kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Au pair (flertydig)

Au pair kan henvise til:

 Au pair – ung person som udfører børnepasning og lettere husarbejde hos en familie i et fremmed land
 Au pair (film) – dansk kortfilm fra 2010 instrueret af Lasse Lindsteen
 Au pair (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 2011 instrueret af Heidi Kim Andersen og Nicole N. Horanyi
Forbandelsen

Forbandelsen kan henvise til:

 Forbandelsen (film fra 1914) – stumfilm instrueret af ubekendt
 Forbandelsen (film fra 1997) – amerikansk film The Relic
 Forbandelsen (film fra 2004) – amerikansk genindspilning af den japanske film "Ju-on"
 Forbandelsen (film fra 2012) – dansk børnefilm fra 2012 instrueret af Mariella Harpelunde Jensen
 Forbandelsen (roman) – roman af Peter Tudvad
Fugleskræmslet

Fugleskræmslet kan henvise til:

 Fugleskræmslet (film fra 1910) – dansk stumfilm fra 1910 med ukendt instruktør
 Fugleskræmslet (film fra 1919) – dansk stumfilm fra 1919 instrueret af Lau Lauritzen Sr.
 Fugleskræmslet (film fra 1973) – en amerikansk film med Gene Hackmann og Al Pacino i hovedrollerne
 Fugleskræmslet (film fra 1981) – dansk kortfilm fra 1981 instrueret af Claus Ploug

Se også 
 Fugleskræmsel
Amtsovertagelsen

Amtsovertagelsen (AOT) dækker over amternes overtagelse af i alt 42 gymnasier, der hidtil havde været drevet af staten. 

Overtagelsen fandt sted i 1986 og omfattede blandt andet katedralskolerne og statsskolerne. Mens alle katedralskolerne fik lov til at beholde deres oprindelige navne, var det kun tilfældet for nogle af statsskolerne. 

Amtsovertagelsen galdt dog ikke skolen ved Sorø Akademi, der nu er landets eneste tilbageværende statsskole.

Historie
Allerede under undervisningsminister Tove Nielsen fra 1973 til 1975 overvejede regeringen at lade amterne overtage de gymnasier, der blev drevet af staten. Det skete efter at amterne i 1973 havde overtaget de fleste kommunale gymnasier som konsekvens af kommunalreformen fra 1970.

Kilder og eksterne henvisninger
 Om amternes overtagelse af statsskolerne pr. l. januar 1986 , uddannelseshistorie.dk

Etableret i 1986
Almene gymnasium i Danmark
EM i landevejscykling 2017 – Linjeløb (U23 damer)

U23 damernes linjeløb ved EM i landevejscykling 2017 blev afholdt den 4. august i Herning, Danmark. Linjeløbet foregik over 100,5 km.

Linjeløbet blev vundet af danske Pernille Mathiesen, som kørte solo i mål efter 25 km i udbrud, efterfulgt af norske Susanne Andersen og britiske Alice Barnes.

Deltagere

Danske ryttere 
 Pernille Mathiesen
 Cecilie Uttrup Ludwig
 Louise Norman Hansen
 Johanne Marcher
 Trine Holmsgaard
 Josefine Huitfeldt

Resultater

Endelige resultat

Eksterne henvisninger 

Linjeløb (U23 damer)
Metal Cup 2017-18

Pokalturneringen i ishockey 2017-18 var den 26. udgave af den danske pokalturnering i ishockey for mandlige klubhold. Turneringen blev arrangeret af Danmarks Ishockey Union og afviklet under navnet Metal Cup på grund af et sponsorat fra Dansk Metal. På grund af det udvidede antal af kampe for holdene i Superisligaen, der var blevet udvidet fra 10 til 11 hold, var antallet af deltagende hold i forhold til den foregående sæson blevet reduceret fra tolv til fire, og de første 20 spillerunder af Superisligaen 2017-18 fungerede som kvalifikation til turneringen, således at ligaens fire bedst placerede hold efter 20 runder, Herning Blue Fox, Odense Bulldogs, Rungsted Seier Capital og Aalborg Pirates, kvalificerede sig til turneringen.

