kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tønder-Tinglev-banen

|}
Tønder-Tinglev er en 26,7 km lang jernbanestrækning mellem Tønder og Tinglev i Sønderjylland. Sammen med Sønderborgbanen (Tinglev-Sønderborg) udgjorde den Den sønderjyske tværbane.

Historie 
Banen var planlagt som tværbane til den sønderjyske længdebane Vamdrup-Flensborg allerede før krigen i 1864. Banen blev færdiggjort under det preussiske herredømme og åbnet i 1867.

Trafikken har stort set kun været af lokal betydning, men der har været gennemgående tog mellem Sønderborg og Tønder. Fra 1948 til 1965 kørte lyntoget Sønderjyden, som blev delt i Tinglev, så der kørte gennemgående vogne København-Tønder og retur.

Persontrafikken blev nedlagt i 1971, hvorefter der kun kørtes gods til 2002. Derefter har strækningen været spærret for trafik pga. sporets tilstand som følge af manglende vedligeholdelse. Genoptagelse af godstrafikken blev i 2009 vurderet til at koste 225 mill. DKK, især til total udskiftning af skinnerne, der er helt fra den tyske tid.

Styregruppen STTS, der består af virksomhedsrepræsentanter og konsulenter, blev stiftet i juni 2011 og har som mål at få genoptaget godstrafik Tønder-Tinglev og persontrafik Tønder-Sønderborg.

Strækningsdata 
 Åbnet: 26. juni 1867
 Længde: 26,7 km
 Enkeltsporet
 Sporvidde: 1.435 mm
 Skinnevægt: 41 kg/m (1972)
 Maks. hastighed: 75 km/t (1971)
 Maks. akseltryk: 20 t
 Nedlagt: persontrafik 1971, godstrafik 2002

Standsningssteder 

 Tønder H (Tdr) i km 0 – forbindelse med Ribe-Tønder-Niebüll og Tønder-Højerbanen.
 Tønder Øst station (Trn).
 Rørkær billetsalgssted (Rrk) i km 4, nedsat til trinbræt i 1957, nedlagt i 1963.
 Jejsing station (Js) i km 7, nedsat til trinbræt med sidespor i 1969.
 Bylderup-Bov station (Bü) i km 15.
 Terkelsbøl billetsalgssted (Tk) i km 22, nedlagt som trinbræt.
 Tinglev station i km 26,7 – forbindelse med Sønderborgbanen og Vamdrup-Padborg banen.
Alle stationer blev i forbindelse med indstilling af persontrafikken nedsat til sidespor. Stations- og billetsalgsbygningerne er revet ned, den eneste rest af dem er retiradebygningen i Bylderup-Bov.

Strækninger hvor banetracéet er bevaret 
Skinnerne ligger der endnu, og man kan gå på 16 km af dem. I Tønder by og øst for Bylderup er de meget tilgroede.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 

 Steen Thunberg og Flemming Wraae: På tværs med toget fra Tinglev til Tønder 
 Niels Jensen: Danske jernbaner 1847-1972. J.Fr. Clausens Forlag 1972 , s. 202
 Niels Jensen: Sønderjyske jernbaner. Clausens Jernbanebibliotek 1975 , s. 14-16
 toptop.dk: Tønder - Tinglev 
 Tog, stationer og køreplan fra 1966, tog-billeder.dk
 Billeder af tog og stationer, tog-billeder.dk
 Thomas Rithmester: Tinglev - Tønder

Se også 
 Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark#Tønder-Tinglev
 Danske jernbaner

Nedlagte jernbanestrækninger i Danmark
UseModWiki

UseModWiki er et wiki program udviklet fra 1999 til 2000 af Clifford Adams i programmeringssproget Perl. Det er licenseret under GNU General Public License. Sider i UseModWiki bliver gemt i almindelige filer – ikke i en relationel database.

Historie 
Clifford Adams begyndte at udvikle UseModWiki i 1999 til sit 1991-til-1999 Usenet Moderation Projekt (Usemod). Han byggede videre på koden fra AtisWiki 0.3 af Markus Denker. AtisWiki var baseret på CVWiki af Peter Merel. CVWiki var baseret på den oprindelige kildekode til WikiWikiWeb softwaren af Ward Cunningham.

Websider som bruger UseModWiki 
Den første wiki som brugte UseModWiki's testversioner var Clifford Adams' egen usemod.com wiki, som ellers havde kørt på AtisWiki siden 11. oktober 1999. Den næste wiki til at bruge UseModWiki – MeatballWiki – skabt af Adams og Sunir Shah og dedikeret til online fællesskaber, blev installeret på den samme usemod.com webside 24. april 2000.

