kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gateway Arch

Gateway Arch i St. Louis, Missouri, USA, er et monument over USA's udvidelse mod vest efter præsident Thomas Jeffersons køb af Louisiana territoriet fra Napoleon i 1803. Monumentet er samtidigt byen St. Louis' vartegn, og repræsenterer også byens betegnelse "Porten til Vesten". Selve buen står på toppen af en knap 15 m høj kalkstensklint i "Jefferson National Expansion Memorial Park" ved bredden af Mississippi-floden, på det sted, hvor Pierre Laclede Liquest oprindeligt grundlagde den pelshandel og den bebyggelse, der senere udviklede sig til St. Louis.

"The Arch" er USA's højeste offentlige monument. Buen er ca. 192 m (630 fod) høj, og bygget af ståldragere, der udvendigt er beklædt med rustfrit stål, men i solskin ser den på afstand nærmest hvid ud. Monumentet blev opført i årene 1961-68 efter tegninger af den finsk-amerikanske arkitekt og kunstner Eero Saarinen, som havde tegnet det allerede i 1947. Prisen for opførelsen var $30 millioner.

Under The Arch findes blandt andet et Museum of Westward Expansion, og her er der blandt andet vist en mængde ting fra og om Lewis og Clark-ekspeditionen.

The Arch er hul, og der er adgang til toppen med en elevator. Denne består af otte små kabiner, hver med plads til fem mennesker. Disse kabiner er så koblet sammen og trækkes op i monumentet af kabler. Der er en sådan elevator i hvert af Archens "ben", men som regel er kun den ene i drift ad gangen. Selve turen op til toppen tager fire minutter og nedturen tager tre minutter.

Oppe i toppen af monumentet er der etableret nogle små udkigsvinduer, som giver en fantastisk udsigt over byen, men man skal læne sig frem, for at se ud af dem, og det kan give et indtryk af, at man falder. Det eneste virkeligt farlige er dog ind- og udstigningen af elevatoren, hvor dørene kun er 125 cm høje og karmene af metal.

Billeder

Eksterne henvisninger/Kilder 
 The Gateway Arch, officiel hjemmeside

Kilder 
 "Ranger Jim", flodbådsguide på flodbåden Tom Sawyer, opkaldt efter Mark Twains romanfigur.
 Guide i The Arch

Monumenter
St. Louis
Mark (møntenhed)

Mark er en ældre møntenhed, der har været brugt i flere lande. 

Ordet mark betyder oprindelig mærke – et mærke på en vægt. Dengang møntfoden var baseret på ædelmetaller – sølv eller guld – skulle mønterne bære sin værdi i sig. Det var derfor ikke nok, at en mønt havde en påtrykt værdi, den skulle også veje tilsvarende. Det betød, at hvis man skulle betale større beløb, var det ikke nok at aflevere en vist antal slidte eller klippede mønter, det var vægten, der var afgørende. En mark var derfor oprindelig en vægtenhed, og en mark sølv var sølvstykker eller mønter svarende til denne vægtenhed.

Danmark 
I Danmark var 1 mark (Marck Danske) = 16 skilling = 192 penning siden Erik af Pommerns tid, hvor lybsk beregning blev indført. Oprindeligt var det kun en beregningsenhed, svarende til 216 gram sølv, men fra 1529 eksisterede den også som mønt indtil 1858, hvorefter den i 1875 blev afskaffet og man gik over til kroner og øre.

Estland 
Eesti mark var gangbart betalingsmiddel i Republikken Estland fra den 30. november 1918 til den 1. januar 1928.

