kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Flensborg ZOB

Flensborg ZOB/Flensburg ZOB (ZOB er forkortelse for tysk Zentraler Omnibusbahnhof, dvs. centrale busstation) er en busstation i det centrale Flensborg. Den er beliggende i Søndergårdender (Süderhofenden) mellem Sankt Nikolaj og Sankt Hans i midtbyen. Busstationen udgør det trafikale knudepunkt for kollektiv trafik i Flensborg og omegn og havde i 1998 omtrent 26.000 påstigninger og afstigninger og cirka 1.000 ankommende og afgående bybusser og rutebiler på en hverdag. Tæt på busstationen findes byens biograf, Holm-Passagen, det Gamle Posthus og Havnespidsen (enden af Flensborg Fjord). Historisk mundede Skærbækken ud tæt på den nuværende busterminal i Flensborg Fjord.

Rutebilstationen på Søndergårdender blev allerede indrettet i december 1931. Den blev opført på stedet, hvor den tidligere statsbanegård fra 1884 har ligget. Før 1931 fungerede Røde Gade som busstationen, men den blev snart lille for de store busser. I 1951 blev rutebilstationen på Søndergårdender udvidet og i 1997/98 blev der gennemført en omfattende ombygning og modernisering.

Eksterne henvisninger 

ZOB
ZOB
Ole Hesselbjerg

Ole Hesselbjerg (født 23. april 1990) er en dansk langdistanceløber og forhindringsløber.

Ole Hesselbjerg er udtaget til OL 2016 i 3000 meter forhindringsløb.

Personlige rekorder 

Kilde: Statletik

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Forhindringsløbere fra Danmark
Langdistanceløbere fra Danmark
Atleter fra Sparta Atletik
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2016
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 2020
Atleter ved sommer-OL 2016
Atleter ved sommer-OL 2020
Pipin den Ældre

Pipin den Ældre () (ca. 585–640) var en frankisk statsmand, der var major domus under merovingerkongerne Klotar 2., Dagobert 1. og Sigibert 2. i Frankerriget.

Hans datter Begga blev gift med Ansegisel, en søn af hans ven biskop Arnulf af Metz. Deres søn var Pipin af Herstal.

Frankrigs historie
Wiedenborstel

Wiedenborstel er en kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Kellinghusen i den nordøstlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Den var i 2012 med 12 indbyggere den næstmindste kommune i Tyskland, efter Gröde. Den består af et gods, der ligger midt i en stor skov. I 1910 havde Wiedenborstel 119 indbyggere.

Geografi 
Wiedenborstel ligger omkring tolv kilometer nord for Kellinghusen og ti kilometer vest for Neumünster i Naturpark Aukrug. Vandløbet Wegebek løber gennem kommunen.

Mod nord går Bundesstraße B430 fra Neumünster mod Itzehoe. Nærmeste banegård er Aukrug på jernbanen mellem Neumünster og Heide.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side på amtets websted.
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
GP Horsens

GP Horsens er et endags cykelløb i Danmark, der blev afholdt første gang i 2015. Cykelløbet afholdes i og omkring Horsens og er en del af UCI Europe Tour i kategori 1.1.

Sejre

Referencer
Alexander Kamp

Alexander Kamp Egested (født 14. december 1993 i Køge) er en dansk cykelrytter, der kører for . Han begyndte at cykle hos CC 95 i Herfølge. Han er søn af den tidligere politiker Tommy Kamp

Meritter 

2013
 1. plads i Grand Prix de la ville de Nogent-sur-Oise
 2. plads i U-23 DM i landevejscykling
2015
 1. plads i Skive-Løbet
 1. plads i GP Horsens
 2. plads i Fyen Rundt
 3. plads i DM i landevejscykling
 9. plads i Danmark Rundt
2016
 1. plads  DM i landevejscykling
 1. plads GP Horsens
 7. plads sammenlagt i Danmark Rundt
2017
 3. plads i DM i landevejscykling
2022
 1. plads  DM i landevejscykling
 3. plads Bretagne Classic Ouest-France
2023
 1. plads i Région Pays de la Loire Tour

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Personer fra Køge
Bisektion

Bisektion er en metode fra numerisk analyse til at approksimering af rødder for funktioner således at  hvis f er en kontinuerlig funktion.

Metoden
I metoden betragtes et interval  hvor funktionen  f skifter fortegn, hvorfor f et stedet i intervallet er nul, desuden skal funktion være kontinuerlig.

