kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Døden kommer med posten

Døden kommer med posten (en: The Moving Finger) er en Agatha Christie krimi fra 1942. Den foregår i den fiktive landsby Lymstock, hvortil Miss Marple tilkaldes af sin gode bekendt, præstefruen Mrs. Dane Calthrop.

Plot 

I denne roman er fortælleren en ung pilot, Jerry Burton, som genoptræner efter et flystyrt, hvor han blev hårdt kvæstet. Sammen med sin søster, Joanna, flytter han ud på landet for at få fred og ro. I stedet bliver han involveret i en sag, hvor der både er anonyme breve med sjofelt indhold, et dødsfald, som henlægges som selvmord og senere i forløbet et drab.

En væsentlig del af handlingen formidles gennem Jerrys uforpligtende dialoger med søsteren: ""I hvertfald ser jeg godt nok ud, ikke sandt". Jeg studerede hende kritisk og var ikke i stand til at give hende ret..."Nej du ser helt forkert ud."" 
 

Miss Marple ankommer sent i handlingen, men hun opklarer hurtigt sagen, stort set på baggrund af Jerrys iagttagelser.  Pointen afsløres i Agatha Christies fortælleteknik.

Anmeldelser 

Anmelderne betegnede denne roman som en typisk Miss Marple fortælling, selv om det sexuelle aspekt ikke er særligt typisk for Christie.  I en biografi anføres det, at Jerrys egen historie er lige så interessant som selve mordgåden.

Danske udgaver 
Carit Andersen (De trestjernede kriminalromaner) 1962
Forum (Agatha Christie, 13) 1972
Wangel;Forum 1991
Aschehoug 2007

Noter

Litteratur 

 Barnard, Robert (1980): A Talent to Decieve, Fontana/Collins
 Osborne, Charles (1982): The Life and Crimes of Agatha Christie,Collins (London)

Krimier
Litteratur i 1942
Romaner fra England
Agatha Christie
Miss Marple bøger
Cancellara

Cancellara har flere betydninger:

Byer 
 Cancellara – italiensk by i regionen Basilicata, Syditalien

Personer 
 Fabian Cancellara – schweizisk cykelrytter, blandt andet verdensmester i enkeltstart
Eget

Eget (også Jeget) har været en af de mindste herregårde i Vendsyssel. Herregården er beliggende i Skærum Sogn, Horns Herred, Hjørring Amt og den tilhørte i 1478 Mads Svendsen Orne (Orning), hvis slægt havde ejet Eget i over 100 år.

Ejere af Eget
 fra 1364 Slægten Orning
 1478 Mads Svendsen Orne
 1500 ca. Svend Madsen Orning
 1567 ca. Ellen Vilsdatter Galskyt
 1658 ca. Sofie Jensdatter Orning
 1658 ca. Vil Orning og Christoffer Orning
 1664 Vil Sørensen Orning
 Søren Orning
 1680 Vil Orning (eneejer)
 1689 Laurids Nielsen Dall
 1691 Jens Olufsen Vang
 1710-1716 Enke Fru Vang
 1716 Magnus Christoffer Mumme
 1730 ca. Peder Bloch Eilersen Stampe
 1755 Anders Christensen Brønnum
 1758 Jens Jensen Todberg
 1765 Johannes Andersen Gleerup
 1774 Laurids Egeriis
 1783 Mathias Bering
 1818 Enke Fru Christine Ilum Klitgaard
 1823 Arent Hassel Rasmussen
 1830 Enke Fru Sophie Cathrine Fibiger, født Worm
 1831 Ludvig Christian Brinch-Seidelin
 1838 Frederik Ferdinand Meilbye
 1842 Peter Anders Qvistgaard
 1871 Johannes Charles Hasselbalch 
 1882 Wilhelm Reichert
 1883 H. Lenschau
 1886 Barfred Pedersen, Hans Christian Poulsen, Frederik Nielsen
 1913 Niels Mellergaard
 ?-? P. Højbjerre
 ?-? Th. P. Therkildsen
 ?-1921 Monrad

Referencer

Kilde
 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 166-167.

Herregårde i Frederikshavn Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Gærumgård

Gærumgård eller Gerumgård beliggende i Gærum Sogn, Horns Herred, Hjørring Amt, var allerede i middelalderen en Herregård. I 1350 skrev væbner Niels Pedersen (Hagel) sig af Gerum.

