kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Molukkerne

Molukkerne er en indonesisk øgruppe med et areal på 74.505 km². Provinshovedstaden er Ambon, der ligger på øen af samme navn. Andre vigtige øer i gruppen, der i alt omfatter over 1000 øer, er Buru, Halmahera, Seram og Ternate. 

Øgruppen kom i 1500-tallet under portugisisk kontrol. I 1663 etableredes her en nederlandsk koloni. I kolonitiden blev øerne også omtalt som Krydderiøerne. Siden 1990erne har Molukkerne været præget af flere sammenstød mellem kristne og muslimer, som ofte er tilflyttere fra de vest for Molukkerne beliggende Sundaøer.

Øer i Indonesien
Øgrupper
Duskfredløs

 
Duskfredløs (Lysimachia thyrsiflora), ofte skrevet dusk-fredløs, er en 25-60 cm høj urt, der vokser på våd bund på f.eks søbredder.

Beskrivelse 
Duskfredløs er en flerårig urt, som optræder med opret vækst i åbne bestande. Hvert af de lodrette skud bærer korsvist modsatte, helrandede blade, der er lancetformede. Over- og undersiderne er glatte og lysegrønne. Blomstringen sker i juni-juli, hvor de tætte hoveder af små, gule blomster sidder på lange stilke i bladhjørnerne. Frugterne modner godt og spirer villigt.

Rødderne sidder på en vandret rodstok, som også bærer ét eller flere, lodrette skud.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 x 2 m (30 x 10 cm/år).

Voksested 
Planten findes vildtvoksende i Danmark, hvor den gror i rørsumpe, våde enge, søbredder, grøftekanter, og kær. Den findes temmelig almindeligt i Jylland, og hist og her i resten af landet.

Den findes ofte voksende sammen med bl.a. alm. fredløs, kattehale, alm. mangeløv, blåtop, kragefod, skjolddrager, lysesiv, smalbladet kæruld og vandmynte.

Anvendelse 
Duskfredløs er meget anvendelig, men overset som staude i haver.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Gule blomster
Maria Hørby

Maria Hørby (født 1966 ) er en dansk geolog og kendt som tv-meteorolog. I 2005 stillede hun op til Folketinget og til regionsrådet i Region Hovedstaden, begge steder på Kristendemokraternes liste. 

Maria Hørby underviser i øjeblikket på Ingeniørhøjskolen i København.

Noter 

Geologer fra Danmark
Politikere fra Kristendemokraterne
Diego Placente

Diego Placente (født den 24. april 1977) er en argentinsk tidligere fodboldspiller. Han spillede gennem sin karriere for blandt andet CA River Plate, Argentinos Juniors, San Lorenzo de Almagro, Bayer Leverkusen, Celta Vigo og Girondins Bordeaux.

Placente nåede at spille 22 kampe for Argentinas landshold. Han debuterede for sit land i år 2000.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Argentina
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 2002
Fodboldspillere fra Club Atlético River Plate
Fodboldspillere fra Bayer 04 Leverkusen
Fodboldspillere fra Celta de Vigo
Fodboldspillere fra Girondins Bordeaux
Fodboldspillere fra San Lorenzo de Almagro
Jan Kofod Winther

Jan Kofod Winther (født 7. februar 1950 i Odense) er en dansk luftfotograf. Han er primært fotograf på store anlægsopgaver i Danmark, og var blandt andet officiel fotograf ved opførelsen af Storebælts- og Øresundsforbindelserne. Han har siden 1990'erne specialiseret sig i kunstbetonede fotografier taget fra luften, hvor æstetikken og det grafiske udtryk er det primære fokus. Disse billeder har været udstillet på en lang række museer og været anvendt i forskellige billeddigte produceret af JKW (billeddigt fra Irland, Toscana, Norge, Sverige og Danmark). Udgav i 2007 kunstbogen Himmelskud med billeder fra Danmark taget i perioden 1995-2006.

Eksterne henvisninger 
 Personlig hjemmeside  
 janwinther.dk  – fotoarkiv

Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Hellebard

En hellebard er et alsidigt middelalderligt fodfolksvåben:et 2,5 meter langt skaft med en jern- eller stålklinge eller øksehoved, øverst med en lansespids, bagtil med en hage.

