kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Backpacker

En backpacker (af engelsk, backpack = rygsæk) er en betegnelse for en person der rejser rundt med rygsæk. Ofte er backpackere unge personer, som tager på rejser af længere varighed. Backpackere forsøger ofte at rejse billigst muligt, så de kan rejse længst muligt for deres opsparede penge.

Backpackere er ofte unge personer, der tager et sabbatår fra studierne, for at opleve verden og den frihed som hører med til backpackerlivet. Historisk set kan man sige, at rygsækrejsen ligger i naturlig forlængelse af ældre tiders dannelsesrejser.

Backpackere i skønlitteraturen 
Alex Garlands roman "Stranden", der blev filmatiseret med Leonardo Dicapprio og William Sutcliffes "Indien tur/retur" foregår i backpacker-miljøet i henholdsvis Sydøstasien og Indien. Også den anmelderroste, danske ungdomsroman "Backpacker – Med livet på ryggen" af Thomas Oldrup foregår i og problematiserer backpacker-miljøet.

Eksterne henvisninger 

Turisme
Brändö

Brändö er en kommune på den norøstlige del af Ålandsøerne med 550 indbyggere og et areal på 1647 km². i alt, deraf er 109,2 km² land. Kommunens område er fordelt på ca. 1200 øer eller skær. Kun Jurmo, Åva, Brändö, Baggholma, Fiskö, Torsholma, Lappo og Asterholma er beboede.

Eneste landsby er Brändö by, der har butik, bank, post og Brändö grundskole der 2007 er færdig-renoveret. Der er også planlagt at bygge en sportshal ved siden af skolen.
Kirken er fra 1893 og er åben om sommeren.

Brändös hovederherv er turisme og fiskeforædling.
Til mange af øerne er der broer og dæmninger. Til Jurmo, Lappo og Asterholma er der færgeforbindelse. Fra Kumlinge og Enklinge er der 3 daglige færgeture til Mariehamn. Bilplads skal reserveres og personer og cykler er gratis.
Fra Brändö er der 2 timers færgerejse til Åbo i Finland.

For hundrede år siden levede de fleste af Brändöboerne af fiskeri og at sejle med fragt i Østersøen med slupper. For ca. 70 år siden blev Østersøfarten urentabel og i en lang periode var det smugleriet, der skabte velstand til skærgårdskommunen.

En kilometer fra Brändö by er der badestrand med bro og toilet. Fiskekort kan købes i de lokale forretninger overalt i kommunen. Se også Seværdigheder.

Eksterne henvisninger 

 Kommunens hjemmeside
 Seværdigheder 
 Kort over Brändö kommune

Kommuner på Ålandsøerne
Ålands skärgårds økonomiske region
Agoni

Agoni (af græsk agonía ="kamp", "angst") – den lidelse el. kamp, der går forud for døden. Udtrykket betegner en længevarende dødskamp, dvs. den række af tegn, som går forud for dødens indtræden. 

De skyldes et langsomt henfald af nerveaktivitet, som først giver sig til kende ved uro, beklemthed, kramper og usammenhængende tale. Derefter opstår der snorkende eller rallende åndedræt og måske gispen. Så ophører muligheden for at føle pulsslag, og til sidst bliver lemmerne kolde. Disse tegn ses i forskellig form og kan strække sig over få minutter til flere timer.
 
Agoni er også betegnelsen for voldsom smerte, som kan vedvare i kortere eller længere tid. Man kan være i agoni, når man er meget alvorligt såret, f.eks. efter knivstik eller brandsår, eller hvis man oplever, at en eller anden kropsfunktion svigter. Agoni opstår ved dødelige sygdomme, som f.eks. kræft, og af og til er den så voldsom, at den end ikke kan afhjælpes med morfin.

Symptomer
Hans Eklund

Hans Eklund (født 16. april 1969) er en tidligere svensk fodboldspiller og forhåndværende cheftræner i Viborg FF. Han er nu assistenttræner for Henrik Larsson i Landskrona BoIS

Spillerkarriere 
I Danmark spillede han for Viborg FF, hvor han spillede med nummer 10. Han scorede målet til 1-0, da Viborg FF vandt Pokalturningen i år 2000. "Hasse" var legendarisk blandt klubbens fans og tog senere tilbage til Sverige og Helsingborgs IF, hvor han også kom til at fungere som ungdoms- og assistenttræner. Han var i sin tid som VFF-spiller endvidere berømt for at simulere et jagtgevær, når han havde scoret et mål. Han blev solgt for fem mio. kr. til Helsingborg på daværende tidspunkt.

