kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kringvarp Føroya

Kringvarp Føroya er Færøernes nationale radio og fjernsyn. Før kaldtes Færøernes radio for Útvarp Føroya og Færøernes fjernsyn for Sjónvarp Føroya, de blev grundlagt i henholdsvis 1957 og 1984. I 2005 fusionerede de to medievirksomheder til en ny fælles virksomhed, der fik navnet Kringvarp Føroya. Alle tre ord var nye og blev konstrueret, da de tre virksomheder blev grundlagt. Folk har vænnet sig til ordene útvarp (radio), sjónvarp (TV) og kringvarp og bruger dem. Kringvarpis radiostation sender kun færøske udsendelser, men musikken er både færøsk og udenlandsk. Kringvarpis fjernsyn producerer færøske udsendelser som f.eks. nyhedsudsendelsen Dagur og Vika, som i mange år er blevet sendt mandag, tirsdag, torsdag og fredag aften, men i december 2012 blev halvdelen af nyhedsudsendelserne sparet væk pga. økonomisk krise. Underskuddet for 2012 forventedes at blive 3,7 millioner kr. Den 6. december fik 9 medarbejdere i Kringvarpið opsigelse. Idrætsudsendelsen 3-2, som blev sendt om mandagen lige efter Dagur og Vika er også blevet sparet væk, selv om den var meget populær blandt folk som interesserer sig for sport. 

Det færøske fjernsyn sender ikke kun færøske programmer, Kringvarpið har en aftale med DR om at sende nogle af deres udsendelser, som ofte sendes en halv time til en time forsinket. F.eks. er udsendelsen X-Factor meget populær på Færøerne, den sendes ikke live men en halv time forskudt og starter lige efter nyhedsudsendelsen Dagur og Vika fredag aften. De fleste færinger har andre kanaler. De har haft to muligheder for at anskaffe sig adgang til andre danske og udenlandske TV kanaler, enten kunne de købe sig en parabol (Canal Digital og Viasat) antenne (eller to) og en kasse til at sætte kortet i, og så kan de se fjernsyn fra hele verden, mod betaling. Folk kan også købe kabel-TV fra udbyderen Televarpið. Der kræves dog en antenne kaldes 21-69 og en kasse MPEG-4 til kort mm. Med internettet er der nu også andre muligheder for at se fjernsyn fra andre lande.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Kringvarp Føroya – Hjemmesiden (på færøsk)

Medier fra Færøerne
Virksomheder fra Færøerne
Tv-stationer fra Danmark

es:Sjónvarp Føroya
nds:Sjónvarp Føroya
pl:Sjónvarp Føroya
Pyrus

Pyrus har flere betydninger:

 pære – det videnskabelige navn Pyrus.
 Pyrus (serie) – en serie af danske julekalendere der startede med Alletiders Jul.
 Alletiders Jul – tv-julekalender fra 1994
 Alletiders Nisse – tv-julekalender fra 1995
 Alletiders Julemand – tv-julekalender fra 1997
 Pyrus i Alletiders Eventyr – tv-julekalender fra 2000
 Pyrus på pletten – dansk film fra 2000
 Pyrus (nisse) – navnet på hovedpersonen i førnævnte serie af danske julekalendere.

Se også
Pyrrhus (og pyrrhussejr)
Redaktionssekretær

En redaktionssekretær er en redaktionel medarbejder ved et medie.

Redaktionssekretæren er typisk en journalistisk medarbejder. Modsat journalisten, der arbejder med de enkelte historier, befinder redaktionssekretæren sig i redaktionssekretariatet med overblikket over den samlede produktion.

Redaktionssekretærens arbejdsopgaver varierer fra medie til medie; på en avis kan det bestå i udvælgelse af nyheder fra journalisternes artikelforslag og fra andre medier, redigering af artikler og produktion af rubrikker, billedtekster og henvisninger, opsætning af de enkelte sider og sektioner af avisen. Dertil kommer vejledning af producerende journalister og koordinering af fotografer og grafikere på tværs af medieplatforme.