Kampene blev afviklet den 19. og 20. januar 2018 i Jyske Bank Boxen i Herning og fungerede samtidig som en generalprøve på VM i ishockey 2018.

Turneringen blev vundet af Aalborg Pirates, som i finalen besejrede Rungsted Seier Capital med 5-2, og som dermed vandt titlen for første gang under det navn. Men det var anden gang, at en eliteoverbygning på AaB Ishockey vandt pokaltitlen - første gang var i sæsonen 2006-07.

Format 

Turneringen har deltagelse af fire hold:
 De fire bedst placerede hold i Superisligaen 2017-18 efter 20 spillerunder: Herning Blue Fox, Odense Bulldogs, Rungsted Seier Capital og Aalborg Pirates.

Turneringen afvikles som et final 4-stævne, hvor alle kampene spilles i Jyske Bank Boxen i Herning i dagene 19. - 20. januar 2018.

Resultater

Kvalifikation 

Da holdende i Superisligaen 2017-18 havde mødt hinanden to gange, en gang ude og og en gang på hjemmebane, gik de fire bedst placerede hold videre til pokalturneringens semifinaler.

Semifinaler 

De fire hold blev parret i to semifinaler ved lodtrækning uden seedning, og kampene bliver spillet i Jyske Bank Boxen i Herning den 19. januar 2018. De to vindere går videre til finalen.

Finale 

Finalen bliver afgjort i én kamp, der bliver spillet i Jyske Bank Boxen i Herning.

Se også 
 Superisligaen 2017-18
 Divisionen 2017-18

Kilder / eksterne henvisninger 
Faceoff - Datoerne er sat for Metal Cuppens Final4 i Herning (12. august 2017) 
DIU - PM: Hvidovre godkendt! Metal Ligaen udvides fra 10 til 11 hold (3. juni 2017)
Faceoff - METAL FINAL4: Aalborg Pirates VINDER POKALEN! (20. januar 2018)

Noter 

Ishockey i 2018
Pokalturneringen i ishockey
Oskar Snorre

Oskar Snorre Olsen Frigast (født 26. januar 1999) er en dansk fodboldspiller, der spiller for Randers FC som målmand. Skiftede sommeren 2023 fra HB Køge.

Karriere 
Snorre spillede i Helsinge Fodbold og Vejby Tisvilde Fodbold, inden han som 13-årig skiftede til Lyngby Boldklub.

Lyngby BK 
Den 15. oktober 2016 kunne Lyngby Boldklub offentliggøre, at de forlængede kontrakten med Oskar Snorre indtil 2019. Han var allerede da i en alder af 17 år tredjekeeper i Superligatruppen og skulle lejlighedsvist træne med Superligamandskabet.

Oskar Snorre var for første gang på bænken i Superliga-opgøret mellem Lyngby BK og FC Nordsjælland søndag den 6. august 2017. Han fik sin egentlige Superliga-debut i Lyngbys hjemmekamp mod Brøndby IF den 11. februar 2018 som erstatning for klubbens skadede 1. keeper Mikkel Andersen.

Randers FC

Fra sæsonen 2023-24.

Landsholdskarriere 
Oskar Snorre har spillet landsholdsfodbold for , ,  og , og blev den 20. august 2018 udtaget til .

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Lyngby Boldklub
Mellem to verdener

Mellem to verdener kan henvise til:

 Mellem to verdener (dokumentarfilm fra 1962) – dansk dokumentarfilm fra 1962 instrueret af Sven Methling
 Mellem to verdener (dokumentarfilm fra 1983) – dansk film instrueret af Jimmy Andreasen og Harold Ryan
 Mellem to verdener (dokumentarfilm fra 2018) – dansk dokumentarfilm fra 2018 instrueret af Janus Metz
Grand Prix Rytme

Grand Prix Rytme er en gymnastikdisciplin for pigehold. Det er Danmarks største rytmiske disciplin, som kun dyrkes i Danmark. Sporten indeholder elementer fra dans og ballet, og der lægges vægt på både smidighed og styrke. Et hold bevæger sig ens til musik med og uden håndredskaber. Som sportsgren konkurreres der i forskellige alderskategorier:

