kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Junior-EM i håndbold (mænd)

Junioreuropamesterskabet i håndbold for mænd var et mesterskab for europæiske herrehåndboldlandshold. Mesterskabet blev arrangeret af European Handball Federation og afviklet hvert andet år i perioden 1996-2002, hvorefter det blev afløst U.20-EM for mænd.

Medaljestatistik 1996-2002 

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! width="40px"|Plac.
! width="120px"|Land
! style="background:gold;" width="45px"|Guld
! style="background:silver;" width="45px"|Sølv
! style="background:#cc9966;" width="45px"|Bronze
! width="45px"|Total
|-
| 1.
| align="left"| Danmark
| 2
| -
| -
| 2
|-
| 2.
| align="left"| Jugoslavien
| 1
| 1
| 1
| 3
|-
| 3.
| align="left"| Polen
| 1
| -
| -
| 1
|-
| 4.
| align="left"| Spanien
| -
| 1
| 1
| 2
|-
| rowspan="2" valign="top"|5.
| align="left"| Hviderusland
| -
| 1
| -
| 1
|-
| align="left"| Slovenien
| -
| 1
| -
| 1
|-
| rowspan="2" valign="top"|7.
| align="left"| Rusland
| -
| -
| 1
| 1
|-
| align="left"| Ungarn
| -
| -
| 1
| 1
|}

Mesterskaber 1996-2002 
{| class="wikitable"
! width="50px"|Turn.
! width="100px"|Værtsland
! style="background:gold;" width="120px"|Guld
! style="background:silver;" width="120px"|Sølv
! style="background:#cc9966;" width="120px"|Bronze
! Danmarks plac.
|-
| align="center"|1996
| Rumænien
|  Danmark
|  Spanien
|  Rusland
| Nr. 1
|-
| align="center"|1998
| Østrig
|  Danmark
|  Jugoslavien
|  Ungarn
| Nr. 1
|-
| align="center"|2000
| Grækenland
|  Jugoslavien
|  Hviderusland
|  Spanien
| Nr. 4
|-
| align="center"|2002
| Polen
|  Polen
|  Slovenien
|  Jugoslavien
| Nr. 5
|}

Kilder / eksterne henvisninger 
European Handball Federation

EM i håndbold
Etableret i 1996
Ophørt i 2002
Færgeselskabet Læsø K/S

Færgeselskabet Læsø K/S sejler rutesejlads mellem øen Læsø i Kattegat og Frederikshavn. Selskabet har i dag to færger – M/F Ane Læsø og M/F Margrete Læsø. Sidstnævnte, som er den nyeste og største af de to, er opkaldt efter Dronning Margrete I, som ifølge historiske overleveringer strandede på øen i 1400-tallet.

Målsætninger 
 At sørge for en sikker, servicevenlig og stabil færgeforbindelse til og fra Læsø, for såvel personer, som for biler og fragt m.v.
 Gennem uddannelses-, sikkerheds- og miljøpolitik, at sikre at der ikke sker skader på personer, miljø og ejendom, såvel om bord som i land.
 At rederiet lever op til myndighedernes krav til sikker færgefart.
 At sikre en god og korrekt information til alle brugere af Færgeselskabets færger, vedrørende ydelser, afgange og priser m.v., og i særdeleshed, at give en aktuel information i forbindelse med uregelmæssig sejlads.

Færger

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Færgeselskabet Læsø K/S hjemmeside

Transport på Læsø
Transport i Frederikshavn
Rederier fra Danmark
Fanø (flertydig)

Fanø har flere betydninger:

 Fanø – vadehavsø nord for Rømø ved Jyllands sydlige vestkyst.
 Fanø Kommune – omfattende ovennævnte vadehavsø.
 Fanø, Knud – tidligere rektor på Duborg-Skolen i Flensborg.
 Fanø Bad – Fereområde på Fanø
 Fanø (dokumentarfilm) – dansk dokumentarisk optagelse fra 1939
Prokrustesseng

At lægge nogen i en prokrustesseng er at udøve vold mod virkeligheden for at få den til at passe i sit eget system. Der er tale om et lighedsprincip, hvor det er 'systemet' og ikke 'virkeligheden', der er den egentlige målestok.