På et magasin kan redaktionssekretærens opgave bestå i at skabe samspil mellem skribent, layouter, tegner, fotograf og billedredaktør.

Kilder 

Stillingsbetegnelser
Journalistik
Pibeharer

Pibeharer eller pikaer (Ochotonidae) er en familie af pattedyr. De er karakteristiske ved at have korte ører. Dyrene i familien vejer mellem 10 og 300 g. Der er omkring 26 arter i familien, alle nulevende tilhører slægten Ochotona.

Arter 
 Ochotona alpina
 Ochotona cansus
 Ochotona cansus cansus
 Ochotona collaris
 Ochotona curzoniae
 Ochotona dauurica
 Ochotona erythrotis
 Ochotona forresti
 Ochotona gaoligongensis
 Ochotona gloveri
 Ochotona himalayana
 Ochotona hyperborea
 Ochotona hyperborea hyperborea
 Ochotona hyperborea yesoensis
 Ochotona iliensis
 Ochotona kamensis 
 Ochotona koslowi
 Ochotona ladacensis
 Ochotona macrotis
 Ochotona muliensis
 Ochotona nubrica 
 Ochotona pallasi 
 Ochotona princeps
 Ochotona pusilla
 Ochotona roylei
 Ochotona rufescens
 Ochotona rufescens rufescens
 Ochotona rufescens vizier
 Ochotona rutila
 Ochotona thibetana
 Ochotona thomasi

Kilder 
 Systema natyrae 2000 (classification) – Taxon: Genus Ochotona
Skovbund

Skovbunden er den biotop, som dannes, når skoven har etableret sig. Skovbunden har helt særlige miljøforhold, som sætter vilkårene for planters og dyrs liv og udfoldelse. Det medfører, at der efterhånden dannes bestemte plante- og dyresamfund i skovbunden, samfund som er påvirket af de dominerende skovtræer og af hinanden.

Etablering af skovbundssamfund 
Skovbunden opstår, når træernes bladdække hindrer pionerplanterne ("ukrudtsplanterne") i at vokse og sætte frø. På det tidspunkt vil de særligt tilpassede skovbundsplanter være mere konkurrencestærke. Hvis de ellers får chancen, vil de hurtigt fortrænge det åbne lands planter fra biotopen. Problemet er, at der ofte er meget langt til den nærmeste skov, hvor planterne skal indvandre fra. Det vil i givet fald kun lykkes, hvis der findes spredningskorridorer gennem det menneskedominerede kulturlandskab.

Skovbundens miljøbetingelser 
 Jordbunden er fugtig, porøs, rig på gødningsstoffer og kølig.
 Afhængig af førnematerialet er jorden muld eller morr.
 Mikroklimaet er afdæmpet med små udsving i fugtighed, temperatur og vind.
 Lysmængden er (som regel) størst om vinteren og foråret, dvs. indtil løvspring.

Skovbundens planteliv

Muldbund 
 Druemunke (Actaea spicata)
 Almindelig Guldstjerne (Gagea lutea)
 Almindelig Mangeløv (Dryopteris filix-mas)
 Bingelurt (Mercurialis perenne)
 Hvid Anemone (Anemone nemorosa)
 Krybende Læbeløs (Ajuga reptans)
 Skovmærke (Galium odoratum)
 Stor Konval (Polygonatum multiflorum)

Morrbund 
 Engelsød (Polypodium vulgare)
 Hvid Anemone (Anemone nemorosa)
 Liljekonval (Convallaria majalis)
 Majblomst (Maianthemum bifolium)
 Skovstjerne (Trientalis europaea)
 Skovsyre (Oxalis acetosella)
 Mange arter af mosser

Se også 

 Naturskov
 Skovbundsbed

Skove
Jordbundsbiologi
Lutsk

Lutsk (, ; ; , ) er en by i den historiske region Volhynien i den nordvestlige del af Ukraine. Byen er administrativt center i Volyn oblast og har  indbyggere.