Trænerkarriere 
Den 1. januar 2008 startede han som cheftræner for Viborg FF. Han blev fyret den 8. april 2009 på grund af svingende resultater, selvom Viborg på daværende tidspunkt lå til oprykning til Superligaen.

Referencer 

Fodboldspillere fra Sverige
Fodboldspillere fra Viborg FF
Fodboldspillere fra Helsingborgs IF
Fodboldspillere fra Östers IF
Fodboldtrænere fra Viborg FF
Fodboldspillere fra Servette FC
Lungholm

Lungholm er en gammel hovedgård, nær Rødby på Lolland. Den har tidligere været kaldt Olstrupgaard, under hvilket navn den nævnes første gang i 1450. Fra 1639 har den været kendt under navnet Lungholm. Gården ligger i Olstrup Sogn, Fuglse Herred, Region Sjælland, Lolland Kommune. Hovedbygningen er opført i 1853-1856 ved L.A. Winstrup, ombygget i 1906 ved H.C. Glahn og igen ombygget i 1953.

Lungholm Gods er på 1457 hektar med Højbygård og Lyttesholm

Lungholm har i mere end 200 år og 7 generationer, været i familien de Bertouch-Lehn's eje.

I dag benyttes godset bl.a. til konferencer og bryllupper.

Ejere af Lungholm 

 (1450-1455) Erik Pors
 (1455-1484) Oluf Henriksen Gjøe
 (1484-1506) Eskild Olufsen Gjøe
 (1506-1544) Mogens Eskildsen Gjøe
 (1544-1558) Albrecht Mogensen Gjøe
 (1558-1560) Otto Albrechtsen Gjøe
 (1560-1610) Peder Brahe
 (1610-1613) Axel Pedersen Brahe
 (1613-1622) Otto Pedersen Brahe
 (1622) Elisabeth Rosensparre gift (1) Brahe (2) Rosenkrantz
 (1622-1642) Palle Rosenkrantz
 (1642-1649) Lisbeth Jørgensdatter Lunge gift Rosenkrantz
 (1649-1681) Erik Rosenkrantz 
 (1681-1690) Holger Eriksen Rosenkrantz
 (1690-1695) Enkefru Rosenkrantz gift Holck
 (1695-1709) Flemming greve Holck (myrdet 13.07.1701)
 (1709-1721) Børge Trolle
 (1721-1723) Hans Frederik Kaas 
 (1723-1738) Christian Ditlev greve Reventlow 
 (1738-1739) Benedikte Margrethe Brockdorff gift (1) Skeel (2) Reventlow
 (1739-1750) Conrad Ditlev greve Reventlow
 (1750-1759) Christian Ditlev greve Reventlow 
 (1759) Juliane Frederikke Christiane Christiansdatter komtesse Reventlow gift Hardenberg
 (1759-1784) Carl August greve Hardenberg-Reventlow
 (1784-1804) Poul Abraham lensbaron Lehn 
 (1804-1805) Johanne Poulsdatter Lehn gift Wallmoden
 (1805-1831) Poul Godske lensbaron von Bertouch-Lehn 
 (1831-1905) Johan Julian Sophus Ernst lensbaron Bertouch-Lehn
 (1905-1928) Poul Abraham lensbaron Bertouch-Lehn 
 (1928-1936) Poul Johanlensbaron Bertouch-Lehn
 (1939-1986) Poul Christian baron de Bertouch-Lehn 
 (1986-2011) Eric Rudolph baron de Bertouch-Lehn
 (2011-) Nicolas Erik Carl Poul Johan Dmitri baron de Bertouch-Lehn

Ekstern henvisninger 
 lungholm.dk
 Lungholm - fra Dansk Center for Herregårdsforskning

Referencer 
 J.P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Lolland Kommune
Herregårde i Maribo Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Lolland Kommune
Rabat (Marokko)

Rabat (, ; , ) er hovedstad i kongeriget Marokko og også hovedstad for regionen Rabat-Salé-Zemmour-Zaer. Byen har  indbyggere.