Tyskland 

I det nordlige Tyskland var marken siden middelalderen en gængs valuta. Ved Tysklands samling i 1871 blev marken indført som valuta i Det Tyske Kejserrige. Marken fortsatte som valuta i Tyskland frem til indførelsen af euro i 2002. Den tyske mark fandtes i forskellige udgaver:

Guldmark fra grundlæggelsen af Kejserriget i 1871 til 1914. I 1914 opgav Tyskland tilknytningen til guldet og marken blev herefter uofficielt betegnet Papiermark. 
 Reichsmark fra 1924 til 1948
 Ved Tysklands deling blev der i den vestlige okkupationzone i 1948 indførte en ny mark, Deutsche mark, der hurtig fik navnet D-Mark. Deutsche mark forblev det senere Vesttysklands og efterfølgende Tysklands valuta frem til indførelsen af Euro 
 Ved Vestmagternes indførelse af D-marken i den vestlige okkupationszone indførte Sovjetunionen senere i 1948 i den østlige okkupationszone ligeledes en ny valuta til afløsning af reichmarken. Den nye øst-valuta fik også navnet Deutsche Mark. I 1964 skiftede den østtyske mark navn til Mark der Deutschen Notenbank og fra 1968 og frem til Tysklands genforening i 1990 havde valutaen navnet Mark der DDR. I Vesten blev valutaen populært kaldt Ostmark.

En mark blev underopdelt i 100 pfennig.

Finland 
I Finland brugte man ligeledes mark (sv.) eller markka (fi.) som møntenhed fra april 1860 frem til indførelsen af euroen den 28. februar 2002. Kursen fastsattes til 5,94573 mk = 1 €.

Referencer 

Historiske møntenheder
Skilling

Skilling var en møntenhed i Sverige, Norge og Danmark. I Danmark blev den afskaffet i 1874. Den blev første gang udmøntet i Danmark under Christoffer af Bayern og havde værdien 1/16 mark = 12 penning. Tegnet ß har tidligere været brugt som symbol for skilling.

Den danske 1 skilling fra 1771 blev slået i 55 millioner eksemplarer, hvilket gør den til Danmarks almindeligste skillingsmønt. På grund af de mange 7-taller (to i årstallet og to i Christian 7.s monogram) blev netop denne mønt ofte anvendt som lykkeskilling.

Se også 
 Karolingiske møntsystem
 Schilling
 Shilling

Historiske møntenheder
Penning

Penning er en ældre møntenhed, der som den eneste blev udmøntet i Danmark i den tidlige middelalder. Der gik 192 penninge på en mark (i den tidlige middelalder dog 240) og 12 på en skilling.

Se også 
 Karolingiske møntsystem

Ekstern henvisning
Penning 

Historiske møntenheder
Den Skandinaviske Møntunion

Den Skandinaviske Møntunion var en møntunion, som blev oprettet 1873 og indførte systemet med kroner og øre som møntenheder på basis af guldmøntfod (1 krone = 0,403 gram guld, eller 2.480 kr. = 1 kg guld) i Danmark og Sverige, mens Norge kom med i 1875.

I Danmark erstattede kronen sølvmøntfoden rigsdaler, (indført ved den nye møntordning ved lov af 23. maj 1873), således at 2 kroner svarede til 1 rigsdaler. I Norge erstattede kronen speciedaleren i forholdet 4 kroner til 1 speciedaler. I Sverige erstattede kronen riksdaleren 1:1.

De tre lande kunne udmønte 20-, 10- og 5-kronestykker af 90% guld. Skillemønter af sølv kunne have værdierne 2 kr., 1 kr., 50 øre, 40 øre, 25 øre og 10 øre med finheder der varierede fra 0,800 for 2-kronen til 0,400 for 10-øren. Skillemønter af bronze kunne udmøntes i værdierne 5, 2 og 1 øre med en vægt på hhv. 8, 4 og 2 g. Der var også standarder for mønternes diameter, således at mønterne havde samme vægt og størrelse i alle tre lande.