Historie 

I 1432 gav kong Vladislav 2. Jagello af Polen byrettigheder. Łuck (nu Lutsk) var tidligere en kongelige by af den polske krone. Fra det 16. århundrede var Łuck hovedstad i voivodskabet wołyńskie (dansk: Volhynien) i Kongeriget Polen. Byen blev beslaglagt af Rusland i Polens 3. deling i 1795. Efter at Polen genvandt uafhængighed i 1918 og vandt i den polsk-sovjetiske krig i 1919-1921, vendte Łuck tilbage til Polen. I mellemkrigstiden var Łuck igen hovedstaden i voivodskabet wołyńskie. Under 2. verdenskrig blev Łuck besat af Sovjetunionen og Nazi-Tyskland. Efter krigen blev byen taget væk fra Polen og indarbejdet i Sovjetunionen.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Byer i Volyn oblast
Anæstesiolog

En anæstesiolog, anæstesilæge eller narkoselæge er en speciallæge i anæstesiologi.

Anæstesilægen har en speciallægeuddannelse oven i den almindelige lægeuddannelse (cand.med.). 

Hovedbeskæftigelsen er med anæstesi (narkose), intensiv medicin, smertebehandling og præhospitalbehandling.

Stillingsbetegnelser inden for sundhed
 

sl:Anesteziolog
Journalisthøjskolen

Danmarks Medie- og Journalisthøjskole (før 2008 Danmarks Journalisthøjskole) er Danmarks største uddannelses- og forskningsinstitution på det journalistiske område. Skolen ligger på Helsingforsgade i det nordlige Aarhus og uddanner journalister og fotojournalister på en fireårig bacheloruddannelse, hvoraf halvandet år foregår i praktik. Fra 2019 og frem til 2021, tog uddannelsen tre et halvt år, hvoraf et år var i praktik.

Afdelingen for fagjournalistik udbyder desuden en række uddannelser:

- Fagjournalistuddannelsen på heltid eller deltid (for personer, som har gennemført en videregående uddannelse, og som har mindst to års erhvervserfaring)

- Tillægsuddannelsen (for universitetsstuderende på kandidatniveau)

- Suppleringsuddannelsen i journalistisk formidling (for bachelorstuderende på humaniora)

- I samarbejde med Aarhus Universitet udbydes fra 2007 desuden kandidatuddannelsen cand.public. som henvender sig både til universitets- og journalistbachelorer.

Journalistuddannelsen i Aarhus startede i 1946 som et kursus på Aarhus Universitet og var i mere end et halvt århundrede det eneste sted i landet, der uddannede journalister. Navnet Danmarks Journalisthøjskole har været brugt siden 1962, mens loven om journalisthøjskolen først blev vedtaget i 1970. Den tidligere journalisthøjskole på Olof Palmes Allé blev indviet i 1973.

I januar 2008 fusionerede Danmarks Journalisthøjskole med Mediehøjskolen (tidl. Den Grafiske Højskole). Fællesnavnet er nu Danmarks Medie- og Journalisthøjskole.

Rektorer på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole 
 1994-2007: Kim Minke
 2007-2007: Jens Otto Kjær Hansen (konstitueret)
 2007-2011: Anne-Marie Dohm
 2011-2019: Jens Otto Kjær Hansen
2019-2021: Trine Nielsen
2021-2022: Jens Grund (konstitueret)
2022-: Julie Sommerlund

Eksterne henvisninger 

 Danmarks Medie- og Journalisthøjskoles hjemmeside

Journalistik
Uddannelsesinstitutioner i Aarhus
Smertebehandling

Smertebehandling er den gren af medicinen, som beskæftiger sig med smerter. Ukomplicerede smertetilstande behandles af alle læger. Mere komplicerede smertetilstande behandles ofte af speciallæger eller på smerteklinikker.

Kroniske smerter som følge af ikke-malign sygdom kan ikke behandles med medicin alene, da der er tale om en kompleks bio-psyko-social tilstand. Smerterne omfatter sygdomme med nociceptive eller neurogene elementer – eksempelvis slidgigt, leddegigt, diabetisk neuropati og fantomsmerter, men også tilfælde, hvor årsagen til den kroniske smerte ikke kan fastslås.