Ejere af Gærumgård 
 1350 – 1395 Niels Pedersen
 1395 – ? Peder Nielsen
 1469 – ? Knud Nielsen
 ? – 1520 Forskellige Ejere
 1520 – ? Fru Elne
 1538 – ? Jens Torlufsen Basse
 1568 – ? Enke Fru Maren Nielsdatter gift Basse
 ? – ? Ingeborg Jensdatter gift Orning
 ? – 1599 Vogn Svendsen Orning
 1599 – 1617 Svend Vognsen Orning
 1617 – Hans Lauridsen Basse
 1627 – Sophie Hansdatter Basse gift Hvas og Ellen Hansdatter Basse
 1649 – 1661 Erik Hvas
 1661 – 1667 Sophie Hansdatter Basse gift Hvas
 1667 – 1668 Jomfru Ellen Hansdatter Basse
 1668 – 1678 Jens Hvas, Abel Marie Hvad og Laurids Hvas
 1678 – 1679 Tyge Andersen
 1679 – 1680 Enke Fru Kirsten Knudsdatter gift Andersen
 1680 – 1710 Hans Petersen Normand
 1710 – 1714 Enke Fru Else Christensdatter Ellings gift Normand
 1714 – 1716 Jørgen Bille
 1716 – 1730 Christoffer Gertsen Mumme
 1730 – 1739 Frederik Henrik Stampe
 1739 – 1755 Claus Hansen
 1755 – 1790 Hans Peder Clausen Hauman
 1790 – 1791 Christian Ørsnes
 1791 – 1794 Hans Severin Rafn
 1794 – 1799 Jonas Jespersen
 1799 – 1800 Cathrine Sophie Wilhelm gift Jespersen
 1800 – 1803 Arent Hassel Rasmussen
 1803 – 1807 Christian Løgtholt og Christian Nejsig
 1807 – 1812 Christian Nejsig
 1812 – 1820 Niels Rasmussen Bornholm
 1820 – 1844 Hans Høyer
 1844 – 1844 N. Severin Nyssum
 1844 – ? Enke Fru Pauline Nyssum gift Jelstrup
 ? – 1859 Hans Jelstrup
 1859 – 1860 Enke Fru Pauline Nyssum gift Jelstrup
 1860 – 1873 Lauge Severin Fanøe
 1873 – 1913 Vald Kongsted
 1913 – 1941 Christian Oluf Højmark
 1941 – 1952 Christian Christensen Bouet
 1952 – ? Statens Jordlovsudvalg, som udstykkede 3 statshusmandsbrug derfra hovedparcellen
 ? – Kurt Jelvard Møller
 1977 – 2018 Carl Hilbert Christensen

Kilde 
 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 170-171.

Herregårde i Frederikshavn Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Egebjerg (Ugilt Sogn)

Egebjerg beliggende i Ugilt Sogn, Vennebjerg Herred, Hjørring Amt, nu Hjørring Kommune var allerede i middelalderen en hovedgård. Efter traditionen er den bygget i 1300-tallet af Hr. Niels Stigsen Skovgaard, der skal have givet den navn efter sit fædrene gods på Sjælland.

Kilde 
 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 185 – 186
Vestmark.dk 

Herregårde i Hjørring Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Mølskovgård

Mølskovgård beliggende i Ugilt Sogn, Vennebjerg Herred, Hjørring Amt er en afbyggergård fra Linderumgård, og på dennes hovedgårdtakst, udskilt af landvæsenskommissær og generalauditor Hans Jacob Lindahl, der i 1802 på auktion solgte den til Peder Mørk Kruse.

Kilde 
 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 188

Herregårde i Hjørring Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Kærsgård (Tornby Sogn)

Kærsgård eller Kjærsgaard beliggende i Tornby Sogn, Vennebjerg Herred, Hjørring Amt er en herregård, som i slutningen af 1300-tallet tilhørte Hr. Niels Ovesen (Panter) og hans hustru Johanne Andersdatter (Stenbrikke) og siden deres søn væbner Anders Nielsen (Panter) 

I 1898 opførtes en ny hovedbygning i en etage med midterparti og sidefløj.

