kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jacob Kremberg

Jacob Kremberg (ca. 1600 – før 14. februar 1642) var en dansk billedskærer.

Kremberg havde sit værksted i Lund og har udført flere kirkeudsmykninger under Christian IV, især i Skåne og på Bornholm. Fra hans værksted stammer blandt andet alterbilledet i renæssance-stilen i Aa Kirke på Bornholm. 
 
Efter skånsk skik smykkede han sine prædikestole ofte med figurrige relieffer. Alterfigurerne er ofte stive og højtidelige. Hans renæssance-prægede stil ændrede sig i det senere år i barok retning.

Navnet skrives også Jakob Kremberg.

Ekstern henvisning 
 

Billedskærere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1600-tallet
Kachering

Kachering er en overfladebehandling af papir, hvor der påføres en meget tynd folie under varme og tryk. Det giver en meget eksklusiv finish og gør samtidig papiret vand- og smudsafvisende. Folien fås både med mat og højglans blank overflade.

Kachering kommer fra det tyske ord "Kaschierung", der betyder lagvis sammenklæbning. Kachering er en tynd plastfolie på tryksagens overflade, og giver en yderligere forøgelse af glansen og gør samtidig tryksagens særdeles holdbar. Der bruges en del forskellige folier afhængig af de krav man stiller til sine tryksager. Blandt disse folier kan nævnes celluloseacetat, polypropylen, PVC, polyester og polyethylen.

Trykning og typografi
Spiegelau

Spiegelau er en tysk glasproducent, der specialiserer sig i vinrigtige krystalglas.

Det blev første gang omtalt i et testamente i 1521, og er dermed verdens ældste, eksisterende glasfabrikant.

Det startede i Danmark i 1992 ved nuværende administrerende direktør, Jan Hartvig.

Fremstillingsvirksomheder fra Tyskland
Glasvirksomheder
Tryde Kirke

Tryde Kirke (svensk Tryde kyrka) blev bygget i 1160 i Tryde i Skåne. Årstallet 1160 står skrevet på pergament, som blev fundet i kirkens alterbord i 1798.

I 1860 besluttedes det at rive den romanske kirke fra 1160 ned og bygge den nuværende kirke, som blev færdigbygget i 1868. Det eneste i kirken, som er bevaret fra romansk tid, er døbefonten. Døbefonten er udført i sandsten. Døbefonten tillægges Trydemesteren. Trydemesteren er en anonym stenmester, som har været virksom i Skåne og muligvis på Gotland i 1100-tallet. Nogle forskere mener, mesteren er identisk med en Magister Majestatis.

Tidligere danske kirker
Kirker i Skåne län
Tagged Image File Format

Tagged Image File Format eller TIFF er et (computer)-billedformat til at udveksle grafiske data via telefon- og senere internettet. Det er sikkert det mest fleksible pixel-baserede format, som genkendes af stort set alle applikationer – herunder mange gratis programmer. Formatet understøtter både bitmap, gråtoner, RGB og CMYK-farver, og kan indeholde vektorgrafik i form af fritlægningskurver samt transparente områder i form af alfakanaler. TIFF-formatet et oprindeligt udviklet til at sende telefaxer.

Grafiske filformater
Julemændenes verdenskongres

Julemændenes verdenskongres var en begivenhed, der afholdtes hvert år i juli på Bakken ved Klampenborg fra 1957 til 2019. Kongressen blev afholdt i samarbejde mellem Bakken og Dansk Julemands Laug.

Julemændenes Verdenskongres blev afholdt første gang i 1957 efter en idé af bakkegøgleren Professor Tribini. Han ville gerne have jul mere en gang om året, og da julemændene alligevel har for travlt til at mødes i december, skabte han konceptet "jul i juli". Han samlede så en række julemænd til en af forlystelsesparkens sommerfester. Det udviklede sig en tradition med deltagere fra blandt andet Danmark, Norge, Sverige, Grønland, Spanien, Tyskland, USA og Japan. Deltagerne var dog ikke kun julemænd men også julekoner, nisser og nissebørn. De spredte glæde og julestemning blandt de besøgende og havde samtidig mulighed for at deltage i et socialt fællesskab med hinanden og udveksle erfaringer.