Byen er beliggende ved Atlanterhavet ved floden Bou Regregs udløb. Ved kysten nord for floden ligger sovebyen Salé, Rabats forstad. Tilsammen har de to byer en befolkning på 1.3 mill. Uheldigvis giver tilmudring af flodlejet problemer i forhold til at bevare byens rolle som havneby; men Rabat og Salé opretholder stadig en relativ vigtig industri indenfor tekstil, fødevarer og byggeindustri.

Herudover er turisme og tilstedeværelsen af alle fremmede ambassader i Marokko med til at gøre Rabat til den næstvigtigste by i landet, efter den meget større og økonomisk markante by Casablanca (3,6 mill.)

Uddannelse 
 ESSEC Business School

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Verdensarvsområder i Afrika
Josefine

Josefine er et pigenavn, der er afledt via Josefa af det hebraiske drengenavn Josef, som betyder "Herren skal forøge". 

Varianter af navnet er blandt andet Josephine og Josefina. Omkring 9.500 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 
 Josephine Sophia Ivalo Mathilda, dansk prinsesse.
 Josephine Baker, fransk sanger og danser.
 Joséphine de Beauharnais, fransk kejserinde (gift med Napoléon Bonaparte).
 Joséphine de Beauharnais, svensk-norsk dronning (gift med Kong Oscar 1.)
 Josefine Ottesen, dansk forfatter.
 Josephine Touray, dansk håndboldspiller.

Navnet anvendt i fiktion 
 Oskar & Josefine er en dansk film fra 2005 instrueret af Carsten Myllerup.
 Jesus & Josefine er en dansk tv-julekalender fra 2003.
 I TV 2-julekalenderen fra Alletiders Jul (1994), Alletiders Nisse (1995 og 2006) Alletiders Julemand (1997 og 2007) og Pyrus i Alletiders Eventyr (2000) er Josefine Brahe en sekretær i Rigsarkivet.
 Hotelejeren i operetten Sommer i Tyrol hedder Josefa.

Noter 

Pigenavne
CVU Midt Vest

CVU Midt-Vest er en sammenslutning af 7 uddannelsesinstitutioner, en efter- og videreuddannelsesafdeling samt en udviklings- og forskningsafdeling.

Eksterne kilder
 CVU Midt Vest sammenlægges med 4 andre

Uddannelsesinstitutioner i Danmark
Levi

Levi  er den tredje af patriarken Jakobs 12 sønner.

Navnet betyder på hebraisk (hebraisk: לֵוִי) "at holde sig til nogen", ligesom det står

"Hun (Lea) blev igen gravid og fødte en søn; hun sagde: »Nu må min mand knytte sig til mig, for jeg har født ham tre sønner.« Derfor gav hun ham navnet Levi. (Første Mosebog 29,34).

Levi er stamfader til den israelitiske stamme Levitterne. Moses og Aron er begge efterkommere af Levi.

Referencer 

Personer i Det Gamle Testamente
Drengenavne
Hebraiske ord og vendinger
Ruben

Ruben (Hebraisk: רְאוּבֵן) er den første blandt Jakobs tolv sønner og en af de tolv stammer.
På Hebraisk betyder Ruben "Se, en søn!" som det står: Så blev Lea frugtsommelig og fødte en Søn, som hun gav Navnet Ruben; thi hun sagde: "HERREN har set til min Ulykke; nu vil min Mand elske mig!" (Første Mosebog 29:32)

Personer i Det Gamle Testamente
Drengenavne
Hebraiske ord og vendinger

th:เผ่ารูเบน
Lea

Lea (også stavet Lia eller Leah) er en af de fire matriarker i Bibelen, og hustru til Jakob.

Lea er moder til seks af Israels tolv stammer.

Eksterne link 

Personer i Det Gamle Testamente
Pigenavne
Matriark

En matriark er en stammoder til en klan, stamme eller folk.

I Biblen er Israels fire matriarker Lea, Rakel, Bilha og Zilpa.

Patriarken Abrahams hustru, Sara er den første af matriarkerne.