 Med hagen forsøgte våbnets bruger, hellebardisten, at få tag i sammenføjningerne på ridderens rustning for at trække ham af hesten. 
 Med øksebladet på så langt et skaft er det muligt at hugge meget hårdt. 
 Med den lange tynde lansespids var det muligt at gennembryde en rustning.

Historie 
En hellebard var oprindeligt en tung tohånds-stridsøkse. En "helle" er en stor flad klippe, og "bard" betyder her økse-skæg, det lange nederste hjørne på bladet. På slagmarken brugtes stridsøksen sammen med lanser, og en lansespids på økseskaftet skabte et kombineret våben, hellebarden. Den blev først brugt af schweizerne i slaget ved Morgarten (1315) og blev derfor kaldes Morgartenhellebard.

Schweizergarden i Vatikanet er bevæbnet med hellebarder. 

For at kunne hugge gennem rustninger fik hellebarden en spids modsat bladet. Da den virkede bedst som en krog, der rev ridderen af hesten, fik hellebarden både en krog fremad og en krog tilbage. Så den endelige udformning havde fire spidser og et blad.

Afslutningen 
Efter middelalderen blev hellebarden gradvist afløst af en partisan, som er nemmere at bruge. 
I 1600-tallet var hellebarden især et underofficersvåben, fordi det kræver dygtighed og koldblodighed at vælge, hvordan våbnet skal bruges: Den anvendtes i nogle lande i 1700-tallet til at beskytte skytterne. I Spanien brugtes hellebarder endnu i begyndelsen af 1900-tallet af kongens livvagt, og i Zeughaus i Berlin fandtes en hellebard, fremstillet i 1877.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Økser
Stagevåben
Anchiano

Anchiano er en landsby i Italien, med omkring  indbyggere. Hvor bl.a. Leonardo da Vinci blev født.

Byer i Toscana
Firenze (provins)
Ungt Bosnien

Unge Bosnien (mlada bosna) var en revolutionær bevægelse, der kæmpede for et frit selvstændigt Jugoslavien. Bevægelsen dræbte med hjælp fra Sorte Hånd (Crna ruka) Franz Ferdinand, der var den østrigske tronfølger, og hans hustru den 28. juni 1914. Blandt medlemmerne var Gavrilo Princip, Nedjeljko Čabrinović, Vaso Čubrilović, Trifko Grabež, Danilo Ilić, Muhamed Mehmedbašić og Cvjetko Popović.

Østrig-Ungarn
Bosnien-Hercegovina
Politiske bevægelser
Etableret i 1911
Søren Hansen (golfspiller)

Søren Hansen (født 21. marts 1974 i København) er en dansk golfspiller, der blev  professionel i 1997, og som i 2007 har overtaget positionen som Danmarks bedste golfspiller; gennem mange år var det Thomas Bjørn. Han er i dag ekspertkommentator på Discovery+, Eurosport og Golf TV.

I 2008 blev han den anden dansker efter Bjørn, der kvalificerede sig til det europæiske Ryder Cup-hold. Han opnåede den hidtil bedste placering i den prestigefyldte Major-turnering US Open i 2009 med en sjetteplads.

Resultater 
Efter at være blevet dansk mester i slagspil i 1997 vandt Søren Hansen Navision Open Championship i Himmerland på Challengetouren i 1998 og fik en BMW, da han lavede hole-in-one i German Open i 1999. I 2001 spillede han WGC World Cup med Thomas Bjørn og tabte sammen med New Zealand og USA i omspil til Sydafrika. 

Søren Hansen blev den anden dansker, der vandt en PGA-turnering i 2002, da han vandt sin første sejr på Europatouren i Murphy's Irish Open efter omspil med Niclas Fasth, Darren Fichardt og Richard Bland. I 2003 blev han nummer to i Dutch Open og nummer tre i Nordic Open efter at have gået i førerbolden med Colin Montgomerie. 

I 2007 fik han for alvor vist store resultater fra midten af sommeren, da han først i juli blev nummer 2 i Open de France og den følgende måned gentog placeringen i Deutsche Bank Players' Championship. I september blev han først nr. 3 i Johnny Walker Championships, og senere på måneden befæstede han sin position i Europas absolutte top ved at vinde Mercedes-Benz Championship ved Köln med et forspring på fire slag til de følgende spillere.

