kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Statens ämbetsverk på Åland

Statens ämbetsverk på Åland (finsk: Ahvenanmaan valtionvirasto) er den statslige myndighed, der repræsenterer og varetager den finske stats interesser i det selvstyrede landskab Åland. 
 
Både Statens embedsværk og Ålandsdelegationen har kontorer i Statens Ämbetshus i Mariehamn. Ålands landshövding leder embedsværket og delegationen.  

I 2010 blev lenene i Finland erstattet af regionale statsforvaltninger. På Ålandsøerne blev Ålands len erstattet af Statens ämbetsverk på Åland. På grund af landskabet Ålands selvstyre med et folkevalgt lagting og med egen landskabsregering, så har Statens embedsværk til dels andre opgaver end de tilsvarende regionsforvaltinger i Finland.

Eksterne henvisninger 
Embedsværkets hjemmeside 

Ålandsøerne
Åland, Statens æmbetsverk på
Etableret i 2010
Honfleur

Honfleur er en fransk kommune beliggende på den venstre bred af Seinens udløb til den engelske kanal i departementet Calvados.

Indbyggerne i byen kaldes Honfleurais og dem er der  af.

Byen er kendt for sin pittoreske gamle havn, der er karakteriseret ved husenes skiferbeklædte gavle. Og det faktum at flere kunstnere i tidens løb har fundet motiver i byen, heriblandt Gustave Courbet, Eugène Boudin, Claude Monet og Johan Barthold Jongkind, som sammen dannede Honfleurskolen, der var en forløber for impressionismen.

Se også 
 Côte Fleurie

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Calvados
Carl Ludvig de Roepstorff

Carl Ludvig de Roepstorff (20. november 1701 i Steinburg, Holsten – 11. juli 1787 i Trondhjem) var en dansk officer.

Han var søn af Johann Christoph de Roepstorff (1659-1731) og Marie Elisabeth Arvedsdatter Storm. Roepstorff sluttede sin karriere i Norge som generalmajor.

Han blev gift 1. gang 26. april 1722 med Johanna Christina Riis (død 3. januar 1727), 2. gang 16. november 1732 med Magdalena Cathrine Adler (død 6. september 1740), og 3. gang (22. maj 1744) ægtede han Mette Rosenkrantz Sehested (1723 – 13. juli 1801).

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1917, s. 437.

Generalmajorer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer fra Holsten
Carl Ludvig
Gotfried Christopher de Roepstorff

Gotfried Christopher de Roepstorff (født 3. maj 1719 i Norge, død 21. september 1791 i Næstved) var en dansk-norsk officer, far til Frederik Christian August de Roepstorff.

Han var søn af Christopher Frederik de Roepstorff (1688-1737) og Sophie Augusta von Vieregg (1696-1753), var page i ti år, blev 1738 kornet ved 3. Jydske Nationale Rytterregiment, 1743 sekondløjtnant, 1744 premierløjtnant ved 2. Jydske Rytterregiment, som regimentet kaldes fra 1748, 1756 sekondritmester, 1763 karakteriseret major, 1764 sekondmajor ved Sjællandske Regiment gevorbne Dragoner, 1766 premiermajor, 1770 eskadronchef, 1772 oberstløjtnant, regimentet kaldt 2. Sjællandske Regiment Rytteri, 1774 virkelig oberstløjtnant, 1777 oberst og fik 1785 afsked med generalmajors karakter.

Han blev gift 4. december 1767 med Johanna Frederica Göring (12. august 1749 – 9. januar 1786).

Kilder 
 Danmarks Adels Aarbog 1917, s. 431.

Generalmajorer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Gotfried Christopher
Kavaleriofficerer fra Danmark
Michael Hestbæk

Michael Hestbæk (født 19. maj 1969 i København) er en dansk sejlsportsmand, der har deltaget i fire olympiske lege og er udtaget til OL i London 2012. Han har desuden vundet talrige EM- og VM-medaljer.

