kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Eberhard Ludvig af Württemberg

Eberhard Ludvig af Württemberg (født 18. september 1676, død 31. oktober 1733) var den tiende hertug af Württemberg fra han blev myndig i 1693 til sin død i 1733. Hans far døde allerede i 1677, da han var et år gammel, derfor regerede hans mor Magdalena Sibylla af Hessen-Darmstadt for ham mellem 1677 og 1693

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Kilder 

Hertuger af Württemberg
Riddere af Dannebrog (1671-1808)
Tyskere i 1600-tallet
Tyskere i 1700-tallet
Rigsgeneraler fra Det tysk-romerske Rige
Karl Alexander af Württemberg

Karl Alexander af Württemberg (24. maj 1684 – 12. marts 1737) var hertug af Württemberg fra 1698 til sin død.

Karl Alexander var søn af hertug Friedrich Karl af Württemberg-Winnental og dennes kone Eleonore Juliane af Brandenburg-Ansbach. Han blev uddannet ved Tübingen Universitet og trådte senere ind i militærtjenesten. Han steg i graderne og blev generalfeltmarskal og leder af det württembergske militær.

I 1710 efterfulgte Karl Alexander sin far som hertug af Württemberg-Winnental. Han blev senere hertug af hele Württemberg, da han forenede de forskellige württembergske territorier under sin regeringstid. Han var kendt for sin effektive regering og arbejdede på at modernisere Württemberg og fremme landets økonomi, industri og infrastruktur.

Karl Alexander gjorde betydelige fremskridt inden for landbrug, minedrift og handel og sørgede for udviklingen af ​​byer som Stuttgart og Ludwigsburg. Han støttede også kunst og kultur og etablerede det berømte Ludwigsburg Palads, som blev et centrum for kunstnerisk og intellektuel aktivitet.

Hertugens regeringstid var også præget af militære konflikter, herunder den østrigske arvefølgekrig. Karl Alexander deltog personligt i kampene og førte sit militær mod forskellige fjender.

Karl Alexander blev beskrevet som en progressiv og reformorienteret leder. Han implementerede sociale reformer for at forbedre livsbetingelserne for sine undersåtter og arbejdede på at styrke Württembergs position i det tyske rige.

Hertug Karl Alexander af Württemberg efterlod sig en arv som en dygtig regent og en forkæmper for modernisering og udvikling. Han var respekteret både af sine undersåtter og af andre herskere i Europa. Hans indflydelse kan stadig ses i det moderne Württemberg, hvor mange af hans projekter og initiativer har efterladt et varigt præg.

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

kilder

Hertuger af Württemberg
Rigsgeneraler fra Det tysk-romerske Rige
Tyskere i 1700-tallet
Frederik 2. Eugen af Württemberg

Friedrich 2. Eugen af Württemberg (født 21. januar 1732 i Stuttgart, død 23. december 1797 i Hohenheim), hans forældre var hertug Karl Alexander og Maria Augusta Anna af Thurn und Taxis. Han regerede som hertug af Württemberg efter brorens død til hans egen død to år senere.

Ægteskab og børn 

Friedrich 2. Eugen blev gift med Friederike Sophia Dorothea af Brandenburg-Schwedt, en niece til Frederik den Store, med hvem han fik 12 børn :