I 2010'erne foregik kongressen normalt over fire dage med daglige parader, julesjov på Bakkens gader og stræder og underholdning på Friluftsscenen. På kongressens første dag var der desuden en udflugt ind til København med parade på Strøget. Et andet fast indslag var en tur til Bellevue Strand, hvor en del deltagere hoppede i vandet iført nisse-badetøj. På selve Bakken forsøgte julemændene sig med forhindringsbane og femkamp. Dansk Julemands Laug udnævnte desuden et af sine medlemmer til årets julemand, mens Bakken udnævnte en kendt person til æresjulemand.

I 2020 og 2021 blev kongressen aflyst på grund af coronaviruspandemien. I februar 2022 oplyste Bakken, at de ikke længere ville afholde kongressen. Selvom den gav opmærksomhed, gav den ikke flere besøgende, så man ville hellere bruge ressourcerne på andre aktiviteter. Det er dog muligt, at Dansk Julemands Laug vil fortsætte kongressen på anden vis.

Galleri

Eksterne henvisninger

Noter 

Dyrehavsbakken
Festivaler i København
Etableret i 1957
Ophørt i 2019
Verdenskongres
Paula Ruff

Paula Ruff var en dansk skuespillerinde der har medvirket i en række stumfilm mellem 1913 og 1915.

Filmografi

Eksterne henvisninger 
 

Tjek fødsels- og dødsår
Stumfilmskuespillere fra Danmark
Ingeborg Olsen

Ingeborg Olsen var en dansk skuespillerinde der har medvirket i en række stumfilm mellem 1913 og 1915.

Filmografi 
 Hans vanskeligste Rolle (August Blom, 1913)
 Elskovsleg (Holger-Madsen, August Blom, 1914)
 Skyldig? - ikke skyldig?  (Karl Ludwig Schröder, 1914)
 Amors Krogveje (Robert Dinesen, 1914)
 En stærkere Magt (Hjalmar Davidsen, 1914)
 Gar el Hama III (Robert Dinesen, 1914)
 Ægteskab og Pigesjov (August Blom, 1914)
 Den fjerde Dame (Eduard Schnedler-Sørensen, 1914)
 Detektivens Barnepige (Hjalmar Davidsen, 1914)
 Min Ven Levy (Holger-Madsen, 1914)
 Ned med Vaabnene! (Holger-Madsen, 1915)
 Evangeliemandens Liv (Holger-Madsen, 1915)
 Nattens Gaade (Hjalmar Davidsen, 1915)
 Stribolt paa Kærlighedsstien (A.W. Sandberg, 1915)
 Kærlighedens Firkløver (Alfred Cohn, 1915)
 Kærlighed og Mobilisering (Lau Lauritzen Sr., 1915)
 Kvinden han frelste (Robert Dinesen, 1915)
 500 Kroner inden Lørdag (Holger-Madsen, 1915)
 Ungkarl og Ægtemand (A.W. Sandberg, 1915)
 Tre om Een (Lau Lauritzen Sr., 1915)
 Om Kap med Døden (som Marie, Kobels hustru; Robert Dinesen, 1915)
 Drankersken (Hjalmar Davidsen, 1915)

Eksterne henvisninger 
 

Stumfilmskuespillere fra Danmark
Francis Lane

Francis Lane (23. september 1874 i Chicago, Illinois, USA – 17. februar 1927 i Chicago, Illinois, USA) var en amerikansk atlet. Han deltog i OL 1896 i Athen.