Søren Hansen spillede sig i 2008 til en plads på det europæiske Ryder Cup-hold ved at slutte blandt de 10 spillere, der automatisk kvalificerede sig til opgøret mod USA på Valhalla Golf Club. Dermed blev han den anden dansker efter Thomas Bjørn, der kvalificerede sig til en Ryder Cup.

Top-ti placeringer 
Listen er udarbejdet på baggrund af information på profilen på www.europeantour.com. Resultaterne stammer fra European Tour, med mindre andet er nævnt.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Profil på www.europeantour.com

Personer fra København
Golfspillere fra Danmark
Louvre

Louvre (Musée du Louvre) er et kolossalt museum i Paris. Bygningen blev opført i 1190 af kong Filip 2. August som fæstning for at beskytte Paris mod angreb nordfra. Slottet blev udvidet i 1546, og udvidelserne fortsatte frem til 1800-tallet. Dele af slottet blev allerede museum i 1793. Efter en større restaurering i 1980'erne blev hele slottet brugt som museum fra 1993.

Mest kendt blandt de omfattende kunstsamlinger er Leonardo da Vincis maleri, Mona Lisa, men der er også omfattende etnografiske og historiske samlinger.

I 1983 præsenterede Frankrigs præsident François Mitterrand sin "Grand Louvre Plan". Det var en omfattende plan for renovering og udbygning af Louvre, bl.a. med ny hovedindgang. Arkitekt I. M. Pei stod for projektet og foreslog en stor glaspyramide inde i den centrale slotsplads som en ny hovedindgang. Pyramiden og den store underjordiske lobby blev indviet den 15. oktober 1988. Anden fase af den store Louvre-plan, Den omvendte Pyramide, var færdig i 1993.

Slottet Louvre blev klassificeret som Monument historique i 1914. 

Med over 7 millioner besøgende om året er det verdens mest besøgte museer.

Museet i populærkulturen 
 I Dan Browns kriminalroman Da Vinci Mysteriet tager mysteriet udgangspunkt i museet.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Kunstmuseer i Paris
Monument historique i Paris
Museer etableret i 1793
Gunnar Auken

Niels Gunnar Jensen Auken (9. oktober 1913 i Suldrup – 27. januar 2002) var en dansk læge.

Auken kom fra en grundtvigiansk storbondeslægt i Vendsyssel, men valgte en akademisk løbebane og blev student fra Randers Statsskole og senere cand.med. fra Københavns Universitet i 1940. Han virkede fra 1947 som speciallæge i dermato-venerologi, og blev året efter dr.med. på en disputats om psoriasis. Han havde derefter egen hudlægepraksis i Panoptikonbygningen i København. Han gik på pension i 1989.

Under 2. verdenskrig var han aktiv i modstandsbevægelsen, derefter i partiet Dansk Samling. Senere blev han medlem af Socialdemokratiet. 

I 1940 blev Gunnar Auken gift med Kirsten Lomholt. Parret fik fem børn, hvor især politikerne Svend og Margrete er kendte. De øvrige er socialrådgiveren og debattøren Gunvor, advokaten og bridgespilleren Jens og skolelederen Ingegerd Auken.

Efter Kirstens død giftede Gunnar Auken sig igen og fik i sit 2. ægteskab datteren Charlotte.

Kilder 
 Nekrolog i Ugeskrift for Læger

Eksterne henvisninger 
 

Læger fra Danmark
Gunnar
Modstandsfolk fra Dansk Samling
Socialdemokrater fra Danmark
Studenter fra Randers Statsskole
Gunvor Auken

Gunvor Marie Gunnarsdatter Auken (født 15. december 1941) er en dansk socialrådgiver og politiker. Hun er datter af Gunnar og Kirsten Auken.

I 1964 meldte hun sig ind i Socialdemokratiet, hvor hun blev ved med at være medlem indtil 1967, da hun forlod partiet for Venstresocialisterne hvor hun var medlem indtil 1972. Hun kom senere tilbage til Socialdemokratiet da hun i 1998-2002 var socialdemokratisk viceborgmester på Frederiksberg.

Gunvor Auken var 1965-1998 gift med Ejvind Larsen. I 2007 blev hun gift med Steen Folke.