Udtrykket stammer fra græsk mytologi og fortællingen om kæmpen Prokrustes, der drev et herberg i en grotte. Ifølge myten havde han to senge til sine gæster, en kort og en lang. Var gæsten høj, blev han lagt i den korte seng, hvorefter Prokrustes afhuggede, hvad der ragede ud over den. Var det derimod en lille mand, blev han anbragt i den lange seng, hvorefter han blev strakt ud, så han passede til sengen.

Eksterne henvisninger 

 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XIX, s. 599; opslag: Prokrustes

Ord og vendinger
Græsk mytologi
Karup Kirke (Viborg Kommune)

Karup kirke i Karup er et sengotisk langhus bygget i munkesten, formentlig i sidste halvdel af 1400-tallet. Den oprindeligt meget anselige kirke, der var viet til Skt. Maria, blev bygget som valfartskirke.

Kirkens historie 
Karup var i middelalderen et berømt valfartssted med en helligkilde, hvortil pilgrimme og syge strømmede i stort tal og med dem rige gaver til kirken. Til kirken var også knyttet et hospital. Oprindelig bestod kirken foruden af hovedskibet, som udgør den nuværende kirke, også af tværskibe samt af kor og apsis mod øst og et stort tårn mod vest. Fra 1485 var kirken også sognekirke for Karup Sogn. Efter reformationen ophørte valfarten og dermed forsvandt også det økonomiske grundlag for at vedligeholde den store kirke. Kirken forfaldt og i 1744 blev den købt af herremanden til Aunsbjerg, Sten Jørgensen. Han fik koret, tværskibene og resterne af tårnet revet ned og samtidig opførtes bl.a. den nuværende østgavl med plads til klokke. I dag er der kun bevaret hovedskibets tre fag, og som erstatning for det oprindelige våbenhus blev der i 1940 bygget et nyt.

Kirkens indre 
Af kirkens oprindelige syv hvælvinger er nu kun hovedskibets tre tilbage. Til højre for indgangsdøren finder man et indmuret vievandskar, hvilket er meget usædvanligt i en dansk kirke.

Inventar 
Af kirkens oprindelige inventar fra katolsk tid findes endnu fire endestykker til korstole, lavet omkring år 1500. Der har oprindelig været tolv. Fire andre findes i Sjørslev Kirke, mens de sidste fire er gået til. Døbefonten er en groft tilhugget granitkumme med fire mandshoveder. Dens herkomst er ukendt. Kummen er anbragt på en opmuring med kampesten. Det øvrige inventar stammer fra kirkens genopbygning i 1740'erne. Altertavle og prædikestol er udført i barokstil. Altertavlens billede, forestillende korsfæstelsen, er malet af Viborg-maleren Mogens Thrane.

Udover det oprindelige inventar, der stadig findes i kirken, findes der bl.a. på Viborg Museum resterne af en altertavle, et monstranshus og forskellige helgenfigurer, desuden opbevares en middelalderlig kalk på Nationalmuseet.

Litteratur 
 J.P. Trap: Danmark, bd. 7,1  (Kbh: Gad, 1962)
 J.P. Wammen: Karup. Dens Kirke og dens Helligkilde, Karup-Kølvrå Turistforening 1965 (Oprindelig udarbejdet 1911).

Eksterne kilder og henvisninger 
 Karup Kirke hos KortTilKirken.dk]
 Karup Kirke på oldtidende.dk 

Kirker i Viborg Kommune
Kirker i Viborg Amt
Kirker i Viborg Stift
Kirke (Viborg Kommune)
Knud Bokkenheuser

Knud Bokkenheuser (5. juli 1869 i København – 15. maj 1936 i Liseleje) var en dansk forfatter.

Knud Bokkenheuser var søn af skolebestyreren Frederik Bokkenheuser. Blev i 1887 student fra Efterslægtsselskabets Skole.