Ved OL i Atlanta 1996 deltog han i starbåd-klassen sammen med Martin Hejlsberg, og de to opnåede en niendeplads med bedste placering som nummer to i fjerde sejlads. Fire år senere deltog han i 49er sammen med Jonatan Persson, og også i denne sammenhæng blev det til en niendeplads med en andenplads i anden sejlads som bedste resultat. I Athen 2004 deltog Hestbæk igen i 49er, denne gang med Dennis Dengsø Andersen, og parret opnåede en trettendeplads. Undervejs vandt de 12. sejlads, men der var for mange lavere placeringer, til at Hestbæk og Andersen kunne komme med i topstriden.

Til OL 2012 deltager han sammen med Claus Olesen i starbåd-klassen, efter at de vandt bronze ved VM i Hyeres i Frankrig i begyndelsen af maj 2012. Der var tale om en nationskvalifikation, men parret blev senere udtaget til legene.

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Sejlsportsfolk fra Danmark
Personer fra København
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1996
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2000
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2004
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2012
Frederik Christian August de Roepstorff

Frederik Christian August de Roepstorff (3. maj 1768 i Næstved – 12. marts 1848 i København) var en dansk officer og overstutmester.

Han var søn af generalmajor Gotfried Christopher de Roepstorff og Johanne Frederikke f. Göring. 1781 udnævntes han til sekondløjtnant i Sjællandske Dragonregiment, forsattes 1788 til Garden til Hest, hvori han næste år avancerede til premierløjtnant, blev 1792 kammerjunker og 1793 ritmester, men sattes 1795 à la suite i Hæren, da han 1794 var blevet udnævnt til 2. staldmester. 1805 udnævntes Roepstorff, der 1801 var blevet kammerherre, til overstutmester, og 1807 oprettedes efter hans initiativ for at fremhjælpe landets fåreavl et schæferi på Jægerspris Slot, som Stutterikommissionen på lempelige vilkår forpagtede af staten, men det nedlagdes 1820 efter at have kostet staten en stor sum penge; i denne periode boede Roepstorff, der tillige en tid ejede landstedet Nebbegård, på Jægerspris Slot. Roepstorff, der 1809 var blevet 1. staldmester, 1828 gehejmekonferensråd og 1829 Storkors af Dannebrog, døde i København 12. marts 1848.

21. juni 1794 var han blevet gift med Caroline Christiane f. komtesse Holstein-Ledreborg (28. februar 1772 i København – 11. december 1852 sammesteds), enke efter generalmajor, baron Clemens August Haxthausen.

Kilder 
 C.E.A. Schøller, "Frederik Christian August de Roepstorff", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Kavaleriofficerer fra Danmark
Storkors af Dannebrog
Staldmestre fra Danmark
Personer fra Næstved
Frederik Christian August
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Kammerherrer fra Danmark
Gehejmekonferensråder fra Danmark
Dag Øistein Endsjø

Dag Øistein Endsjø (født 1968) er en norsk professor i religionsvidenskab ved Universitetet i Bergen. Hans speciale er religion og menneskerettigheder, sex og religion, religion og populærkultur, græsk religion og tidlig kristendom. Han er især kendt for bøgerne Sex og religion. Fra jomfruball til hellig homosex, som er udgivet på ti sprog, og Greek resurrection beliefs and the success of Christianity, der handler om hvordan kristen opstandelsestro må sees i lyset af traditionelle græske religiøse opfattelser af fysisk udødelighed. Han er også en meget aktiv samfundsdebattør i Norge.