Fra 15. januar 2001 og til først i 2002 kørte UseModWiki også på alle versioner af Wikipedia. Alle versioner har nu skiftet til MediaWiki – den danske version skiftede 25. september 2002.

WikiWikiWeb's søsterwikier Green Cheese (april 2001) og The Reform Society (marts 2003), begge installerede af Peter Merel samt the Adjunct, installeret af Earle Martin i juli 2005, kører også på UseModWiki.

UseMod er muligvis det mest populære wikiprogram (målt i antal af wikier) selvom det ikke har mange specielle funktioner. Dette er højst sandsynligt på grund af at det ikke kræver en særlig stor mængde computermæssige ressourcer (i modsætning til andre wikier, som f.eks. TWiki og MediaWiki) samt at det er meget let at installere.

UseModWiki versioner

Videreudviklinger af UseModWiki 
Blandt de wikiprogrammer som er resultat af en videreudvikling af UseModWiki er:
MediaWiki
Oddmuse: skabt ud fra UseModWiki 0.92

Eksterne links 
 Officiel side

Fri wikisoftware
Fri Perlsoftware
Khat

Khat (Catha edulis), officiel stavemåde kat, ses også stavet kath, er en stedsegrøn busk, som vokser i det østlige Afrika. Planten bliver 5–8 meter høj, med 5–10 cm lange og 1–4 cm brede blade. Bladene kan anvendes som rusmiddel. Denne praksis er især udbredt i Østafrika og på den arabiske halvø. Som rusmiddel har khat dog også fundet en vis udbredelse i Europa, hovedsagelig blandt indvandrere fra de førnævnte områder. Tygger man khat, opnår man en let euforiserende virkning. Bladene kan også ryges eller bruges i te. Rusen skyldes, at khat indeholder de euforiserende stoffer cathinon og cathin. I 1980 erklærede WHO khat for et narkotikum, og i 1993 blev det forbudt i Danmark.

Kilder og eksterne henvisninger 
IUCN Red List of Threatened Species:  Catha edulis

Buske
Euforiserende stoffer
Nytteplanter
Frilandsgartneri
Gartneriafgrøder
Skal vi danse først?

Skal vi danse først? er en dansk film fra 1979.
 Manuskript Annette Olsen, Marie Louise Lauridsen og Katia Forbert Petersen.
 Instruktion Annette Olsen.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

 Lene Gürtler
 Karen Berg
 Erik Wedersøe
 Kirsten Rolffes
 Frits Helmuth
 Hanne Uldal
 Claus Bue
 Rita Angela
 Birgit Brüel
 Flemming Dyjak
 Jørgen Beck
 Henning Jensen

Eksterne henvisninger 
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1979
Dansksprogede film
Elise

Elise er en dansk film fra 1985.
Manuskript Mogens Rukov, frit efter novellen Sildig Opvågnen af Steen Steensen Blicher.
Instruktion Claus Ploug.
Blandt de medvirkende kan nævnes:

Ann-Mari Max Hansen
Ole Ernst
Anne Birch
Frits Helmuth
Kirsten Olesen
Henning Jensen
Lene Vasegaard
Lene Brøndum
Anne-Lise Gabold
Peter Schrøder
Holger Boland
Søren Rode
Julie Wieth
Erik Holmey
Niels Alsing
Sarah Boberg

Eksterne henvisninger 
 

Film baseret på værker af danske forfattere
Danske film fra 1985
Per (film)

Per er en dansk film fra 1975, med manuskript og instruktion af Hans Kristensen.

Agneta Ekmanner modtog Bodilprisen for bedste kvindelige hovedrolle for sin rolle i filmen ved Bodiluddelingen 1975.

Medvirkende
Ole Ernst – Per
Frits Helmuth – Helge Lorentzen, direktør
Agneta Ekmanner – Marianne, Lorentzens kone
Peter Ronild – Tysk sprængstofekspert
Else Petersen – Fru Petersen
Alf Lassen – Vagtmand
Søren Steen – Vagtmand
Holger Munk – Politiinspektør
Pernille Grumme – Prostitueret
Inger-Lise Gaarde – Ekspedient
Hans Kristensen – Bilist
Hardy Rafn – Fabriksinspektør
Steen Springborg – Festdeltager
Anne Bie Warburg – Festdeltager
Paul Barfoed Møller – Ekspedient I pornoforretning

Referencer

Eksterne henvisninger
 

Dramafilm fra Danmark
Danske film fra 1975
Film instrueret af Hans Kristensen
Dansksprogede film
En dag i oktober

En dag i oktober er en engelsk/dansk film fra 1991 instrueret af Kenneth Madsen efter manuskript af Damian F. Slattery..

