til VM-slutrunden, der skulle kæmpe om titlen sammen med de forhåndskvalificerede lande: værtslandet Schweiz og de forsvarende mestre Uruguay.

Kvalifikationen var inddelt efter verdensdele:
 De europæiske hold spillede om 11 pladser.
 De sydamerikanske hold spillede om 1 plads.
 Nordamerika og Caribien spillede om 1 plads.
 Asien spillede om 1 plads.

Fra de 13 kvalifikationsgrupper kvalificerede kun vinderen sig til VM-slutrunden. Dog kvalificerede både vinderen og toeren sig fra den britiske gruppe 3 med fire hold.

Europa

Resten af verden 

VM i fodbold
VM i fodbold 1954
Krystal (flertydig)

Ordet krystal har flere betydninger eller specialiseringer:
 Krystal
 Krystalglas – næsten ren kvarts.
 Krystal (elektronik) – piezo-elektrisk.
Anlægsaktiv

Et anlægsaktiv er noget en virksomhed ejer eller på anden måde kontrollerer. Anlægsaktiverne udgør sammen med omsætningsaktiverne virksomhedes aktiver, som indgår i balance.

Mange anlægsaktiver har en begrænset brugstid – det gælder dog ikke undtagelsesfrit, f.eks. jord kan i reglen anvendes uendeligt. Disse aktiver med begrænses brugstid værdireguleres over denne ved afskrivninger i de enkelte år.

I den danske årsregnskabslov defineres anlægsaktiver som (bilag 1 pkt. C.2)
Aktiver, der er bestemt til vedvarende eje eller brug for virksomheden
- det er altså hensigten som afgør, om der er tale om et anlægsaktiv. Loven fastsætter ligeledes (bilag 2), at anlægsaktiverne skal underopdeles i:
 Imaterielle anlægsaktiver
 Materielle anlægsaktiver
 Finansielle anlægsaktiver
Der er i § 43 et krav om, at de imaterielle og materielle anlægsaktiver skal afskrives systematisk.

Kilder 
 S. Nielsen/L. Mourier/H. Bergenholtz: Regnskabsordbogen dansk-engelsk. Thomson (2004) – 
 S. Nielsen/L. Mourier/H. Bergenholtz: Regnskabsordbogen engelsk-dansk. Thomson (2007) – 

Regnskabsvæsen
Lus (flertydig)

Lus eller LUS har flere betydninger:

 Lus – små blodsugende insekter.
 Lus (elektronik) − tilsigtet elektrisk forbindelse mellem to terminaler
 Udviklingssamtale (LUS) − ledelsesværktøj
 Lus (film) – dansk børnefilm fra 1983 instrueret af Anette Pilmark
Pidgin (instant messaging)

Pidgin (tidligere Gaim) er et såkaldt instant messaging-computerprogram, dvs. et program hvor man kan skrive en besked der dukker op på modtagerens skærm så snart beskeden afsendt. Programmet er udviklet til flere forskellige platforme og understøtter flere forskellige anvendte kommunikationssystemer; herunder:
 AOL Instant Messenger (med OSCAR- eller TOC-protokollen)
 Gadu-Gadu
 ICQ (Også med OSCAR
 Internet Relay Chat
 XMPP
 Lotus Sametime
 MSN Messenger
 Novell GroupWise
 OpenNAP
 Yahoo! Messenger
 Zephyr
 SILC
 Google Talk (benyttende XMPP-protokollerne)
 samt diverse andre gennem brugen af plugins, udvidelser til programmet.

Pidgin er fri software udgivet under GNU General Public License.

Programmet blev oprindeligt skrevet af Mark Spencer til UNIX-lignende operativsystemer, men eksister nu på en række forskellige platforme, som f.eks. Microsoft Windows, GNU/Linux, FreeBSD, Mac OS X, SkyOS og Trolltechs PDA-system Qtopia.

For nylig begyndte udviklerne af Gaim at adskille den del af kildekoden, der arbejder med ting som netværksforbindelser, fra den grafiske del, som kontrollerer, hvordan brugeren skal præsenteres for forskellige handlinger. Når adskillelsen er færdig, vil det være muligt at skrive klientprogrammer, der benytter en vilkårlig grafisk brugerflade. Det kodebibliotek, der dannes ved adskillelsen, vil blive kaldt libpurple; en stabil version af dette bibliotek, der dog endnu er under udvikling, er allerede i brug i klienterne Adium, Fire og Proteus, såvel som i den web-baserede applikation Meebo.

Grundet langvarige retslige processer med America Online, besluttede holdet bag Gaim i 2007 at ændre navnet til Pidgin.

Egenskaber 
 Opdeling af samtaler i såkaldte tabs, der gør det let at skifte mellem samtaler.
 Mulighed for at oprette forskellige konti, så en bruger tillades at benytte flere på en gang.
 Omdøbning af kontakter.
 Gruppering af kontakter, der i virkeligheden er den samme bruger, men som benytter forskellige konti.
 Mulighed for at journalisere samtaler i såkaldte logs.
 Forskellige muligheder for at blive gjort opmærksom, når en bruger eksempelvis vælger at markere sig selv som optaget, væk eller offline.
 Fra version 2.0 et videosystem samt VoIP, Voice over IP (frit oversat 'stemme via intenetprotokollen').

Herudover tillader programmet som omtalt, at man benytter udvidelser til understøttelse af flere protokoller, samt eksempelvis RSA- og GPG-kryptering.

Afledte programmer 
PhoneGaim er et stykke software, der er baseret på Gaim (og dermed også er tilgængeligt under GPL), som benytter sig af SIP-protokollen, for at give brugeren mulighed for at føre stemmesamtaler på Internettet vha. VoIP.