 Frederik 1. af Württemberg (6. november 1754 – 30. oktober 1816), blev senere konge af Württemberg.
 Ludvig Frederik Alexander (30. august 1756 – 20. september 1817);
 Eugen Frederik Henrik (1758 – 20. juni 1822);
 Sophie Marie Dorothea (25. oktober 1759 – 5. november 1828), gift med Paul 1. af Rusland;
 Frederik Vilhelm Philip (27. december 1761 – 10. august 1830); dansk officer 1979-1806 (oberst, generalmajor, generalløjtnant), derefter feltmarskal og krigsminister i sit hjemland, oldefar til Mindaugas 2. af Litauen.
 Ferdinand August Frederik (22. oktober 1763 – 20. januar 1834), gift med Fyrst Metternichs søster;
 Frederikke Elisabeth Amalie (27. juli 1765 – 24. november 1785), gift med Peter 1. af Oldenburg;
 Elisabeth Wilhelmine Luise (21. april 1767 – 18. februar 1790), gift med Frans 2. (Tysk-romerske rige);
 Frederikke Wilhelmine Katharina (født og død 1768);
 Karl Frederik Henrik (3. maj 1770 – 22. august 1791);
 Alexander Frederik Karl (24. april 1771 – 4. juli 1833);
 Karl Henrik (3. juli 1772 – 28. juli 1833)

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Hertuger af Württemberg
Personer fra Stuttgart
Sophie Dorothea af Württemberg

Sophie Dorothea af Württemberg (), i Rusland kaldet Maria Fjodorovna (; ), (født 25. oktober 1759 i Stettin, Preussen, død 5. november 1828 i Pavlovsk, Rusland) var en tysk prinsesse, der var tsarina af Rusland fra 1796 til 1801 som ægtefælle til tsar Paul 1. af Rusland.

Hendes forældre var hertug Friedrich 2. Eugen af Württemberg og Friederike Sophia Dorothea af Brandenburg-Schwedt. Hun blev gift med den senere Paul 1. af Rusland den 7. oktober 1776, og blev bl.a. mor til tsarerne Alexander 1. af Rusland og Nikolaj 1. af Rusland.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Huset Württemberg
Russiske Zarinaer
Personer fra Stettin
Carl J. Sundevall

Carl Jacob Sundevall (født 22. oktober 1801 i Högestad, Skåne, død 2. februar 1875 i Stockholm,) var en svensk zoolog. Han var bror til læge Fredrik Emil Sundevall og søofficer Henrik Ludvig Sundevall.

Han blev i 1817 student i Lund, han blev ph.d. i 1823 og docent i økonomi i 1826. Efter en rejse til Ostindien mellem 1827 og 1828 studerede han medicin og blev læge i 1830.

Han var ansat på Naturhistoriska riksmuseet, Stockholm, fra 1833, og i 1836 blev han udnævnt til lektor i zoologi og økonomi i Lund. Da han kom tilbage fra den franske ekspedition til Spitsbergen, blev han i 1839 udnævnt til kurator og professor ved museet. Fra 1841 til 1871 arbejdede han ved afdelingen for hvirveldyr.

Han var medlem af det Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund (fra 1825), Kungliga Vetenskapsakademien (fra 1839), Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg, Sverige (fra 1840), Kungliga Lantbruksakademien (fra 1844) og Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala (fra 1851).

Sundsvall værker beskæftiger sig med hvirveldyrssystematik. I Methodisk öfversigt af idislande djuren (1844) overlod han et meget værdifuldt bidrag til vores viden om disse dyrs "slægtskabsforbindelser". Hans Lærebog i zoologi (1835) med tilhørende håndatlas blev længe brugt i skolerne.

Hans vigtigste arbejde ligger inden for området ornitologi, hvor han behandlede dele af fuglenes anatomi. Til hans mest berømte værker hører Methodi naturalis avium disponendarum tentamen (1872-1873), Svenska foglarne (1856-1871) og Conspectus avium picinarum (1866). Sundevall havde endda et forslag til anvendelse af fonetiske bogstaver.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Zoologer fra Sverige
Ornitologer fra Sverige
Medlemmer af Kungliga Vetenskapsakademien
Medlemmer af Kungliga Lantbruksakademien
Medlemmer af Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Medlemmer af Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Medlemmer af Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Personer fra Skåne
Ugglan
Forks (Washington)

Forks er en lille by i staten Washington i USA, med et indbyggertal på op mod 4.000 personer.

Traditionelt har tømmerindustrien været vigtig for byens økonomi. Den historie fortælles på byens skovhuggermuseum.