Det faglige grundlag for medikamentel behandling er bedst dokumenteret hos patienter med kendt smerteætiologi. Som udgangspunkt består basisbehandlingen af paracetamol – gerne i form af præparater med protraheret effekt og derudover information om, at paracetamol ”ikke bare er hovedpinepiller”, ligesom dosis (4 g dagligt) hverken skal over- eller underdrives. Er effekten ikke tilstrækkelig, kan man, såfremt der er et inflammatorisk element i smerten, supplere med eller skifte til et NSAID-præparat. NSAID bør kun bruges kortvarigt og kun, når der ikke er gastrointestinale eller kardiovaskulære kontraindikationer og risikofaktorer.

Opioider 
Er der behov for yderligere medikamentel behandling, er næste valg tramadol – et opioid med beskeden risiko for tilvænning og misbrug. Generisk tramadol tolereres generelt godt af de fleste, men ældre kan dog få generende bivirkninger. Sekundære analgetika i form af tricykliske antidepressiva i lav dosis og antiepileptika er også en mulighed. Derimod er generisk kodein ikke særlig effektivt, ligesom det ofte medfører obstipation.
Er smerterne fortsat ikke behandlet tilstrækkeligt, er næste trin et stærkt virkende opioid, der dog næppe bør anvendes til patienter, hvor årsagen til smerterne er ukendt.

Før eventuel opioidbehandling af kroniske ikke ondartde smerter skal der tages stilling til, om der er tale om opioidfølsomme, nociceptive smerter. Er dette tilfældet, kan behandlingen føre til lindring, ligesom funktionsevnen (socialt, psykisk og fysisk) kan forbedres. Derudover er det vigtigt at monitorere den medicinrelaterede adfærd, så uhensigtsmæssig brug opdages tidligt. 

Vedvarende smerter behandles med depotopioid med faste dosisintervaller, hvorimod korttids virkende opioid kan bruges ved gennembrudssmerter eller belastningsrelaterede smerter. Endvidere bør kroniske smertepatienter, hvor årsagen er uklar, ikke behandles med polyfarmaci, men basisbehandles med paracetamol. I nogle tilfælde kan man dog efter grundig vurdering eventuelt supplere med et NSAID-præparat, sekundært analgetika og svagt opioid.

Konklusion 
Det er vigtigt, at årsagen til patientens smerter klarlægges, og at behandlingsstrategien lægges herudfra. Gøres dette konsekvent, har man som læge gjort sit til, at de rigtige patienter behandles med opioid, hvorved man undgår unødigt misbrug.

Se også 
IASP

Eksterne links 

 Girl who feels no pain could inspire new painkillers. New Scientist 2013

Medicinske behandlinger
Anæstesiologi
Smerteklinik

En smerteklinik er en specialafdeling, hvor man behandler komplicerede smertetilstande på et tværfagligt grundlag. Det vil sige i et samarbejde mellem læger, psykologer, fysioterapeuter, ergoterapeuter og sygeplejersker.

Lægevidenskab
Arikapu (sprog)

Arikapú er et indianersprog i Rondôndia i Amazonasjunglen med kun 2 nulevende sprogbrugere, begge ældre mennesker. Arikapú tilhører yabuti-sprogstammen.

Den hollandske feltarbejder Hein van der Voort har lavet sproglig dokumentationsarbejde og sprogbeskrivelse af Arikapú-sproget.

Amerikanske sprog
Sprog i Brasilien
Rondônia

Rondônia er en brasiliansk delstat, der grænser op til Bolivia. Hovedbyen er Porto Velho

Referencer

Eksterne henvisninger 

Delstater i Brasilien
Pragmatik (lingvistik)

Pragmatik beskriver her et lingvistisk emne. Pragmatik i sprogstudiet handler om hvordan sprog bruges i mundtlig interaktion.

Sprogbrugsvidenskab, der omfatter kommunikationsvidenskab, sociolingvistik og psykolingvistik, er af nogle anset som en underafdeling af pragmatik.

