kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bornholm Rundt (cykelrute)

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q52667013",
  "properties": {
    "title": "N5 Bornholm rundt",
    "stroke": "#086d0c",
    "stroke-width": 3
  }
}
]

Bornholm Rundt er en national cykelrute (N10), som omkranser hele klippeøen. Ruten har en officiel længde på 105 km, hvilket gør den til den korteste af Danmarks nationale cykelruter. Bornholm Rundt er således også den eneste nationale cykelrute, der består af en rundstrækning inden for samme kommune. Desuden afviger afmærkningen af ruten fra normen ved at skiltene har en grøn baggrund i stedet for den blå baggrund, der benyttes på de øvrige nationale cykelruter.

Cykler man ad Bornholm Rundt cykelruten i urets retning med start i Rønne passeres først Hasle, Allinge og Sandvig. Lige før sidstnævnte nås kan man eventuelt tage en afstikker til Hammershus Slotsruin - Nordeuropas største borgruin. Strækningen indeholder nogle af Bornholms stejleste stigninger, hvorfor der nogle steder er lavet trapper i siden af cykelstien.

Der er også nogle seje stigninger på den næste del af cykelruten langs Bornholms nordøstlige kyst. Der er heldigvis gode undskyldninger for at holde pauser undervejs, da man på dette stræk passerer nogle af øens største seværdigheder såsom Helligdomsklipperne og lige herved Bornholms Kunstmuseum. Omtrent halvvejs nede ad kysten går cykelruten for eksempel også gennem Gudhjem, som den lokale turistorganisation kalder for "Danmarks eneste bjergby".

Efter Svaneke forsætter cykelrute 10 sydpå mod Nexø og dernæst Dueodde, Bornholms mest kendte badestrand. Det sidste stykke tilbage mod Rønne langs øens sydlige kyst går ruten gennem næsten helt fladt agerland forbi Bornholms Lufthavn.

Det årligt tilbagevendende motionscykelløb Bornholm rundt på cykel følger i hovedtræk N10.

National cykelrute 10 blev i 2019 optaget i det europæisk netværk af langdistance-cykelruter, EuroVelo. Rundturen på Bornholm indgår således nu som en del af EuroVelo 10 (Østersøruten).

Eksterne henvisninger

Kort over ruten på Waymarked Trails

Referencer

Nationale danske cykelruter
Tara Buckman

Tara Buckman (født 1. oktober 1956) er en amerikansk skuespiller.

Eksterne henvisninger
 

Personer fra Pensacola
Skuespillere fra Florida
Christian Friis (atlet)

Christian Friis (født 1973) er dansk tidligere løber. 

Friis begyndte at løbe som 13 årig i 1986. I 1992 deltog han på junior holdet ved VM cross i Boston. Yderligere har han været nummer tre på den danske maraton rangliste i 1996 med tiden 2:22:08 i Berlin Marathon. 

I 1997 rejste han til USA for at løbe og tage en uddannelse som journalist og en master i kommunikation og marketing. Efter et år på University of Memphis, flyttede han til Hawaii Pacific University i 1998 og blev West Regional Mester i cross. Efter Friis havde afsluttet sin uddannelse begyndte han, at stå for træningen af universitets cross holdet i otte år indtil han flyttede tilbage til Europa. 
Friis træner sine løbere efter Arthur Lydiards principper.    

Friis er sportschef i Københavns Idræts Forening og redaktør for Run Denmark.

Personlige rekorder 
800 meter: 1:59:96 
1500 meter: 4:01.10
3000 meter: 8:31:10
5000 meter: 14:51
10km landevej: 30:20
Halvmaraton: 1:07:11
Maraton: 2:22:08

Maratonløbere fra Danmark
Langdistanceløbere fra Danmark
MGP 2020

MGP 2020 var den 20. årlige MGP-sangkonkurrence for håbefulde sangere i alderen 8 til 15 år, der blev afholdt den 29. februar 2020.

De 8 finalister blev afsløret den 10. Februar 2020. For første gang siden 2001 var der kun 8 deltagere i stedet for 10.

Konkurrencen blev vundet af Liva som fik 37% af seernes stemmer.

Deltagere

Superfinale 
I superfinalen skulle de tre mest populære fra første runde synge igen, og seerne stemte endnu engang, hvorved konkurrencens vinder blev fundet.