Publikationer (udvalg) 
 Sex and Religion. Teachings and Taboos in the History of World Faiths . Reaktion Books 2011. Bogen er også udgivet på bulgarsk, italiensk, kinesisk, makedonsk, norsk, polsk, portugisisk, svensk og serbisk.
 Det folk vil ha. Religion og populærkultur (med Liv Ingeborg Lied). Universitetsforlaget 2011. 
 Greek Resurrection Beliefs and the Success of Christianity. Palgrave Macmillan 2009.
 Primordial Landscapes, Incorruptible Bodies. Peter Lang 2008. 
 “Lesbian, gay, bisexual and transgender rights and the religious relativism of human rights”. Human Rights Review, 6:2, 2005: 102-10. 
 “To control death. Sacrifice and space in classical Greece” . Religion, vol. 33/4, 2003: 323-340.
 “To lock up Eleusis. A question of liminal space”. Numen, vol. 47, 2000: 351-86.
 “Placing the Unplaceable. The Making of Apollonius’s Argonautic Geography”. Greek, Roman and Byzantine Studies. Vol 38. 1997: 373-85.

Referencer 

Religionsvidenskabsfolk
Videnskabsfolk fra Norge
Ansatte ved Universitet i Bergen
18. etape af Tour de France 2012

Attende etape af Tour de France 2012 var en 222,5 km lang flad etape. Den blev kørt fredag den 20. juli fra Blagnac til Brive-la-Gaillarde.

 Etape: 18. etape
 Dato: 20. juli
 Længde: 222,5 km
 Gennemsnitshastighed: 45,377 km/t

Point- og bjergspurter

Pointspurt (Cahors) 
Efter 115 km

1. bjergspurt (Côte de Saint-Georges) 
3. kategori stigning på Côte de Saint-Georges, efter 67,5 km (186 m; 1 km à 10,3 %)

2. bjergspurt (Côte de Cahors) 
4. kategori stigning på Côte de Cahors, efter 117,5 km (206 m; 1 km à 7,8 %)

3. bjergspurt (Côte de Souillac) 
4. kategori stigning på Côte de Souillac, efter 180,5 km (206 m; 2,2 km à 4,7 %)

4. bjergspurt (Côte de Lissac-sur-Couze) 
4. kategori stigning på Côte de Lissac-sur-Couze, efter 212,5 km (290 m; 1,9 km à 5,7 %)

Resultatliste

Ekstern henvisning 
 Etapeside  på Letour.fr   

 18

en:2012 Tour de France, Stage 11 to Stage 20#Stage 18
19. etape af Tour de France 2012

Nittende etape af Tour de France 2012 var en 53,5 km lang enkeltstart. Den blev kørt lørdag den 21. juli fra Bonneval til Chartres. Enkeltstarten blev vundet af Bradley Wiggins og sikrede sig dermed den samlede sejr i Tour de France 2012.

 Etape: 19. etape
 Dato: 21. juli
 Længde: 53,5 km
 Gennemsnitshastighed: 49,987 km/t

Mellemtider

1. mellemtid, Mézières-au-Perche, 14 km

2. mellemtid, Bailleau-le-Pin, 30,5 km

Resultatliste

Galleri

Ekstern henvisning 
 Etapeside  på Letour.fr   

 19

en:2012 Tour de France, Stage 11 to Stage 20#Stage 19
Hektik

Hektik har flere betydninger:
 Hektik (situation) – en hektisk situation
 Hektik (sygdom) – en samling af symptomer
Hektik (sygdom)

Hektik er inden for sygdom en tilstand, hvor man lider af blodmangel, pletvis røde kinder og afmagring.

Referencer 

Sygdomme
Gasudladningsrør forkobling

En gasudladningsrør forkobling eller lysstofrør forkobling er en specifik type af strømforsyning, som sikrer at et gasudladningsrør (f.eks. lysstofrør) tændes og energiforsynes korrekt.

Gasudladningsrørs ældre forkobling har flere navne bl.a. elektrisk ballast, elektrisk reaktor, jernkerneforkobling eller elektrisk forkobling, som dækker over den gamle tændings og strømforsyningsmåde med en specieldesignet elektrisk spole og glimtænder. Denne elektriske ballast kan kun drive varmkatode-gasudladningsrør.