Handlingen i den filmatiserede roman Twilight foregår i byen, hvilket har mangedoblet antallet af turister i Forks.

Byen er udgangspunkt for lystfiskeri efter steelhead, havvandrende regnbueørred, i Olympic-områdets mange elve.

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Washington
Antrozoologi

Antrozoologi er studiet af interaktionen mellem mennesker og dyr. Det er også beskrevet som en videnskab, som fokuserer på alle aspekter af relationen mellem mennesker og dyr samt som en bro mellem natur-og samfundsvidenskab.

Noter 

Zoologi
Apiologi

Apiologi (fra latin apis, "bi", og græsk logia (λογία)) er det videnskabelige studie af honningbier, en subdisciplin af melittologi, der selv er en gren af entomologi. Honningbier er ofte valgt som studiegruppe til at besvare spørgsmål om udviklingen af sociale systemer.

Entomologi
Jack the Ripper (flertydig)

Jack the Ripper har flere betydninger:

 Jack the Ripper − en britisk seriemorder i det 19. århundrede
 Jack the Ripper (film fra 1959) − en amerikansk film fra 1959
 Jack the Ripper (film fra 1976) − en tysk film fra 1976
 Jack the Ripper (1973 tv-serie) − en britisk tv-dramaserie fra 1973
 Jack the Ripper (1988 tv-serie) − en britisk tv-serie fra 1988
 Jack the Ripper (sang) − en sang af Screaming Lord Sutch fra 1963
 Jack the Ripper (1987 computerspil) − et computerspil fra 1987
 Jack the Ripper (2003 computerspil) − et computerspil fra 2003
 Jack the ripper - Case Closed − en krimi af Patricia Cornwell fra 2002
 Jack the Ripper: The Final Solution − en bog af Stephen Knight fra 1976
 Jack the Ripper, Light-Hearted Friend − en bog af Richard Wallace fra 1996
 Casebook: Jack the Ripper − en webside startet i 1996
Isagogik

Isagogik (græsk) er navnet for den gren af videnskaben, der søger at klarlægge de bibelske bøgers tilblivelseshistorie. Det drejer sig om datering af skrifter med mere. Endvidere om skrifternes samling til kanon og om teksternes historie fra håndskrifter til trykte udgaver.

Bibelen
Teologi
Bibelske udtryk
Araknologi

Araknologi eller arachnologi (græsk ἀράχνη, arachne, "edderkop", og -λογία, -logia) er det videnskabelige studie af edderkopper og beslægtede dyr som skorpioner, mosskorpioner og mejere, der samlet kaldes spindlere. Studiet af edderkopper alene betegnes araneologi.

Noter

Zoologi
Arthropodologi

Arthropodologi (fra græsk ἄρθρον – arthron, "led", og πούς, genitiv: Ποδός – pous, podos "fod", som tilsammen betyder "fødder med led") er en biologisk disciplin, der beskæftiger sig med studiet af leddyr, en dyrerække, der omfatter insekter, spindlere, krebsdyr og andre, der er i besiddelse af leddelte ben.

Zoologi
Cetologi

Cetologi (fra græsk κῆτος, kētos, 'hval', og -λογία, -logia) er den del af zoologien, der omhandler studiet af de ca. firs arter af hvaler, delfiner og marsvin i den videnskabelige orden Cetacea. 

Personer der har specialiseret sig i studiet af hvaler kaldes cetologer. Cetologien omfatter hvalers evolution, udbredelse, morfologi, anatomi, adfærd og mere.

Zoologi
Conchologi

Conchologi (fra oldgræsk: κόγχος – conchos "hjertemusling") er studiet af bløddyrs skaller.

Conchologi er en gren af malakologi, der er studiet af bløddyr. Malakologi betragter bløddyr som hele organismer og ikke blot deres skaller. Conchologi kom tidsmæssigt før malakologi som fagområde. 

Conchologi omfatter studiet af skaller fra bløddyr, der lever såvel på land som i ferskvand og havvand, fx konkylier. Nogle snegle besidder udover skaller også et operculum, et låg.