Lane deltog i 100 meter løb og vandt det første heat i tiden 12.6 sekunder. I finalen var der dødt løb mellem ham og deltageren fra Ungarn Alojz Sokol om tredjepladsen. De fik begge bronzemedaljen. 100 meter var den første olympiske konkurrence, og vinderen af første heat, Lane, kan derfor betragtes som den første olympiske vinder.

Sprintere fra USA
Paginering

Paginering er nummerering af sider i en tryksag. Dette foregår inden for desktop publishing oftest på en såkaldt masterside, og består af en bestemt programmeringkode, der genererer det rigtige sidetal på de øvrige sider i tryksagen.

Typografi
OPI

OPI (Open Prepress Interface) er et PostScript format,der beskriver hvilke navn, placering, drejningsvinkel og andre elementer en billedplacering har.

Datalogi
Bjørn Dæhlie

Bjørn Dæhlie (født 19. juni 1967 i Elverum, Norge) er en pensioneret norsk skiløber, der regnes som en af de bedste langrendsløbere gennem tiden. Over en periode på ni år vandt han intet mindre end otte OL- og ni VM-guldmedaljer.
Hans otte olympiske guldmedaljer er rekord for en idrætsudøver ved vinter-OL, ligeså er hans i alt 12 olympiske medaljer. Dæhlie har også haft stor succes ved Verdenmesterskaberne (sytten medaljer, deraf ni af guld), specielt i 1997 hvor han hev medaljer hjem i alle fem discipliner. I slutningen af 1990'erne blev Dæhlie slemt skadet ved et styrt på rulleski. 

Bjørn Dæhlie var indehaver af det højeste kondital, der er målt på en idrætsudøver. Ved en test uden for sæsonen fik han målt 96 ml/O2/min/kg. Denne rekord er senere slået af cykelrytteren Oskar Svendsen.

Resultater

OL 
Dæhlie deltog i tre olympiske vinterlege. Ved OL i Albertville 1992 vandt han guld i 50 km fri stil, i 25 km jagtstart og i 4×10 km stafet, mens han blev nummer to i 30 km klassisk efter sin landsmand og mangeårige rival, Vegard Ulvang. 

I Lillehammer 1994 vandt han guld i 10 km klassisk og 25 km jagtstart, mens han fik sølv i 30 km fri stil samt i 4×10 km stafet.
Ved vinter-OL 1998 i Nagano vandt han sølv i 25 km jagtstart samt guld i 10 km klassisk, i 4×10 km stafet og i 50 km fri stil. Sidstnævnte medalje skulle blive den sidste OL-medalje i hans karriere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 Bjørn Dæhlies hjemmeside

Langrendsløbere fra Norge
Modtagere af Holmenkollmedaljen
Deltagere for Norge ved vinter-OL 1992
Deltagere for Norge ved vinter-OL 1994
Deltagere for Norge ved vinter-OL 1998
Medaljevindere ved vinter-OL 1992
Medaljevindere ved vinter-OL 1994
Medaljevindere ved vinter-OL 1998
Langrendsløbere ved vinter-OL 1992
Langrendsløbere ved vinter-OL 1994
Langrendsløbere ved vinter-OL 1998
Olympiske mestre fra Norge
Olympiske sølvmedaljevindere fra Norge
Tom Burke (atlet)

Tom Burke (15. januar 1875 – 14. februar 1929) var en amerikansk atlet. Han var den første olympiske vinder i 100 meter og 400 meter løb. 

Mens Burke studerede på Boston University var han en anset løber på 400 meter og 440 yards. I de første Olympiske lege i 1896 i Grækenland, vandt han overraskende 100 meter løbet med en tid på 12,0 sekunder. Hans "kravlestart" gav ham en masse omtale, da denne måde ikke var normalt brugt på den tid. I dag starter alle atleter sådan.

Ved samme OL vandt han også 400 meter løbet med en tid på 54,2 sekunder i finalen. 

Senere var Burke en af initiativtagerne til det årlige Boston Marathon, inspireret af det succesfulde maraton afholdt for første gang ved OL i 1896.