Ejere 

1400 – ca. Niels Ovesen Panter 
  Anders Nielsen Panter 
  Bonde Due 
  Niels Eriksen Banner 
1500 – ca. Kathrine Nielsdatter Banner 
  Jens Nielsen Rotfeld 
  Niels Jensen Rotfeld 
1568 – ca. Bjørn Kaas 
  Niels Kaas 
1610 – ca. Anne Nielsdatter Kaas 
1615 Christence Dyre 
  Jørgen Kruse 
  Claus Iversen Dyre og Karen Hansdatter Dyre 
1671 – ca. Thomas Thomassen og Karen Dyre 
  Thomas Thomassen og Ellen og Otte Arenfeld 
  Thomas Thomassen og Knud Hansen Hop 
  Thomas Thomassen og Arnold Chr. Dyssel 
1715 Thomas Thomassen og Chisten v. Ginckelberg 
1719 Thomas Thomassen og Enevold Heug 
  Anne Pedersdatter Brøndlund  og Enevold Heug 
1720 Peder Thomsen og Enevold Heug 
1726 Peder Iversen og Enevold Heugl 
1728 Niels Kjær 
1758 Jens Berg 
1806 Jakob Jørgen Berg 
1820 Eilert Hagerup Bornemann Segelcke 
1856 P.B. og A.R.Segelcke 
1885 E. Bruun 
  Carl D. Nielsen 
1906 Jørgen Larsen 
1912 Johs. Kærgaard 
  konsortium – og flere ejere 
1922 S. Nielsen 
1933 Chr. H. Nielsen 
1947 O. Olsen

Referencer 

 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 215 – 216

Herregårde i Hjørring Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Overklit

Overklit eller Ørklit (Årklit) beliggende i Vennebjerg Sogn, Vennebjerg Herred, Hjørring Amt er en Herregård, som i 1552 tilhørte Niels Iversen Juel (Krabbe – Juel). Overklit hører under Aastrup og har derfor de samme ejere.

Kilder 

 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 223 – 224

Herregårde i Hjørring Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Mesterholdenes Europa Cup i håndbold 1979-80 (mænd)

Mesterholdenes Europa Cup i håndbold 1979–80 for mænd var den 20. udgave af Mesterholdenes Europa Cup i håndbold for mænd. Turneringen havde deltagelse af 22 klubhold, som sæsonen forinden var blevet nationale mestre, samt den vesttyske sølvvinder TuS Hofweier, idet det vesttyske mesterhold TV Großwallstadt allerede var kvalificeret til turneringen som forsvarende mester. Turneringen blev afviklet som en cupturnering, hvor opgørene til og med semifinalerne blev afgjort over to kampe (ude og hjemme), mens finalen blev afgjort i én kamp på neutral bane.

Turneringen blev for andet år i træk vundet af TV Großwallstadt fra Vesttyskland, som i finalen i München besejrede Valur fra Island med 21-12. Det var anden gang at det TV Großwallstadt vandt Mesterholdenes Europa Cup, og det var første gang et islandsk hold nåede finalen i turneringen.

Danmarks repræsentant i turneringen var Fredericia KFUM, som blev slået ud i kvartfinalen af Atletico Madrid, som vandt med 36-34 over to kampe.

Resultater

1/16-finaler

1/8-finaler

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale 

Finalen blev spillet i München, Vesttyskland.

Kilder / eksterne henvisninger 
 World Handball Archive – Men Handball European Champions Cup 1980

Noter 

1979-80 (mænd)
Håndbold i 1979
Håndbold i 1980
Dybvad Hovedgård

Dybvad Hovedgård beliggende i Skæve Sogn, Dronninglund Herred, Hjørring Amt er en herregård.

Dybvad var formentlig i middelalderen en landsby, i 1408 omtales en ødegård i Dybvad, som en del af en gave Dronning Margrete i 1393 havde skænket til Børglum bispestol.

Ejere af Dybvad Hovedgård 

 1393 Børglum bispestol 
 1536 Kronen 
 1578 Karen Krabbe og Ingeborg Skeel 
 1604 Hans Axelsen Arenfeldt 
 1611 Ellen  Arenfeldt 
 1634 Jørgen Arenfeldt 
 1658 Rigborg Lindenov 
 1661 Ellen Arenfeldt 
 1663 Manderup Parsberg 
 1677 Otte Ottesen Skeel 
 1696 Ide Sophie Albertsdatter – Christian Reedtz 
 1704 Ove Ottesen Skeel 
 1704 Sophie Christiansdatter Reedtz og Carl Ferdinand Stauffenberg 
 1733 Jens Pedersen Todberg 
 1745 Margrethe Foss 
 1748 Jens Jacobsen Gleerup 
 1776 Jørgen Gleerup 
 1798 Inger Lauridsdatter Wadum 
 1813 Jens og Lauritz Gleerup 
 1837 Adolph Nicolai Winkel 
 1837 Janus Henrik Winkel 
 1900 Søren Winkel 
 1937 Statens Jordlovsudvalg 
 1948 A. Kjærgaard-Jensen 
 1956 Hjørring Kvægavlsforening