En nyere teknologi er en elektronisk forkobling der også kaldes for en elektronisk ballast, HF-forkobling, elektronisk HF-spole, HF-ballaststrømforsyning og elektronisk spole. En elektronisk forkobling kan designes til at drive varmkatode- eller koldkatode-gasudladningsrør – eller begge typer.

Forkoblingstyper

Ballastspole og glimtænder 

En ballastspole anvendes sammen med en traditionel glimtænder (eller starter) til at starte strømmen gennem gasudladningsrøret. Funktion:
 Når elektricitet tilføres kortslutter glimtænderen. Strømmen gennem spolen stiger og falder med samme frekvens som elnettets frekvens. Fasen mellem strømmen gennem spolen og spændingen over spolen er dog forskellig.
 Efter et kort øjeblik bryder glimtænderen pga. glimrørets elektroders opvarmning. Forinden er gasudladningsrørets varmkatoder varmet op pga. strømmen gennem dem.
 Hvis glimtænderen bryder på et hensigtsmæssigt tidspunkt, vil spolens strøm være "høj". Det at glimrøret bryder, resulterer i at spolen genererer flere hundrede eller måske tusinder volt over sig og over gasudladningsrøret. Det resulterer i at gasudladningsrørets gas ioniserer. Hvis gassen ikke ioniserer, varmkatoderne ikke er varme nok eller én eller flere komponenter er defekte, starter processen forfra (eller slet ikke).
 Spændingen over gasudladningsrøret falder typisk til ca. 60-100V.

Et gasudladningsrørs levetid hænger sammen med antallet af tændinger med en traditionel glimtænder.

Elektronisk glimtænder
Fra ca. 1981 er der blevet ansøgt patenter på elektroniske glimtændere. Herefter er de blevet tilgængelige på verdensmarkedet. Fordelen ved disse er at gasudladningsrøret starter hurtigere og uden forudgående lysglimt. Herudover øges gasudladningsrørets levetid væsentligt.

HF-ballaststrømforsyning 
En nyere og mere effektiv måde at strømforsyne gasudladningsrør på, er med Hf-ballaststrømforsyning. Hf-ballaststrømforsyningens tændingsfunktion øger udladningsrørets levetid væsentligt i forhold til de traditionelle glimtændere og elektroniske glimtændere. Herudover spares energi, da HF-ballaststrømforsyningen er mere effektiv end en traditionel ballastspole.

Langt de fleste lavenergipærer (år 2008) har en elektronisk HF-forkobling indbygget.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 NEMA – National Electrical Manufacturers Association

Gasudladningslamper
Texas Red

Texas Red eller sulforhodamin-101-syreklorid er et rødt fluorescerende farvestof anvendt i histologi til farvning af celleprøver, sortering af celler med FACS-maskiner (fluorescent-activated cell sorting), i fluorescensmikroskopi-applikationer og i immunohistokemi.
Texas Red fluorescerer ved omkring 615 nm, og øverste niveau for dets absorptionsspektrum er ved 589 nm. Pulveret er mørkeviolet. Opløsninger kan eksiteres af en farvestoflaser tunet til 595-605 nm, eller mindre effektivt en kryptonlaser ved 567 nm. Ektinktionskoefficienten for absorption ved 596 nm er omkring 85.000 M−1cm−1.

Referencer 

Kemiske forbindelser
Histologi
Spektroskopi
Roustabout (sang)

"Roustabout" er en komposition af Bill Giant, Bernie Baum og Florence Kaye og er indsunget af Elvis Presley. "Roustabout" var titelnummer til Elvis Presley-filmen Roustabout fra 1964. Sangen blev indspillet af Elvis hos Radio Recorders i Hollywood den 29. april 1964.

Sangen blev ikke udsendt på singleplade, men udkom samtidig med filmen i november 1964 på en LP-plade med soundtracket fra filmen. Soundtracket hed ligeledes Roustabout.

