kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Habibullah Kalakani

Habībullāh Kalakānī (ca. 1890 – 17. oktober 1929), (حبیبالله کلکانی), var en etnisk tadsjiker som var emir af Afghanistan fra januar til oktober 1929 efter at have afsat Amanullah Khan, shah af Afghanistan. 

Hans virkelig navn er omdiskuteret, han er generelt kendt som Bacha-i-Saqao eller Bachai Saqao, noget som betyder «søn af vandbæreren». Han var leder af et succesfuldt oprør mod shahen, som en reaktionen mod shahen reformpolitik, var der i oktober udbrudt åbent oprør i hovedstaden Kabul. Under oprøret stod Habibullah Kalakani frem som oprørsleder. Han ville fordrive Amanullah Khan fra Kabul og udnævnte sig selv til den nye sjah og gav sig selv et nyt navn, Habībullāh Khādem-e Dīn-e Rasūlallāh («Tjeneren af religionen til Guds budbringer»). 14. januar 1929 abdicerede Amanullah Khan og hans ældre bror Inayatulla abdicerede den 17. januar. Kalakanis første strategi var at stoppe alt som mindede om den vestlig verden, blandt andet blev kun traditionelt tøj tilladt i landet. Hans tid ved magten blev dog kun kortvarig. I september 1929 havde Amanullah Khan omgrupperet sine folk og hans fremmeste general fra Europa, hans onkel Mohammed Khan, var kommet tilbage til landet. Generalens hær kom hurtigt gennem det vestlige og sydlige Afghanistan, og Kalakani blev styrtet i oktober 1929 og offentlig henrettet ved hænging.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Afghanistan 1919-1928: Sources in the India Office Records, kronologi
 Tajik Rule. January-October 1929

Konger af Afghanistan
Personer fra Afghanistan
Personer henrettet ved hængning
1. division i ishockey 1993-94

1. division i ishockey 1993-94 var den næstbedste række i dansk ishockey i sæsonen 1993-94. Turneringen var siden den foregående sæson blevet reduceret fra 14 til 8 hold og ændret fra to geografisk opdelte kredse til en landsdækkende række, der blev afviklet som en dobbeltturnering alle-mod-alle.

To hold kvalificerede sig til kvalifikationsspillet om oprykning til Eliteserien 1994-95: Herlev IK og nedrykkerne fra Gladsaxe SF, men ingen af holdene formåede at sikre en oprykningsplads.

De seks øvrige deltagende hold var:
 Esbjerg IK 2
 Herning IK 2
 Kastrup IC
 KSF
 Rungsted IK 2
 Århus IK

Kilder / eksterne henvisninger 
 Politiken, 4., 11. og 18. oktober, 1., 8. og 15. november 1993.

Noter 

1993-94
Ishockey i 1993
Ishockey i 1994
Bidende ranunkel

Bidende ranunkel (Ranunculus acris) er en flerårig plante i ranunkel-familien. Arten er oprindeligt udbredt i Europa og det nordlige Asien, men er siden spredt til store dele af verden. Bidende ranunkel er blandt andet kendetegnet ved sine gule blomster med trind blomsterstilk og bægerblade, der er tiltrykt kronbladene.

Arten er almindelig i Danmark, hvor den findes på enge, ved vejkanter og i krat. Kreaturerne går uden om Bidende ranunkel, således at arten kan optræde i stor mængde på enge i forsommeren. Den findes desuden på Grønland og Færøerne.

Kilder og eksterne henvisninger 

 M. Skytte Christiansen og Henning Anthon: Danmarks Vilde Planter, Branner og Korchs Forlag 1958.
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Ranunkel
Grønlands flora
Gule blomster
Engplanter
Julian Lennon

Julian Charles John Lennon, født John Charles Julian Lennon (født 8. april 1963) er en britisk rockmusiker, der er søn af musikeren John Lennon og dennes første kone Cynthia Powell. I perioden fra 1984 og til 2022 har han udgivet syv soloalbum. 

Gennem de senere år har Julian Lennon ligeledes arbejdet meget med fotografi og velgørenhed gennem organisationen White Feather Foundation.

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Musikere fra England
Personer fra Liverpool
1. division i ishockey 1994-95

1. division i ishockey 1994-95 var den næstbedste række i dansk ishockey i sæsonen 1994-95. Turneringen bestod af otte hold, der spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle.

To hold kvalificerede sig til kvalifikationsspillet om oprykning til Eliteserien 1995-96: Gladsaxe SF og Århus IK. Det lykkedes imidlertid ikke for nogen af disse hold at sikre sig oprykning til Eliteserien.