Sproghandlinger 
I pragmatik taler man om forskellige sproghandlinger. Når vi ytrer os, ændrer vi på vores egen og andres virkelighed. Når man fortæller folk om hvad der f.eks. er sket på ens arbejde, eller når man fortæller om hvordan man har det, så griber man ind i og forandrer andre menneskers viden om verden. På den måde udvider og begrænser vi hinandens mulighed for at handle, både fysisk og i sproget. Med hver ytring vi frembringer sætter vi vores aftryk på verden. Derfor kan vi se enhver ytring som en sproghandling. Overordnet kan der udføres tre typer sproghandlinger:
 
 Selvfremstillende sproghandlinger. Her udtrykker vi vores følelser og holdninger, og giver udtryk for vores behov og ønsker. Eksempler: ’Du ser godt ud’, ”Jeg kan ikke lide lever”.
 
 Regulerende sproghandlinger. Her forholder vi os til andre, forhører os, dirigerer, forpligter os og giver ordrer. Eksempler: ’Lad være med at støje!’, ’Jeg lover at komme’.

 Informerende sproghandlinger. Her forholder vi os til verden omkring os, fremsætter påstande om den, giver oplysninger om den. Eksempler: ’Håndværkeren kommer i morgen’, ’Vi har ferie fra på mandag’.

Der er nogle sproghandlinger som kun bestemte personer med en bestemt funktion kan udføre. For eksempel skal det være en præst der døber børn, og han skal udtale nogle ganske bestemte ord, ’Jeg døber dig i Faderens, Sønnens og Helligåndens navn’, før der er tale om en rigtig dåb. På samme måde skal dommeren formulere sig på en bestemt måde: ’Thi kendes for ret… ‘, før der er tale om en dom. Vi kan ikke som enkeltindivider ændre disse ritualer.

Se også 
 Talehandling

Litteratur 
 Jensen, Karsten Klint (1992) Filosofi; Politikens bog om moderne videnskabsteori s. 186-193
 Kemp, Peter (1972). Sprogets dimensioner. Nr. 65 i serien Berlingske leksikonbibliotek. . .
 Austin, J. L. (1997) Ord der virker. oversættelse og indledning af John E. Andersen og Thomas Bredsdorff. Moderne tænkere. Gyldendal, 1997. Originaltitel: How to do things with words, 1955. DK5=12. 
Den engelskfødte sprogfilosof J.L. Austins noter med tanker om sproget som handling og som socialt fænomen.

Kilder 

Retorik
Socialpsykologi
Kinesisk (sproggruppe)

Kinesisk er en sproggruppe i den sino-tibetanske sprogfamilie, hvor mandarin er det sprog eller den dialekt der har flest sprogbrugere. 
Andre store kinesiske sprog:Gan, Wu, min, hokkien, hakka, xiang (sprog), kantonesisk.

Skriftsproget kan følges 3500 år tilbage. Det blev oprindeligt brugt til spådomskunst og administration ved hoffet under Shāng-dynastiet. Skrifttegnene var oprindelig billeder (piktogrammer) af naturfænomener, men senere under Zhōu-dynastiet begynte man at bruge dem fonetisk ved at ideogrammer som rimede blev lånt for at skabe tegn for abstrakte fænomer. Fra da af blev de fleste nye tegn skabt ved at sammensætte en del som kategoriklassificerede tegnet, "en radikal", med et tegn som gav et hint om udtalen, "et fonetikum". Omkring 90 % af alle kinesiske skrifttegn er rent abstrakte sammensætninger af radikal-element og fonetikum. Derfor er det en udbredt myte at tro, at kinesiske tegn er forvanskede billeder af fænomener i virkeligheden. (Selv om under 10 % af tegnene oprindeligt har været billeder. Som for eksempel 口 kǒu, mund; 人 rén, menneske; 女 nǚ, kvinde) 