Burke blev uddannet advokat, men arbejdede også som sportsjournalist og atletiktræner.

Sprintere fra USA
Olympiske mestre fra USA
Atletiktrænere
Teddy Flack

Edwin Harold «Teddy» Flack (født 5. november 1873 i Islington, Middlesex, Englandm dæd 10. januar 1935 i Berwick, Victoria, Australien) var en australsk atlet og tennisspiller.

Flack blev olympisk mester to gange i 1896 i Athen under de første olympiske lege i moderne tid. Han vandt 1500 meterløbet efter en duel mod favoritten Arthur C. Blake. I 800 meterløbet vandt Flack sit indledende heat, og dette gentog han i finalen i tiden 2.11,0 minutter; i begge tilfælde blev ungareren Nándor Dáni nummer to. Flack stillede også op i maratonen dagen efter, til trods for at han aldrig havde konkurreret i længere løb end 10 miles. Halvvejs i løbet lå han på en andenplads bag Albin Lermusiaux fra Frankrig, som havde vundet bronzemedalje på 1500 m. Efter 32 kilometer måtte franskmanden give op, og dermed var Flack i spidsen. Men kun fire kilometer fra mål kollapsede han, og da en græsk tilskuer prøvede at hjælpe ham, slog han tilskueren ned. Flack blev diskvalificeret.

Flack deltog også i tennisturneringen, både i single og double, i Athen. Han tabte i den indledende runde til Aristidis Akratopoulos fra Grækenland i single. I double spillede han sammen med briten George S. Robertson. De kom til semifinalen efter at have vundet den første kamp på walkover. De tabte semifinalen til Dionysios Kasdaglis fra Egypten og Demetrios Petrokokkinos fra Grækenland. De kom dermed på tredjepladsen, men i 1896 var det kun vinderen, der fik medalje i sølv. Det var først under OL 1904 der blev indført guld, sølv og bronze for de tre første placeringer.

Han døde efter en hjerteoperation i 1935.

Referencer 

Mellemdistanceløbere fra Australien
Tennisspillere fra Australien
Deltagere ved sommer-OL 1896
Olympiske mestre fra Australien
Olympiske bronzemedaljevindere fra Australien
Robert Garrett

Robert S. Garrett (24. maj 1875 i Baltimore, Maryland, USA – 25. april 1961 i Baltimore) var en amerikansk atlet. Garret var den første olympiske mester i diskoskast og kuglestød. 

Garrett var først og fremmest kuglestøder, men konkurrerede også i springøvelser. Da han bestemte sig for at deltage i de første olympiske lege i moderne tid 1896 i Athen, foreslog professor William Milligan Sloane at han også skulle prøve diskoskast. Garrett bad en smed om at lave en diskos, den vejede cirka 14 kg og var alt for tung til at kaste med, så Garrett opgav ideen. 

Garret betalte rejsen til Athen for sig selv og tre andre klassekammerater fra Princeton University, Francis Lane nummer tre i 100 meter, Herbert Jamison på anden pladsen i 400 meter og Albert Tyler nummer to i stangspring. Da han opdagede at diskossen kun vejede to kg besluttede han sig for at deltage i diskoskast alligevel. De græske diskoskastere var stilkastere, mens Garret gik mere på ren kraft. Hans første to kast var pinlige og både det amerikanske og udenlandske publikum lo af hans stil. Men i sit sidste kast nåede diskossen 29,15 meter, 19 centimeter længere end den bedste græske kaster.

Garrett vandt også kuglestød på 11,22 og i højdespring blev han nummer to med et spring på 1,65 meter samme plads fik han i længdespring med et spring på 6,00 meter. Under OL 1900 i Paris endte han på en tredje plads både i kuglestød og i trespring uden tilløb. Han var også med på Tovtrækningsholdet men da tre af holdets seks medlemmer var hammerkastere og tovtrækkningskonkureancen kolliderede med konkurrencen i hammerkast, fik han aldrig chancen for at konkurrere i tovtrækning.