Resultater og stillinger 

De otte hold spillede en dobbeltturnering alle-mod-alle, hvilket gav 14 kampe til hvert hold.

Kilder / eksterne henvisninger 
 Politiken, 16. januar, 30. januar, 6. februar, 20. februar, 27. februar og 6. marts 1995.

Noter 

1994-95
Ishockey i 1994
Ishockey i 1995
Udenrigsministre fra Østrig

Det østrigske udenrigsministerium afløste Østrig-Ungarns udenrigsministerium. Dette skete, da kejserriget Østrig-Ungarn brød sammen i slutningen af 1918.

Første republik 

 oktober – november 1918: Victor Adler
 1918 – 1919: Otto Bauer
 1919 – 1920: Karl Renner
 maj – juli 1934: Engelbert Dollfuß
 maj – juli 1936: Kurt Schuschnigg

Anden republik 

 1953 – 1959: Leopold Figl
 juni – juli 1959: Julius Raab
 1959 – 1966: Bruno Kreisky
 1968 – 1970: Kurt Waldheim
 1970 – 1974: Rudolf Kirchschläger
 1995 – 2000: Wolfgang Schüssel
 2000 – 2004: Benita Ferrero-Waldner
 2008 – 2013: Michael Spindelegger

 
Politikere fra Østrig
Etableret i 1918
Lister over personer
Turid Leirvoll

Turid Johanne Leirvoll (født 24. juni 1956 i Rogaland, Norge) er en norsk og dansk politiker. Hun har en baggrund i fagbevægelsen (Landsorganisasjonen i Norge) og var partisekretær for norske Sosialistisk Venstreparti (SV) 1993-2001.

Siden 2002 har Leirvoll vært partisekretær i Socialistisk Folkeparti. I november 2007 blev hun medlem af styret for Oslosenteret for fred og menneskerettigheter.

Politikere fra Danmark
Politikere fra Norge
Kirchwalsede

Kirchwalsede er en kommune med omkring 1.150 indbyggere (2013) i Samtgemeinde Bothel i den sydøstlige del af Landkreis Rotenburg (Wümme), i den nordlige del af den tyske delstat Niedersachsen.

Geografi 
Kirchwalsede ligger i trekanten mellem Rotenburg (Wümme), Visselhövede og Verden (Aller) i en udløber af landskabet Achim-Verdener Geest i Stader Geest. Kirchwalsede er arealmæssigt den største kommune i Samtgemeinde Bothel.

Landsbyer og bebyggelser i kommunen Kirchwalsede er: Kirchwalsede, Riekenbostel, Weißenmoor, Federlohmühlen og en del af Düsternheide (den anden del hører til Wittorf (Visselhövede)).

Nabokommuner er Hemsbünde, Visselhövede,Kirchlinteln (Landkreis Verden), Westerwalsede og Rotenburg (Wümme).

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kirchwalsedes side  på Samtgemeindens websted.
 Befolkning 31. december 2013 (Tabel K1020014) Landesbetrieb für Statistik und Kommunikationstechnologie Niedersachsen, 102 Bevölkerung - Basis Zensus 2011. Tysk hjælpeside til statistikken

Kommuner i Niedersachsen
Parlamentsvalget i Østrig 2013

Østrigs parlamentsvalg eller Valget til Nationalrådet i 2013 blev afholdt den 29. september 2013 efter at valgperioden var forlænget fra fire til fem år. Nationalrådet er det folkevalgte kammer i Østrigs parlament.

Udgangsposition 
Efter valget i 2008 fortsatte koalitionen mellem SPÖ og ÖVP sit flertal i Nationalrådet, men med en ny kansler, Werner Faymann.

Under valgperioden brød ni af BZÖs 21 medlemmer af parlamentet ud af deres grupper. Fem af medlemmene sluttede sig til Team Stronach, et nydannet, næringsliberalt og euroskeptisk parti, mens fire gik til FPÖ.

Valgresultat 
Efter det foreløbige valgresultat i 2013 beholdt koalitionen sit flertal i parlamentet. BZÖ klarede imidlertid ikke at komme over spærregrænsen på 4 % og faldt derfor ud af parlamentet.

Referencer 

Østrig 2013
Politiske valg i Østrig
Præsidentvalget i Tyskland 1932

Præsidentvalget i Tyskland 1932 var det andet og sidste valg til posten som rigspræsident. Den siddende præsident, den partiløse Paul von Hindenburg, var blevet valgt ved præsidentvalget i 1925, og hans syvårsperiode sluttede derfor i maj 1932.