Man finder et ny punkt i intervallet, , og hvis c selv er ikke et nulpunkt for funktionen så findes der to muligheder,  har  samme fortegn som  eller . Nu laves  et nyt interval ved at erstatte det tal af a og b hvor funktionen har samme fortegn i c med c, så man får intervallet  eller . Proceduren forsættes på den måde indtil en tilstrækkelig nøjagtighed er opnået.

Se også 
Newtons metode
Sekantmetoden

Rodfindingsalgoritmer
Heltalsfølge

En heltalsfølge er inden for matematik en talfølge bestående af heltal.

En heltalsfølge kan defineres eksplicit ved at give en formel for det n'te heltal i følgen, eller implicit ved at give en sammenhæng mellem et tal i følgen og dets forgængere. For eksempel er heltalsfølgen 0, 1, 1, 2, 3, 5, 8, 13, … (fibonacci-tallene) givet ved at starte med tallene 0 og 1, og så addere de 2 forgående tal for at få det næste tal: en implicit beskrivelse. Heltalsfølgen 0, 3, 8, 15, … er dannet ud fra formlen n2 − 1 for det n'te tal: en eksplicit definition.

Alternativt kan en heltalsfølge defineres ved en egenskab som medlemmerne af talfølgen har, og som andre heltal ikke har. For eksempel kan vi afgøre om et givet heltal er et fuldkomment tal selvom vi ikke har en formel for det n'te fuldkomne tal.

Eksempler 

Eksempler på heltalsfølger som er blevet navngivet:
 Binomialkoefficienter
 Defektive tal
 Eulertal
 Excessive tal
 Fakultetsprimtal
 Fakultetstal
 Fibonacci-tal
 Fuldkomne tal
 Heldige tal
 Lige og ulige tal
 Mersenne-primtal
 Primtal
 Semiprimtal
 Thue-Morse-sekvensen

Beregnelige heltalsfølger 

En helstalfølge a er en beregnelig talfølge hvis der findes en algoritme som ud fra ethvert givent n > 0 kan beregne det n'te elemnet i talfølgen, an.

Se også 
 OEIS (On-Line Encyclopedia of Integer Sequences): En database over heltalsfølger.
Rent Liv Løbet Skive

Rent Liv Løbet Skive var et professionelt endags cykelløb i Danmark. Løbet var en del af UCI Europe Tour i kategori 1.2.

Podiepladser

Eksterne henvisninger 
 
 

 
Etableret i 1998
Væske-væske-ekstraktion

Væske–væske-ekstraktion (LLE, efter engelsk: liquid-liquid extraction) består af overførsel af et eller flere opløste stoffer indeholdte i en opløsning til en anden blandbar væske (opløsning). Opløsningen der beriges i opløste stoffer kaldes ekstrakt. Opløsningen der udtømmes i opløste stoffer kaldes raffinat.

Væske-væske-ekstraktion kaldes også opløsningsekstraktion og partitionering, og er en metode til at separere forbindelser baseret på deres relative opløselighed i to forskellige blandbare væsker, normalt vand og et organisk opløst stof.

Ekstraktion
Omskrevet cirkel

I geometrien betegner den omskrevne cirkel til en polygon en cirkel, som passerer gennem alle polygonens hjørner.

En polygon som har en omskreven cirkel, kaldes indskrivelig. Alle trekanter, alle rektangler og alle simple regulære polygoner er indskrivelige og har således en omskreven cirkel.

Men ikke alle polygoner er indskrivelige, idet en polygons hjørner ikke nødvendigvis ligger på en cirkel. Alle polygoner har derimod en entydig mindste omliggende cirkel, som er den mindste cirkel, som fuldstændigt omgiver polygonen. Den mindste omliggende cirkel til en indskrivelig polygon er ikke nødvendigvis lig med polygonens omskrevne cirkel. For eksempel har den mindste omliggende cirkel for en stumpvinklet trekant den længste side i trekanten som diameter, og den berører ikke det modstående hjørne.

Trekanter 

Alle trekanter er indskrivelige, dvs. alle trekanter har en omskreven cirkel.

Det kan bevises ud fra den generelle ligning for en cirkel med centrum (a, b) og radius r i et retvinklet koordinatsystem: 

Da ligningen har 3 parametre (a, b, r), er 3 punkters koordinatpar tilstrækkeligt til en bestemme en given cirkels ligning. En trekant er entydigt bestemt ud fra dens 3 hjørner, og da en cirkel kan bestemmes ud fra 3 punkter, følger at alle trekanter er indskrivelige.