Hans forfatterproduktion bestod af en lang række af topografiske og lokalhistoriske bøger om København, særligt med henblik på 1700-tallet og første halvdel af 1800-tallet. F.eks. Den gamle Herre fortæller (1916), Det gamle København (2 bind, 1919) og Drejers Klub (1903).

Han blev 27. maj 1898 gift med Johanne Marie Gjellerup.

Eksterne henvisninger 
 
 Knud Bokkenheuser på Litteraturpriser.dk

Faglitterære forfattere fra Danmark
Historikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Ungdoms-EM i håndbold (drenge)

Ungdomseuropamesterskabet i håndbold for drenge var et mesterskab for europæiske drengehåndboldlandshold. Mesterskabet blev arrangeret af European Handball Federation og afviklet i perioden 1992-2003, hvorefter det blev afløst U.18-EM for drenge.

Medaljestatistik 1992 + 1997-2003

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! width="40px"|Plac.
! width="120px"|Land
! style="background:gold;" width="45px"|Guld
! style="background:silver;" width="45px"|Sølv
! style="background:#cc9966;" width="45px"|Bronze
! width="45px"|Total
|-
| 1.
| align="left"| Rusland
| 1
| 1
| -
| 2
|-
| rowspan="2" valign="top"|2.
| align="left"| Ungarn
| 1
| -
| 1
| 2
|-
| align="left"| Sverige
| 1
| -
| 1
| 2
|-
| rowspan="2" valign="top"|4.
| align="left"| Portugal
| 1
| -
| -
| 1
|-
| align="left"| Island
| 1
| -
| -
| 1
|-
| 6.
| align="left"| Danmark
| -
| 1
| 2
| 3
|-
| 7.
| align="left"| Spanien
| -
| 1
| 1
| 2
|-
| rowspan="2" valign="top"|8.
| align="left"| Tjekkiet
| -
| 1
| -
| 1
|-
| align="left"| Tyskland
| -
| 1
| -
| 1
|}

Mesterskaber 1992-2003 
{| class="wikitable"
! width="50px"|Turn.
! width="100px"|Værtsland
! style="background:gold;" width="120px"|Guld
! style="background:silver;" width="120px"|Sølv
! style="background:#cc9966;" width="120px"|Bronze
! Danmarks plac.
|-
| align="center"|1992
| Schweiz
|  Portugal
|  Rusland
|  Spanien
| Kvalifikation
|-
| align="center"|1994
| Israel
|  Spanien
| Portugal
|  Danmark
| Nr. 3
|-
| align="center"|1997
| Estland
|  Sverige
|  Tjekkiet
|  Ungarn
| Nr. 6
|-
| align="center"|1999
| Portugal
|  Ungarn
|  Spanien
|  Danmark
| Nr. 3
|-
| align="center"|2001
| Luxembourg
|  Rusland
|  Danmark
|  Sverige
| Nr. 2
|-
| align="center"|2003
| Polen
|  Island
|  Tyskland
|  Danmark
| Nr. 3
|}

Kilder / eksterne henvisninger 
European Handball Federation
EHF – Ungdoms-EM i håndbold 1994 (drenge)

Noter 

EM i håndbold
Etableret i 1992
Ophørt i 2003
Egeskov Mølle

Egeskov Mølle ligger i Kværndrup syd for Ringe på Fyn. Møllen blev opført i 1848-1855 og fungerede frem til 1949. Den ejes i dag af Svendborg Museum. Det er en hollandsk vindmølle med galleri, bestående af en undermølle i mursten og en ottekantet overmølle af træ dækket med egespån. hatten er løgformet og beklædt med pap.Vingerne er udstyret med klapper og møllen krøjer med vindrose.

De første 100 år 
Den nuværende Egeskov Mølle blev opført i perioden 1848-55, dog har der været drevet mølleri på stedet i over 500 år. Møllen hørte under Egeskov Slot frem til 1926, hvor den blev solgt til mølleejer Chr. Jensen og senere overtaget af Sydfyns Korn og Foderstofforretning i Stenstrup. 