Zoologi
Helminthologi

Helminthologi er studiet af orme og især indvoldsorm. Dette felt beskæftiger sig med studiet af deres taksonomi og påvirkning af deres værter.

Zoologi
Herpetologi

Herpetologi er både en betegnelse for den gren af zoologien, der beskæftiger sig med studiet af padder og krybdyr og en betegnelse for læren om hududslæt.

En herpetolog er en person, der er specialist inden for et af disse fagområder.

Kilder og eksterne henvisninger 

 Feltherpforum  – Dansk debatforum for feltherpetologi

Krybdyr
Padder
Zoologi
Rutina Wesley

Rutina Wesley er en amerikansk filmskuespiller, teaterskuespiller og tv-skuespiller. Hun er bedst kendt for sin rolle Tara Thornton i True Blood.

Tidligere liv 
Wesley er født og opdraget i Las Vegas, Nevada. Wesleys far Ivery Wheeler er professionel stepdanser og mor Cassandra Wesley var en showgirl. Efter high school tog hun på Las Vegas Academy of International Studies, Performing and Visual Arts. Hun studerede dans hos Simba Studios og West Las Vegas Arts Center.

På Las Vegas Academy, missede Wesley flere college træningsprogram prøver, men det lykkedes at komme ind på University of Evansville i Indiana. Hun tøvede med at tage på skolen fordi staten manglende minoriteter. Efter hun havde uddannet sig som teaterskuespiller, vil hendes bedstemor have hende til at blive social- og sundhedshjælper, men Wesley insisterede på at forsætte sin uddannelse. Hun kom ind på Juilliard School i 2001 og og fik eksamen i maj 2005, det inkluderede også en sommer på Royal Academy of Dramatic Art i London. På Juilliard blev Wesley og hendes senere medstjerne Nelsan Ellis tætte venner.

Privatliv 
Hun bor både i Los Angeles og Astoria, Queens. Hun er gift med skuespiller Jacob Fishel.

Priser/Nomineringer 
 Screen Actors Guild Awards 
 2010, Enestående Ensemble i en Dramaserie (True Blood)-nomineret
 Scream Awards 
 2009, Bedste birolle (True Blood)-nomineret

Filmografi

Eksterne henvisninger 

 
 Rutina Wesleys fanside på Facebook

Filmskuespillere fra USA
Teaterskuespillere fra USA
Tv-skuespillere fra USA
Personer fra Nevada
Iktyologi

Iktyologi eller ichthyologi (fra græsk: ἰχθύς, ikhthus, "fisk") er den gren af zoologien, der omhandler fisk, det vil sige benfisk (Osteichthyes), bruskfisk (Chondrichthyes) og de kæbeløse fisk (Agnatha). Ifølge internetportalen FishBase er 34.300 arter videnskabeligt beskrevet pr. december 2019. Der findes således flere fiskearter end det samlede antal af alle andre hvirveldyr: pattedyr, padder, krybdyr og fugle.

Se også 

 Marinbiologi
 Limnologi

Noter 

Zoologi
Malakologi

Malakologi  er den gren af zoologien, der omhandler studiet af bløddyr (Mollusca), den næststørste dyrerække efter leddyr i antal beskrevne arter. Bløddyr omfatter snegle, muslinger, blæksprutter og mange andre, hvoraf mange (men ikke alle) har skaller. Den gren af malakologien, der er helliget studiet af bløddyrs skaller kaldes conchologi.

Kendte malakologer 
 Henrich Henrichsen Beck (1799-1863)
 Hans Peter Christian Møller (1810-1845)
 Gerhard Henrik Armauer Hansen (1841-1912)

Noter 

Zoologi
Ludvig Eugen af Württemberg

Ludvig Eugen af Württemberg (født 6. januar 1731 i Frankfurt am Main, død 20. maj 1795 i Ludwigsburg) var den tredje søn efter Karl Alexander af Württemberg og Maria Augusta Anna af Thurn und Taxis. Han giftede sig med Sophie Albertine, datter af August Gottfried Dietrich greve af Beichlingen og Sophie Helene grevinde af Stoecken. Ludvig og Sophie fik tre døtre.