Kilde 
 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 256 – 257

Herregårde i Frederikshavn Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Reserveligaen i fodbold

Reserveligaen i fodbold var en uofficiel fodboldturnering for reservehold for de bedste hold i Danmarksturneringen i fodbold. Turneringen blev spillet i perioden fra sæsonstart 2010-11 til 2022 og blev arrangeret af Dansk Boldspil-Union og Divisionsforeningen. I praksis blev turneringen administreret af Divisionsforeningen. I 2022 blev Reserveligaen nedlagt og der kom en ny lignende turnering der hedder Future Cup

Om turneringen 
Der kunne maksimum deltage 18 hold i turneringen. Alle 12 superligaholds reservehold er obligatoriske deltagere, mens forrige sæsons to nedrykkere fra Superligaens reservehold automatisk inviteres til at deltage. Derudover tildeles wildcards til reservehold fra klubber i 1. division, som har ansøgt om deltagelse.

Turneringen begyndte om efteråret og blev afsluttet det efterfølgende forår og var opdelt i to turneringhalvdele med forskelligt setup. De maksimalt 18 hold blev ved turneringsstart inddelt i 3 puljer efter deres geografiske placering. I hver pulje spillede holdene om efteråret en dobbeltturnering alle-mod-alle. Efter nytår blev holdene inddelt i tre nye puljer. De to bedst placerede i hver efterårspulje kom i pulje 1, hvor holdene om foråret spiller en dobbeltturnering alle-mod-alle om "Danmarksmesterskabet for reservehold". De to næstbedst placerede fra hver pulje kom i pulje 2, hvor der blev spillet om placeringerne 7-12, mens de to dårligst placerede i hver pulje kom i pulje 3, hvor holdene måtte tage til takke med at spille om 13.- til 18.-pladsen.

Modsat andre turneringer under DBU var det i Reserveholdsligaen tilladt at benytte karantæneramte spillere og prøvespillere – altså spillere, som ikke havde kontrakt med klubben, som de stillede op for.

I 2021 blev reserveligaen taget ud af DBU regi og Divisionsforeningen stod derefter for turneringen.

I 2022 blev Reserveligaen nedlagt og der kom en ny lignende turnering der hedder Future Cup

Placeringer 

Turneringen har haft deltagelse af 23 forskellige hold, hvis placeringer er sammenfattet nedenfor.

Kilder / eksterne henvisninger 
 DBU - Reserveligaen 
 Om Reserveligaen

Noter 

Fodboldligaer
Fodboldturneringer i Danmark
Etableret i 2010
Haven (Hørby Sogn)

Haven er en herregård beliggende i Hørby Sogn, Dronninglund Herred, Hjørring Amt, var i første halvdel af 1500 tallet en bondegaard (Hafvende), I 1560 erhvervede Otte Knudsen Rud til Møgelkær (døde 1565) kronens rettighed til Haven, som derefter blev lagt under Sæbygaard, og Otte Rud eller en af de efterfølgende ejere må have forhandlet sig selv til ejendomsretten til gården, hvorved den blev en almindelig fæstegård. Otte Ruds enke Pernille Oxe (døde 1576) og sønnen Knud Ottesen Rud solgte i 1589 Sæbygaard med underliggende gods til Rigsråden Peder Munk (Lange) til Estvadgård, han brugte senest fra 1622 selv avlingen til Haven og udvidede betydeligt gården. Efter hans død i 1623 besad enken Sofie Pedersdatter Brahe Haven til sin død i 1642, da tilfaldt gården hendes Broderen Otte Pedersen Brahe til Krogholm, og siden dennes søn Manderup Brahe til Torbenfeldt, som i 1662 bortfæstede til en bonde og bygningen "var ikke anderledes end en ringe præstegård og fluks forfalden". Efter Manderup Brahes død i 1666 solgte enken Birgitte Nielsdatter Trolle, senere friherreinde af Brahetrolleborg i 1668 Sæbygaard, men bortforpagtede en kort tid Haven, indtil hun i 1672 skødede den med en del fæstegods til ridefoged på Asdal, Hans Pedersen Holst, der af rentekammeret fik godkendt, at Haven (1688: 22,45 (24,35) tdr. hartk. m. 165 tdr. land under plov) var en gamle adelig sædegård.