Se også 
Auken-familien

Kilde 
 Gunvor Auken   på Kvinfo.dk (Dansk Kvindebiografisk Leksikon)

Gunvor
Socialdemokrater fra Danmark
Medlemmer af Frederiksberg Kommunalbestyrelse
Politikere fra VS
Viceborgmestre fra Socialdemokraterne
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Socialrådgivere fra Danmark
Arbejdsgiver

En arbejdsgiver er en person (eller i bredere forstand en virksomhed eller institution), der udbyder lønarbejde. 

Til gengæld for at stille sin arbejdskraft til rådighed modtager den ansatte (også kaldet medarbejderen eller arbejdstageren) løn. Der skelnes mellem timeløn og månedsløn, hvor den timelønnede får løn for præcis den tid, vedkommende har arbejdet, mens den månedslønnede typisk kun får for den oprindeligt aftalte tid, oftest 37 timer pr. uge. Resten af tiden må afspadseres, medmindre der forinden er aftalt andet. Forholdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere er reguleret gennem en række aftaler, bl.a. overenskomster og ansættelseskontrakter.

I lighed med arbejdstagerne er arbejdsgiverne også organiseret. Arbejdsgiverorganisationerne, forhandler bl.a. overenskomster på plads med fagforbundene. 

Eksempler på arbejdsgiverorganisationer er blandt andet:
 Arbejdsgiverne
 DI 
 Grafisk Arbejdsgiverforening
Indenfor marxistisk teori opfattes arbejdsgiverne (kapitalejerne) - eller arbejdskøberne, om man vil - som den herskende samfundsklasse, der udbytter arbejderne.

I den vestlige verden er det udbredt, at arbejdstageres pensionsfonde er majoritetsaktionærer eller store minoritetsaktionærer i virksomheder (mere end 5% af aktiekapitalen), og dermed indirekte fungerer som arbejdsgivere.

Se også 

Erhvervsliv
Organisationsteori
Arbejdsmarkedet

ja:雇用
zh:僱傭
Medarbejder

En medarbejder, arbejdstager, lønarbejder eller lønmodtager er en person, der er ansat i et tjenesteforhold (dvs. underkastet arbejdsgiverens løbende instruktion) til at udføre et bestemt lønarbejde hos en arbejdsgiver. Medarbejderen får enten timeløn, akkordløn, månedsløn eller provisionsløn og kan være ansat på fuld tid (fuldtidsansat), deltid (deltidsansat) eller freelance.

Ansatte organiserer sig typisk i fagforbund, der alene eller sammen med andre forbund forhandler løn- og overenskomstforhold med deres modparter hos arbejdsgiverforeningerne. De fleste fagforbund er desuden medlem af en hovedorganisation, hvoraf LO er den største.

Historisk 
Begrebet lønarbejder blev skabt under industrialiseringen. Med lønarbejde som begreb blev folks specifikke evner til en handelsvare – ikke ulig varer som brød, mælk osv. Lønarbejderen var anderledes end f.eks. bonden, da bonden kun havde sit produkt at sælge, og var afhængig af dette produkt for at kunne overleve, hvorimod lønarbejderens produkt var selve arbejdsevnen. En lønarbejder sælger til forskel fra f.eks. en slave eller en stavnsbundet kun sin arbejdskraft eller viden i en bestemt periode og har derfor en vis frihed, men kan modsat slaven eller den stavnsbundne udskiftes uden større udgifter.

De allerførste arbejdere var landarbejdere, som gennem lang tid havde udgjort den største del af arbejderklassen. Antallet af beskæftigede i landbruget er faldet enormt siden industrialiseringen.

Årsværk 
Mange steder bruges begrebet årsværk om en fuldtidsansat medarbejder, således er et årsværk lig med 1.924 timer. Begrebet er specielt velegnet, når man skal beregne omkostninger for medarbejdere, idet man kender prisen for et årsværk og således kan budgettere sine samlede lønomkostninger, inklusive deltidsansatte der tæller fraktioner af et helt årsværk.

Se også 
 Funktionær
 Vikar
 Honorarmodtager
 Selvstændig erhvervsdrivende

Litteratur 
 Ole Hasselbalch: Den Danske Arbejdsret (2009), . Del III behandler afgrænsningen over for uafhængige arbejdskontrakter.