Efter anden valgomgang blev Hindenburg genvalgt for en ny syvårsperiode. Hans stærkeste modkandidat var nazisten Adolf Hitler fra NSDAP.

I Weimarrepublikken havde præsidenten store beføjelser, og Hindenburg spillede en vigtig rolle, frem til han modstræbende måtte udnævne Hitler til Tysklands kansler i januar 1933.

Valgsystem 
I henhold til den dagældende forfatning måtte der – dersom ingen kandidat opnåede et absolut flertal (mere end 50 %) i første valgrunde – holdes en anden runde, hvor den, som fik flest stemmer, vandt valget. Det var tilladt for en gruppering at nominere en alternativ kandidat i anden runde.

Første valgrunde 13. marts 
Resultaterne fra første valgrunde:

Valgdeltagelsen var på 86,2%.

Anden valgrunde 10. april 
Resultater fra anden valgrunde:

De tre kandidater i anden valgrunde

Referencer 

Politiske valg i Tyskland
Tyskland 1932
Valget til den tyske rigsdag 1933

Valget til den tyske rigsdag 1933 blev afholdt den 5. marts kort efter Rigsdagsbranden (natten mellem 27. og 28. februar).

Ved valget opnåede det regerende nationalsocialistiske parti en betydelig fremgang og blev atter Tysklands største parti. De opnåede dog ikke absolut flertal på trods af en forudgående forfølgelse af politikere fra særlig det socialdemokratiske parti og kommunistpartiet.  Rigspræsident Paul von Hindenburg havde som følge af rigsdagsbranden udstedt Rigsdagsbrandforordningen, der gav mulighed for at gennemføre arrestation af en række politikere kort før valget. Valget blev overvåget af SS, SA og Stahlhelm. 

NSDAP var således afhængig af stemmer fra koalitionspartneren nationalfolkepartiet, for at opnå flertal i Rigsdagen. For at løse dette problem, fik NSDAP presset bemyndigelsesloven gennem Rigsdagen, hvorved den nationalsocialistiske rigsregering kunne regere uden medvirken fra Rigsdagen. Valget blev det sidste valg til den tyske Rigsdag under Weimarrepublikken.

Samtidigt med valget, blev der også afholdt en folkeafstemning om udtrædelse af Folkeforbundet. Ved folkeafstemningen stemte 95,1 % af vælgerne for at trække Tyskland ud af Folkeforbundet.

Resultater 

Valgdeltagelse lå på 88,74 %, en stigning på 8,2 % siden sidste valg.

Eksterne henvisninger 
  Wahlplakate aus dem Jahr 1933 
  Stimmen und Sitzverteilung
  Artikel auf der Internetseite des Deutschen Historischen Museums

Tyske rigsdag 1933
Politiske valg i Tyskland
Forbundsdagsvalget 1949

Forbundsdagsvalget 1949 var det første valg til den vesttyske Forbundsdag. Den tyske nationalforsamling var grundlagt samme år gennem vedtagelsen af den nye grundlov. Der var i 1946 afholdt kommunalvalg og valg til delstatsparlamenterne i landet. Dette forbundsdagsvalg var imidlertid det første frie, føderale valg på tysk jord siden 6. november 1932. 

Resultatet af valget førte til at Forbundsdagen valgte Konrad Adenauer som kansler. Adenauer dannede efterfølgende regering sammen med FDP.

Den senere tyske delstat Saarland, som på dette tidspunkt var en selvstændig stat i økonomisk union med Frankrig, deltog ikke i valget. Vestberlin udpegede enkelte observatører.

Resultater

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Resultater af valget 14. august 1949 (Statistisches Bundesamt) 

Politiske valg i 1949
Politiske valg i Tyskland
Forbundsdagsvalget 1957

Valget i Tyskland 1957 blev afholdt den 15. september 1957.

Resultatet af valget var at Konrad Adenauer blev siddende som kansler og leder for en koalitionsregering bestående af CDU/CSU og Deutsche Partei (DP).

Resultater

Et antal medlemmer (7 CDU, 12 SPD, 2 FDP, 1 andre) indirekte valgt af Berlins parlament er ikke inkluderet nedenfor.