Mølleriet blev standset i 1949. Sydfyns Korn og Foderstofforretning besluttede at skænke møllen som gave til eventuelle interesserede, dog måtte der ikke drives mølleri på stedet. Kværndrup Kommune takkede ja. Ifølge vedtægterne skulle kommunen bevare ejendomsretten til selve møllen, og den til enhver tid værende ejer var pligtig til at give offentligheden adgang til møllen.

Tikrone møllen 
I 1950 stiftede lokale beboere Hjemstavnsforeningen for Kværndrup og Omegn, og det blev vedtaget at overdrage Egeskov Mølle til foreningen. De skulle skaffe økonomisk grundlag for møllens bevarelse samt skabe interesse for møllen.

Der kom hjælp fra en uventet kant. Egeskov Mølle blev landskendt da tegneren Ib Andersen i 1952 benyttede den som motiv på de dengang nye tikronesedler. Derved opstod navnet Tikrone møllen, som stedet nu også blev kaldt.

Restaurering 
Under en kraftig storm den 21. januar 1956 blæste møllens hat og vinger ned og blev knust. Fra 1958 til 1960 gennemgik møllen en omfattende restaurering, og møllehat- og vinger fra Højlundsmøllen i Gudbjerg blev opsat som erstatningsdele for dem, der blev smadret under stormen. Som led i processen blev møllen i 1959 også fredet.

I 1968 blev Egeskov Mølle overtaget af selskabet Danske Møllers Venner, og i 1985 overtog Ryslinge Kommune møllen. I perioden op til kommunens overtagelse gennemgik den gamle mølle endnu en omfattende restaurering. 

I slutningen af 1990´erne konstaterede man råd i hele møllens bærende konstruktion; en skade, som krævede demontering af møllen helt ned til omgangen. Et udvalg blev nedsat af Ryslinge Kommune til at styre renoveringsprojektet og ikke mindst finde de ca. 5 mill. kr., som arbejdet ville koste. Den 14. maj 2005 kunne Egeskov Mølle endelig åbne igen efter en gennemgribende og problemfyldt renovering.

Svendborg Museum rykker ind 
I efteråret 2005 blev Egeskov Møllelaug etableret og påtog sig opgaven at bevare møllen. Svendborg Museum overtog i 2006 ejerskabet af møllen for en købssum på 1 kr.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Svendborg Museum 
 Egeskov Møllelaug 

Hollandske vindmøller i Danmark
Historiske museer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Faaborg-Midtfyn Kommune
Museer i Region Syddanmark
Museer etableret i 2005
Kultur i Svendborg
Suzuki Baleno (1995)

Suzuki Baleno (type EG) (i Nordamerika Suzuki Esteem) var en lille mellemklassebil fra Suzuki bygget i Japan mellem marts 1995 og maj 2002. I Sydasien fortsatte produktionen dog frem til 2007.

Historie 
Baleno blev introduceret i første halvdel af 1995 som Suzukis første forsøg i kompaktklassen. Som efterfølger for sedanversionen af Suzuki Swift var modellen bygget på en forlænget Swift-platform hvilket øgede kabinepladsen, og modellen delte mange komponenter med lillebroderen.

Modellen fandtes i starten som tredørs hatchback og firedørs sedan med en SOHC 16V-motor på 1,3 og 1,6 liter med effekt på 63 kW (85 hk) og 71 kW (96 hk). I foråret 1996 blev en stationcarudgave tilføjet modelprogrammet; dette var Suzukis første stationcar (på nær Kei-Cars) med 1,6-litersmotoren, som også kunne leveres med firehjulstræk. Desuden blev motorprogrammet udvidet med Suzukis 1,8-liters J18A DOHC-motor, som kunne fås til sedan og stationcar. På visse europæiske markeder kunne 1,8-motoren også fås i hatchbackversionen som den begrænsede model Baleno GSR. Suzukis 1,8-litersmotor havde præcis samme slagvolume som Mazdas tidligere BP-motor, men var neddroslet til 89 kW (121 hk).

Facelift 
I slutningen af 1998 (til modelåret 1999) gennemgik Baleno et facelift med en ny front med rundere kølergrill og nye såkaldte "fiskeøjne-forlygter" i klart glas, og i visse lande en tilføjelse til motorprogrammet i form af en dieselversion med en 1,9-liters XUD9-motor med 55 kW (75 hk), leveret af Peugeot.