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra Baltimore
Tovtrækkere fra USA
Diskoskastere fra USA
Hammerkastere fra USA
Kuglestødere fra USA
Trespringere fra USA
Olympiske mestre fra USA
Olympiske sølvmedaljevindere fra USA
Olympiske bronzemedaljevindere fra USA
Medaljevindere ved sommer-OL 1896
Medaljevindere ved sommer-OL 1900
Døllefjelde

Døllefjelde ligger på det sydøstlige Lolland og er en lille landsby beliggende i Guldborgsund Kommune der tilhører Region Sjælland.

Navnets første led er sandsynligvis døl, som betyder "en lavning i landskabet", og andet led i ordet har forbindelse til det moderne ord fjeld i betydningen "øde udyrket område" (ikke et bjerg). Døllefjelde skulle altså sandsynligvis betyde "en øde uopdyrket lavning". Landsbyen nævnes første gang i 1362, men er nok ældre. I 1423 omtales en mindre, adelig sædegård i byen. 

I tilknytning til landsbyens ”centrale” del ved kirken, findes to områder med nogle få huse, Østerby og Vesterby, og ca. 600 meter mod vest et moderne villakvarter ved landevejen mellem Nysted og Sakskøbing, hvor også Døllefjelde Forsamlingshus ligger. Her har den lokale Døllefjelde-Musse Idrætsforening sine faciliteter og holder hvert år i Bededagsferien et stort marked kaldet Døllefjelde-Musse Marked.

En skolebygning blev opført 1734 af gammelt tømmer finansieret af geheimerådinde Raben på Ålholm. I 1760 findes skolen stadig her. I 1929 bygges en ny skole, som nedlægges 1963.

I byen findes er erhvervsgartneri og Døllefjelde Smedje, et værksted for landbrugsmaskiner, samt en forhenværende skole, opført 1840.

Administrativt / kirkeligt tilhørsforhold

Tidligere 
Musse Herred, Ålholm Len, Ålholm Amt, Maribo Amt, Storstrøms Amt, Døllefjelde-Musse Sognekommune, Nysted Kommune
Fyens Stift

Nuværende 
 Region Sjælland, Guldborgsund Kommune
Lolland-Falsters Stift, Lolland Østre Provsti, Døllefjelde-Musse-Herritslev Pastorat, Døllefjelde Sogn

Andre forhold 
De to små landsbyer Døllefjelde og Musse blev landskendt i 1972, da det lokale fodboldhold var med på tipskuponen. Efterfølgende skrev bandet Blue Boys en sang om "Døllefjelde-Musse". Sangen lå på Dansktoppen i 12 uger.

Ca. 600 meter syd for landsbyen ligger en lund på ca. 4 ha, Kauslund, Karlslund eller Præstens Urskov, der ejes af Døllefjelde Kirke, og som har ligget hen i naturtilstand i mange år og været fredet siden 1924.

Historisk overblik 
Oplysningerne er hentet fra alle udgaver af Trap Danmark.
ca. 1840: skole
før 1885: vindmølle 
før 1899: mejeri
før 1911: forsamlingssal (brændte 1911 og genopførtes samme år)
før 1923: brugsforening
1942: nyt forsamlingshus 
før 1955: elværk, mølle, mejeri, andelskølehus og telefoncentral

Eksterne henvisninger 

Sogneportalen 
Sognet hjemmeside
Markedet 
Trap Danmark (alle udgaver)
Maribo Amts stednavne (1954)

Lokaliteter i Guldborgsund Kommune
Lokaliteter på Lolland
Kullens Fyr

Kullens Fyr i det nordvestlige Skåne blev bygget i 1900. Fyret ligger cirka 78,5 meter over havet. Selve tårnet er 15 meter højt. Fyrtårnet er Sveriges næstældste og Skandinaviens kraftigste fyrtårn i et af verdens mest trafikerede farvande. Lyset fra fyret kan ses i cirka 50 kilometers afstand.