Se også 
 Keine Experimente

Eksterne henvisninger 

Politiske valg i 1957
Politiske valg i Tyskland
KFUM's Boldklub Roskilde

KFUM's Boldklub Roskilde er en dansk fodboldklub hjemmehørende i den sjællandske by Roskilde, hvor klubben spiller sine hjemmekampe på Lillevang. De spiller i .

 
Boldklub Roskilde, KFUM's
M3

M3 har flere betydninger:
 Cityringen – en metrolinje i København
 Kubikmeter – en måleenhed
 Motorring 3 – en motorvej i Storkøbenhavn
 et pengemængdebegreb - nemlig M2 plus beholdningen af visse andre indlån og gældsbeviser (typisk op til 24 måneder)
Hemsbünde

Hemsbünde er en kommune med knap 1.150 indbyggere (2013) i Samtgemeinde Bothel i den sydøstlige del af Landkreis Rotenburg (Wümme), i den nordlige del af den tyske delstat Niedersachsen.

Geografi 
I kommunen ligger disse landsbyer og bebyggelser: Spannkamp, Hassel, Hastedt og Worth. Sammen med hovedbyen Hemsbünde bliver disse også kaldt Wasserdörfer på grund af talrige oversvømmelser fra floderne Rodau og Wiedau.

Nabokommuner 
 Brockel
 Bothel
 Visselhövede
 Kirchwalsede
 Rotenburg (Wümme)

Eksterne kilder/henvisninger 

 Hemsbündes side på Samtgemeindens websted.
 Befolkning 31. december 2013 (Tabel K1020014) Landesbetrieb für Statistik und Kommunikationstechnologie Niedersachsen, 102 Bevölkerung - Basis Zensus 2011. Tysk hjælpeside til statistikken

Kommuner i Niedersachsen
Finansministre fra Østrig

Det østrigske finansministerium afløste Østrig-Ungarns finansministerium. Dette skete, da kejserriget Østrig-Ungarn brød sammen i slutningen af 1918.

Østrigske finansministre

Første republik 

 1919 – 1920: Joseph Schumpeter

Anden republik 

 1984 – 1986: Franz Vranitzky
 1996 – 1997: Viktor Klima
 2007 – 2008: Wilhelm Molterer
 2008 – 2011: Josef Pröll
 2013 – 2014: Michael Spindelegger
 2014 – : Hans-Jörg Schelling

 
Etableret i 1918
Brockel

Brockel er en kommune med godt 1.300 indbyggere (2013) i Samtgemeinde Bothel i den sydøstlige del af Landkreis Rotenburg (Wümme), i den nordlige del af den tyske delstat Niedersachsen.

Geografi 
Kommunen består ud over hovedbyen Brockel, af landsbyen Bellen med godset Trochel, og bebyggelsen Wensebrock. Hovedparten af kommunen er skovbevokset.

Nabokommuner 
 Hemsbünde
 Bothel
 Visselhövede
 Hemslingen
 Scheeßel
 Rotenburg (Wümme)

Eksterne kilder/henvisninger 

 Brockels side på Samtgemeindens websted.
 Befolkning 31. december 2013 (Tabel K1020014)  Landesbetrieb für Statistik und Kommunikationstechnologie Niedersachsen, 102 Bevölkerung - Basis Zensus 2011. Tysk hjælpeside til statistikken

Kommuner i Niedersachsen
Hemslingen

Hemslingen er en kommune med godt 1.400 indbyggere (2013) i Samtgemeinde Bothel i den sydøstlige del af Landkreis Rotenburg (Wümme), i den nordlige del af den tyske delstat Niedersachsen.

Geografi 
Hemslingen består af bydelene Hemslingen og Söhlingen.

Beliggenhed 
Hemslingen ligger omkring 14 km sydøst for Rotenburg (Wümme), 8 km nordvest for Neuenkirchen, 6 km øat for Bothel og 10 km vest for Schneverdingen. Vandløbet Bruchwiesenbach løber mellem bydelene. Højeste punkt er Hollerberg der er 52,8 moh.

Geologi 
I undergrunden under Hemslingen ligger en af de største forekomster af naturgas i Tyskland.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Hemslingens side på Samtgemeindens websted.
 Befolkning 31. december 2013 (Tabel K1020014) Landesbetrieb für Statistik und Kommunikationstechnologie Niedersachsen, 102 Bevölkerung - Basis Zensus 2011. Tysk hjælpeside til statistikken

Kommuner i Niedersachsen
Karl August af Nassau-Weilburg

Karl August af Nassau-Weilburg (født 17. september 1685, død 9. november 1753) var greve af Nassau-Weilburg fra 1719 til 1737 og derefter fyrste til 1753. Han var søn af Johan Ernst af Nassau-Weilburg (1664–1719) og Marie Polyxena af Leiningen-Dagsburg-Hartenburg (1662 – 1725).