Eksterne henvisninger 
 DR's tema om forventninger til en ny medarbejder
 Trivselsundersøgelser: Forskellige metoder til at undersøge medarbejdernes trivsel på jobbet  – Videncenter for Arbejdsmiljøs site om trivsel

Kilder

Se også 

Erhvervsliv
Organisationsteori
Arbejdsmarkedet
Kommunalvalg i Danmark

Kommunalvalget i Danmark afholdes hvert fjerde år om medlemmer af Danmarks kommunalbestyrelser. Kommunalbestyrelser benævnes også i nogle kommuner byråd, og Københavns kommune vælger medlemmer af Borgerrepræsentationen. Afstemningen ved valgene er frie og hemmelige.

Kommunalvalg falder altid samtidig med valg til regionsrådene, og de afholdes fast hvert fjerde år den tredje tirsdag i november. 

Det er ikke muligt at udskrive kommunalvalg i utide, i modsætning til folketingsvalg. En kommunalbestyrelses valgperiode begynder den førstkommende 1. januar efter valget således, at den afgående kommunalbestyrelse fortsætter til den 31. december samme år, som kommunalvalget blev afholdt. Frem til 1978 blev valget afholdt i marts, og valgperioden løb fra 1. april.

Tidligere blev betegnelsen kommunalvalg også anvendt om valg til amtsrådene, fordi amtskommunerne var en del af den kommunale inddeling (officielt primærkommuner og amtskommuner).

Valg til regionsråd er formelt set ikke kommunalvalg, idet regionerne ikke har ret til at udskrive skatter. Mere symbolsk er det, at de ikke har ret til at føre våbenskjold.

Det seneste kommunal- og regionsrådsvalg fandt sted den 16. november 2021.

Valgret og valgbarhed 
I den enkelte kommune har samtlige myndige borgere med folkeregisteradresse i kommunen valgret. De, der ikke har dansk indfødsret, har dog valgret, hvis de har boet i Danmark i 4 år forud for valget. Dog har alle EU-borgere, samt islandske og norske statsborgere valgret på lige fod med personer, der har dansk indfødsret. På samme måde er alle valgbare. Eneste undtagelse er, hvis man er straffet for en handling, der i almenheden gør en uværdig til at være medlem af en kommunalbestyrelse. 

Hvis et kommunalbestyrelsesmedlem mister sin valgbarhed, bortfalder vedkommendes mandat, og hvis et kommunalbestyrelsesmedlem bliver straffet, skal kommunalbestyrelsen indberette det til valgbarhedsnævnet, der afgør hvorvidt vedkommende fortsat er valgbar.

Opstilling og mandatfordeling 
Medlemmer af politiske partier, lokallister samt enkeltpersoner, der har valgret kan opstille til valgene. Enkeltpersoner (løsgængere) skal aflevere 25 (i Aarhus, Odense og Aalborg Kommune er mindsteantallet dog 50, og i Københavns Kommune er mindsteantallet 150) underskrifter fra stemmeberettigede i deres hjemkommune/region for at opnå valgbarhed. Det er muligt at indgå valgforbund, hvilket mange partier gør sig brug af for at minimere stemmespild. D'Hondts metode anvendes, når de opnåede stemmer skal omsættes til mandater.

Mandatfordeling på landsplan

Før Kommunalreformen (1970)

Efter Kommunalreformen (1970)

Efter Strukturreformen (2005)

Antal borgmesterposter per parti/liste siden strukturreformen

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Nøgletal for kommunal- og regionsvalget 2013 KMD

 
Amtsrådsvalg i Danmark
Kronprins

En kronprins er en prins, der står først i arvefølgen og kan forvente at blive monark, når den nuværende monark dør eller abdicerer, uanset om der måtte blive født andre tronarvinger. I modsætning hertil står en arveprins, der kan rykke ned i arvefølgen ved at der fødes en nærmere tronarving.

I nogle lande har kronprinsen en særlig titel – den spanske kronprins er fyrste af Asturien og den engelske (siden 1707 britiske) kronprins er prins af Wales.

Ordet tronfølger benyttes som et kønsneutralt udtryk om den første i arvefølgen, uanset om denne er den direkte arving (f.eks. som kronprins Frederik) eller "presumptiv" arving (som f.eks. arveprins Knud var 1947–53). 