"Roustabout" er endvidere på CD'en fra 18. juli 1995 Command Performances – The Essential 60's Masters, vol. 2, som er en samling af de bedre af Elvis' filmsange fra hans mange spillefilm fra 1960'erne.

Besætning 
Ved indspilningen af "Roustabout" og de øvrige sange i filmen deltog:
 Elvis Presley, sang
 Scotty Moore, guitar
 Barney Kessel, guitar
 Tiny Timbrell, guitar
 William (Billy) E. Strange, guitar
 Floyd Cramer, klaver
 Dudley Brooks, klaver
 Ray Siegel, bas
 Bob Moore, bas
 D.J. Fontana, trommer
 Hal Blaine, trommer
 Murrey "Buddy" Harman, trommer
 Bernie Mattinson, trommer
 Homer "Boots" Randolph, saxofon
 The Jordanaires, kor
 The Mello Men, kor

Referencer 

Elvis Presley-sange
Sange fra 1964
Rock and roll-sange
Skyderierne i Aurora 2012

Skyderierne i Aurora 2012 fandt sted den 20. juli, 2012, da en bevæbnet mand iført gasmaske åbnede ild i Century 16, en biograf i Aurora, Colorado under en natlig visning af The Dark Knight Rises. Pistolmanden udløste en røggranat i teatret, før han begyndte at skyde, og menes at have dræbt 12 mennesker og såret 70.

En mistænkt iført en skudsikker vest blev pågrebet kort efter skyderiet.

Kilder 

Massakrer i USA
Begivenheder i 2012
Skyderier i USA
Masseskyderier
Claus Olesen

Claus Olesen (født 21. august 1974 i Galten) er en dansk sejlsportsmand, der har deltaget i to olympiske lege.

Claus Olesen, der har en ph.d. i medicin, har været på sejlsportslandsholdet siden 1997. Han stiller op for Kongelig Dansk Yachtklub. Han har sejlet flere bådtyper, blandt andet soling, drage og matchrace. Han var med på Jesper Banks hold i America's Cup i perioden 2000-2002.

Ved OL 2004 i Athen var Olesen sammen med Nicklas Holm udtaget i starbåd-klassen, og parret opnåede en samlet niendeplads, der blandt andet kom i stand efter andenpladser i tredje og fjerde sejlads.

Olesen blev også udtaget til OL 2012 i London, denne gang sammen med Michael Hestbæk, efter at de to sejlere havde vundet bronze i starbåd-klassen ved VM i Hyeres i Frankrig i begyndelsen af maj 2012. Der var tale om en nationskvalifikation, men parret blev senere udtaget til legene, hvor de blev nummer elleve med en tredjeplads i ottende sejlads som bedste resultat.

Claus Olesen har siden OL i 2012 lagt sin sejlsportskarriere lidt på hylden for at koncentrere sig om en forskerkarriere i medicin.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra Galten
Sejlsportsfolk fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2004
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2012
Emil Stær

Emil Christian Stær Simensen (født 27. februar 1989) er en dansk kajakroer, der deltog i  OL 2012 i London.

Stær begyndte at ro som tolvårig og kom første gang på landsholdet i 2001. Han roede for Silkeborg Kajakklub. 

Han kvalificerede sig til OL 2012 i firerkajak sammen med René Holten Poulsen, Kim Wraae og Kasper Bleibach og i toerkajak på 1000 m sammen med Kim Wraae. Kvalifikationen kom i hus, da firerkajakken nåede i finalen ved VM i 2011. OL-billetten blev udstedt af DIF efter indstilling fra forbundet. Som optakt til OL vandt firerkajakken EM i Kroatien.

Ved OL i London blev Knudsen og Stær nummer fem i det indledende heat og nummer fire i semifinalen. Dette betød, at de kom i B-finalen, som de vandt, hvilket gav en samlet niendeplads i konkurrencen. Fireren blev først nummer tre i indledende heat, dernæst nummer seks i semifinalen, mens de i finalen blev nummer fem, under et sekund fra en medalje.