General og fyrste 
Som ung var Karl August diplomat. Han blev senere general i de kejserlige tropper. Hans far greve Johan Ernst havde fået lovning på en titel som fyrste i 1688, men faderen kaldte sig aldrig fyrste. I 1737 fyldte Karl August 52 år, og han blev samtidigt fyrste.

Børn 
Karl Christian var gift med Augusta Frederika Wilhelmina af Nassau-Idstein (1699–1750). De fik én søn og seks døtre. Sønnen Karl Christian (1735–1788) blev senere fyrste af  Nassau-Weilburg. 

Hertuger af Nassau
Karl August af Nassau-Weilburg
Walramiske linje af Huset Nassau
Forbundsdagsvalget 1961

Valget i Tyskland 1961 var valget til den fjerde tyske Forbundsdag og blev afholdt den 17. september det år.

Konrad Adenauer blev siddende som kansler for en koalitionsregering bestående af CDU/CSU og FDP. I 1963 gik Adenauer alligevel af efter 14 år ved magten på grund av den såkaldte Spiegelaffære, hvor det kom frem at kansleren havde beordret fem journalister arresteret efter at de havde offentliggjort et notat om den angivelig dårlige forfatning som den tyske hær var i, stillet overfor den østeuropæiske kommunistiske hær. Ludwig Erhard blev ny kansler.

Resultater

Eksterne Henvisninger 

Politiske valg i 1961
Politiske valg i Tyskland
Forbundsdagsvalget 1965

Valget i Tyskland 1965 var valget til den femte tyske Forbundsdag og blev afholdt den 19. september det år.

Resultatet af valget var at koalitionen mellem CDU/CSU og FDP under kansler Ludwig Erhard blev siddende. I 1966 forlod FDP koalitionen på grund af uenighed om budgettet, og Erhard gik af. Kurt Georg Kiesinger (CDU) dannede regering i en såkaldt storkoalition af CDU/CSU og SPD. Denne regering blev siddende frem til det næste valg.

Resultater

Eksterne Henvisninger 

Politiske valg i 1965
Politiske valg i Tyskland
Forbundsdagsvalget 1969

Valget i Tyskland 1969 var valget til den sjette tyske Forbundsdag og blev afholdt den 28. september det år. Som følge af valget forlod SPD storkoalitionen med CDU/CSU og dannede regering under Willy Brandt sammen med FDP. Brandt var SPDs første kansler siden mellemkrigstiden.

Resultater

Valgdeltagelsen var på 86,7 %.

Eksterne henvisninger  

Politiske valg i 1969
Politiske valg i Tyskland
Forbundsdagsvalget 1972

Forbundsdagsvalget i Tyskland 1972 var valget til den 7. tyske Forbundsdag og blev afholdt den 19. november. Det var første gang efter etableringen af Forbundsdagen i 1949 at det blev afholdt valg før udgangen af den ordinære valgperiode på fire år. Valget førte til det bedste resultatet for SPD i partiets historie, og partiet blev for første gang i Forbundsrepublikkens historie det største parti i Forbundsdagen.

Forbundskansler Willy Brandt kunne fortsætte som kansler. Han måtte dog gå af to år senere, da hans nærmeste medarbejder Günter Guillaume blev afsløret som kommunistisk spion og stillet for retten for landsforræderi.

Resultater

Valgdeltagelsen var på 91,1 %.

Eksterne henvisninger 

Politiske valg i 1972
Politiske valg i Tyskland
Forbundsdagsvalget 1987

Valget i Tyskland 1987 var valget til den 11. tyske Forbundsdag og blev afholdt den 25. januar det år.

Resultatet af valget var at regeringen bestående af CDU/CSU og FDP under ledelse af Helmut Kohl blev siddende.

Resultater

Valgdeltagelsen var på 84,3 %.

Eksterne henvisninger 

 Valgresultatene på internettsiden til Statistische Bundesamt 

Politiske valg i 1987
Politiske valg i Tyskland
Forbundsdagsvalget 1983

Valget i Tyskland 1983 blev afholdt den 6. marts det år. Valget til den 10. Forbundsdag var det første efter at Helmut Kohl blev valgt som kansler og førte partiet De grønne for første gang ind i Forbundsdagen. Valget blev afholdt tre år inde i den ordinære valgperiode på fire år, og det var anden gang i Forbundsrepublikken Tysklands historie at det blev afholdt et valg før tid. Den første gang der blev afholdt et valg til Forbundsdagen før udløbet af den ordinære valgperiode var i 1972.