I de første år blev kun mønter modtaget til pari af centralbankerne. I 1894 blev Sverige og Norge (som var i personalunion) enige om også at modtage hinandens sedler til pari, og med Danmarks tilslutning til den fælles cirkulation af sedler i 1901 var Den Skandinaviske Møntunion fuldt etableret. Dette varede dog kun frem til 1905, da Norge blev selvstændigt, og der blev indført begrænsninger i seddelcirkulationen. I 1924 blev unionen delvis ophævet, da den svenske kronekurs lå over den danske. Formelt blev den dog først ophævet 1972. Reelt fungerede møntunionen dog kun frem til Første Verdenskrig, da man gik bort fra at kunne indløse penge til guld.

Møntunioner
Nordens historie
Nordisk samarbejde
Etableret i 1873
Danmarks økonomiske historie
Belgisk-Luxembourgske Møntunion

Den Belgisk-Luxembourgske Møntunion blev grundlagt i 1922 og var en møntunion mellem Luxembourg og Belgien, hvor landenes møntenheder (luxembourgsk, hhv. belgisk franc) var låst i pari, således at 1 Flux = 1 BEF.

Møntunionen ophørte, da begge lande indførte Euroen i 2002.

Møntunioner
Luxembourgske Møntunion
Luxembourg
Etableret i 1922
Ophørt i 2002
Det Samfundsvidenskabelige Fakultet (Københavns Universitet)

Det Samfundsvidenskabelige Fakultet er et fakultet ved Københavns Universitet med 7 institutter og centre. Undervisnings- og administrationsbygninger er beliggende i Københavns Indre By.

Fakultetets historie 
Det Samfundsvidenskabelige Fakultet har sin rod i det oprindelige Juridiske Fakultet.

Ved grundlæggelsen af Københavns Universitet i 1479 var jura et af de fire oprindelige fakulteter. I 1736 fik fakultetet som det andet fakultet indført embedseksaminer. Dette skete 61 år efter Det Teologiske Fakultet, som fik eksamen indført i 1675, men 52 år før den blev indført i de resterende fakulteter i 1788.

Der blev tilføjet et nyt fag, statsvidenskab/økonomi, til fakultetet i 1848, og ved samme lejlighed blev det reorganiseret og blev til Det Rets- og Statsvidenskabelige Fakultet. Sociologi blev tilføjet fakultetet i 1955, som igen skiftede navn i 1970 til Det Samfundsvidenskabelige Fakultet. Antropologi/etnologi blev tilføjet i 1973, mens Samfundsfag og Statskundskab blev det i 1980.

I 1994 skilte de retsvidenskabelige fag sig ud fra Det Samfundsvidenskabelige Fakultet og blev et selvstændigt fakultet, Det Juridiske Fakultet.

Psykologisk Institut blev i 2004 overført fra Det Humanistiske Fakultet.

Institutter og centre 
Center for Anvendt Datalogi
Institut for Antropologi
Institut for Psykologi
Institut for Statskundskab
Nordisk Institut for Asienstudier (NIAS)
Sociologisk Institut
Økonomisk Institut

Eksterne henvisninger
 Officiel hjemmeside 
 Det Juridiske Fakultets hjemmeside 
 Københavns Universitets hjemmeside 

Fakulteter ved Københavns Universitet
Codon

En codon er en kombination af tre nukleotider i den genetiske kode: Hvis man betragter baserne som bogstaver i det "genetiske sprog" som koden i DNA (og dermed også mRNA) er forfattet i, så svarer en codon til et "ord". Alle ord i dette genetiske sprog er på tre bogstaver, så en codon er altid en triplet; en sammenstilling af tre baser.

Se også
DNA
RNA
Genteknologi
 Proteinbiosyntese

Genetik
Abelia

Abelia (Abelia) er en planteslægt, der er udbredt med ca. 30 arter i Østasien og Nordamerika. Det er stedsegrønne eller løvfældende buske med modsatte blade og endestillede, klokkeformede blomster. Her nævnes kun den hybrid, der dyrkes (med nød og næppe) i Danmark.