2020
Begivenheder i 2020
Ingerd af Regenstein

Grevinde Ingerd af Regenstein  født cirka 1200 på Møn død 8 juli 1257, var en betydelig dansk jordejer og kirkelig velgører af uradelsslægten Hvide. 

Ingerd var datter af tidens største jordejer, Jacob Sunesen af Møn og niece til Anders og Peder Sunesen. Og hun var søster til Peder Jacobsen, som afløste Peder Sunesen som biskop i Roskilde 1214. Ingerd var gift to gange, først gang med kong Valdemar Sejrs marsk, Anders Tokeson Hvide, og gifter sig efter hans død med grev Konrad 3. af Regenstein i Harzen. Da hendes sidste mand døde cirka 1253, rejste hun tilbage til Danmark, og slog log sig ned på sine store godsbesiddelser ved Tryggevældegården syd for Køge. Hun kaldes derfor også Ingerd af Hårlev.

Både hendes far Jacob Sunesen og ægtemanden Anders Tokeson Hvide deltog i 1224 i forhandlinger om frigivelse af kong Valdemar den Unge fra schwerinsk fangenskab, hvor grev Konrad af Regenstein, som hun senere blev gift med, deltog på schwerinsk side.

Ingerd blev grebet af datidens nye tiggerordners formidling af det kristne budskab på, især franciskanernes, og var en betydende donor til både gråbrødre, sortebrødre og clarisser. Hun gav 1238 tiggermunkene byggegrunde i København, Næstved og Kalundborg. Hun skænke även en grund med gård til gråbrødrenes kloster i Roskilde. Hun donerede også i 1256 midler til etablering af Sankt Clara Kloster i Roskilde og 1257 modtog hun af Pave Alexander 4. en pavelig tilladelse til at indtræde i ordenen uden at aflægge fattighedsløfte. 
For at sikre driften skænkede hun selv en del landsbyer til klostret Roskilde heriblandt Hårlev, Endeslev, Lille Linde, Lille Tårnby, Aggerup, Lystrup og Ammerup og lod opføre kirker i de største af landsbyerne. Hun havde 100 gårde at forære væk, og da hun muligvis var barnløs, var det klostrene, hun ville betænke. Hun forærede alt i alt så meget væk i sit testamente 1256, at hendes slægtninge af Hvideslægten krævede noget af det tilbage. Efter hendes død lykkedes det dem gennem retssager at få delvis held med deres krav. 
Blandt Ingerds gaver til Clara Kloster var godset omkring Tryggevælde, men hendes slægtninge lagde sag an, så godset i stedet tilfaldt brodersønnen Johannes Jensen og søsteren Cecilie. 

Ingerd døde 1257, før Sankt Clara Klosteret var færdigt, og blev begravet i Gråbrødre Kirke i Roskilde og hendes grav ligger på et ukendt sted på Gråbrødre Kirkegård.

Se også 
Slægten Hvide
Slægten Hvides ejendomme

Kilder 
 Roskilde historie
 Dansk kvindebiografisk leksikon:  Ingerd Jakobsdatter

Danskere i 1200-tallet
Personer fra Møn
Slægten Hvide
Godsejere fra Danmark
Limfjordsruten

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q52666777",
  "properties": {
    "title": "Limfjordsruten",
    "stroke": "#e63419",
    "stroke-width": 3
  }
}
]
Limfjordsruten, der også er kendt som national cykelrute 12 (N12), udgør en 610 km lang rundstrækning omkring Limfjorden, Danmarks største fjordområde. Cykelruten der strækker sig gennem bakke- og fjordlandskaberne fra Hals i øst til Thyborøn i vest, blev indviet i foråret 2002, Ruten er dannet ved at sammenkæde flere eksisterende regionale cykelruter såsom Ertebølle-ruten (regionalrute 36) og har undervejs berøring med temaruterne Snapseruten og Gourmetruten. Ruten blev oprettet i et samarbejde mellem tre af datidens amter (Nordjylland, Viborg og Ringkøbing) og den lokale turistorganisation, Netværk Limfjorden, som heller ikke eksisterer længere.