Konstruktion med passer og lineal 

Centrum for en trekants omskrevne cirkel kan konstrueres ved at tegne 2 ud af trekantens 3 midtnormaler. Cirklens centrum er punktet, hvor midtnormalerne skærer hinanden, og cirklens radius er afstanden fra centrum til ethvert af trekantens hjørner.

Det skyldes at den omskrevne cirkels centrum er ækvidistant (dvs. har samme afstand) til trekantens hjørner, og at alle punkter på en midtnormal er ækvidistante til 2 af trekantens hjørner.

Den omskrevne cirkels centrum i forhold til en trekant 

Placeringen af den omskrevne cirkels centrum afhænger af trekantens type:
 Hvis trekanten er spidsvinklet (alle vinkler er mindre end en ret vinkel), ligger cirklens centrum inde i trekanten.
 Hvis trekanten er stumpvinklet (en vinkel er større end en ret vinkel), ligger cirklens centrum uden for trekanten.
 Hvis trekanten er retvinklet, ligger cirklens centrum på midten af trekantens hypotenuse.

Indskrivelige firkanter 

Indskrivelige firkanter har særlige egenskaber, bl.a. at modstående vinkler har vinkelsummen 180° eller π radianer.

Se også 
Indskreven cirkel

Cirkler
Geometriske former
Hans Peter Kofoed

Hans Peter Kofoed (16. oktober 1746 i Svaneke – 3. januar 1812 i København) var en dansk kaptajn, grosserer og godsejer.

Hans Peter voksede op på Kofoedgård i Østermarie som søn af købmand Peder Jørgensen Kofoed (1707 - 1778). Han arbejdede sig op til skibsfører, kaptajn og senere til reder med otte fregatter, der sejlede mellem København og de Vestindiske Øer som Sankt Croix. Han erhvervede sig en formue gennem hans adskillige engagementer som import af sukker. I 1785 opførte han det store købmandsgård på Christianshavn.

I december 1786 giftede han sig med Marie Mortensdatter Bohn (1760 - 1838), der tidligere på året havde mistet sin søn og mand. Parret forblev barnløse, men i stedet for tog de i 1787 den 11-årige Johan Petter fra Skt. Croix i huset, han havde mistet sin mor. To år senere kom sin niece Barbara Kirstine Bohn (1781-1864) til familien som plejebarn.

Kofoed købte i 1809 Holbæk Slots Ladegård, der har en park på 11 hektar, og i 1810 den 688 hektar store Aastrup Gods.

Hans Peter døde d. 3. december 1812. Marie Kofoed fortsatte, med den arvede formue, driften og forretninger. De stiftede legater strakte langt ind i 1900-tallet.

Referencer

Kilder 
 Billeder fra Bornholms Kunstmuseums Samling. Bornholmske Samlinger 2012 s. 197-212
 Biografi i Dansk Kvindebiografisk Leksikon - hentet 1. august 2016
 Marie Kofoed i Den Store Danske - hentet 1. august 2016
 Hans Peter Kofoed  i Bornholms Tidende - hentet 1. august 2016
 Marie Kofoed (1760 - 1838) på kvinfo.dk - hentet 1. august 2016

Personer fra Østermarie
Godsejere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1700-tallet
Skive-Løbet 2016

Den 13. udgave af Skive-Løbet blev afholdt den 1. maj 2016. Løbet var en del af UCI Europe Tour 2016-kalenderen og var i kategori 1.2. Vinderen var hollenderen Johim Ariesen, der dagen før vandt GP Viborg.

Resultater

Referencer 

2016
UCI Europe Tour 2016
Delfølge

En delfølge er i matematik en talfølge som kan afledes af en anden talfølge ved at fjerne nogle af elementerne uden at ændre rækkefølgen af de tilbageværende elementer. For eksempel er talfølgen  en delfølge af  som er fremkommet ved at fjerne elementerne ,  og .

Fælles delfølge 

Hvis X og Y er to talfølger, siges talfølgen Z at være en fælles delfølge af X og Y, hvis Z er en delfølge af både X and Y.  For eksempel, hvis

 og

så vil en fælles delfølge af X og Y være

Det vil ikke være den længste fælles delfølge, da Z kun 3 elementer, og den fælles delfølge  har længden  4. Den længste fælles delfølge af X og Y er .

Anvendelser 

Delfølger har anvendelser i datalogi, specielt inden for bioinformatik hvor computere bruges til at sammenligne, analysere og gemme strenge af DNA, RNA og proteiner.