Baleno blev i de fleste lande afløst af den i 2001 introducerede Liana. I Japan udgik sedanversionen i november 2001, mens stationcaren fortsatte frem til maj 2002. Hele modelserien udgik i Europa og Nordamerika i 2002, efter at den i knap et år havde været solgt sideløbende med Liana. Bilen kunne herefter fortsat købes i mange U-lande såsom Indien og Sydøstasien, hvor den blev solgt frem til 2007 hvor samlebåndet overgik til SX4.

Sikkerhed 
Det svenske forsikringsselskab Folksam vurderer flere forskellige bilmodeller ud fra oplysninger fra virkelige ulykker, hvorved risikoen for død eller invaliditet i tilfælde af en ulykke måles. I rapporterne Hur säker är bilen? er/var Baleno klassificeret som følger:
 2015: Mindst 20 % dårligere end middelbilen
 2017: Mindst 20 % bedre end middelbilen

Tekniske data 

Alle benzinmotorerne er E10-kompatible.

Baleno II 

Den 15. september 2015 præsenterede Suzuki på Frankfurt Motor Show en ny kompaktbil, som også hedder Baleno.

Referencer

Litteratur 
 ADAC special Auto 2000. ADAC, .  (på tysk).

Eksterne henvisninger 

 

Baleno (1995)
Små mellemklassebiler
Stationcars
Forhjulstrukne biler
Biler introduceret i 1995
Biler fra 1990'erne
Biler fra 2000'erne
Dorsum

En dorsum (fra latin ryg, i flertal dorsa) er en lav, slynget højderyg, som befinder sig på overfladen af en måne eller en planet. Betegnelsen benyttes i selenografi og generelt i geografisk beskrivelse af måners og planeters overflade. Dorsa er tektoniske dannelser, som skabtes ved, at flydende basaltisk lava afkøledes og trak sig sammen.

I nomenklaturen fra den Internationale Astronomiske Union benyttes navne på mennesker (primært kendte videnskabsmænd) til at identificere dorsa på Månen. Således er Dorsa Burnet opkaldt efter Thomas Burnet, og Dorsum Owen efter George Owen af Henllys.

På Månen findes disse landskabsformationer i overfladen af dens månehave og kan strække sig over adskillige hundrede kilometer. De viser ofte omridset af ringformede strukturer, som er begravet under maret, følger marets omrids i et cirkulært mønster eller krydser over opstikkende toppe. De kaldes sommetider årer på grund af deres lighed med de vener, som hvælver sig op under huden.

Der findes også dorsa på Mars, for eksempel i Chryse Planitia, og på flere af de asteroider, som er blevet besøgt af rumsonder. Desuden kendes de på Merkur og på et par af Jupiters og Saturns måner.

Bakker
Månens geologi
Sophus Bauditz

Sophus Gustav Bauditz (født 23. oktober 1850 i Aarhus, død 16. august 1915 i København) var en dansk skolemand, forfatter og dramatiker.

Han var søn af oberst i dragonerne Peter Gustav Bauditz (død 1877) og Cornelia Anine Magdalene født Clementsen. Bauditz blev 1869 student og tog 1875 juridisk embedseksamen, 1. januar 1881 blev han ansat som bestyrer af det Kongelige Teaters elevskole, blev 1884 bibliotekar ved det Moltke-Bregentvedske bibliothek og blev medlem af kommissionen for Afholdelse af almindelig Forberedelseseksamen. Som skolemand gjorde han karriere som skoledirektør i København, og han opnåede ærestitlen professor.