Spændingsfilm med dokumentarisk præg om de danske jøders flugt til Sverige i oktober 1943, koncentreret om en enkelt families skæbne.

Danske medvirkende 

Ole Lemmeke
Anders Peter Bro
Morten Suurballe
Jens Arentzen
Lily Weiding
Ken Vedsegaard
Kim Rømer	
Anders Peter Bro	
Arne Hansen	
Jørgen Bidstrup	
Thomas Høgsbro	
Klaus Hjuler	
Jon Stephensen	
Rune David Grue

Eksterne henvisninger

Se også 
Redningen af de danske jøder

Dramafilm fra Danmark
Film om 2. verdenskrig fra Danmark
Danske film fra 1991
Film fra Danmark (administrationskategori)
Dramafilm fra Storbritannien
CLI

CLI, akronymet har flere betydninger:

 Command-line interface – computer interaktion.
 Call Level Interface – en SQL-database management-API.
 Common Language Infrastructure – åben Microsoft-kode, som blandt andet danner kernen i Microsoft .NET Framework.
 CLI (x86 instruction) – hukommelseshjælp, EDB-relateret.
 Caller Line Identification – intelligent telefon network.
 Celebrity Love Island – TV-show
Bockscar

Bockscar (sommetider Bock's Car eller Bocks Car) var det B-29 Superfortress bombefly, som smed atombomben “Fat Man” over Nagasaki, Japan den 9. august 1945. Fat Man blev kastet tre dage efter flyet Enola Gay havde smidt atombomben Little Boy over Hiroshima, og er dermed den anden af kun to atombomber nogensinde brugt i krig. De to atombomber førte efter manges mening til den japanske kapitulation og dermed til enden på 2. verdenskrig.

Bockscar blev navngivet sådan på dagen for angrebet af besætningen fra The Great Artiste (et andet B-29 Superfortress fly), under ledelse af major Charles W. Sweeney. Det var oprindeligt meningen, at The Great Artiste skulle være flyet, som skulle flyve atombombemissionen, men The Great Artiste havde været observationsfly under Enola Gay-missionen tre dage forinden, og var stadig fuldt af observationsudstyr. Derfor byttede de to besætninger fly, så The Great Artistes besætning fløj Bockscar, og Bockscars normale besætning fløj The Great Artiste som observationsfly på missionen.

Det oprindelige bombemål var , men missionen blev umuliggjort af skyer. Sweeney havde ordre til at smide bomben visuelt, så efter tre overflyvninger over Kokura, fløj han derfor til Nagasaki, der var det sekundære mål. Over Nagasaki var det imidlertid også for skyet til visuelt at bekræfte bombemålet. Da flyet var ved at løbe tør for brændstof, besluttede Sweeney sig for at smide bomben ved hjælp af radarnavigation, men det blev ikke nødvendigt, da en åbning i skyerne over Nagasaki kl. 11:02 gjorde det muligt at bekræfte bombemålet visuelt. Fat Man blev kastet, men detonerede ca. 1,2 km fra det planlagte mål. Dette resulterede i et meget lavere tabstal, da det meste af eksplosionen blev absorberet i Urakamidalen.

Bockscar havde ikke nok brændstof til at returnere til hverken Tinian eller Iwo Jima, derfor fløj Sweeney til Okinawa, hvor han foretog en nødlanding.

Det amerikanske luftvåben, USAAF, mente, at en gentagelse af atomangrebet på Hiroshima ville vise amerikanernes evne og vilje til at gennemføre disse altødelæggende angreb igen og igen. Mange mener at bombningen af Hiroshima og Nagasaki var det, som førte til, at Japan kapitulerede, og derved til afslutningen på 2. verdenskrig.

Bockscar staves nogle gange "Bocks Car" eller "Bock's Car", men navnet skrevet på flyets cockpit indeholdt ikke en apostrof. Flyet blev opkaldt efter dets normale pilot Frederick C. Bock.

I dag er Bockscar udstillet på National Museum of the United States Air Force i Dayton, Ohio.