 Abelia x grandiflora

Eksterne henvisninger 

Planteslægter
Gedeblad-familien
Stængel

En stængel er et urteagtigt skud, som bærer blade og rødder. Stænglerne er de urteagtige planters middel til at løfte bladene op over konkurrenternes blade. Meget ofte bærer stænglerne også plantens blomster, enten ved skudspidsen eller fra bladhjørnerne. Stænglen bliver afstivet af plantefibre, og desuden rummer den plantens infrastruktur i form af vandførende vedkar og sikar.

Visse planter danner underjordiske stængler, jordstængler, som bærer rødder, knopper og bladanlæg. Ofte er disse stængler opsvulmede, fordi de bruges til opbevaring af næring i vintertiden. På den måde danner de fødegrundlag for en hel række jordlevende dyr: Mosegris, markmus og insektlarver f.eks.

Kimstængelen er den første stængel, som bærer kimbladene, udvikles efterhånden til den blivende stængel.

Stængelplanter er et underrige (Embryophyta) i planteriget, også kaldet "landplanter"

Se også 
 Cellulose
 Jordstængel
 Lignin
 Skud
 Stamme
 Stivelse

Plantemorfologi
Fotosyntese
Kasjubisk (sprog)

Kasjubisk er et vestslavisk indoeuropæisk sprog, der tales af 50.000 mennesker, primært i Pommern, vest for Gdańsk (Polen).

Det kasjubiske alfabet: aA  ąĄ  ãÃ  bB  cC  dD  eE  éÉ  ëË  fF  gG  hH  iI  jJ  kK  lL  łŁ mM  nN  ńŃ  oO  òÒ  óÓ  ôÔ  pP  rR  sS  tT  uU  ùÙ  wW  yY  zZ  żŻ

Undervisning 
I Polen findes der visse (under 100) skoler, hvor der undervises i kasjubisk. En række steder tilbyder desuden eleverne at tage deres studentereksamen på sproget.

Fader vor på kasjubisk

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Cassubia Slavica 

Pommerske sprog
Colombo

Colombo (, ) er Sri Lankas økonomiske og kommercielle hovedstad og største by. Byen har indbyggere, men med forstæder når tallet dog op på 2,2 mio. Colombo ligger på Sri Lankas vestkyst og er naboby til Sri Jayawardenapura-Kotte, Sri Lankas administrative og politiske hovedstad.

Referencer
Soldug

Soldug (Drosera) er en planteslægt, der er udbredt i alle verdensdele (undtagen Antarktis). Det er rosetdannende stauder med langstilkede blade og små blomster, der sidder yderst på særlige skud. Her nævnes kun de arter, der er vildtvoksende i Danmark.

 Langbladet soldug (Drosera anglica)
 Liden soldug (Drosera intermedia)
 Rundbladet soldug (Drosera rotundifolia)

Eksterne henvisninger 

Planteslægter
Soldug-familien
Tölt

Tölt er en firtaktet gangart, hvor hesten skiftevis har et og to ben til jorden. Resultatet er en meget jævn og behagelig gangart for rytteren. Tölt kan være langsom som skridt og hurtig som trav. Tölt er en hurtig form af skridt, og det er ikke alle islandske heste der har gangarteren. Gangarten er uegnet til kørsel.
Hvis hesten er femgænger, kan tölten være blandet med pas.

Tölt kendes hos den islandske hest og er forekommende hos den færøske hest.

Referencer 

Hestesport
Gang

en:Ambling#Tölt
Det Teologiske Fakultet (Københavns Universitet)

Det Teologiske Fakultet er et fakultet ved Københavns Universitet og omfatter tre afdelinger, 12 centre og forskningsprojekter. Undervisnings- og administrationsbygninger er beliggende på universitetets Søndre Campus på Amager.