Proteus og Adium er kommunikationsprogrammer, der er tilgængelige på Mac OS X, og som understøtter brugen af adskillige protokoller ved hjælp af libpurple-biblioteket.

Eksterne henvisninger 

 Pidgin-projektets hjemmeside

Fri messengersoftware
Frie IRC-klienter
Internet-software til Linux
Internet-software til Windows
Store Damme

Store Damme er en lille by i Fanefjord Sogn på Møn med .
Det meste af byen ligger langs Fanefjordgade, Fanefjord Kirkevej og ved Dammegade. Store Damme ligger i Vordingborg Kommune og hører til Region Sjælland.

Store Damme (eller bare "Damme") er den største bebyggelse i sognet.

Navnet blev tidligere stavet Dame og udtalt " Daam' " af de lokale.

Byen er nævnt 1513, og landsbyen blev udskiftet i 1800. Der var en rytterskole fra 1726 nu Fanefjord Kirkevej 3. En sandstenstavle herfra og en tilsvarende tavle fra rytterskolen i Hårbølle blev flyttet til Fanefjordskolen på Fanefjordgade, da skolen blev opført i 1960.

Et smykkemuseum og Den danske Scenografisamling, Fanefjord Sparekasse, stiftet 1901, en brugs og flere kunsthåndværkere ligger her.

Præstebjerg på 47 m øst for byen er Fanefjord Sogns højeste punkt.

Lille Damme er en mindre, spredt bebyggelse, ca. 2 km vest for Store Damme.

Kilder 
 Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Byer på Møn
Windows API

Windows API er navnet på det centrale API i Microsoft Windows. API'et er lavet så det umiddelbart kan kaldes fra programmeringssprogene C og C++ og er den mest direkte måde et program kan interagere med Windows-operativsystemet. Adgang til operativsystemets laveste niveau, som fortrinsvis er nødvendig for at lave en hardwaredriver, opnås ved brug af den Windows Driver Model der hører til den version af Windows man vil bruge.

Datalogi
Microsoft Windows
Maderne (Møn)

Maderne eller Damme Mader er et engområde mellem Fanefjord og Grønsund i Fanefjord Sogn på Møn gennemskåret af bækken Skelbæk. Området er kendt som et interessant fugleobservationssted.

Den nordlige del af området blev inddæmmet i 1937-38.

Under svenskekrigene invaderede den svenske kong Karl Gustav Møn fra Bogø i 1659. En forræder havde vist svenskerne, hvordan man fra Bogø kunne gå over til Lille Damme og falde mønboernes forsvar i ryggen. Det kom til stort slag på Damme Mader, hvor de talmæssigt overlegne invasionstropper slog mønboerne og dræbte 69.  

På vejen fra Bogø mod Stege, et par kilometer efter dæmningen på Mønsiden, står en mindesten om dette slag. 
Teksten lyder :

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.

Lokaliteter på Møn
Dunhammer-familien

Dunhammer-familien (Typhaceae) er udbredt over hele kloden (undtagen Antarktis). De ca. 14 arter er samlet i to slægter, og det er stauder med kraftige jordstængler, som foretrækker fugtige voksesteder, og som har oprettet, linjeformede blade. Blomsterne er samlet i kompakte, cylindriske eller runde stande, som senere bliver til frugtstande.

 Pindsvineknop (Sparganium)
 Dunhammer (Typha)

 
Græs-ordenen
Hammamet

Hammamet er en tunesisk by, der ligger syd for Tunis med  indbyggere. Hammamet, der har gode strande ud til Hammamet-bugten, var den første tunesiske turistby.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i Tunesien
Semnoz

Semnoz er et 1699 meter højt og 16 kilometer langt bjerg i den nordlige del af bjergmassivet Bauge. Bjerget ligger mellem byerne Annecy og Alléves.

 

Bjerge i Frankrig
E-forlag

E-forlag. Forlag som udgiver litteratur (faglitteratur eller skønlitteratur) udelukkende i e-medie-form. 

Læserne downloader e-teksterne i e-bogsformat til egen pc og kan her læse teksterne på skærm eller printe e-teksterne til læsning i papirform.

Der findes flere e-bogsformater, hvoraf Adobe Reader er det mest kendte.

Henvisninger

Dansk RessourceCenter for e-bøger (under det danske biblioteksvæsen) 

E-bøger
Forlagsvirksomheder
Blinking with Fists

Blinking with Fists er titlen på den første digtsamling skrevet af Billy Corgan. 

Bogen, der indeholdte 57 digte, blev udgivet i efteråret 2004, og debuterede på New Yorks bestsellerliste. Det var den højstdebuterende digtsamling i mere end 10 år. 

Poesi
Skibby (flertydig)

Skibby kan henvise til flere artikler:

 Skibby – en sjællandsk by (i Skibby Sogn)
 Skibby Kommune – en kommune opkaldt efter byen
 Skibby (Harlev Sogn) – en bebyggelse i Harlev Sogn
Rekylkorps

Rekylkorps er betegnelsen for en række danske frikorps, der blev oprettet i begyndelsen af 1900-tallet til støtte for Danmarks forsvar.

Det første rekylkorps var Korps Westenholz, som Aage Westenholz stiftede i 1908. Med Hærloven af 1937 nedlagdes rekylkorpsene.

Efter 2. verdenskrig oprettedes Hjemmeværnet, der på mange måder kan ses som en fortsættelse af rekylkorpsene.

 
Danmarks militær
Foreninger fra Danmark