Referencer

Se også
Matriarkat 

Samfund
Det Gamle Testamente
Rakel

Rakel er i Bibelen en af de fire stammødre (matriarker) og hustru til patriarken Jakob. Jakob måtte arbejde 7 år for Laban for at få lov til at gifte sig med Rakel, men Laban snød ham, så han blev gift med Rakels søster Lea. Da Jakob havde arbejdet endnu 7 år for Laban, fik han endelig Rakel. Rakel er moder til Josefs og Benjamins, to af Israels tolv stammer.

Personer i Det Gamle Testamente
Simeon

Simeon er patriarken Jakobs anden søn og stamfader til en af Israels tolv stammer.

Simeon (af ) betyder oversat "Hørt", ligesom det er skrevet: "Hun blev igen gravid og fødte en søn; hun sagde: »Herren har hørt, at jeg er tilsidesat, og har givet mig også denne søn.« Derfor gav hun ham navnet Simeon."

Simeon er også en person i Det Nye Testamente.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Personer i Det Gamle Testamente
Hebraiske ord og vendinger
Juda (stamme)

Juda er en af Israels tolv stammer opkaldt efter sin stamfader, Juda, den fjerde af Jakobs tolv sønner. Navnet Juda (Hebraisk: יְהוּדָה) betyder på hebraisk, "lovprise", ligesom det står "Siden blev hun (Lea) frugtsommelig igen og fødte en Søn; og hun sagde:"Nu vil jeg prise HERREN!" Derfor gav hun ham Navnet Juda... (Første Mosebog 29:35).

Kongerne David og Salomon tilhørte stammen Juda. Ved kong Salomons død 930 fvt. blev hans rige delt i kongeriget Juda (stammerne Juda og Benjamin) og kongeriget Israel (stammerne Ruben, Issakar, Simeon, Gad, Dan, Naftali, Asher, Zebulon, Manasse og Efraim). Omkring 722 fvt. blev kongeriget Israel erobret af assyrerne, som deporterede en stor del af befolkningen, og de omtales siden som de 10 forsvundne stammer.

Kongeriget Juda fortsatte med at eksistere til 586 fvt., hvor det blev erobret af babylonerne. Efterfølgende blev en del af befolkningen ført i eksil i Babylon. De vendte tilbage under Perserrigets grundlægger Kyros den Store, og fra dem stammer de fleste af nutidens jøder (af navnet Juda).

Personer i Det Gamle Testamente
Jødedom
Hebraiske ord og vendinger
Naftali

Naftali er patriarken Jakobs sjette søn og anden søn med Bilha efter Dan. Naftali er stamfar til en af de tolv stammer.

Navnet Naftali betyder på Hebraisk (hebraisk: נַפְתָּלִי) "at kæmpe", ligesom det står: Og Rakel sagde: "Gudskampe har jeg kæmpet med min Søster og sejret." Derfor gav hun ham navnet Naftali. (Første Mosebog 30:8).

Personer i Det Gamle Testamente
Hebraiske ord og vendinger
Gad

Gad er den syvende af patriarken Jakobs tolv sønner, og en af de tolv stammer.
Navnet Gad betyder på Hebraisk (hebraisk: גד) "lykke", ligesom det står: Og da Leas Trælkvinde Zilpa fødte Jakob en Søn, sagde Lea: "Hvilken Lykke!" Derfor gav hun ham Navnet Gad. (Første Mosebog 30:10-11).

Personer i Det Gamle Testamente
Hebraiske ord og vendinger

th:เผ่ากาด
Zilpa

En af de fire matriarker fra Biblen. Matriarken Leas trælkvinde. Zilpa fødte Jakob to sønner, Gad og Asher.

Personer i Det Gamle Testamente
Issakar

I Bibelen er Issakar den niende af patriarken Jakobs tolv sønner, og en af de tolv stammer. Navnet Issakar betyder på Hebraisk (hebraisk: יִשָּׂשׁכָר) "belønning", ligesom det står: Og Lea sagde: "Gud har lønnet mig, fordi jeg gav min Mand min Trælkvinde." Derfor gav hun ham Navnet Issakar. (Første Mosebog 30:18).

Personer i Det Gamle Testamente
Hebraiske ord og vendinger
Zebulon

I Bibelen er Zebulon den tiende af patriarken Jakobs tolv sønner, og en af de tolv stammer. Navnet Zebulon betyder på Hebraisk (hebraisk: זְבוּלֻן) "gave", ligesom det står: Og Lea sagde: "Gud har givet mig en god Gave, nu vil min Mand blive hos mig, fordi jeg har født ham seks Sønner." Derfor gav hun ham Navnet Zebulon. (Første Mosebog 30:20).