Under Qín-dynastiet i 210-tallet f.Kr. blev tegnene standardiseret. Tegnene fik da navn efter det næste dynasti, Hàn-dynastiet og hedder i dag Hanzi-tegn ("Hàn-folkets skrifttegn"). Dette skriftsprog holdt sig nogenlunde stabilt i form af Klassisk kinesisk frem til en reform i slutningen af 1950'erne, da antallet af strøg blev reduceret efter model fra vanlige håndskriftformer. Praktisk talt alt som udgives i Fastlands-Kina er skrevet med disse forenklede skrifttegn, mens Taiwan (og til en vis grad Singapore, Hongkong og de eksilkinesiske miljøer) har holdt fast på de traditionelle skriftteg. Hànzi-tegn er også udgangspunkt for det japanske skriftsprog Kanji. 

En udbredt misforståelse er, at et skrifttegn altid står for et ord. Et skrifttegn står altid for én stavelse, ikke nødvendigvis for et ord. De fleste ord har to stavelser, nogle kun én og enkelte tre eller fire.

Oversigt over de største sproggrupper
Japansk (sprog)

er et østasiatisk sprog af den japonisk (japansk-ryukyuisk) gruppe, der tales af ca. 125 mio mennesker, primært i Japan, hvor det er nationalsproget. Japansk er et agglutinerende sprog.

Klassisk japansk, eller sen-klassisk japansk er betegnelsen for det japanske sprog, som kendetegner Heian-perioden fra 794 til 1185, og forløberen for det klassiske japanske sprog (dvs. sproget før år 794 betegnes det gammel-klassiske japanske sprog.

Skriftsystem
Japansk skrives med en kombination af 3 forskellige typer tegn: 
 Kanji (漢字 kanji) som der findes i tusindvis af. De stammer oprindelig fra kinesiske tegn, men i takt med tiden har brug og læsemåder ført til betydelige forskelle imellem de to sprog. Mange kanji kan læses på flere måder eller på samme måde, og i tekster for børn og udlændinge, ved navne samt ved sjældne tegn og uvante læsemåder suppleres de derfor ofte af furigana, små hiragana eller katakana, der angiver den relevante læsemåde.
 Hiragana (ひらがな, 平仮名, hiragana) som er et simpelt fonetisk alfabet, hvor hvert tegn repræsenterer en stavelse. Det bruges især til tekster for børn og udlændige, til ord hvor der ikke findes kanji, som partikler i sætninger og til angivelse af læsemåder.
 Katakana (カタカナ, 片仮名, katakana), som er et tilsvarende fonetisk alfabet med samme grundlæggende struktur som hiragana. Det har imidlertid en del flere kombinationsmuligheder, da det især bruges til fremmedord og udenlandske navne.

Hiragana og katakana kaldes under et for kana.

Derudover bruges også latinske bogstaver (ローマ字 Roomaji).

Eksterne henvisninger 

 Introduktion af Klassisk-Japansk Wikipedia. 
 Japanske Danmark – Dansk hjemmeside om Japan
 Københavns Universitet: Japanstudier
Flashback

Flashback er psykologisk at genopleve en tidligere begivenhed.

I diverse kunstformer, bl.a. film eller bøger, anvendes flashbacks til f.eks. at fortælle en figurs tidligere oplevelser, eventuelt med relevans for den aktuelle situation eller plottet.

Tid
Psykologi
Fortællerteknik
Ekstrem havbølge

Ekstreme havbølger eller monsterhavbølger er relativt store og spontane havoverfladebølger, som kan sænke op til middelstore skibe. De blev før nytårsnat 1995 anset for at være en myte, men er i dag et almindeligt anerkendt fænomen. ESA satelliter,
 
Project MaxWave,
 
og GKSS Research Centre har bekræftet, at disse op til 30 meter høje bølger eksisterer.

De kan have været årsag til havgående skibes uforklarlige forsvinden. Der har været spekulationer om, at skoleskibet Københavns forlis skyldtes en sådan bølge.

En ekstrem havbølge er ikke det samme som en tsunami.