Bombningerne af Hiroshima og Nagasaki
Terry Kath

Terry Kath (31. januar 1946 – 23. januar 1978) var guitarist i rockgruppen Chicago og døde, idet han skød sig selv ved et uheld, da han ville vise, at hans pistol ikke var ladt.

Guitarister fra USA
Judy Gringer

Judy Gringer (født 23. januar 1941 i København) er en dansk skuespillerinde. Hun har været med i over 50 film og optrådt på scenen bl.a. på Det Kongelige Teater og i et utal af revyer. Hun var et del af det faste ensemble på ABC Teatret under Stig Lommer.

Biografi 
Judy Gringer er datter af en jødisk skrædder. Gringer begyndte som balletbarn på Det Kongelige Teater, men balletdanser blev hun ikke. I stedet hentede Stig Lommer hende i 1957 ind som danser i Tivoli Revyen og året efter som skuespillerinde i ABC-revyen. I de følgende mange år spillede hun primært komedier og revyer og ofte i rollen som sexbombe. Især sketchen Babs og Nutte (1958), som hun spillede med Dirch Passer, er blevet folkeeje.  

Også i størstedelen af filmene, hvor hun i de fleste tilfælde spillede biroller, var komedier, men udstråling såvel som udseende kunne hun ofte stjæle billedet fra hovedrolleindehaverne. Endelig havde hun nogle roller i tv-film i 1970'erne. 

Hun boede fem år sammen med Dirch Passer og senere med filminstruktøren Knud Leif Thomsen. I 1985 forlod hun Danmark og rejste til New York, hvor hun boede i flere perioder indtil 1991 og levede af forefaldende job.

Efter mange års filmpause fik Judy Gringer et comeback med en større rolle i Til højre ved den gule hund. Hun har ikke haft teaterroller siden 1984.

Filmografi

Tv-serier 
 Det drejer sig om..., afsnit 6 (1969)
 Huset på Christianshavn, afsnit 35 (1973) – Lilly, Karlas søster
 Taxa, afsnit 2 (1997) – En ubehagelig taxakunde

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Jøder fra Danmark
Alnöbroen

Alnöbroen (sv. Alnöbron) går over Alnösundet, og forbinder Sundsvall og Alnön i landskapet Medelpad, Sverige. Den blev indviet i  1964,  og var med sine 1.042 meter Sveriges længste bro frem til 1972 da Ölandsbron blev  bygget.
Det tog en arbejdsstyrke på 40-55 mand 3,5 år at bygge den 9,4 meter brede betonbro, der  er ca. 42 meter høj og har ca. 40 meter fri gennemsejlingshøjde.

Se også
Almöbroen

Broer i Sverige
Västernorrlands läns geografi
Medelpad
Sundsvall
SMHI

Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI) er det statslige svenske meteorologiske- og hydrologiske-institut med hovedkontor i Norrköping, Sverige. SMHI hører under Miljö- och energidepartementet, og har til opgave at lave prognoser for vejr, vind, vand og klima.

SMHI blev dannet i 1945, som en navneændring fra SMHA (Statens meteorologisk-hydrografiska anstalt). Det tidligere SMHA var i sig selv, omkr. 1920erne, en sammenlægning af flere forskellige vejrrelaterede myndigheder, men stammer tilbage fra 1874.

Ekstern henvisning 
Officiel hjemmeside

Meteorologiske institutter
Norrköping
Tesla

Inden for SI-systemet er tesla (symbol T) den afledte SI-enhed for magnetisk fluxtæthed eller B-felt. Enheden er opkaldt efter Nikola Tesla.I cgs-enheder måles magnetisk flux i Gauss; 1 tesla = 104 Gauss.

Enheden tesla fremkommer fra de øvrige SI-enheder ved følgende definition:

 Én tesla er dét (homogene) B-felt der påvirker en på feltet vinkelret, lige ledning med længden én meter hvorigennem der løber en strøm på én ampere, med en kraft på én newton.

Med andre ord gælder 
For praktisk brug, kan der henvises til Laplaces lov.

I dagligdags sammenhænge er en tesla en ret stor enhed, og i praksis anvendes ofte millitesla (mT) eller mikrotesla (µT) (se SI-præfiks). Jordens magnetfelt er i Danmark på omkring 50 µT. Feltet fra en kraftig køleskabsmagnet er måske tyve gange større, omkring 1 mT. I forbindelse med NMR-undersøgelser, som fx kendes fra lægevidenskabelige scanninger af personer, anvendes der superledende elektromagneter til at opnå et felt på 2 T. Det kraftigste magnetfelt, der hidtil er opnået i et laboratorium på Jorden, er på omkring 45 T.