Størstedelen af Limfjordsruten går ad cykelstier, grusveje samt mindre befærdede, men asfalterede veje. To færgeoverfarter binder ruten sammen: Thyborøn-Agger i vest og Hals-Egense i øst. Vil man afkorte turen omkring Limfjorden, er der desuden mulighed for at skyde genvej adskillige steder undervejs via broer eller færger.

Eksterne henvisninger
Kort over ruten på Waymarked Trails

Referencer

Nationale danske cykelruter
Gråbrødre Kloster (København)

Gråbrødre Kloster i København som husede Franciskanerordenen også kaldet Gråbrødrene er et tidligere kloster som som lå hvor Gråbrødretorv er nu.

Gråbrødre Klosteret blev oprettet 1238 af tyske franciskaneremunke. Grevinde Ingerd af Regenstein skænkede sin gård i samme bydel til klosteret. Klosterens hovedbygning lå ud til Klosterstræde. Det var det vigtigste franciskanerkloster i Danmark, men det blev ødelagt under Reformationen. Den 25. april 1530 blev klosteret nedlagt og rigsråd Corfitz Ulfeldt byggede efterfølgende sin gård på en del af klostergrunden.

Klosterbygningerne blev delvist revet ned, men enkelte dele er bevaret, f.eks. i kælderen til Gråbrødretorv 11 (Restaurant Peder Oxe), hvor der findes en mur der stammer fra klosterets fængsel. Under nabohuset i nr. 13 kan man se rester af murværket fra herberget.

Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Franciskanske klostre
Tidligere danske klostre
Indre By (København)
Camilla Wandahl

Camilla Wandahl (født 9. juli, 1986) er en dansk forfatter. Hun er uddannet folkeskolelærer med linjefag i dansk, tysk og billedkunst fra N. Zahles Seminarium i København. Hendes debutroman, Hjerte i vente, udkom i 2009.

Bibliografi 
Camilla Wandahl har skrevet følgende bøger:

 Før og efter Selma, 2018
 Sprækker i virkeligheden – 8 uhyggelige historier fra fantasiens mørke kroge, (i samarbejde med Caroline Ørsum), 2018
 Tvillingefuglene, (i samarbejde med Kirsten Wandahl), 2017
 Alt om at være pige 3. Når alt føles som teater, 2017
 Forræderiske hjerter, (i samarbejde med Sandra Schwartz), 2017
 Troldegrene, (i samarbejde med Anna Margrethe Kjærgaard), 2017
 Alt om at være pige 2. Mens alle andre kysser, 2017
 Et stykke af månen, 2016
 Alt om at være pige 1. Når alle andre (end mig) har fået dét, 2016
 Til min bedste veninde i verden, 2015
 Havets Tåre (samleudgave), 2015
 Havets Tåre 3. Sjælens Bånd, 2015
 Veninder for altid 1-4 (samleudgave), 2014
 Som en tikken under huden, 2014
 Havets Tåre 2. Hjertets Kald, 2014
 Søstre på De Syv Have 6. Den Iskolde Heks, 2014
 Søstre på De Syv Have 5. Det Lilla Monster, 2014
 Ask Konge Taber, 2013
 Havets Tåre (1), 2013
 Søstre på De Syv Have 4. Den Kolde Nøgle, 2013
 Søstre på De Syv Have 3. Den Røde Slange, 2013
 Søstre på De Syv Have 2. Den Magiske Storm, 2012
 Veninder for altid 7. Tøse-sjov, 2012
 Veninder for altid 6. Hunde-ballade, 2012
 Veninder for altid 5. Drenge-kaos, 2011
 Veninder for altid 4. Tammy, 2011
 Veninder for altid 3. Ane, 2010
 Veninder for altid 2. Jose, 2010
 Veninder for altid 1. Ji, 2010
 Et blodigt spil, 2010
 Så fandens forelsket, 2009
 Hjerte i vente, 2009

Referencer 

Dansksprogede forfattere fra Danmark
Børnebogsforfattere fra Danmark
Gråbrødre Kloster (Kalundborg)