Ejere 
 1560 Otte Knudsen Rud 
 1565 Pernille Oxe 
 1576 Knud Ottesen Rud 
 1589 Peder Munk 
 1623 Sofie Pedersdatter Brahe 
 1642 Otte Pedersen Brahe 
 1642 Manderup Brahe 
 Birgitte Nielsdatter Trolle 
 1672 Hans Pedersen Holst 
 1684 Peder Jensen 
 1689 Henrik Lauridsen Bugge 
 1695 Hans Henriksen Bugge 
 1759 Arnoldus Dyssel Bugge 
 1763 Elisabeth Bugge 
 1769 Niels Bentzen Jespersen 
 1774 Else Katrine Kjeldsen 
 1775 Chr. Pedersen Meyling 
 1801 Jens Jørgensen Gleerup 
 1824 Lars Gleerup 
 1828 Peder Thøgersen Mollerup 
 1837 Chr. Mollerup 
 1844 Niels Andreas Undall 
 1892 Henrikke Louise Katrine Gleerup 
 1897 Caspar Laurids Undall 
 1907 P.A. Hansen 
 1908 P. Christiansen 
 1913 Chr. Peen 
 1921 Anton P. Olesen 
 1942 J.G og J.B. Christensen

Kilde 
 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 245 – 246

Noter 

Herregårde i Frederikshavn Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Etableret i 1560
Hørbylund

Hørbylund er en herregård, beliggende i Hørby Sogn, i det tidligere Dronninglund Herred, Hjørring Amt, nu Frederikshavn Kommune.

Hørbylund nævntes første gang i 1319, da Peter Nielsen skrev sig til Hørbylund, i 1460 tilhørte gården Jens Vognsen (Vognsen af Stenshede). Senere ejedes gården af Jesper Tordsen (Vognsen af Hørbylund), som måske allerede i 1516, men i hvert fald 1532 – 1538 skrives til Hørbylund.

Ejerliste 

 1319 Peder Nielsen
 1460 Jens Vognsen
 1463 Jep Vognsen
 1516 Jesper Tordsen Vognsen
 Mogens Jonsen
 1532-1538 Jesper Tordsen
 1621-1643 Palle Rodsteen
 1626-1632 Erik Kaas
 1632-1674 Kirsten Juul (dernæst blev gården delt mellem to arvinger)
 1674- Niels Axelsen Juul til Bjørnholm
 1674-1684 Gjord Galt
 -1677 Elisabeth Friis til Gundetved
 1677-1689 Matthias Pedersen, herredsfoged
 1689-1691 Helvig Krabbe til Vrejlev Kloster
 1684-1692 Eva Unger, gift Galt (enke)
 1691/92-1693 Holger Pachs (samler atter gården)
 1693-1723 Elisabeth Bille, gift Pachs
 1723-1723 Lage Beck Arenfeldt til Knivholt og Bangsbo og kaptajn Niels Rosenkrantz til Brugsgård
 1723-1735 Lage Beck Arenfeldt
 1735-1740 Anne Sophie Pachs, gift Arenfeldt (enke)
 1740-1774 Anders Christensen Brønnum
 1774-1804 Søren Bering
 1804-1824 Justitsråd Michael Brandt, kammerråd Arendt Hassel Rasmussen, kaptajn Johannes Christian Brønnum og Niels Frederik Hillerup
 1824-1826 Staten
 1826-1869 Niels Riis Lassen, krigsråd
 1869-1911 Anton Gregers Lassen (søn)
 1911-1931 Niels Riis Lassen (brodersøn)
 1931-1932 Sæby Bank
 1932-1944 Anders Peter Soelbjerg Voetmann
 1944-1978 Hans Peter Hasselbach Flensted
 1978-1987 Hans Erik Hasselbach Flensted (søn)
 1987-2005 Peter Myhren Lunden
 2005-2006 Inger Marie Lemmergaard gift Lunden
 2006-nu   Niels-Jørgen Lemmergaard Lunden (søn)

Kilde 
 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, Forlag G.E.C. Gads 1960 side 246 – 247

Herregårde i Frederikshavn Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Git Gay

Git Gay, eg. Birgit Carp, født Birgit Agda Holmberg, (13. juli 1921 i Karlshamn – 2. juli 2007 i Malmö), var en svensk revyartist, skuespillerinde og sangerinde. Fra 1960'erne og fremover blev hun mest kendt som den svenske underholdningsbranches førende primadonna.