Fakultetets historie 
Det Teologiske Fakultet var blandt de fire oprindelige fakulteter (teologi, jura, medicin og filosofi) ved grundlæggelsen af Københavns Universitet i 1479. Det er det eneste fakultet, som har bibeholdt samme navn og fag igennem hele perioden frem til nu.

Da Københavns Universitet oprindeligt var et romersk-katolsk lærdomscenter, blev Det Teologiske Fakultet betragtet som det vigtigste. Dette kom til udtryk i højere løn til personer tilknyttet dette fakultet.

Efter reformationen i 1537 overgik Københavns Universitet til statsmagten og blev til en evangelisk-luthersk præsteskole, hvor Det Teologiske Fakultet havde til opgave at uddanne Danmarks præster. Nu om dage forgår selve den praktiske præsteuddannelse ved pastoralseminarierne (Folkekirkens Uddannelses- og Videnscenter) i København og Århus.

I 1675 fik Det Teologiske Fakultet som det første fakultet indført embedseksaminer for at sikre en ensartet kvalitet af de færdiguddannede. Senere fulgte først Det Juridiske Fakultet i 1736 og senere de resterende fakulteter i 1788.

Tidligere havde fakultetet til huse i Københavns Indre By, men flyttede i begyndelsen af 2017 sammen med Det Juridiske Fakultet til nye lokaler på Københavns Universitets Søndre Campus (tidligere kaldet KUA) på hjørnet af Njalsgade og Ørestads Boulevard på det nordlige Amager, hvor de to fakulteter er naboer til Det Humanistiske Fakultet. 

Kirsten Busch Nielsen har været dekan på fakultetet siden 2013, hvor hun afløste Steffen Kjeldgaard-Pedersen som besad embedet i 11 år forinden.

Afdelinger 
 Afdeling for Bibelsk Eksegese 
 Afdeling for Kirkehistorie 
 Afdeling for Systematisk Teologi

Centre og forskningsprojekter 
 Center for Afrikastudier 
 Center for Studiet af Bibelens Brug
 Center for Studiet af Kulturarven fra Middelalderens Ritualer 
 Center for Europæisk Islamisk Tænkning
 Søren Kierkegaard Forskningscenteret
 Center for Kirkeforskning
 Center for Kunst og Kristendom
 Center for the Study of Jewish Thought in Modern Culture
 Centre for Privacy Studies (PRIVACY)
 Forskningsprojektet In-visibilis. Visibility and Transcendence in Religion, Art and Ethics 
 Forskningsprojektet What Money Can’t Buy
 Forskningsprojektet Solitudes. Withdrawal and Engagement
 Palestine History and Heritage Project (PaHH)
 Forskningsprojektet Self-Understanding and Self-Alienation
 Forskningsprojektet Protestand Legacies in Nordic Law(ProNoLa)

Noter

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 
 Købehavns Universitets hjemmeside 
 http://www.praesteuddannelse.dk/index.php?id=207 

Fakulteter ved Københavns Universitet
Malurt (band)

Malurt er et dansk rockband dannet i København i 1977 af Michael Falch, Christian Arendt og Peter Mors under navnet Ravage. Dette navn blev kort efter ændret til Malurt.

Bandets oprindelige sammensætning:
 Michael Falch: sang og guitar
 Peter Viskinde: guitar
 Christian Arendt: guitar
 Henrik Littauer: keyboards
 Peter Mors: trommer
 Dia Nielsen: bas

Bandet udgav sit første album, Kold krig, i 1980, med Falch, Viskinde, Littauer, Mors og Nielsen. Bandet spillede sammen med Bruce Springsteen ved en koncert i Forum i maj 1981.

Fra og med udgivelsen af Black-Out i 1982 træder Peter Viskinde, guitar og Henrik Littauer, keyboard ud af gruppen. Christian Arendt på guitar (der var med i gruppen fra 1977 til 1980) og Pete Repete indtræder i gruppen.

Malurt udgav fire albums og et livealbums inden det i 1984 blev opløst.