Hans debut som forfatter fandt sted 1873 med Ved Søen og i Skoven, hvorefter fulgte Himmelbjærget, Blade af Otto Langes Ungdomsliv (1876), Arabesker (1877), Under aaben Himmel (1882), Klokkestøberen og andre Noveller (1886) og Novelletter (1887). Især i de seneste af disse samlinger har Bauditz tilegnet sig en smuk kompositionskunst, og både i dem og de tidligere arbejder får fremstillingen en tiltalende friskhed fra det førstehånds-bekendtskab med naturen, forfatteren har erhvervet sig under et kraftigt sportsliv på sejladsens og jagtens områder.
Senere fulgte Krøniker fra Garnisionsbyen (1892) hvor han skildrer sin opvækst i Aarhus'. 
Popularitet fik han gennem bøgerne Historier fra Skovriddergaarden (1889), Hjortholm (1896) og Komedie paa Kronborg (1903). Derudover stammer Fortællinger fra 1906.

På det kongelige Teater har Bauditz fået opført enaktsskuespillet Mands Mod 1879, lystspillet I Mester Sebalds Have (med musik af Peter Erasmus Lange-Müller) 1880 og operaen I Møllen (musik af Axel Grandjean) 1885; desuden har han oversat forskellige operatekster for teatret (bl.a. Arrigo Boitos Mefistofeles), ligesom han har omplantet to rækker af den italienske forfatter Edmondo de Amicis soldaterhistorier på dansk.

Sophus Bauditz' skuespil findes bevaret i Dramatisk Bibliotek på Det Kongelige Bibliotek.

Fra januar 1878 indtil bladets ophør i 1882 skrev Bauditz de litterære anmeldelser i Fædrelandet.

I 1880 blev han gift med Emilie (Emmy) Ida Jeanine Augustinus, født 15. februar 1860, datter af fabriksejer i København Ludvig Augustinus.

Han var Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand.

Han er begravet på Vestre Kirkegård.

Flere veje i Danmark er opkaldt efter Bauditz: I Lyngby, Gentofte, Odense og Åbyhøj.

Kilder 
 
 Gustav Bauditz, Sophus Bauditz – Hans Liv og Digtning, Nyt Nordisk Forlag, 1917.
 "Af Sophus Bauditz' Dagbøger", Pressens Magasin, september-december 1916.
 Kraks Blå Bog 1910

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sophus Bauditz  på Bibliografi.dk
 Sophus Bauditz på Dansk Forfatterleksikon
 

Romanforfattere fra Danmark
Novelleforfattere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Oversættere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Bibliotekarer fra Danmark
Journalister fra Danmark
Sophus
Riddere af Dannebrog
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer fra Aarhus
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Artikler fra 1. udgave af Dansk biografisk leksikon
Kraterkæde

En kraterkæde er en linje of kratere på overfladen af et astronomisk legeme. Benævnelsen for kraterkæder er catena (flertal catenae), hvilket er fastsat i den Internationale Astronomiske Unions regler for planetnomenklatur.

Disse kraterkæder menes at være skabt ved nedslag af et legeme, som tidevandskræfter brød op i mange mindre stykker, som fulgte nogenlunde samme bane. En anden mulighed er, at de er opstået som følge af vulkansk aktivitet i en kløft. Et eksempel på nedslagsmodellen sås ske ved nedslaget af kometen Shoemaker-Levy 9 på Jupiter. Under Voyager-missionerne til planeten, identificerede astronomerne tretten kraterkæder på månen Callisto og tre på Ganymedes.

Kraterkæder på Månen ses ofte stråle væk fra større kratere og menes derfor enten at være skabt ved sekundære nedslag af udkastet materiale fra disse større kratere eller ved vulkanudbrud langs en kløft.

Kilder

Se også 
Liste over catenae på Mars

Nedslagskratere
Kratere på Månen
Månens geologi
Skjoldvulkan (Månen)

En vulkankuppel på Månen er en særlig type skjoldvulkan, som findes på Månens overflade. Disse formationer er typisk dannet af tykkere flydende, muligvis meget silikatholdig lava, der efter udbrud er afkølet forholdsvis langsomt. Månens vulkankupler er brede, afrundede og cirkulære med en jævn og meget svagt stigende skråning, som rejser sig til få hundrede meters højde. Deres diameter er typisk 8-12 km, men kan være op til 20 km. Nogle af dem har et lille krater på toppen.