Han efterfulgte sin bror, Karl Eugen som hertug af Württemberg i 1793 og regerede i rundt 2 år til hans død i 1795. Han blev efterfulgt af sin yngre bror, Friedrich 2. Eugen.

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Hertuger af Württemberg
Personer fra Frankfurt am Main
Tyskere i 1700-tallet
Karl Eugen af Württemberg

Karl Eugen af Württemberg (11. februar 1728, Brussels – 24. oktober 1793, Hohenheim, Stuttgart) var den ældste søn efter Karl Alexander og Maria Augusta Anna af Thurn und Taxis. Han regerede som hertug af Württemberg fra 1737 til sin død i 1728. Han blev efterfulgt af hans yngre bror Ludvig Eugen

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Hertuger af Württemberg
Personer fra Bruxelles
Johan Frederik af Württemberg

Johann Friedrich af Württemberg (5. maj 1582 i Montbeliard – 18. juli 1628) var den 7. hertug af Württemberg fra 4. februar 1608 til sin død 20 år senere.

Var i maj 1608 en af hovedmændene i Den protestantiske union, der var et forbund mellem protestantiske fyrster og byer i det tysk-romerske rige 1608-1621 med det formål at beskytte protestanternes religionsfrihed mod den katolske modreformation.

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Hertuger af Württemberg
Mastozoologi

Mastozoologi eller mammalogi er en gren af zoologien, der omhandler studiet af pattedyr – en klasse af hvirveldyr med egenskaber såsom varmblodet stofskifte, pels, hjerte (fire kamre) og et komplekst nervesystem.

Kilder 

Zoologi
Frederik 1. af Württemberg (hertug)

Friedrich 1. af Württemberg (hertug), hertug af Württemberg (tysk: Friedrich I, Herzog von Württemberg; født 19. august 1557 i Montbéliard, Frankrig – død 29. januar 1608 i Stuttgart, Tyskland). Han regerede som hertug fra 1593 til sin død i 1608.

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Hertuger af Württemberg
Huset Württemberg
Ludvig af Württemberg

Ludvig af Württemberg, også kaldet Ludwig den fromme, (født 1. januar 1554 i Stuttgart, Tyskland – død. 28. august 1593) var hertug af Württemberg fra 1568 til sin død i 1593.

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Hertuger af Württemberg
Huset Württemberg
Personer fra Stuttgart
Christoph af Württemberg

Christoph af Württemberg (12. maj 1515 – 28. december 1568) regerede som hertug af Württemberg i fra 1550 til sin død i 1568. Han var søn af hertug Ulrich af Württemberg.

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Hertuger af Württemberg
Walhalla
Eberhard 2. af Württemberg (hertug)

Eberhard 2. af Württemberg (1. februar 1447 – 17. februar 1504) var greve af Württemberg-Stuttgart fra 1480 til 1482 og hertug af et samlet Württemberg fra 1496 til 1498. Søn af Ulrich 5..

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Grever af Württemberg
Hertuger af Württemberg
Myrmekologi

Myrmekologi (fra græsk: μύρμηξ, myrmex, "myre", og λόγος, logos, "undersøgelse") er det videnskabelige studie af myrer, en gren af entomologi.
Nogle af de tidlige myrmekologer betragtede myresamfund som den ideelle samfundsform og søgte at finde løsninger på menneskelige problemer ved at undersøge dem.
Myrer vælges fortsat til undersøgelsen af spørgsmål om udviklingen af de sociale systemer på grund af myrernes komplekse og forskellige former for eusocialitet. Deres mangfoldighed og fremtrædende plads i økosystemerne har også gjort dem vigtige komponenter i studiet af biodiversitet og bevaring.