Personer i Det Gamle Testamente
Hebraiske ord og vendinger
Pjalteproletariat

I Marxistisk samfundsteori er Pjalteproletariatet  (tysk Lumpenproletariat) et samfundslag der er under proletariatet. Det er en betegnelse for folk som ikke er en del af arbejderklassen, men som lever uden for det etablerede kapitalistiske arbejdsmarked og som derfor ikke kan opnå den klassebevidsthed der er nødvendig til at drive revolutionen. Pjalteproletariatet inkluderer typisk småkriminelle, som tyve, prostituerede og stofmisbrugere, de hjemløse og dem der forsørges af staten. Marx anså pjalteproletariatet som en hindring for revolutionen da de er så marginaliserede at de typisk ville kunne købes til at støtte borgerskabet når klassekampen bryder ud. 

Sociale klasser indenfor marxisme
Socialvidenskabelige begreber
Åmåls kommun

Åmål er en kommune ved søen Vänern i Västra Götalands län i Sverige.

Filmen Fucking Åmål udspiller sig i kommunen (den blev egentlig filmet i Trollhättan) og viser det relativt kedelige liv for en flok unge i en "normal" svensk kommune.

.

Kommuner i Västra Götalands län
Vaarst

Vaarst (eller Vårst) er en by i Himmerland med , beliggende 2 km nordøst for Fjellerad, 9 km sydøst for Gistrup og 19 km sydøst for Aalborg. Vaarst hører til Aalborg Kommune og ligger i Region Nordjylland.

Vaarst ligger i Gunderup Sogn. Landsbyen Gunderup med Gunderup Kirke ligger 3 km vest for byen.

Lindenborg Slot ligger 4 km syd for Vaarst. Naturområderne Lundby Bakker og Lundby Krat ligger 7 km nordvest for byen.

Faciliteter 
Vaarst Skole blev nedlagt i 1992 og rummer nu Vaarst Børnehave, der er normeret til 20 børn. Den tidligere Fjellerad skole fik navnet Vaarst-Fjellerad Skole. Den samler elever fra begge byer og de omkringliggende landsbyer. Skolen har 150 elever i 0.-6. klasse, hvorefter eleverne kan fortsætte på Gistrup Skole. Skolen har også børnehave med plads til 40 børn. Skolefritidsordning (DUS) for 0.-3. klasse og juniorklub for 4.-6. klasse benyttes dagligt af 90 børn.

I selve Vaarst lå Vaarst Friskole, som havde ca. 80 elever i 2008, men gik konkurs i november 2014.

Der er kollektiv transport med bus én gang i timen gennem Vaarst mellem Fjellerad og Aalborg Universitet.

Vaarst-Fjellerad Boldklub har faciliteter i den nordligste del af Vaarst til fodbold, badminton og gymnastik.

Et biogasanlæg ligger omkring 2 kilometer nordvest for Vaarst. 
Anlægget er ejet af det odenseanske selskab Nature Energy Vaarst A/S, hvis hovedaktionær er NGF Nature Energy Biogas A/S.
Biogasanlægget har eksisteret siden 1997,
og har siden 2015 været på naturgasnettet med en produktion på omkring 25.000 kubikmeter biogas i døgnet.

Historie

Jernbanen 
Vaarst havde station på Aalborg-Hadsund Jernbane (1900-69). Stationsbygningen på Vaarst Banevej er revet ned, og på stationsarealet er der anlagt en lille bypark. Fra stationsområdet går vandre- og cykelstien Hadsundruten på banetracéet over den brede Lindenborg Ådal til Komdrup. Fra den østlige ende af Vaarst Skolevej går en sti på banetracéet mod nordøst til Gudumholm.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Velkommen til Vaarst

Byer i Aalborg Kommune
Karré

En karré (fra fransk) boligblok (fra engelsk block). En karré er et kvadrat af høje bygninger, som regel afgrænset af flere gader. I storbyer bruges karré ved vejvisning: til højre efter anden karré".