Det er dog påvist, at nogle af Månens vulkankupler består af samme materiale som Månens have. De kan derfor være dannet ved en anderledes proces, og det menes, at det kan være fra et mindre magmakammer, som ligger tættere på overfladen end de kamre, hvis lavastrømme har oversvømmet mareområderne. Det vil betyde, at de er under mindre tryk, hvorfor lavaen vil flyde langsommere. Magmaen vil strømme ud gennem en åbning i overfladen, men udstrømningen vil efterhånden ske gennem en primær åbning. Denne koncentration kan derpå bevirke, at der opstår et udbrudskrater på vulkankuplens top.

Der findes koncentrationer af vulkankupler nær nedslagskraterne Hortensius, Marius og T. Mayer samt hen over toppen af Mons Rümker. Enligt beliggende skjoldvulkaner findes også på Månens forside, herunder ved kraterne Kies Pi (π), Milichius Pi (π), Mons Gruithuisen Gamma (γ) og Delta (δ), samt ved Gambart C-, Beer- og Capuanuskraterne. Omega Cauchy (ω) og  Tau Cauchy (τ) danner et skjoldvulkan-par nær Cauchykrateret. Et tilsvarende par findes nær Aragokrateret, nemlig Arago Alpha (α) og Arago Beta (β).

Månens skjoldvulkaner er ikke navngivet og angivet som en særlig geologisk kategori af den Internationale Astronomiske Union. De inddeles i almindelighed i 7 forskellige typer efter et skema, foreslået i 1964 af astronomen B. Westfall.

Kilder 

 Lionel Wilson og James W. Head, "Lunar Gruithuisen and Mairan domes: Rheology and mode of emplacement (Gruithuisen- og Mairan-skjoldvulkanerne på Månen: Rheologi og forhold under overfladen ", Journal of Geophysical Research, vol. 108, 2003.'

Eksterne henvisninger 
 Katalog over 607 skjoldvulkaner på Månen fra ALPO-gruppen, samlet af Marwin W. Huddleston 
 Katalog over 1107 mulige skjoldvulkaner fra GLR-gruppen  
 Afhandlinger om forskellige skjoldvulkaner på Månen. Fra GLR-gruppen  
 Yahoo-gruppe til diskussion af skjoldvulkaner på Månen 
 Billeder af skjoldvulkuner fra GLR-gruppen 
 UAI Introduktion til skjoldvulkaner på Månen  

Skjoldvulkan
P5000

P5000 var en  DR kanal på DAB.

Kanalen gik i luften tirsdag den 18. november 2008.. Den var henvendt til "de ældste unge og de yngste voksne". Mascha Vang, Anders Stjernholm og Emil Thorup var værter. Man kunne høre dem på alle hverdage mellem 14 og 18. DJ'en Morten Breum var P5000s egen hus-dj, mens der var ren musik om natten og den tidlige morgen, om formiddagen og den tidlige eftermiddag var der non-stop musik, kun mikset af diverse nyhedsudsendelser fra DRs kanal P4 og trafikmeldinger fra Vejdirektoratet.

Kanalen blev lukket ned 1. januar 2011.

Referencer

Eksterne henvisninger 
P5000

Radiokanaler fra Danmarks Radio
Etableret i 2008
Ophørt i 2011
Øvre Imbrian

I Månens historie strækker Øvre Imbrian-perioden sig fra for 3.800 millioner år siden til for omkring 3.200 millioner år siden.   I denne periode smeltede Månens kappe under de store bassiner delvist og fyldte dem med basalt. Smeltningen menes at være sket, fordi nedslagene gjorde de overliggende klippelag tynde – hvilket enten fik kappen til at hæve sig som følge af det reducerede tryk på den og bringe smeltet materiale tættere på overfladen, eller fik dens øverste lag til at smelte ved at varme steg opad gennem kappen som følge af reduceret varmeisolation fra de overliggende lag.  

Hovedparten af de måneprøver, der er hjembragt til Jorden af Apollo-missionerne stammer fra denne periode.

Den tilsvarende periode i Jordens historie udgøres af tre fjerdedele af Arkæikum-æonen. 

Månens tidsaldre