Kullens Fyr markerer sammen med Nakkehoved Fyr på Sjælland de to sider af den nordlige indsejling til Øresund.

Fyret er åbent for besøgende. Tæt ved fyret ligger en lille naturpark med information om Kullens natur.

Fyrtårne i Sverige
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Skåne län
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Höganäs kommun
Ytterby grube

Ytterby grube, ligger i Resarö i Stockholms skærgård i Vaxholms kommune, nordvest for Stockholm. Gruben er kendt for sine mineralforekomster, og der er fundet en række grundstoffer i byens mine, der efterfølgende er blevet navngivet og/eller opkaldt efter byen. Det drejer sig om følgende grundstoffer:

 I 1843 opdagede den svenske kemiker Carl Gustaf Mosander de to nye grundstoffer yttrium (Y) og terbium (Tb).
 I 1878 opdagede schweizeren Jean-Charles G de Marignac en komponent som kaldes ytterbia af hvilken grundstoffet ytterbium (Yb) kan udskilles.
 I 1879 opdagede svenskerne Per Teodor Cleve og Lars Fredrik Nilsson grundstofferne erbium (Er), holmium (Ho), skandium (Sc), samt tulium (Tm).

Stockholms län
Dagø

Dagø (estisk: Hiiumaa, svensk og tysk Dagö) er Estlands næststørste ø. Den udgør siden 2017 ét amt, som består af kun én kommune. Den er altså at sammenligne med Bornholms Regionskommune. Øen ligger i Østersøen nord for øen Øsel (Saaremaa). Dagø har et areal på cirka 989 km² og hele amtet har 8.497 indbyggere (31. december 2021). Forvaltningscentrum på øen er byen Kärdla. Ved en landsomfattende administrativ reform efter kommunalvalgene søndag den 15. oktober 2017 er de fire landkommuner blevet lagt sammen til éen kommune.

Historie 
Arkæologiske fund viser, at øen har været beboet mindst siden 400 f.Kr. Øens navn Dageida er nævnt for første gang i 1228, da øen tilhørte den Tyske Orden. I 1254 blev øen delt mellem bispedømmet Ösel-Wiek og den liviske del af den Tyske Orden.

I 1557 kom øen til Danmark. Mellem 1563 og 1710 tilhørte øen Sverige. Mellem 1710 og 1. verdenskrig var Estland en del af Rusland. Under 1. verdenskrig var Dagø besat af Tyskland. Efter krigen blev øen en del af det uafhængige Estland. I 1940 blev landet annekteret af Sovjetunionen. Estland blev selvstændigt igen den 20. august 1991 efter Sovjetunionens sammenbrud.

Dagø var længe et vigtigt centrum for den svenske befolkning i Estland. I slutningen af 1700-tallet boede der cirka 2000 svenskere på Dagø. I 1781 blev cirka halvdelen af den svenske befolkning deporteret til Ukraine, hvor de overlevede og grundlagde byen Gammalsvenskby (i dag Zmijevka). Svenskerne på Dagø boede frem for alt i Kärdla-området, hvor der endnu i dag findes enkelte, som regner sig som svenske. De fleste svenskere på Dagø blev imidlertid assimileret i den estisktalende flertalsbefolkning.

Den estiske dialekt på øen er stadig påvirket af svensk.

Fredede områder 

På øen findes følgende naturfredede områder:
 Hiiumaa laidude maastikukaitseala, oprettet 1971
 Käina lahe - Kassari maastikukaitseala,
 Kõpu looduskaitseala,
 Kõrgessaare maastikukaitseala,
 Leigri looduskaitseala,
 Luidja maastikukaitseala,
 Paope looduskaitseala,
 Pihla-Kaibaldi looduskaitseala,
 Sarve maastikukaitseala,
 Sepaste maastikukaitseala,
 Tahkuna looduskaitseala,
 Tareste maastikukaitseala,
 Tihu looduskaitseala,
 Tilga maastikukaitseala,
 Vahtrepa maastikukaitseala,
idet man skelner mellem naturfredede områder (estisk: looduskaitseala) og landskabsfredning (estisk: maastikukaitseala).