Betegnelsen anvendtes inden for byggeri og byggebestemmelser; nu inden for sanering og byfornyelse.

Byer
Bygninger, konstruktioner og anlæg
Franske ord og vendinger
Vladimír Vašíček

Vladimir Vasicek (Vladimír Vašíček) (født 29. september 1919, død 29. august 2003) var en tjekkisk maler og en af pionererne bag den moderne tjekkiske abstrakte udtryksform som voksede frem efter 2. verdenskrig.

Ekstern henvisning 
Websted om Vladimir Vasicek 1
Websted om Vladimir Vasicek 2 
Websted om Vladimir Vasicek 3
Athenaeum

Malere fra Tjekkiet
Hjerneskade

En hjerneskade er en skade opstået i hjernen,med vedvarende funktionsnedsættelse til følge. De hyppigste årsager til hjerneskader er hjerneblødninger, blodpropper i hjernen, trafik- eller drukneulykker, svulster eller hjertestop med efterfølgende iltmangel til hjernen; men kan også skyldes en hjernebetændelse på grund af herpes eller anden virus.

I Danmark lever ca. 60.000 mennesker med følgerne af en hjerneskade. Hvert år rammes omkring 10-12.000 personer af hjerneskader.

Hjernen er det organ, der overordnet styrer alle kroppens funktioner, og derfor kan følgerne af en hjerneskade være meget forskellige. For nogle er skaden ganske let, og efter en tid kan de fungere som før. Andre må leve med vedvarende og alvorlige følger. Følgevirkningerne af en hjerneskade kan være lammelser, stærke hovedpineanfald, reduceret hukommelse, koncentrationsbesvær, kommunikative vanskeligheder eller besvær ved at træffe beslutninger, tage initiativ, få nye idéer, lære nyt, strukturere og overskue handlinger. Følgevirkningerne kan påvirke den skadedes personlige fremtræden, kompetencer, arbejdsevne og rolle i familien.

Eksterne henvisninger 

 
 

Neurologiske sygdomme
Dødsårsager
Vesterbro Starz

Vesterbro Starz er et dansk skaterhockeyhold der hører hjemme i Enghaveparken på Vesterbro. De blev europamestre for klubhold i 2004 og 2006 hos herrene samt 2001 og 2006 hos damerne. 

Desuden har klubben vundet flere store nationale og internationale titler og turneringer, og består pt. af 2 herrehold og 1 damehold.

Eksterne henvisninger 
 http://www.vstarz.dk 

Skaterhockeyklubber i Danmark
Starz
Hovedhuset

HovedHuset er et arbejdsfællesskab for voksne med erhvervet hjerneskade, der fokuserer på at få hjerneskadede i meningsfuld beskæftigelse. 

HovedHuset tilbyder et forløb, hvor hjerneskadede på en utraditionel måde får afprøvet deres kompetencer, så de bliver rustet til at søge de job, der modsvarer deres ønsker. De hjerneskadede medlemmer deltager i hverdagens arbejdsfællesskab og udfører forskellige arbejdsopgaver og bliver på den måde bevidste om deres færdigheder. 

Samtidig arbejdes der på, at den hjerneskadede kan komme i meningsfuld beskæftigelse uden for HovedHuset, enten på det ordinære, det rummelige eller det frivillige arbejdsmarked.

For at sikre, at overgangen fra HovedHuset til beskæftigelse bliver en succes, fastholdes kontakten til de medlemmer, der er kommet i beskæftigelse, og der føres en løbende dialog med arbejdspladserne.

HovedHuset er et projekt under Hjerneskadeforeningen og er støttet af Socialministeriets satspulje.

HovedHuset

Samfund
Nørager (Buerup Sogn)

Nørager er en gammel herregård i Buerup Sogn i Kalundborg Kommune, Løve Herred, Holbæk Amt. 
Landsbyen Nørager var fra begyndelsen krongods og nævnes første gang i 1429, hvor kong Erik af Pommeren afhænder landsbyen Nørager og gården af samme navn. Den kom sammen med den nærliggende Vedbygård i adelsmanden Jørgen Ruds eje. Adelslægten Ruderne havde herefter de to gårde i fælleseje indtil 1631. 
I 1722 blev seks gårde samt tre huse og Frendegård lagt under hovedgårdens drift. Hermed var hele landsbyen Nørager forsvundet og omdannet til et gods.
Nørager erhvervede endvidere i 1758 et stort antal bøndergårde, som ydede hoveri på godset.
 3 i Løgtved
 16 i Solbjerg
 4 i Dalby
 2 i Kirke Helsinge

Forfatteren H.C. Andersen besøgte Nørager i årene 1829, 1832 og 1836.