 Hold med én koreografi (uden håndredskab)
Mikro: 6-8 år 
Mini mono: 8-12 år 
Tweens: 12-16 år 
Senior fri: Over 17 år
 Hold med to koreografier (en med og en uden håndredskab)
Mini 8-10 år 
Mini 10-12 år 
Pigerække: 12-14 år 
Junior: 14-16 år 
Senior: Over 17 år

Konkurrencerne bedømmes af flere dommere, der hver afgiver point. Der bedømmes inden for tre kategorier: Kunstnerisk (hvor der max. kan gives 4 point), teknisk (max. 6 point) og udførelse (max. 10 point). Samlet kan der dermed gives 20 point for en enkelt serie, hvilket aldrig er sket. Det højeste point, der er givet, er 17,95 for serien uden redskab til Elina Elite fra Team Greve ved det officelle Danmarksmesterskab i 2019.

Referencer 

Gymnastik
Minislip

En minislip er en klassisk trusse til mænd med skjult elastik og uden gylp. Bl.a. mærkerne Olympia, JBS, Bison og Niels Mikkelsen producerer deres minislips efter klassiske snit. "Minislip" er betegnelsen for voksenudgaven af denne trusse. Snittet er nøjagtig det samme som "standard" drengetrussen, som kendes verden over. Trussen er, som navnet også antyder, formet så minimalistisk som muligt, så brugeren får mest mulig bevægelsesfrihed. I dagens Danmark er det primært de ældre generationer, der foretrækker minislips, mens det eksempelvis er meget mere almindeligt forekommende blandt drenge og unge mænd i Frankrig og Italien. 

Mini- og sportslips er, næst efter topscoreren, trusse med gylp, de mest populære i Danmark.

Underbukser
Pfalz-Simmern

Pfalz-Simmern var en gren af fyrsteslægten Wittelsbach. Grenens medlemmer var efterkommere af den tyske konge Ruprecht 3. af Pfalz. De seks kurfyrster, der regerede mellem 1559 og 1685 tilhørte slægtsgrenen Pfalz-Simmern.

Kurfyrster og andre fremtrædende medlemmer af slægten Pfalz-Simmern 
 kurfyrste og tysk konge Ruprecht 3. af Pfalz, kurfyrste 1398 – 1410, konge 1400 – 1410.
 pfalzgreve Stefan af Pfalz-Simmern-Zweibrücken i 1410 – 1459.
 pfalzgreve Frederik 1. af Pfalz-Simmern-Sponheim i 1459 – 1480. 
 pfalzgreve Johan 1. af Pfalz-Simmern i 1480 – 1509.
 pfalzgreve Johan 2. af Pfalz-Simmern i 1509 – 1557.
 kurfyrste Frederik 3. af Pfalz-Simmern, pfalzgreve fra 1557, kurfyrste i  1559 – 1576.
 kurfyrste  Ludvig 4. af Pfalz-Simmern i 1576 – 1583.  
 kurfyrste Frederik 4. af Pfalz-Simmern, gift med Louise Juliana af Oranje-Nassau (en datter af Vilhelm den Tavse), Frederik 4. var kurfyrste i  1583 – 1610.
 kurfyrste Frederik 5. af Pfalz, Vinterkongen (konge af Bøhmen 26. august 1619 – 8. november 1620), gift med Elizabeth Stuart (datter af kong Jakob 6. af Skotland og 1. af England og Anna af Danmark, dronning Skotland og England, datterdatter af Frederik 2. af Danmark-Norge)
 kurfyrste Karl 1. Ludvig af Pfalz-Simmern i 1648 – 1680.
 kurfyrste Karl 2. af Pfalz-Simmern, gift med Vilhelmine Ernestine af Danmark-Norge (en datter af Frederik 3. af Danmark-Norge), Karl 2. var kurfyrste i  1680 – 1685.
 prinsesse Liselotte af Pfalz, gift med Philippe af Frankrig, Hertug af Orléans (kong Ludvig 14. af Frankrigs yngre bror). Liselotte levede i 1652 – 1722.