Tag for eksempler to følger af DNA med 37 elementer:

SEQ1 = ACGGTGTCGTGCTATGCTGATGCTGACTTATATGCTA
SEQ2 = CGTTCGGCTATCGTACGTTCTATTCTATGATTTCTAA

Den længste fælles delfølge (LCS = Longest Common Subsequence) af følgerne SEQ1 og SEQ2 er:

LCS(SEQ1,SEQ2) = CGTTCGGCTATGCTTCTACTTATTCTA

Dette kan illustreres ved at fremhæve de 27 elementer i den længste fælles delfølge:

SEQ1 = AGGTGAGGAG
SEQ2 = CTAGTTAGTA

En anden måde at vise dette er at justere de to følger så elementer i den længste fælles delfølge er placeret under hinanden (markeret med en lodret streg) og introducere et særligt tegn (her en vandret streg) i en følge hvor to elementer under hinanden er forskellige:

SEQ1 = ACGGTGTCGTGCTAT-G--C-TGATGCTGA--CT-T-ATATG-CTA-
        | || ||| ||||| |  | |  | || |  || | || |  ||| 
SEQ2 = -C-GT-TCG-GCTATCGTACGT--T-CT-ATTCTATGAT-T-TCTAA

Delfølger bruges til at bestemme hvor ensartede to stykker DNA er ved at bruge rækkefølgen af DNA-baserne: adenin (A), guanin (G), cytosin (C) og thymin (T).

Sætninger 

 Enhver uendelig følge af reelle tal har en uendelig monoton delfølge. (Dette bruges i beviset for Bolzano–Weierstrass' sætning).
 Enhver begrænset uendelig reel talfølge har en konvergent delfølge. (Dette er Bolzano–Weierstrass' sætning).
 For alle heltal r og s gælder at enhver talfølge med en længde på mindst (r − 1)(s − 1) + 1 indeholder en monotont voksende delfølge med længden r eller en monotont aftagende delfølge med længden s. (Dette er Erdős–Szekeres' sætning).

Noter 

Talfølger
Elementær matematik
Poul Holm (idrætsmand)

Poul Holm (20 juli 1888 i København - 29 oktober 1964 i København) var en dansk idrætsmand som deltog ved OL i London i 1908 i svømning i 100 meter fri og i 4x200 meter fri holdkap. Samme år deltog den alsidige Poul Holm ligeledes i holdkonkurrencen i gymnastik.

Holm var medlem af Gymnastik- og Svømmeforeningen Hermes, hvor han var meget aktiv inden for både gymnastik og svømning. Hans vandt otte danske mesterskaber i holdgymnastik, syv i holdkapsvømning og seks individuelle mesterskaber i svømning på favoritdistancen 100 meter fri. I 1908 satte han dansk rekord på 100 meter fri med tiden 1.10,8 - en rekord der først blev slået i 1923.

Hans brødre Knud Holm og Aage Holm deltog også i holdkonkurrencen i gymnastik ved OL 1908, hvor i alt 25 danskere deltog, og de endte på fjerdepladsen. Sverige vandt foran Norge og Finland. Knud Holm var med till att vinde sølvmedaljer i holdgymnastik 1906. Oldebarnet Anna Emilie Møller er udtaget i forhindringsløb til OL 2016.

Eksterne henvisninger 
 Den officielle rapport fra OL i London, 1908 , p. 181 - 196 (download: 19. marts 2016)
 Sports Reference LCC om Knud Holm 
 Sports Reference LCC om Poul Holm 
 Sports Reference LCC om Aage Holm

Referenser

Svømmere fra Danmark
Gymnaster fra Danmark
Deltagere for Danmark ved sommer-OL 1908
Personer fra København
Lisleby Station

Lisleby Station (Lisleby stasjon) var en jernbanestation, der lå i Fredrikstad kommune på Østfoldbanens vestre linje i Norge.

Stationen blev åbnet som holdeplads 15. januar 1888 og opgraderet til station 1. marts 1917. Den blev fjernstyret 3. december 1974 og gjort ubemandet 5. juni 1979. Betjeningen med persontog ophørte 29. maj 1983, og i 1999 blev stationen nedlagt. Stationsbygningen der var af gulmalet træ blev senere fjernet, men perronen overlevede. Stationen lå 97,75 km fra Oslo S.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1888
Ophørt i 1999
Jernbanestationer i Østfold
Lipocalin

Lipocaliner er en familie af proteiner, der transporterer små hydrofobe molekyler såsom steroider og andre lipider. Lipocaliner har en fælles struktur omkring en beta-barrel, og de deler en vis sekvenshomologi. 
Lipocaliner har alle en struktur med otte antiparallelle beta-tråde, der omslutter det indre bindingssæde for liganden.