Gråbrødrekloster var et franciskanerkloster i Kalundborg stiftet 1239 af grevinde Ingerd af Regenstein; dets kirke blev dog først indviet 1279. Klosteret lå på den senere Kalundborg Ladegårds plads, umiddelbart nord for slotspladsen. Den tilladelse, Valdemar Atterdag 1361 indhentede hos paven til at måtte flytte det, fordi det lå for nær ved Kalundborg Slot, kan således ikke være benyttet. I klosteret fandt flere gange ordenskapitler sted, og dels her, dels under et lindetræ på klosterets kirkegård holdt kongerne af og til retterting. I 1517 indførtes den strengere ordensregel, observantsen. Den sidste guardian, Melchior Jensen, fremskyndede selv klosterets ophævelse; påvirket af Luthers lære tillod han lensmanden på Kalundborg Slot efter Mogens Gøyes ordre at jage munkene væk i 1532 og blev til tak herfor den første evangeliske præst ved Kalundborg Vor Frue Kirke (fra 1540 ved Raklev Sogn). Kort efter blev klosteret omdannet til ladegård for slottet, og efter at dette var nedbrudt, blev gården 1664 tilskødet den rige hollænder Gabriel Marselis.

Noter 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Kalundborg
Klostre i Danmark
Gravkirker
Kalundborg
Gråbrødre Kloster (Næstved)

Gråbrødre Kloster var et franciskanerkloster i Næstved cirka 1240-1536, hvor Axeltorv senere kom til at ligge. Det blev oprettede grevinde Ingerd af Regenstein. I 1533 blev klostret besat af Mogens Gøye og byens borgere. Efter reformationen blev klostret skænket til byen af kong Christian 3., hvorefter det blev revet ned. Den tilhørende kirke blev ligeledes fjernet i 1553, og der blev opstillet en kag, hvor kirkens alter tidligere havde stået.

Noter 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Næstved
Klostre i Danmark
Næstved
Dorthe Boe Danbjørg

Dorthe Boe Danbjørg (født 31. oktober 1975) er næstformand i Dansk Sygeplejeråd.

Biografi 

 Hun er uddannet sygeplejerske i 2000.
 Tillidsrepræsentant på børneonkologisk afdeling, 2001-2004
 Politisk aktiv i DSR, 2003-2007 og 2017 – nu.
 Forfatter til debatbogen Sygeplejens vilkår i det danske sundhedsvæsen, 2003.
 Kandidat i sygepleje, 2007.
 Børnepolitisk aktiv, bl.a. som formand for forældreforeningen FOLA, 2010-2016.
 Ph.d. i sundhedsvidenskab, 2015
 Orlov fra en stilling som forskningssygeplejerske på Hæmatologisk afdeling, OUH, og uddannelsesleder på kandidat-uddannelsen i Klinisk Sygepleje, SDU.

Referencer 

Sygeplejersker fra Danmark
Valborg Borchsenius

Valborg Bodil Emilie Borchsenius, født Jørgensen den 19. november 1872 i København, død den 5. januar 1949, var en dansk balletdanser, kongelig solodanserinde og balletinstruktør. Hun var 1896-1908 gift med Johannes Guldbrandsen og fra 1908 med overregissør og skuespiller ved Det Kongelige Teater Kaare Borchsenius.

Valborg Borchsenius var født den 19. november 1872 til instrumentmager Jørgen Adolf Jørgensen (1822-1900) og Christiane Pouline Engelund (1835-90).

Hun blev optaget på balletskolen på Den Kongelige Ballet i 1879. Hun medvirkede som balletbarn ved førsteopførelsen af Henrik Ibsens Et Dukkehjem med Betty Hennings i hovedrollen. I 1880'erne og 1890'erne var Borchsenius en af ballettens mest benyttede danserinder. Hendes egentlige debut som solodanser kom i 1891 med partiet som Sylfiden. Hun blev i 1895 udnævnt til solodanserinde. hun optrådte for sidste gang på scenen i 1918.

I 1918 modtog hun Ingenio et arti.