Den Pfalziske Arvefølgekrig 

Efter Karl 2.s død i 1685 blev Pfalz besat af Ludvig 14. af Frankrig. Dette skete officielt for at sikre svigerinden Liselotte af Pfalz's arv. Den Pfalziske Arvefølgekrig (1688–1697) kom til at vare i ni år, og krigen er også kendt som Niårskrigen.

For Frankrig betød Niårskrigen blandt andet, at landet måtte opgive kontrollen over Lorraine, men at landet i stedet sikrede sig kontrollen med Alsace og Strasbourg.

Under krigen havde den franske besættelsesmagt tvangsindført den katolske religion i Pfalz. Ved fredsslutningen måtte de tyske magter acceptere, at katolicismen fremover skulle være statsreligion i Pfalz, og at kurfyrsterne i i Pfalz derefter skulle være katolikker. Dermed sluttede Pfalz's tid som en calvinistisk-luthersk højborg.

Ophør i 1685 
Efter Karl 2.s død i 1685 blev titlen som kurfyste arvet af Filip Vilhelm af Pfalz-Neuburg, men dette blev dog først internationalt anerkendt syv år efter Filip Vilhelms død. Anerkendelsen kom, da Den Pfalziske Arvefølgekrig sluttede i 1697.

 
Tidligere tyske stater
Stater under Det tysk-romerske Rige
Forhenværende fyrstendømmer
Etableret i 1459
Ophørt i 1685
Helgi Hálfdánarson

Helgi Hálfdánarson (født 19. august 1826 i Eyjafirði, død 2. januar 1894 i Reykjavík) var en islandsk teolog og salmedigter.

Liv og gerning 
Hans forældre var Halfdan Einarsson (født 1801, død 1865), den sidste dekan i Eyri i Skutulsfjörður og hans første kone Álfheiður Jónsdóttir (født 1794, død 1833), datter af præsten i Möðrufell.

Han blev student fra Reykjavik Latinskole i 1848, cand.theol. ved Københavns Universitet i 1854 og viet til præst i 1855. Han fik ansættelse i Kjalarnesþing, fra 1858 i Álftanes. I 1867 ansattes han som 1. docent ved præsteskolen i Reykjavik, hvor han fra 1885 virkede som skolens forstander og lector theologiæ indtil sin død.

Helgi var også parlamentsmedlem for Vestmannaøerne fra 1869 til 1876.

Som teolog hørte han nærmest til den højkirkelige retning.

Han var gift med Thorhild Tómasdóttir.

Forfatterskab 
Han var salmedigter og teologisk forfatter af stor betydning for Island i det 19. århundrede.

Salmer 
Han udgav sit første arbejde i 1873, et lille bind med salmer oversatte fra forskellige sprog: "Sálmar útlagðir úr ýmsum málum".

Hans hovedarbejde som salmedigter er imidlertid hans andel i den ny islandske salmebog fra 1886, der blev udarbejdet af en i 1878 nedsat kommission, hvis formand han var. Af salmebogens 650 salmer skyldes over 200 ham, heraf var de 66 originale. Hans Salmer udmærker sig mere ved forfatterens stærke tro og klare sprog end ved poetisk rigdom.

Skrifter 
Af hans skrifter bør særlig nævnes hans lærebog til brug ved religionsundervisningen: "Kristilegur barnalærdómur", oprindelig udgivet i 1877, senere udkom flere oplag, der fuldstændig fortrængte de tidligere benyttede lærebøger. Endvidere skrev han en almindelig kirkehistorie, hvoraf dog kun 1. bind blev færdigt: "Saga fornkirkjunnar" [1883—96]), og en kristelig etik, der dog først udkom efter hans død: "Kristileg siðfræði eptir lúterskri kenningu" [1895])

Litteratur 
 Guðlaugur Gíslason: Eyjar gegnum aldirnar. Frásagnir af mannlífi og atburðum í Vestmannaeyjum frá gamalli tíð og nýrri; Reykjavík 1982.
 Bogi Thorarensen Melsteð: "Hálfdánarson, Helgi" (i: Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind X; s. 680)