I 1837 blev Nørager købt af ejeren af Ågård, grev Carl Emil Moltke, der også erhvervede Conradineslyst. Han solgte Ågård i 1865, men Nørager og Conradineslyst var i slægtens eje i de følgende hundrede år.

En stor park, der blev omlagt i 1939, indrammer gården mod nord og øst. Stengærder omgiver park, skove og agre og løber langs godsets veje.

I 2000 overtog Peter Kjær fra Aunsøgård forpagtningen med købsret til Nørager Gods.
Der har været rekreationshjem og plejehjem (Anne Marie Hjemmet) samt herregårdspension på Nørager.

Hovedbygningen fra omkring 1800 blev nedrevet, og den nuværende hovedbygning opført ved Henning Wolff i italiensk renæssance – villastil.

Godset består af 793 hektar.

Ejere af Nørager 

 (før 1428) Kronen
 (1429) Jørgen Rud
 (1429-1461) Mikkel Rud
 (1461-1505) Jørgen Rud
 (1505-1511) Otto Rud
 (1511-1554) Knud Rud
 (1554-1571) Jørgen Rud
 (1571-1620) Knud Rud
 (1620-1630) Lene Knudsdatter Rud gift Grubbe
 (1630-1654) Mette Grubbe gift Ulfeldt / Margrethe Grubbe gift (1) Bech (2) Hohendorff
 (1654-1674) Steen Hohendorff
 (1674-1694) Karsten Hansen Atke
 (1694-1699) Christian Paludan
 (1699-1715) K. Bartholin
 (1715-1730) L. Bornemann
 (1730-1743) John Lehn 
 (1743-1748) Peter West
 (1748-1766) O. Borthuus
 (1766-1785) Claus Plum
 (1785) Peder Iversen Quistgaard
 (1785-1790) Iver Pedersen Quistgaard – Jens Korsgaard
 (1790-1799) Agnete Clausdatter Plum gift (1) Quistgaard (2) Korsgaard
 (1799-1804) Joachim von Barner Paasche
 (1804-1806) Adam Frederik greve Trampe
 (1806) Peder Jensen Giersing
 (1806-1823) Niels Pedersen Giersing
 (1823-1837) Claus Christian Bang
 (1837-1858) Carl Emil greve Moltke
 (1858-1896) Adam Georg Ernst Henrik greve Moltke
 (1896-1908) Bertha Marie Louise grevinde Moltke
 (1908-1937) Otto greve Moltke
 (1937-1939) Dødsboet efter Otto Moltke
 (1939-1953) Frode Hansen
 (1953-1980) Gorm Hansen
 (1980-2000) Lizzie Gorm Hansen
 (2000) Peter Kjær

Udbygninger 

 ca. 1429 – Bindingsværksbygninger
 ca. 1800 – Hovedbygningen opført 
 1868-1873 – Hovedbygningen nedrevet og den nuværende hovedbygning opført
 1914 – Avlsgården

Nuværende adresse: Nøragervej 23, 4291 Ruds Vedby

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Kalundborg Kommune
Herregårde i Holbæk Amt
Friulisk

Det friuliske sprog (friulisk furlan) er et romansk sprog som tales af dele af befolkningen i det nordøst-italienske landskab Friuli.
Omkring 300.000 har friulisk som indfødt sprog, mens i alt omkring 600.000 taler friulisk. Mange af disse har italiensk som modersmål.
I den autonome region Friuli-Venezia Giulia har friulisk status som officielt sprog ved siden af italiensk og slovensk og bruges som skolesprog i mange kommuner.

Under fascismen blev sproget undertrykt.

Sproget er sandsynligvis nærmest beslægtet med ladinsk og rætoromansk.

Eksterne henvisninger 
 Furlansk internetradio . Radio Onde Furlane.

Europæiske minoritetssprog
Sprog i Italien
Friuli-Venezia Giulia
Rætoromanske sprog
Friuli