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Sverige
Sangere fra Sverige
Ormholt

Ormholt (Vormholt) er en hovedgård beliggende Nejsumvej 12, ca. fem kilometer sydøst for Østervrå i Torslev Sogn, Dronninglund Herred, Hjørring Amt,

Ormholt nævnes første gang i 1455, hvor væbneren Anders Thomesen skrev sig til Ormholt, hans enke Maren Pedersdatter gav alt sin ret til Ormholt og dens fang med videre til Børglum bispestol. Dog i 1464 skrev væbneren Mogens Henriksen sig af Ormholt, men har muligvis været bispens lensmand på Ormholt. Senere må gården have tilhørt rigshofmesteren Mogens Gøye til Krenkerup og i hvert fald i 1552 og 1574 tilhørte gården hans datter Fru. Helvig Gøye (død 1597). Efter 1597 tilhørte Ormholt Axel Urup (død 1601) til Vapnø, derefter i 1620 admiral Peder Munk (Lange) (død 1623) til Estvadgård og Sæbygaard

Ormholts hovedbygning er i nygotisk stil fra 1854. Bygningen blev fredet 1990.

Ejere 

 1455 Anders Thomesen 
 Børglum bispestol 
 1535 ca. Mogens Gøye 
 1552 Helvig Gøye 
 1597 Axel Urup 
 1620 ca. Peder Munk Lange 
 1623 ca. Otte Christensen Skeel 
 1625 ca. Margrethe Ottesdatter Rosenkrantz 
 1632 ca. Frederik Rantzau 
 1645 Ide Ottesdatter Skeel 
 1660 Corfitz Trolle 
 1682 Jens Juel 
 1683 Søren Pedersen Kjærulf 
 1687 Niels Mortensen Kjærulf 
 1707 Henrik Sørensen Kjærulf 
 1710 Henrik Klein 
 1733 Henrik Bornemann Kjeldsen 
 1755 Karen Hansdatter 
 1766 Kjeld Nikolaj Bornemann 
 1797 Jørgen Gleerup og Severin Gleerup 
 1798 Anders Sørensen Kaas 
 1811 Chr. Severin Schiørring 
 1823 Johanne Finderup gift Deichmann
 1827 Hans Christian Bruun (svigersøn)
 1868 Elisabeth Catrine Bente Rudolfine Deichmann gift Bruun
 1872 Lambert Daniel Bruun (søn)
 1906 Niels Marinus Bruun (søn)
 1953 Dagmar Theodora Hansen gift Bruun 
 1963 P. Brokholm  
  1979 Erik Seidenfaden (Proprietær født 1943, ikke redaktøren født 1910)

Kilder og eksterne henvisninger 

 J.P. Trap, Danmark femte udgave, Hjørring Amt, bind VI, København: G.E.C. Gads Forlag 1960 side 251
 Sagsbeskrivelse hos Kulturarvsstyrelsen

Herregårde i Frederikshavn Kommune
Herregårde i Hjørring Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Dybvad (flertydig)

Dybvad kan henvise til flere stednavne i Danmark:

 Dybvad – en bebyggelse i Skæve Sogn, Frederikshavn Kommune
 Dybvad Gods – et ejerlav og en landbrugsejendom i Gosmer Sogn, Odder Kommune
 Dybvad (Rise Sogn) – en bebyggelse i Rise Sogn, Aabenraa Kommune
 Dybvad Hovedgård – en hovedgård i Vendsyssel

Som efternavn henviser det til blandt andre:
 Jørgen Dybvad
 Christoffer Dybvad
 Tobias Dybvad
 Kaare Dybvad

Danske efternavne
Birgit Tengroth

Birgit Tengroth, Eva Birgitta Tengroth (13. juli 1915 i Stockholm – 21. september 1983 i Ösmo, Nynäshamn), var en svensk skuespillerinde, forfatter og ugebladsskribent.

Hun var 1950-1952 gift med den senere danske statsminister Jens Otto Krag.