Resultatet af valget blev at den siddende koalitionsregeringen bestående af CDU/CSU og FDP med Helmut Kohl som kansler blev siddende.

Resultater

Valgdeltagelsen var på 89,1 %.

Eksterne henvisninger 

 Resultater på internettsiden til Statistische Bundesamt 

Politiske valg i 1983
Politiske valg i Tyskland
Knoldranunkel

Knoldranunkel (Ranunculus bulbosus) er en flerårig plante i ranunkel-familien. Arten er en udpræget tørbundsplante og udbredt i Europa og Vestasien. Det er en blødt håret plante, der forneden på stænglen er opsvulmet, så der dannes en underjordisk knold. Her oplagres næring til efterårets nye skud. Knoldranunkel er desuden karakteriseret ved at have gule blomster, hvis bægerblade er tilbagebøjede mod den furede blomsterstilk. Det danske navn skrives ofte knold-ranunkel i f.eks. floraer.

Forekomst i Danmark 
I Danmark er knoldranunkel almindelig på sandede overdrev og solåbne, græsklædte bakkeskrænter. Den blomstrer her i maj og juni.

Kilder og eksterne henvisninger 

 M. Skytte Christiansen og Henning Anthon: Danmarks Vilde Planter, Branner og Korchs Forlag 1958.
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Ranunkel
Forbundsdagsvalget 1980

Valget i Tyskland 1980 var valget til den 9. tyske Forbundsdag og blev afholdt den 5. oktober det år.

Resultatet af valget var at regeringen bestående af SPD og FDP under ledelse af Helmut Schmidt blev siddende. Men i 1982 forlod FDP regeringen, noget som førte til at den mistede det nødvendige flertal i parlamentet. FDP gik derefter ind i en ny regering med CDU/CSU under ledelse af Helmut Kohl.

Resultater

Valgdeltagelsen var på 88,6 %.

Eksterne henvisninger 

 Valgresultater på internettsiden til Statistischen Bundesamt 

Politiske valg i 1980
Politiske valg i Tyskland
Forbundsdagsvalget 1976

Forbundsdagsvalget i Tyskland i 1976 var valget til den 8. tyske Forbundsdag og blev afholdt den 3. oktober det år.

Resultatet af valget var at regeringskoalitionen bestående af SPD og FDP under ledelse af Helmut Schmidt blev siddende.

Resultater

Valgdeltagelsen var på 90,7 %.

Eksterne henvisninger 

Politiske valg i 1976
Politiske valg i Tyskland
Johan Ernst af Nassau-Weilburg

Johan Ernst af Nassau-Weilburg (født 13. juni 1664, død 27. februar 1719) var fyrstelig greve af Nassau-Weilburg og kurpfalzisk generalfeltmarskal. Han var søn af regerede greve Frederik af Nassau-Weilburg (1640–1675) og Christiane Elisabeth af Sayn-Wittgenstein-Homburg (1646–1678).

Fransk besættelse 
Johan Ernsts far døde, da drengen var 11 år gammel. I begyndelsen regerede han under formynderskab. 

Under den pfalziske arvefølgekrig besatte Frankrig den del af Nassau-Weilburg, der ligger i Donnersbergkreis vest for Rhinen. Da krigen sluttede i 1697, blev landet genforenet.

Krige 
Johan Ernst deltog som officer i den pfalziske arvefølgekrig og den spanske arvefølgekrig. 

Først var han i tjeneste hos Hessen-Kassel og derefter hos Kurpfalz. I 1702 blev han udnævnt til kurpfalzisk generalfeltmarskal.

Blev ikke fyrste 
I 1688 fik nogle af greverne af Nassau lovning på at blive fyrster. Johan Ernst nægtede imidlertid at betale for værdigheden, og han blev aldrig fyrste. 

På sin 52-års fødselsdag den 27. september 1737 tillagde sønnen Karl August sig titel som fyrste.

Familie
Johan Ernst var gift med  Marie Polyxena af Leiningen-Dagsburg-Hartenburg (1662 – 1725). De fik fire sønner og fem døtre. 

Én af sønnerne Karl August (1685–1753) blev greve og senere fyrste af Nassau-Weilburg.

Grever af Nassau
Johan Ernst af Nassau-Weilburg
Walramiske linje af Huset Nassau