Malurt blev gendannet i 1990, hvor gruppen spillede på Roskilde Festival. Bandet udgav herefter to albums og to livealbums før medlemmerne igen gik hver til sit i 1994. I 1993 var gruppen nomineret til Årets Danske Musikvideo ved Dansk Grammy for videoen til "Spøgelser".

Bandet blev ikke officielt opløst, men har siden 1994, med deres eget ord, været "langtidsparkeret". Dog blev det kortvarigt gendannet d. 15. september 2005, på 25-årsdagen for debuten i 1980, hvor gruppen var på en kort jubilæumsturne med i alt 5 koncerter i København, Odense, Esbjerg og Aarhus.

I februar 2019 blev det annonceret at bandet igen ville blive gendannet. Denne gang med Michael Falch, Christian Arendt, Peter Mors, Dia Nielsen og Pete Repete. Langt størstedelen af koncertrækken blev udsat på grund af COVID-19-epedimien. Bandet endte med at give i alt 57 koncerter i 2020/2022, hvorefter bandet igen blev opløst.

Diskografi

Albums 
 Kold krig (1980)
 Vindueskigger (1981)
 Black-out (1982)
 Tour de Force (1983)
 Spøgelser (1992)
 Ghetto (1993)

Livealbums 
 Live – kys mig før jeg blir cool (1984)
 Uden filter (1992)
 Live – Længe – Leve (1994)
 Sidste skrig - live i KB-Hallen (2022)

Opsamlingsalbums 
 Superlove Greatest (2005)
 Det bedste (2008)

Singler 
 "CPR" (1981)
 "Superlove" (1981)
 "Mød mig i mørket" (1982)
 "Hjulene ruller" (1982)
 "Tar til Tokyo" (1983)
 "Black-Out" (1983)
 "Gammel kærlighed" (1992)
 "Den eneste i verden" (1992)
 "Spøgelser" (1992)
 "Gorilla med guldøl" (1993)
 "Hjerte af is" (1994)
 "Live - længe - leve" (1994) (Promo CD med liveudgaver af "Den eneste i verden" og "Sommer på vej")

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

 
Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra 1976
Kærnemælk

Kærnemælk er en mælketype med lavt fedtindhold (0,5 %) og syrlig smag. Det er oprindelig et restprodukt fra processen med at kærne fløde til smør og var meget brugt som svinefoder. I dag fremstilles det for det meste uafhængigt af smørproduktionen, hvorfor det fra 1990 har været tilladt at kalde kærnemælk "gammeldags", når det er fremstillet ved smørproduktion i smørkærne. 

Ved produktion af konsumkærnemælk syrnes skummetmælk med en almindelig DL-kultur (Lc. lactis, Lc, cremoris, Lc. diacetylactis og Leu. cremoris). Konsumkærnemælk kan i modsætning til "gammeldags" kærnemælk ikke bruges til kærnemælkssuppe, da konsumkærnemælk vil klumpe, hvor "gammeldags" kærnemælk bliver tyktflydende ved opvarmningen.

Tidligere regnedes kærnemælk for fattigmandskost. Denne status kan det siges, at produktet stadig har i Sverige – efterspørgslen er så lille, at man ikke kan købe kærnemælk i butikkerne. Det svenske produkt "filmjölk" er dog sammenlignelig med konsumkærnemælk.

Kærnemælk er hovedingrediensen i kærnemælkskoldskål, som findes i mange varianter og også kan købes færdiglavet.

Kærnemælksost 
Når kærnemælk opvarmes til 60°C, skiller den til ostemasse og valle. Vallen sies fra, og ostemassen røres med lidt fløde og evt. krydderurter. Ovenpå drysses hele kommen (kommensfrø). Spises på brød på samme måde som rygeost. Når kærnemælk bliver sur, skiller den også, og især i gamle dage blev den så brugt til kærnemælksost.