For en prinsesse kan betegnelsen kronprinsesse i nogle tilfælde bruges tilsvarende; i andre tilfælde betegner kronprinsesse dog kronprinsens hustru.

Se også 
Kronprinsesse

Kongelige titler
 
Tronfølgere

simple:Heir apparent
Julemærke (folketro)

Julemærke var tidligere et hjælpemiddel til at forudsige vejret i det kommende år.

Ifølge gammel dansk folketro var det muligt at forudsige vejret i årets tolv måneder, ved at iagttage vejret i de 12 juledage. Julemorgen snittede bonden derfor 12 ridser i en loftsbjælke, og tegnede en cirkel med kridt om hver af dem. På hver af de følgende 12 dage frem til Hellig tre kongers dag blev en af disse cirkler så udfyldt med symboler, som viste vejret den pågældende dag.

Disse 12 julemærker, regnedes herefter for en prognose om vejret i det kommende års 12 måneder.

Fra denne tradition stammer udtrykket "Efter alle julemærker at dømme", der senere er forvansket til "Efter alle solemærker at dømme".

Eksterne henvisninger 
 historie-online.dk: Julemærker. Bl.a. om Christian den Fjerdes brug af julemærker
 Julemærker på Middelaldertekster.dk (transskriberet tekst). Se også beskrivelsen af teksten.

Mærke (folketro)
Julemærke

Julemærke har flere betydninger:

 Julemærke (frimærke) – et velgørenhedsmærke til at sætte på juleposten.
 Julemærke (folketro) – et symbol i folketroen.
Paragraftegn

Paragraftegnet ( § ) er et typografisk tegn. Det bruges til at referere til en bestemt sektion i en tekst – men sædvanligvis kun specifikt til at referere til en bestemt paragraf i en lovtekst. Paragraftegnet er to s'er, der står oven på hinanden. Højst sandsynlig er det en forkortelse for de to latinske ord signum separationis (skilletegn), altså et tegn brugt til at markere slutning af den ene og begyndelse af den nye afsnit (for at spare plads). Parágraphus betyder egentlig "skrevet ved siden af", og blev benyttet om paragraftegn skrevet ind marginen i drama-manuskripter for at markere, hvor en ny person overtog replikken.

Generelt 
Sædvanligvis bruges det til at referere til en eller flere afsnit i en tekst. For eksempel som i:

For en gennemgang af kølesystemet, se § 24 i manualen. (... se afsnit 24 i manualen)

Hvis der anvendes to paragraftegn, skal det tolkes som flertal:

For en gennemgang af hejsesystemet, se §§ 45-48 i manualen. (... se afsnit 45 til 48 i manualen)

I jura 
Tegnet bruges især i juridiske tekster og henviser til paragraffer i lovtekster, traktater og lignende:

§ 1. Den, som frembringer et litterært eller kunstnerisk værk, har ophavsret til værket, hvad enten dette fremtræder som en i skrift eller tale udtrykt skønlitterær eller faglitterær fremstilling, som musikværk eller sceneværk, som filmværk eller fotografisk værk, som værk af billedkunst, bygningskunst eller brugskunst, eller det er kommet til udtryk på anden måde. – Første paragraf i Bekendtgørelse af lov om ophavsret.

Ikke § i alle gældende danske love 
I Kongeloven (trådte i kraft i år 1665) og Danske Lov (trådte i kraft i år 1683) anvendes ikke tegnet §; nogle bestemmelser i såvel Kongeloven som Danske Lov er stadigt gældende.

Engelske lovtekter 
I engelske lovtekster er det mere almindeligt at bruge tegnet for "underafsnit" – svarende til "stykker" i danske lovtekster. Paragraffer betegnes så som "artikel" (article).

I datalogi 
Paragraftegnet findes ikke i ASCII-tegnsættet, men derimod i Unicode som U+00A7 og kan skrives i HTML som &#x00A7; eller &sect;

Tastaturgenvej 
Paragraftegnets tastaturgenvej på Windows-tastatur består af to taster: Shift og 1/2 (til venstre for 1-tallet). På MacBook er tastaturgenvejen de to taster: Shift og $ (til venstre for 1-tallet). På hvert tastatur kan de to taster nemt betjenes med to af venstre hånds fingre.

Henvisninger 

Typografi