Historie 
Det er normalt for stormhavbølger at nå 7 meters højde; under ekstreme betingelser kan sådanne havbølger nå 15 meters højde. Igennem århundreder har maritim folklore fortalt om eksistensen af massive havbølger på op til 30 meters højde, som kunne dukke op i havet uden varsel, mod havstrømmen og med en anden bølgeretning og ofte i klart vejr.

Den første videnskabeligt anerkendte ekstreme havbølge blev målt på den norske boreplatform Draupner-E nytårsnat 1995. Her blev almindelige stormhavbølger målt til at være 12 meter, men med en enkelt undtagelse på 26 meter.

Som et eksempel blandt mange fik to skibe (Caledonian Star og Bremen) ødelagt deres kommandobroer i Sydatlanten af en 30 meter høj ekstrem bølge marts 2001.

En anden hændelse skete, da krydstogtsskibet Norwegian Dawn blev ramt af en ekstrem bølge kl.6-6.30 den 15. april 2005.

Ekstreme havbølger siges at bestå af en næsten lodret væg af vand med en dyb forløber, som virker som et havhul for skibet.
 
Et skibsskrog, som møder en ekstrem havbølge af en sådan styrke, antages ikke at kunne klare det – skroget er ikke bygget til det, og skibet vil normalt synke på sekunder efter et møde med en ekstrem havbølge.

Videnskaben har gennem længere tid afvist eksistensen af ekstreme havbølger, fordi den daværende lineære teori statistisk kun sandsynliggjorde havbølger på mere end 15 meters højde én gang hver 10.000 år.

 
Det viser sig, at høje bølger (f.eks. mere end 27 meter) sandsynligvis er ret almindelige i forbindelse med orkaner.

Satellitbilleder har i de senere år videnskabeligt bekræftet, at havbølger med 30 meters højde er mere almindelige, end statistikken for den lineære teori forudsiger. Faktisk forekommer de ekstreme havbølger mange gange hvert år.
 
Dette har forårsaget en revision af årsagen til de ekstreme havbølgers eksistens.

En ekstrem havbølge er kun et lokalt fænomen, som kun optræder langt ude på dybt hav.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 

 Modellering av ekstreme havbølger og havbølgeklima på mesoskala 
 (matematisk) MaxWave: Work packages 
 Rogue Waves 2004 , Rogue Waves 2000 
 Monsterbølger , webside om fænomenet fra DMI

Vandbølger
Kaosteori
Skrog

Et skrog er i skibsterminologi betegnelsen for skibets "krop".

skrog, et skibs eller en båds hoveddel. Skrogets form er fastlagt ved linjetegningen. Undervandsskroget er af stor betydning for fremdrivningsforholdene, overvandsskroget for sødygtigheden, mens fartøjets stabilitet afhænger af begge. I store skibe er skrogets indre opdelt med dæk og skotter.

Skibsterminologi
Jomfru Marias ubesmittede undfangelse

Jomfru Marias ubesmittede undfangelse () er den romersk-katolske lære, at Jomfru Maria fra det øjeblik, hun blev undfanget (altså inden hun blev født), var fri for arvesynd.

I pavebullen Ineffabilis Deus af 1854 fastslog pave Pius IX dogmet om Jomfru Marias ubesmittede undfangelse. Baggrunden for bullen var den tiltagende mariafromhed, der blomstrede i begyndelsen af det 19. århundrede, under  restaurationen af den katolske kirke. Under den er mange tilsynekomster af Jomfru Maria. Den mest kendt Maria-åbenbaring fandt sted i Lourdes, hvor Maria skulle have vist sig 16 gange for bondepigen Bernadette Soubirous.

Allerede Jakobs Forevangelium betoner stærkt Marias syndfrie natur.

Folkelig fromhed udtrykker det ved at sige, at Maria er den ubesmittede undfangelse.

I katolsk ikonografi er den ubesmittede undfangelse betegnelsen for visse Maria-billeder.

Eksterne henvisninger

Se også 
 Mariæ bebudelsesdag
 Jomfrufødsel

Romerskkatolske kirke
Undfangelse