Eksterne henvisninger 

 Hvordan laver man Kærnemælk  

Mælk
Konsummælk
Oste
Kærnemælkskoldskål

Kærnemælkskoldskål (ofte blot koldskål) betegner i dag en sød kold suppe eller drik, lavet af kærnemælk og nogle af ingredienserne: æg, sukker, fløde og/eller andre mælkeprodukter, vanilje og citron. Denne ret opstod, da kærnemælk blev almindelig i Danmark i starten af 1900-tallet, og den spises i dag mest om sommeren, køleskabskold, som dessert eller mellemmåltid. Siden 1979 findes der færdiglavede varianter på det danske marked (oprindeligt fra Esbjerg Mejeri, i dag hovedsageligt fra Arla). 

Oprindeligt betegnede koldskål en sød vælling, men denne ret spises ikke længere – se koldskål (vælling). 

Traditionelt serveres kærnemælkskoldskål med tvebakker eller småkager, for eksempel kammerjunkere.

Koldskål spises udpræget vejrafhængigt, og et par uger med godt vejr kan fordoble efterspørgslen på færdiglavet koldskål: Ifølge tal fra Mejeriforeningen producerede danske mejerier i uge 24 i 2007 1,2 mio. liter koldskål (svarer til lidt over 2 dl per dansker) og faldt derefter igen til under det halve på bare 3 uger.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Mad fra Danmark
Supper
Mælketyper

De forskellige mælketyper dækker over mælk med forskelligt fedtindhold. Kærnemælk skiller sig lidt ud fra de øvrige typer både ved egenskaber og produktionsmåde og er derfor selvstændig behandlet.

De forskellige mælketyper er:
 Skummetmælk: Fedtindhold højst 0,5%, som regel kun 0,1%. Kaldtes tidligere også futmælk.
 Minimælk: Fedtindhold 0,4%. Typen er blevet markedsført fra februar 2001 og hører ikke til de standardiserede typer, hvor den falder ind under skummetmælk.
 Letmælk: Fedtindhold 1,5%. Markedsført fra foråret 1973.
 Sødmælk: Fedtindhold mindst 3,5%.
 Tykmælk: Fedtindhold 3,6%
 Surmælk: Fedtindhold 1,5%

 UHT-mælk er mælk, som er varmebehandlet kraftigere end alm. drikkemælk og har en længere holdbarhed. Ved UHT-behandling (Ultra Høj Temperatur) opvarmes mælken til 140 °C i 3-4 sek. 

I Sverige findes de samme mælketyper, men den svenske navngivning er lidt forskellig fra den danske – her er navnene minimjölk, lättmjölk, mellanmjölk og standardmjölk for de fire typer.

Mælkekartonernes farver 
Standardfarver blev indført i 1964, hvor mejerierne blev enige om at bruge de samme farvekoder. Dengang blev mælk dog i vidt omfang stadig solgt på flasker, så det var primært farven på mælkeflaskernes kapsler, man talte om, selvom det også gjaldt for mælkekartoner.

I 1986 ville butikskæden Irma (i anledning af sit 100-års jubilæum) eksperimentere med mælkens udseende, så kunstneren Per Arnoldi fik til opgave at "kaste rundt med farverne". Eksperimentet varede ikke længe, for kunderne rettede sig efter de sædvanlige farver og kom således til at købe noget andet end de troede. I tv-serien Nana fra 1987 ser man dog en af Arnoldis kartoner. Også i Arnoldi/Bonfils: Two Danish Posterartists, 1987, ., ser man disse kartoner.

Ekstern henvisning 
 Mælketyper på Arla.dk
 Mælkekartonernes farve på Arla.dk

Typer
Konsummælk
Barsebäck

Barsebäck () er en landsby i Kävlinge kommune, Skåne län, Sverige. Byen ligger ved Øresund og er i Danmark bedst kendt for Barsebäckværket.