Se også
Magnetisme

Afledte SI-enheder
Måleenheder
Magnetisme
Grønlands flag

Grønlands flag kaldes Erfalasorput, hvormed menes vort flag. Symbolet er den opgående sol over isen, der står for lyset og varmens tilbagevenden ved midsommer. Farverne er tværdelt af hvidt og rødt med en mod standeren forskudt kugle i modsatte farver, der skal vise tilknytningen til Danmark og Norden.

Det grønlandske flag blev hejst første gang den 21. juni 1985, der er Grønlands nationaldag. Flaget er tegnet af den grønlandske maler og grafiker, tidligere landsstyremedlem Thue Christiansen (1940-2022). Thue Christiansen har selv forklaret symbolismen ved at sige, at farven hvid symboliserer indlandsisen, mens Grønlands utallige fjorde er repræsenteret ved den røde del af cirklen. Farven rød symboliserer havet, og den hvide del af cirklen isbjergene og pakisen. Den røde og hvide del af cirklen symboliserer samtidig den op- og nedgående sol, der står for lyset og varmens tilbagevenden ved midsommer. Farverne rød og hvid er de samme som findes i Dannebrog. Dermed symboliserer flaget samtidig tilknytningen til Danmark.

De første seriøse forslag til et grønlandsk flag blev fremsat i 1973, hvor en række personer foreslog et flag med farverne grøn, hvid og blå. Dette inspirerede andre til at fremlægge deres forslag, og i 1974 offentliggjorde den grønlandske avis Atuagagdliutit/Grønlandsposten 11 forslag. Af disse indgik korset fra de øvrige nordiske flag i de 10. Grønlands Hjemmestyre organiserede i 1980 en konkurrence om det grønlandske flag, hvor der blev indsendt 555 forslag. Af disse kom 293 fra Grønland, men landsstyret (regeringen) var ude af stand til at nå til enighed om flagets udseende.

Efterfølgende inviteredes en række kunstnere til at fremsætte forslag til flaget. Ved Landstingets endelige stillingtagen stemte 14 af Landstingets medlemmer for det røde og hvide flag med cirklen, mens 11 foretrak et skandinavisk korsflag med farverne grøn og hvid. Efter afgørelsen var mange utilfredse med at valget var faldet på et flag uden det skandinaviske kors. En utilfredshed, der er glemt i dag, hvor befolkningen er stolte af deres flag, der er bredt respekteret og bruges af hele befolkningen, også danske og skandinaviske tilflyttere, side om side med Dannebrog.

Sven-Erik Hendriksen, Greenland Art Review har i Atuagagdliutit/Grønlandsposten anklaget Thue Christiansen for at have plagieret standeren for Hjortshøj-Egå Idrætsforenings Rosport, som bortset fra formen er identisk med det grønlandske flag. Både Grønlands Hjemmestyre og HEI Rosport er klar over dette sammenfald, og roklubben har givet lov til brug af deres stander.

Roklubben blev etableret i 1969 som en afdeling af Hjortshøj Egå Idrætsforening, og den daværende næstformand Nick Larsen tegnede da standeren til klubben. Da Grønland havde besluttet sig for et ens udseende flag ringede landsstyreformand Jonathan Motzfeldt da også privat til Nick Larsen for at forklare sig. Roklubbens stander kan ses på klubbens hjemmeside og Facebookside.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Flag fra Nordamerika
Flag
Nationale flag
MR

MR kan henvise til flere artikler:

 MR-scanning – er en teknik til at danne billeder af kroppens indre
 MR-togsæt – et togsæt, der benyttes af DSB og Arriva
 MR (restaurant) – en Michelin-restaurant i København
 Mouvement Réformateur – et belgisk parti
Iris-slægten

Iris-slægten (Iris) er udbredt med ca. 300 arter i Europa, Mellemøsten, Asien og Nordamerika. Det er stauder med kraftige, vandrette jordstængler og oprette sværdformede blade. Blomsterne er tretallige med farvede bægerblade. Frugterne er tørre kapsler med mange frø.