Disse proteiner findes i gramnegative bakterier, i planter, hvirveldyr og hvirvelløse dyr. Lipocaliner deltager i mange biologiske processer, blandt dem immunrespons, feromontransport, prostaglandinsyntese, retinoidbinding og kræft-udvikling.

Eksempler på lipocaliner 

Af eksempler på lipocaliner kan nævnes orosomucoid (alpha-1-acid glycoprotein) og komplementproteinet C8γ, to retinolbindende proteiner og alpha-1-microglobulin, samt nogle kendte lipoproteiner: apolipoprotein D og apolipoprotein M. I alt nævner "The Human Protein Atlas" 18 lipocaliner.

Se også 

 Domæne

Noter 

Biokemi
Løvmoen Station

Løvmoen Station (Løvmoen holdeplass) var en jernbanestation, der lå i Løvmoen i Halden kommune på Østfoldbanen i Norge.

Stationen blev åbnet som trinbræt 22. maj 1932 og blev betjent af persontog indtil 30. maj 1965. Den blev nedlagt 26. maj 1968.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1932
Ophørt i 1968
Jernbanestationer i Østfold
Onsøy Station

Onsøy Station (Onsøy stasjon) er en tidligere jernbanestation, der ligger i Onsøy i Fredrikstad kommune på Østfoldbanens vestre linje i Norge.

Stationen blev åbnet 4. februar 1879 under navnet Onsø men skiftede navn til Onsøy 1. juni 1919. Den blev fjernstyret 17. december 1973 og gjort ubemandet 1. januar 1975. Betjeningen med persontog ophørte 29. maj 1983, hvor stationen blev nedgraderet til fjernstyret krydsningsspor. Stationsbygningen, der var opført i gulmalet træ efter tegninger af Peter Andreas Blix, blev revet ned i sommeren 2007. Stationen ligger 86,5 km fra Oslo S.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1879
Ophørt i 1983
Jernbanestationer i Østfold
Prestebakke Station

Prestebakke Station (Prestebakke stasjon) var en jernbanestation, der lå i Prestebakke i Halden kommune på Østfoldbanen i Norge.

Stationen åbnede 25. juli 1879 under navnet Præstebakke men skiftede navn til Prestebakke i april 1921. Betjeningen med persontog ophørte 30. maj 1965, krydsningssporet blev fjernet 7. oktober 1968, og 17. marts 1969 blev stationen gjort ubemandet. Stationen er nu nedlagt. Den lå 158,66 km fra Oslo S.

Stationsbygningen er opført i gulmalet træ i schweizerstil efter tegninger af Peter Andreas Blix. Stationsbygning, pakhus, sporanlæg, toiletbygning og haveanlæg er fredet af Riksantikvaren.

Litteratur

Eksterne henvisninger

Noter 

Stationer på Østfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1879
Jernbanestationer i Østfold
Pippin den Pukkelryggede

Pippin, Pipin eller Pepin den Pukkelryggede (, ; ca. 767 – 811) var Karl den Stores ældste søn. Pippin udviklede formodentlig kyphosis efter sin fødsel, hvad der foranledigede den tidlige middelalders historikere til at give ham tilnavnet den Pukkelryggede.

Biografi 
Pippins mor var den frankiske adelskvinde Himiltrude. Han opholdt sig stadig ved sin faders hof, efter Karl den Store havde forskudt Pippins mor og giftet sig med Hildegard af Vinzgau.

I 781 blev Pippins halvbror, Karloman, omdøbt til Pippin, da pave Hadrian 1. kronede ham til konge af Italien ved en ceremoni i Rom. Dette skridt kan ses som et tegn på, at Karl den Store havde besluttet sig til at gøre den ældre Pippin arveløs. I 792 lagde Pippin planer om oprør mod faderen sammen med en gruppe ledende frankiske adelsmænd, men komplottet blev opdaget og standset, før det kunne sættes i værk. Karl den Store omstødte Pippins dødsdom og sendte ham i stedet i kloster, i Abbediet Prüm, hvor han døde i 811.