Entomologi
Eberhard 1. af Württemberg (hertug)

Eberhard 1 af Württemberg (hertug) (11. december 1445, Urach – 24. februar 1496, Tübingen) var greve af Württemberg-Urach fra 1459 til 1495. Han blev den første hertug af Württemberg fra 1482, han fik hertug titel i 1495. Han blev gift med Barbara Gonzaga 12. april 1474, datter af Ludovico 2. Gonzaga, Marquis af Mantua, der var medlem af en rig og respekteret italiensk familie. I 1492 blev han tildelt ordenen Den gyldne Vlies af den tyske konge Maximilian 1. .

Se også 
 Liste over Württembergs regenter

Grever af Württemberg
Hertuger af Württemberg
Riddere af Den gyldne Vlies
Tyskere i 1400-tallet
Nematologi

Nematologi er den videnskabelige disciplin inden for zoologien, der beskæftiger sig med studiet af nematoder, også kaldt rundorme. Selv om undersøgelser af nematoder daterer sig tilbage til Aristoteles eller endnu tidligere, kendes nematologi som en selvstændig disciplin først fra midten eller slutningen af det 19. århundrede.

Noter

Zoologi
Neuroetologi

Neuroetologi (fra græsk νεῦρον – Neuron "nerve" og ἦθος – ethos "vane") er den evolutionære og komparativ tilgang til studiet af dyrs adfærd og dens underliggende mekaniske kontrol af nervesystemet..

Noter 

Zoologi
Palæozoologi

Palæozoologi (græsk: παλαιόν, paleon "gamle" og ζῷον, zoon "dyr") er den gren af palæontologi eller palæobiologi, der beskæftiger sig med indsamlingen og identifikationen af rester af flercellede dyr i en geologisk (eller arkæologisk) sammenhæng, samt brugen af disse fossiler til at kunne rekonstruere forhistoriske miljøer og gamle økosystemer.

Kilder

Zoologi
Nødtelefon

En nødtelefon er monteret langs en vej. Det er først og fremmest motorveje, som forsynes med nødtelefoner. Det er en speciel slags telefon, som findes i vejkanten, og som kun er beregnet til brug i nødstilfælde eller ved behov for vejhjælp. Disse telefoner har direkte forbindelse til Vejdirektoratets Trafikinformationscenter, på nær på de store broer og tunneller, hvor opkald går til Politiet eller broens O-rum. 

Ældre modeller bestod som oftest af et lille skab monteret på en stolpe, og i dette fandtes et telefonrør. Den mest udbredte udgave (som også ses på billedet) er produceret af Siemens, og består af en kasse uden telefonrør, og er i stedet forsynet med en klap til at aktivere telefonen, og en mikrofon og en højttaler monteret direkte på selve kassen. Denne model har halv duplex, taleretningen styres af modtageren af kaldet. De nyeste modeller af nødtelefoner har fuld duplex.

I Danmark var nødtelefonerne på motorveje placeret med højst to km mellemrum, parvis i hver vejside. På kantpælene var der vejvisning til nærmeste nødtelefon. I dag er de fleste nødtelefoner i Danmark nedlagt. Dette skyldes udbredelsen af mobiltelefoner.

Nødtelefoner i forskellige lande 
I en del lande som f.eks. Tyskland og Frankrig er så godt som samtlige motorveje forsynet med nødtelefoner. I Sverige er det derimod meget unormalt. Før i tiden forekom nødtelefoner på en del motorveje frem for alt i Skåne, men disse er nu taget ned. Vägverket og larmtjänst synes ikke de behøves på svenske motorveje, på trods af at længere svenske motorveje ellers er opbygget med ligeværdig struktur som de tyske, og desuden kan have samme ulykkesrisiko. Undtagelserne udgøres af specielle steder på motorvejene som visse broer og tunneller. I øvrigt henvises til mobiltelefoner ved ulykke på svensk motorvej.