Referencer

Eksterne henvisninger og kilder 

 

Kajakroere fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2012
Nebbegård (Blovstrød Sogn)

Nebbegård eller Næbbegård er et tidligere landsted i Blovstrød Sogn, Lynge-Kronborg Herred, Frederiksborg Amt, nuværende Hørsholm Kommune.

Gården tilhørte oprindeligt en bonde, men blev i 1740 overtaget af etatsråd Johannes Valeur (1700-1771), der i nogle år forud havde haft sommerbolig der i det af ham selv opførte stuehus. Han lod derefter hele gården ombygge, forbedre og forskønne, så den blev "en Gaard passende for et Herskab", som det fremgår af en senere auktionsbeskrivelse, som fortsætter: "Den er smukt beliggende ved Sjælsø, omgiven af Skov, har gode velindrettede Huse, indhegnede Haver med Frugttræer og vedlagte Asparges. lande, Fiskedamme m. m." Johannes Valeur døde i 1771, og sønnen Andreas Valeur (1733-1811) arvede gården. Andreas Valeur forvaltede imidlertid sit liv elendigt, og allerede 1780 blev han på sin svoger, grosserer Hansens foranstaltning umyndiggjort på grund af drikfældighed og ødselhed, og i december udbød hans formynder gården til salg. Den blev dog først afhændet i 1782 til madam Kyhner. Senere ejede kammerherre, staldmester Frederik Christian August de Roepstorff gården, og under en jagt, denne mand lod afholde, nedbrændte den 1799. 

I 1974 oprettedes Tidens Højskole på Nebbegård.

Kilder 
 Om Andreas Valeur 

Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i Hørsholm Kommune
Lantmäteriverket

Lantmäteriverket (tidligere lantmäteristyrelsen, finsk: Maanmittauslaitos, tidligere Maanmittaushallitus) er Finlands kort- og matrikelstyrelse.

Lantmäteriverket står for landmåling og tegning af kort. Lantmäteriverket hører under land- og skovbrugsministeriet.

Opgaver siden 1812 

Den 14. november 1812 besluttede Finlands storfyrste kejser Alexander 1. af Rusland at oprette et huvudlantmäterikontor (Päämaanmittauskonttori) i Åbo. Fra 1821 blev hovedkontoret gradvist flyttet til Helsingfors.
  
I 1848 blev navnet ændret til Överstyrelsen för lantmäteriet (Maanmittauksen ylihallitus). I 1851 blev overstyrelsen slået sammen med skovvæsenet under navnet Överstyrelsen för lantmäteriet och forstväsendet (Maanmittauksen ja metsänhoidon ylihallitus). Skovene fik dog deres egen styrelse allerede i 1863. I 1916 skiftede Överstyrelsen för lantmäteriet navn til Lantmäteristyrelsen (Maanmittaushallitus). Dette navn blev erstattet af Lantmäteriverket (Maanmittauslaitos) i 1994.

I 1800-tallet blev der påbegyndt en udskiftning af landsbyernes jorder. Denne opgave sluttede efter Anden Verdenskrig. 1800-tallets største enkeltopgave var opmålingerne til Struves meridianbue, der nu er blevet verdensarv.
 
Lantmäteriverket er organiseret i seks nationale produktions- og serviceenheder og i 12 regionale lantmäteribyråer. Hos Lantmäteriverket arbejder næsten 1850 eksperter, fordelt på 35 steder.