 Japansk iris (Iris ensata)
 Stinkiris (Iris foetidissima)
 Græsbladet iris (Iris graminea)
 Japansk sumpiris (Iris laevigata)
 Dværgiris (Iris lutescens)
 Gul iris (Iris pseudacorus)
 Lav iris (Iris pumila)
 Våriris (Iris reticulata)
 Sibirisk iris (Iris sibirica)
 Blå iris (Iris spuria)
 Amerikansk sumpiris (Iris versicolor)

 Iris x germanica (Have-Iris)
 Iris × monnieri
 Iris × sambucina

Kilder og henvisninger 

 

Planteslægter
Dalarnas län

Dalarnas län (til 31. december 1996: Kopparbergs län) er et län i det centrale Sverige, modsvarende den største del af landskabet Dalarna. Residensby er Falun.

Større byer 
De ti største byer i Dalarnas län, sorteret efter indbyggertal:

Indbyggertal pr. 31. december 2005, Statistiska centralbyrån (SCB).

Ekstern henvisning 

 Länsstyrelen i Dalarnas län
Fribord

Fribord har flere betydninger:
Fribord (skib)
Fribord (sluse)

Se også
 Fribordsdæk
Borlänge

Borlänge er en industriby og jernbaneknudepunkt i det sydlige Dalarna i Sverige. Borlänge by har 41.734 indbyggere(2010), indbyggertallet i Borlänge kommun er ca. 49.000.

Henvisninger
Fribord (skib)

Fribord på et skib, er den lodrette afstand målt på skibssiden fra lastevandlinjen til overkanten i borde af fartøjets fribordsdæk, målt midtskibs.

Myndighederne, i Danmark Søfartsstyrelsen, stiller krav til skibene om et bestemt fribord, afhængig af årstid og besejlingszoner.

Fribord er fastsat af de internationale organisationer MARPOL 73/78 (Lasteliniekonventionen fra 1966) samt den International Convention for the Safety of Life at Sea (Solas) 74, med senere tilføjelser.

Ældre tid 
Den gamle lastenorm for Nordatlanten findes i afsnittet "Om havskip" i den islandske lov "Grágás", der blev nedskrevet på oldislandsk i 1169 og formentlig gengiver ældre materiale, der tidligere er blevet videregivet mundtligt. Om nedlastning siges der ifølge Det Arnamagnæanske Instituts håndskrift AM 334 jol., Stardarhòlsbòk II, 69, udg. V. Finsen I – II København 1852-70:
 
tha er skip at farlogumhladit, er that er fimdeilt, prir hlutir i kaf (haf), en tveir hlutir fyrir ofan vatn.
 
Da er skib lastet efter farmannaloven, når det er femdelt, tre dele i havet, og to dele fri over vandet.
 
Det tilføjes i nogle afskrifter: "og det skal måles på midten af skibet" (hvor det er lavest).

Se også 

Plimsoll-mærke (Fribord-mærke)

Skibsterminologi
Statsministeriet

Statsministeriet (; ) er statsministerens sekretariat og bistår statsministeren med ledelsen af regeringsarbejdet.

Under Statsministeriet hører sager, der vedrører
 Kongeriget Danmark (Rigsfællesskabet) dvs. forholdet mellem Danmark, Færøerne og Grønland,
 forholdet til kongehuset,
 pressens forhold samt sager, der vedrører
 stats- og forfatningsretlige spørgsmål,
 forretningernes fordeling,
 ministres udnævnelse, afskedigelse mv.

Statsministeriet består af et ministersekretariat, som er en stabsfunktion under statsministeren, og en departementschef, hvorunder der er tre områder for henholdsvis 1) udenrigs- og forsvarspolitiske forhold, 2) økonomi og indenrigspolitiske forhold, samt 3) medieforhold, Færøerne og Grønland, ministeriets egen administration og statsforfatningsret. Under Statsministeriet hører også de to rigsombudsmænd henholdsvis på Færøerne og i Grønland.

Statsministeriet har ca. 70 ansatte og har kontorer på Christiansborg Slot (Prins Jørgens Gård 11, 1218 København K).

Departementschefer
 Barbara Bertelsen 2020-
Christian Kettel Thomsen 2010-2020
Karsten Dybvad 2005-2010
Eigil Jørgensen 1964-1972

Kunst 
Statsministeriet er i besiddelse af en større samling malerier af L.A. Ring.
Malerierne var samlet af direktør O.P. Christensen der ved donation overdrog malerierne i 1955.
Flere malerier hænger i Statsministeriet på Slotsholmen, andre findes på
Udenrigsministeriets repræsentationer i Norden og på Marienborg.
Det store maleri I Høst er permanent udlånt til Statens Museum for Kunst.

Se også 
 Danske statsministre

Referencer