Se også 

Motorveje
Trafiksikkerhed
Nødkommunikation
Vejens udstyr
Planktonologi

Planktonologi eller planktologi er læren om plankton, hvilket er forskellige vandlevende mikroorganismer (dyr og planter), der flyder i vandet. Feltet omfatter en række emner, herunder primærproduktionen og kulstofkredsløbet.

Zoologi
Primatologi

Primatologi er studiet af primaterne. Det er en mangfoldig disciplin og primatologer kan findes i afdelinger af biologi, antropologi, psykologi og mange andre. Det er en gren af Biologisk antropologi, der i sig selv er undersøgelser af slægten Homo, især Homo sapiens.
Dette felt krydser over i studiet af hominider, som omfatter alle abe-lignende forfædre af mennesker og andre store menneskeaber.

Zoologi
Skæbnefortælling

En skæbnefortælling er en romangenre, hvor man som læser lige fra starten får spor, der peger i retning af-eller giver vished for- hvordan hovedpersonens skæbne vil forme sig bliver. Dette ved hovedpersonen ikke, og man følger ham/hende hele tiden gennem bogen i håb om at hans skæbne bliver anderledes.

Historisk udvikling

De klassiske værker 
I de græske skæbnefortællinger, hvor den tidligst bevarede er Homers Odysseen, er skæbnen et udtryk for gudernes vilje. Denne udtrykker sig ofte i en spådom, som hovedpersonen forsøger at gøre sig fri af. Disse fortællinger tager hyppigt form af myter, og pointen er som regel, at det er umuligt at undgå sin skæbne. Også de klassiske romerske forfattere, f.eks. Marcus Tullius Cicero troede på skæbnesbestemte livsforløb.

Folkeviser 

Middelalderens folkeviser udtrykker skæbnetro. Det kan være en forbandelse eller et brudt løfte, der udløser den onde skæbne, som det fx er tilfældet i folkevisen Germand Gladensvend, hvor den unge dronning uforvarende kommer til at love sit ufødte barn væk til en gam.

Moderne litteratur 

I moderne litteratur er skæbnefortællinger af og til overraskende, fordi det lykkes hovedpersonen at undgå sin forudbestemte ulykke. I nogle tilfælde må han dog først angre en synd eller uretfærdighed, han har begået, i andre må han overvinde sine fordomme om en indbildt skæbne.

Noter 
 

Litteratur
Fremtid
Lassie

Lassie er hunden, en collie, fra bogen, Kom hjem Lassie af forfatteren Eric Knight fra 1940. Den blev senere basis for en lang række film og tv-serier. Lassie er blevet berømt verden over for sit ansvarlige, omsorgsfulde og beskyttende væsen.

Første filmatisering fandt sted i 1943 med filmen Lassie vender hjem produceret af Metro-Goldwyn-Mayer, der senere udgav adskillige film i serien.

Referencer 

Tv-serier fra USA
Romaner fra USA
Berømte hunde

he:לאסי חוזרת הביתה
Nøgen figur, der går ned ad en trappe, no. 2

Nøgen figur, der går ned ad en trappe, no. 2 (Nu descendant un escalier no. 2) er titlen på et maleri af Marcel Duchamp (1887-1968) fra 1912. Billedet er et centralt værk i klassisk moderne maleri og blandt de mest kendte kunstværker i nyere tid. Det forener kubistiske træk med bevægelsens dynamik.

Ved præsentationen i Salon des Indépendants i Paris blev det afvist af kubisterne som for futuristisk, og en version på Armory Show i New York 1913 blev overfuset efter omtale i pressen. Det findes i dag i Louise and Walter Arensberg Collection ved Philadelphia Museum of Art i Philadelphia.

Eksterne henvisninger
 Marcel Duchamp: Nu descendant un escalier – Detaljeret billedanalyse 
 Nude Descending a Staircase (No. 2) på Philadelphia Museum of Art 

Malerier fra Frankrig
1912