Teologer fra Island
Forfattere fra Island
Digtere fra Island
Mig og min familie

Mig og min familie kan henvise til:

 Mig og min familie (film) – dansk film fra 1957, skrevet og instrueret af Peer Guldbrandsen
 Mig og min familie (dokumentarserie) – dansk dokumentarserie fra 2012 af Anja Hauberg
 Mig og min familie (tv-serie) – britisk sitcom My family
Skuespilleren

Skuespilleren kan henvise til:

 Skuespilleren (film fra 1913) – stumfilm fra 1913 instrueret af ubekendt
 Skuespilleren (film fra 2004) – dansk kortfilm fra 2004 instrueret af Lars Pedersen
 Skuespilleren (kortfilm) – dansk kortfilm fra 1908 instrueret af ubekendt
Einar Sigurðsson

Einar Sigurdsson (født 1539 på gården Hraun i Thingø Syssel i det nordostlige Island, død 15. juli 1626 i Heydalir) var en islandsk teolog og salmedigter.

Hans forældre vare præsten Siguður Thorsteinsson og Guðrún Finnbogadatter. Efter 4 års skolegang på Holar blev han præsteviet, kun 18 år gammel, og allerede det følgende år giftede han sig for første gang med Margrét Helgadatter. De fik en søn, Oddur Einarsson, som senere blev biskop på Island.

Efter hans første hustrus død giftede han sig med Olof Thorarinsdatter. Han fik en mængde børn og levede i mange år i trange kår, indtil hans søn af første agteskab Oddur Einarsson i 1589 som nyudnævnt biskop til Skalholt vendte tilbage til Island. Sønnen tog straks faderen og hele hans husstand hjem til sig, skaffede ham næste år et kald i sit eget bispedømme og forflyttede ham her fra 1591 til det anselige præstekald Heydalir i det østlige Island, hvilket han indehavde til sin død.

Einar Sigurdsson syslede hele livet igjennem med opbyggelig digtning og regnes blandt sin tids bedste salmedigtere. Et vidnesbyrd om samtidens påskønnelse afgiver den af biskop G. Thorlaksson i 1612 udgivne "Vísnabók" (en samling åndelige sange), hvis første afsnit næsten udelukkende skyldes Einar Sigurdsson.

Litteratur 
 Kr. Kaalund: "Sigurdsson, Einar" (i: Dansk Biografisk Lexikon, 1. udgave, bind XV, s. 578) 

Teologer fra Island
Digtere fra Island
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Tak for sidst

Tak for sidst kan henvise til:

 Tak for sidst (film fra 1950) – dansk kortfilm fra 1950 instrueret af Holger Jensen
 Tak for sidst (film fra 2005) – børnefilm moderniseret i 2005 af Ulla Hjorth Nielsen ud fra Holger Jensens originale film
 Tak for sidst (album) – tredje album fra den danske rockgruppe Shit & Chanel
Vikaren

Vikaren kan henvise til:

 Vikaren (film fra 2004) – dansk kortfilm fra 2004 instrueret af Ercan Kosar
 Vikaren (film fra 2007) – dansk science-fiction spillefilm fra 2007
 Vikaren (dokumentarfilm) – dansk undervisningsfilm fra 1977 instrueret af Werner Hedman
Brødre (flertydig)

Brødre kan henvise til:

 Brødre – dansk film fra 2004, instrueret af Susanne Bier
 Brødre (bog) – roman skrevet af Yu Hua
 Brødre (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1996 instrueret af Jørgen Vestergaard
Pervyj kanal

Pervyj kanal (, ) er den russiske "kanal 1", den ældste tv-kanal i Rusland, kan ses af størstedelen af befolkningen. Den russiske regering ejer 51% af aktierne i selskabet. Kanalens hovedkontor er placeret i Ostankinskajatårnet i Moskva.

Fra 1995 til 2002 var Pervyj kanal kendt som Russisk Public Television, ,  (ORT).

Kanalen nuværende ejerskab består af tre tilsyneladende ukendte og små virksomheder, ORT-KB, Eberlink-2002 Rastrkom. Nogle hævder, at alle tre selskaber ejes af Roman Abramovich, på trods af, at denne påstand helt ubegrundet.