Hun fungerede som vejleder og rådgiver vedrørende Bournonvillestilens særlige kendetegn. Igennem mange år optrådte hendes navn i programteksterne for iscenesættelser af Bournonvillerepertoiret. Under iscenesætterens navn stod anført "Med bistand fra Valborg Borchsenius". I mange år arbejdede Borchsenius med at nedskrive de vigtigste balletter i Det Kgl. Teaters repertoire. På Harald Landers opfordring, blev hendes skrivestilling gjort officielt. Hun udviklede et notationssystem for at skrive både trin og håndbevægelser til i alt 12 Bournonvilleballetter. De sirlige notesbøger med hendes nedskrivninger opbevares i dag på Det Kgl. Teaters arkiv og bibliotek.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Ballerinaer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Perdaxius

Perdaxius (sardisk: Perdàxius) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 98 meters højde og har 1.455 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 29,5 km² og grænser til kommunerne Carbonia, Narcao, Tratalias og Villaperuccio.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Perfugas

Perfugas (sardisk: Pèifugas, Pèlfica) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 90 meters højde og har 2.383 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 60,88 km² og grænser til kommunerne Bortigiadas, Bulzi, Chiaramonti, Erula, Laerru, Martis, Santa Maria Coghinas og Tempio Pausania.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Pimentel

Pimentel (sardisk: Pramantèllu) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 154 meters højde og har 1.171 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 14,97 km² og grænser til kommunerne Barrali, Guasila, Ortacesus og Samatzai.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Piscinas

Piscinas (sardisk: Piscìnas) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 66 meters højde og har 857 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 16,89 km² og grænser til kommunerne Giba, Masainas, Santadi, Teulada, Tratalias og Villaperuccio.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Ploaghe

Ploaghe (sardisk: Piàghe) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 427 meters højde og har 4.538 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 96,27 km² og grænser til kommunerne Ardara, Chiaramonti, Codrongianos, Nulvi, Osilo og Siligo.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Pompu

Pompu (sardisk: Pòmpu) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 147 meters højde og har 257 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 5,32 km² og grænser til kommunerne Curcuris, Masullas, Morgongiori, Simala og Siris.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Porto Torres

Porto Torres (sardisk: Posthudòrra, Portu Tùrre, Poltu Tùrri) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 5 meters højde og har 22.306 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 104,41 km² og grænser til kommunerne Sassari.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Portoscuso

Portoscuso (sardisk: Portescùsi) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 6 meters højde og har 5.150 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 38,09 km² og grænser til kommunerne Carbonia, Gonnesa og San Giovanni Suergiu.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Posada

Posada (sardisk: Pasàda) er en by og en kommune (comune) i provinsen Nuoro i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 37 meters højde og har 2.967 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 32,77 km² og grænser til kommunerne Budoni, Siniscola og Torpè.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Nuoro
Pozzomaggiore

Pozzomaggiore (sardisk: Pottumajòre, Pottumaggiòre) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 438 meters højde og har 2.617 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 78,77 km² og grænser til kommunerne Bosa, Cossoine, Mara, Padria, Semestene, Sindia og Suni.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Putifigari

Putifigari (sardisk: Potuvìgari) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 267 meters højde og har 729 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 53,10 km² og grænser til kommunerne Alghero, Ittiri, Uri og Villanova Monteleone.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Riola Sardo

Riola Sardo (sardisk: Arriòra) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 9 meters højde og har 2.151 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 48,11 km² og grænser til kommunerne Baratili San Pietro, Cabras, Narbolia, Nurachi og San Vero Milis.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Sagfjorden (Hamarøy og Steigen)

Sagfjorden (lulesamisk: Rivtagvuodna) er en fjordarm af  Vestfjorden som går omkring 30 kilometer i østlig retning mellem Hamarøy og Steigen kommuner i Nordland  fylke i Norge, fra Nordhamran på Engeløya til Tømmerneset.

Fjorden har forbindelse til Vestfjorden via tre sunde; Økssundet i nord (9,6 km), Skagstadsundet i midten (13 km) og Flagsundet som går fra Skjettenfjorden som det sydligste (16 km).

Sagfjordens geografi 
Sagfjorden er omtrent 10 kilometer bred mellem Dyping og  Finnøya og smalner gradvis ind til ca. 1,3 kilometer i Hopen, nord for Langosen. Ved Veggfjellan går fjorden i en bue og fortsætter mod syd ind til fjordbundnen ved Tømmerneset. Dybden varierer fra over 600 meter ved Økssundet til omkring 200 meter ved Veggfjellan. Bolsøygalten er et skær omtrent midt mellem  Nes og Dyping. Nord og nordvest for skæret er havet forholdsvis lavvandet i et over 30 km² stort område mellem øerne syd for Finnøya og Ness.