Käina laht (bugt) er fuglebeskyttelsesområde.

Kukka kivi (sten) er en naturfredet vandreblok.

Øen indgår i Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala (Det Vest-estiske øhavs biosfære-fredningsområde).

Litteratur 

 Eesti A&O (Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 1993); 
 Anto Raukas: Eesti Loodus (Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 1995);

Galleri

Eksterne links 

 Øens hjemmeside

Øer i Estland
Øer i Østersøen
Amter i Estland
Kommuner i Estland
Preben Hagelin

Preben Hagelin (15. november 1922 – 9. august 1944) var en dansk modstandsmand.

Biografi 
Han var medlem af modstandsgruppen Holger Danske.

I en fangetransport på 11 modstandsfolk var han på vej fra Shellhuset til Frøslevlejren om bord på en lastbil, der standsede ved Rorup nær Osted mellem Roskilde og Ringsted. Iført håndjern blev alle 11 bedt om, at træde af på ”naturens vegne” og alle blev skudt af Gestapo, angiveligt under flugtforsøg, senere er episoden blevet kendt som massakren ved Osted.

Se også 
 Massakren ved Osted

Personer fra Danmark myrdet af Nazi-Tyskland
Medlemmer af Holger Danske
Erik Nyemann

Erik Nyemann (6. april 1922 – 9. august 1944) var en dansk maler, jurastuderende og modstandsmand.

Biografi 

Han var medlem af modstandsgruppen Holger Danske.

I en fangetransport med 11 modstandsfolk var han på vej fra Shellhuset til Frøslevlejren om bord på en lastbil, der standsede ved Rorup nær Osted mellem Roskilde og Ringsted.

Iført håndjern blev alle 11 bedt om, at træde af på ”naturens vegne” og alle blev skudt af Gestapo, angiveligt under flugtforsøg.

Efter hans død 

Den 5. juli 1945 blev hans jordiske rester i Ryvangen opgravet, og ført til Retsmedicinsk Institut, og blev 29. august samme år genbegravet i Mindelunden i Ryvangen.

Erik Nyemann er også mindet på Viborg Katedralskole, hvorfra han blev student. Her hædres også hans gamle ven,  modstandsmanden Christian Ulrik Hansen med flere.

Se også 
 Massakren ved Osted

Kilder 

Personer fra Danmark myrdet af Nazi-Tyskland
Danskere i 1900-tallet
Medlemmer af Holger Danske
Modstandsfolk fra Dansk Samling
Malere fra Danmark
Kai Holger Schiøth

Kai Holger Schiøth (født 12. marts 1919 i København, død 9. august 1944 i Rorup nær Osted) var møbelhandler og dansk modstandsmand under Besættelsen.

Han var medlem af modstandsgruppen Holger Danske og var med til at udføre sabotageaktioner i undergruppen Gruppe 4, som i maj 1944 blev stukket til tyskerne, hvorefter flere af medlemmerne blev arresteret. Han blev henrettet ved skydning af Gestapo sammen med 10 andre fanger fra Shellhuset i København. De var på vej til Frøslevlejren på en lastbil, der standsede ved Rorup nær Osted mellem Roskilde og Ringsted. Iført håndjern blev alle 11 bedt om, at træde af på ”naturens vegne” og alle blev skudt af Gestapo, angiveligt under flugtforsøg.

Efter krigen er der opsat en mindetavle på Bispebjerg Skole i København for ham og Bendt Werge Christensen, der døde som modstandsfolk under Besættelsen.

Se også 
 Massakren ved Osted

Henvisninger 

Personer fra Danmark myrdet af Nazi-Tyskland
Medlemmer af Holger Danske