Generaldirektører 
 Abraham Nordenstedt (1812–1820)
 Abraham Joachim Molander (1821–1828)
 Carl Gustaf Tawaststjerna (1828–1843)
 Jonas Ferdinand Bergenheim (1843–1845)
 Alexander Rechenberg (1847–1854)
 Clas Wilhelm Gyldèn (1854–1872)
 Berndt Otto Nymalm (1872–1887)
 Jaakko Sjölin (1887–1915)
 Otto Sarvi (1915–1917)
 Kyösti Haataja (1917–1929)
 Väinö Ahla (1929–1950)
 Väinö V. Seppälä (1950–1960)
 Viljo Niskanen (1960–1972)
 Lauri Kantee (1972–1991)
 Jarmo Ratia (1991–1999)
 Pauli Karvinen (1999-2000)
 Jarmo Ratia (2000-2012)
 Arvo Kokkonen (fra 1. september 2012)

Forgængere i Sverige-Finland 
Finlands første jordebøger over skattepligtig ejendom blev udarbejdet i 1500-tallet.

I 1633 udsendte dronning Kristina af Sverige-Finland en instruks til landmålerne. I instruksen står der: "Landtmätarne skola årligen, så snart jorden blifver bar, sitt arbete begynna och flitigt afmätha hwar bys ägor". Formålet med at opmåle hver landsbys agre var at lette påligningen af skatterne.

I 1683 blev det Kungliga huvudlantmäterikontor i Stockholm oprettet. Fra 1725 var det lenenes landmålerkontorer, der stod for landmålingen i Finland. En finsk overdirektør var forbindelsesled mellem lenene og hovedkontoret i Stockholm. Den sidste overdirektør fratrådte i 1809.

Eksterne links 
 http://www.maanmittauslaitos.fi/sv/node/3098 

Kartografi
Finlands geografi
Finlands politik
Etableret i 1812
KBU's Pokalturnering 1910

KBU's Pokalturnering 1910 var den første udgave af KBU's Pokalturnering, og turneringen havde deltagelse af 10 hold. De første kampe i turneringen blev spillet den 11. september 1910.

Finalen blev afviklet på B.93's bane den 23. oktober 1910 med start kl. 14:00. 6.000 tilskuere overværede, at hjemmeholdet besejrede KB med 2-0 og dermed blev de første vindere af KBU's Pokalturnering. Et kvarter før tid bragte Alf Olsen B.93 foran med 1-0, men samtidig brækkede han benet, og hans holdkammerater måtte derfor fuldføre kampen med 10 spillere. Kort før tid øgedes føringen til 2-0 på et straffespark eksekveret af Harald Hansen.

Publikumsinteressen for pokalkampene viste sig at være større end ved de almindelige turneringskampe.

Resultater

Ottendedelsfinaler

Kvartfinaler 

B 1903 var oversidder i kvartfinalerne, og holdet gik derfor uden kamp videre til semifinalerne.

Semifinale 

KB var oversidder i semifinalerne, og gik derfor videre til finalen uden kamp, mens de to andre hold spillede om den anden finaleplads.

Finale 

Finalen blev afviklet på B.93's bane den 23. oktober 1910 med start kl. 14:00 under ledelse af dommer Aage Rasmussen. 6.000 tilskuere var vidne til en jævnbyrdig og målløs første halvleg, men målene kom i anden halvleg. Et kvarter før tid bragte Alf Olsen B.93 foran med 1-0, men samtidig brækkede han benet, og hans holdkammerater måtte derfor fuldføre kampen med 10 spillere. Kort før tid blev B.93 tildelt et straffespark, dømt mod Kristian Middelboe for hånd på bolden, og sparket blev eksekveret af Harald Hansen, der øgede sit holds føring til 2-0.

Kilder 
 Johs. Gandil: Dansk fodbold (Sportsbladets Forlag, 1935)
 Steen Ankerdal og Niels Rasmussen: På banen – med københavnsk fodbold gennem 100 år (KBU, 2003)

Noter 

Fodbold i 1910
Sæsoner i KBU's Pokalturnering
Dirt and roses

Dirt and Roses er en sang spillet af Rise Against og er et soundtrack til filmen The Avengers.

Rise Against-sange
Sange fra 2012