Fjordarme 
Sagfjorden har to fjordarme på Steigensiden i syd og to på Hamarøysiden i nord:
 Skjettenfjorden går mod sydvest  fra Dyping mod Flagsundet og  Bogen. 
  Straumfjorden går i syd-sydvestlig retning fra indløbet mellem Hamnberget og Sirines.
  Innhavet har indløb mellom Finnøya og  Straumsnesøya.
 Kaldvågfjorden med indløb via Nesstraumen mellem bygderne Nes og  Finnøy.

Vige og bugter 
Fra sydvest til sydøst ligger Dypingpollen (Dyping-Mortensstrand), Skranstadosen (Mortenstrand-Skranstad) og Forsbukta.
Fra nordvest til Tømmerneset ligger Karlsøybotn (Håkonhals-Karlsøy), Straumsnesvika (Straumsnesøya-Innhavet) og Hopen (indenfor Langosen, mod Tømmerneset), hvor  Sagelva har sit udløb.

Øer og holme

Bebyggelser

Innhavet ligger i nordøstenden af Sagfjorden.  Langs sydsiden af fjorden og langs Finnøy-kysten er der en spredt befolkning. 
 Bogøy ligger på østsiden af Flagsundet og sydvestenden af Skjettenfjorden, mens Skutvik ligger på sydøstsiden af Økssundet.

Trafik
 Fylkesvej  662 går fra Innhavet til Finnøy langs nordsiden.
 Fylkesvej  835  går langs sydsiden.
 Otte – ni km af Europavej E6  går langs østsiden, fra Tømmerneset til Innhavet.
 Bilfærge fra Skutvik, nordover i Økssundet, til Svolvær.
  NEX' hurtigbådrute mellem Svolvær og Bodø krydser Sagfjorden mellem anløbene Skutvik og Bogøy. 
 Mellem 1957 og 1990 gik der bilfærge over Sagfjorden mellem Skutvik og Bogøy.

Kilder og henvisninger 

 Innhavets side
 Steigen kommune. Officiel hjemmeside
 Hamarøy kommune. Officiel hjemmeside
 NRKs nett-tv: Ut i naturen :«Drømmen om det uendelige, en rejse tilbage til Husøyvær».

Fjorde i Nordland
Hamarøy

Steigen
Romana

Romana (sardisk: Rumàna) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sassari i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 267 meters højde og har 543 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 21,60 km² og grænser til kommunerne Cossoine, Monteleone Rocca Doria, Padria, Thiesi og Villanova Monteleone.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sassari
Ruinas

Ruinas (sardisk: Arruìnas) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 359 meters højde og har 667 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 30,46 km² og grænser til kommunerne Allai, Asuni, Mogorella, Samugheo, Siamanna, Villa Sant'Antonio og Villaurbana.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Sadali

Sadali (sardisk: Sàdili) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 765 meters højde og har 988 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 49,61 km² og grænser til kommunerne Esterzili, Nurri, Seui, Seulo og Villanova Tulo.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Sagama

Sagama (sardisk: Sàgama) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 333 meters højde og har 200 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 11,72 km² og grænser til kommunerne Flussio, Scano di Montiferro, Sindia, Suni og Tinnura.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano
Samassi

Samassi (sardisk: Samàssi) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 56 meters højde og har 5.196 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 42,04 km² og grænser til kommunerne Furtei, Sanluri, Serramanna og Serrenti.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Samatzai

Samatzai (sardisk: Samatzài) er en by og en kommune (comune) i provinsen Sud Sardegna i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 174 meters højde og har 1.680 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 31,16 km² og grænser til kommunerne Barrali, Donori, Guasila, Nuraminis, Pimentel, Serrenti og Ussana.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Sud Sardegna
Samugheo

Samugheo (sardisk: Samughèo) er en by og en kommune (comune) i provinsen Oristano i regionen Sardinien i Italien. Byen ligger i 370 meters højde og har 3.030 indbyggere (2016). Kommunen har et areal på 81,28 km² og grænser til kommunerne Allai, Asuni, Atzara, Busachi, Laconi, Meana Sardo, Ortueri, Ruinas og Sorgono.

Referencer

Henvisninger 

Kommuner i provinsen Oristano