Udvalgt filmografi 

 1926 - Mordbrännerskan
 1927 - Hin och smålänningen
 1928 - Synd
 1932 - Bomans pojke
 1932 - Hans livs match
 1932 - Pojkarna på Storholmen
 1932 - Vad veta väl männen
 1933 - Giftasvuxna döttrar
 1934 - Atlantäventyret
 1934 - Sången om den eldröda blomman
 1935 - Flickornas Alfred
 1935 - Ungkarlspappan
 1935 - Ebberöds bank
 1936 - Annonsera!
 1936 - Familjens hemlighet
 1936 - Kungen kommer
 1936 - Johan Ulfstjerna
 1937 - O, en så'n natt!
 1937 - Pappas pojke
 1937 - Dollar 
 1938 - Sockerskrinet
 1939 - Gläd dig i din ungdom
 1939 - Gubben kommer
 1939 - Oss baroner emellan
 1940 - ... som en tjuv om natten
 1940 - Karl för sin hatt
 1940 - Västkustens hjältar
 1941 - En man för mycket
 1941 - Så tuktas en äkta man
 1942 - Kan doktorn komma?
 1942 - Rospiggar
 1942 - Jacobs stege
 1943 - I brist på bevis
 1943 - Natt i hamn
 1943 - Katrina
 1943 - På liv och död
 1943 - Sonja
 1944 - På farliga vägar
 1944 - Skogen är vår arvedel
 1945 - Mans kvinna
 1946 - Ödemarksprästen
 1947 - Dynamit
 1947 - Krigsmans erinran
 1948 - Synd
 1949 - Törst
 1950 - Flicka och hyacinter

Bibliografi 

1948 - Törst
1949 - Nattportier
1950 - Julibarn
1951 - Jungfruburen
1952 - Än lever häxan (artikelsamling)
1952 - Livs levande (artikelsamling)
1953 - Kalla läppar
1956 - Njut av livet, madame!
1957 - Den stora glädjen
1964 - Snedresa: dikter
1972 - Jag vill ha tillbaka mitt liv
1975 - Jag trodde du var död!

Eksterne henvisninger 

 
 

Skuespillere fra Sverige
Journalister fra Sverige
Novelleforfattere fra Sverige
Digtere fra Sverige
Selvbiografer fra Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Personer fra Stockholm
Svenskere i 1900-tallet
Estvadgård

Estvadgård er en herregård, beliggende i Estvad Sogn, i det tidligere  Ginding Herred, Ringkøbing Amt, nu  Skive Kommune (under Viborg Amt i 1970-2006). Estvadgård kendes fra ca. 1450, gården er oprindeligt bygget på et voldsted; i haven er voldstedet bevaret. Den nuværende hovedbygning opførtes 1815-34 som en lang enetages fløj

I 1745 oprettede Frederikke Louise Benzon (født Glud) stiftelsen Estvadgårds Kloster, og til 1804 var gården beboelse for adelige enker og jomfruer

Kilder 

Herregårde i Ringkøbing Amt
Herregårde i Viborg Amt
Klostre i Danmark
Skive
Herregårde i Skive Kommune
Tændingslås

En tændingslås er en lås, som forhindrer uautoriseret benyttelse af en bil eller andet motorkøretøj.

Funktion 
Forbrændingsmotorer, specielt benzinmotorer, er udstyret med et elektrisk tændingssystem. Er dette afbrudt, er motoren slukket og kan ikke startes.

Dieselmotorer har derimod ikke noget tændingssystem, mens betegnelserne tænding, tændingsnøgle og tændingslås alligevel benyttes. Når tændingslåsen betjenes, åbner en magnetventil for brændstoftilførslen, så motoren kan startes. Når tændingen afbrydes, spærrer magnetventilen brændstoftilførslen og standser motoren.

Nøglestillinger 
Tændingslåsen har som oftest flere funktioner (se stillingerne på billedet):
 LOCK (på franske biler S, på italienske biler STOP): Ratlås, rattet spærret ved udtaget nøgle.
 ACC (accumulator) (på franske biler A): Strøm fra batteriet tilsluttet til f.eks. bilradio. Findes ikke i alle bilmodeller.
 ON (på franske biler M, på italienske biler MAR): Tænding og elektrisk system tilsluttet.
 START (på franske biler D, på italienske biler AVV): Startmotor tilsluttet (fjederbelastet stilling).

I mange tændingsnøgler er der indbygget en transponder, som styrer startspærren.

Menneske-maskine interaktion
Bildele
Låse