Karolingerne
Tronfølgere som aldrig tiltrådte
Willenscharen

Willenscharen er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Kellinghusen i den nordøstlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Willenscharen ligger 14 km sydvest for Neumünster og 8 km nordøst for Kellinghusen ved udkanten af Naturpark Aukrug. Floden Stör løber gennem kommunen. Wallberg, en sachsisk ringborg fra det 9. til 10. århundrede ligger ved vestbredden af Stör ved broen med vej L 121.

Omkring 5 km nord for Willenscharen går Bundesstraße B430 fra Itzehoe mod Neumünster, omkring 8 km mod syd går B206 fra Itzehoe mod Bad Bramstedt. Øst for Willenscharen går jernbanen mellem Elmshorn mod Neumünster.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side på amtets websted.
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Melstedgård

Melstedgård eller Melstedgård Landbrugsmuseum (tidligere Bornholms Landbrugsmuseum) er et frilandsmuseum, der er indrettet i en bindingsværksgård i Melsted lige syd for Gudhjem på Bornholm. Det er en del af Bornholms Museum, og det dækker landbrug og madkultur.

Museet er indrettet i en gård, der kan spores tilbage til 1600-tallet. I 1796 blev stuehuset revet ned og den nuværende nordlige længe opført. De øvrige længer er først kommet til 1867-69.
På gården er der forskellige dyr, og i sommerperioden er der aktiviteter bl.a. med madlavning i køkkenet. Derudover rummer museet en betydelig samling landbrugsredskaber, flere gamle hestevogne og traktorer. Til gården hører en have, hvis afgrøder bruges i madformidlingen.

På den anden side af landevejen råder museet over et jordstykke, hvor der avles korn og holdes kvæg. Der står også stubmøllen Tejn Mølle, der blev flyttet hertil fra Tejn i 2006.

Stuehuset 
Stuehuset er bevaret med størstedelen af de historiske møbler (eller kopier) og giver et indblik af indretningen i 1800-tallet. I den store stue (folkestuen) findes en svensk jernovn fra 1600-tallet og en alkove med olmerdugsdyner. Der er også et bornholmerur fra 1700-tallet.

Køkken og bryggers 
Køkkenet har et komfur fra Strands jernstøberi i Nexø, der blev købt i 1870'erne. Der er også et grovkøkken og bryggers med "murgryder" (gruekedler).

Soveværelse 

Soveværelset er (som stalden) malet blåt for at holde fluerne væk. Det er et separat soveværelse med dobbeltseng, hvilket var usædvanligt i 1860'erne, da sovepladserne normalt fandtes i stuerne.

I 2015 åbnede GAARDEN, som er et moderne madkulturhus. Her kan skoleklasser og kursister lære om bornholmske madtraditioner og lave mad.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 GAARDEN - Bornholms Madkulturhus

Museer på Bornholm
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Bornholms Regionskommune
Museer etableret i 1982
Landbrugsmuseer
UCI Europe Tour 2015

UCI Europa Touren 2015 var den 11. sesong af UCI Europa Tour.

Gennem sæsonen bliver der uddelt point til rytterne efter placering på etaperne, endagsløb og slutposition i løb. Antal point varierer efter rangering på de forskellige løb. Hvert løb har én kategori som afgør hvilke hold kan deltage, point der uddeles, udover at det viser hvilken type løb der er tale om: 

 Etapeløb: 2.HC, 2.1 og 2.2
 Endagsløb: 1.HC, 1.1 og 1.2

Kalender

Referencer 
<references>

</references>
Valdemar Henckel

Niels Valdemar Henckel (født Niels Valdemar Petersen den 1. april 1877 i København, død januar 1953 i Hellerup) var en driftig erhvervsmand og gullaschbaron, uddannet skibsbygger, teglværks- og skibsværftsejer samt byggematador med omfattende aktiviteter i København og Kalundborg, bl.a. Kalundborg Skibsværft.

Niels Valdemar Petersen blev født uden for ægteskab på Fødselsstiftelsen i København, og da forældrene senere blev gift, døde faderen efter ganske kort tid. Moderen blev atter gift (med Oscar Alexander Henckel), som senere adopterede Niels Valdemar, der herefter fik efternavnet Henckel. Valdemar voksede derefter op sammen med et par yngre brødre under meget beskedne kår, men det lykkedes ham at gennemføre en uddannelse som skibsbygger på Orlogsværftet på Holmen i København.

Kilder 

 Jensen, Kaj Buch og Møller, Jes Fabricius (2012). Matadoren - Valdemar Henckel 
 Grever, godsejere og gullaschbaroner (4:6), DR TV 2019
 

Erhvervsfolk fra Danmark