I 2000'erne producerede den første kanal to af de største filmsucceser i Rusland nogensinde, Nightwatch i 2004 og tyrkisk Gambit i 2005.

Som den mest udbredte af de russiske landsdækkende kanaler har Pervyj kanal over 250 millioner seere over hele verden.

Siden 2006 er Vladimir Pozner og Mikhail Leontev blandt de mest fremtrædende politiske journalister på kanalen.

Etableret i 1951
Tv-stationer fra Rusland
Flugten

Flugten kan henvise til:

 Flugten (eksperimentalfilm), en dansk eksperimentalfilm fra 1942 instrueret af Albert Mertz og Jørgen Roos
 Flugten (film fra 1971), en sovjetisk spillefilm
 Flugten (film fra 1973) – en dansk film instrueret af Hans Kristensen
 Flugten (film fra 2009) – en dansk thriller instrueret af Kathrine Windfeld
Mistænkt

Mistænkt kan henvise til:

 Mistænkt (tv-serie) – engelsk tv-serie med Helen Mirren i hovedrollen som kriminalinspektør
 Mistænkt (film fra 1918) – en amerikansk stumfilm
 Mistænkt (film fra 1947) – en dansk stumfilm, instrueret af Holger Jensen efter eget manuskript
 Mistænkt (film fra 1981) – fransk film, instrueret af Claude Miller - original titel: Garde à vue
 Mistænkt (Sagaen om Isfolket) – roman i serien Sagaen om Isfolket af Margit Sandemo.
 Mistænkt - Nogen lyver – dansk computerspil fra 2000
Guld og grønne skove (flertydig)

Guld og grønne skove kan henvise til:

 Guld og grønne skove – dansk film fra 1958 instrueret af Gabriel Axel
 Guld og grønne skove (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1990 instrueret af Anette Pilmark
 Guld & grønne skove (album) - Kim Larsen-album
Børnenes Kontor (flertydig)

Børnenes Kontor kan henvise til:

 Børnenes Kontor – en hjælpeorganisation
 Børnenes Kontor (dokumentarfilm fra 1908) – dansk dokumentarfilm fra 1908
 Børnenes Kontor (dokumentarfilm fra 1926) – dansk dokumentarfilm fra 1926
Egon

Egon kan henvise til:

 Egon (drengenavn) – drengenavn
 Egon (film) – dansk kortfilm fra 2015 instrueret af Yasemin Davet Altinok
 Egon (restaurantkæde) – norsk restaurantkæde
Folketingsvalgloven

Folketingsvalgloven (eller bare Valgloven; officielt: Bekendtgørelse af lov om valg til Folketinget) udstikker rammerne for hvem der må afgive deres stemme ved et folketingsvalg. Loven beskriver hvorledes man som parti eller løsgænger kan opnå valg til Folketinget og efterfølgende hvordan mandater skal fordeles. Desuden beskrives også hvilke vederlag og pensions-rettigheder de valgte folketingsmedlemmer har.

Loven er i sin nuværende form fra 7. februar 2019.

Se også 
 Valgkredse i Danmark
 Opgørelse af folketingsvalg
 Kommunal- og regionalvalgloven
 Europa-Parlamentsvalgloven

Eksterne link 
 Bekendtgørelse af lov om valg til Folketinget, LBK nr 137 af 07/02/2019 
 Bekendtgørelse af lov om valg til Folketinget  (historisk), retsinformation.dk, Hentet 8. aug. 2017.
 Lov om Valg til Rigsdagen. Vedtaget 10. april 1920.
 Lov om Valgene til Rigsdagen. Stadfæstet 12 juli. 1867.

Folketinget
Danmarks love
Danmarks politik
Colombo (flertydig)

Colombo er navnet på flere ting:

 Colombo – Sri Lankas hovedstad
 Colombo (månekrater) – et nedslagskrater på Månen

Se også
 Colombe
 Columbo
EM i fodbold for kvinder 1993

EM i fodbold for kvinder 1993 var det femte EM i fodbold for kvinder, afholdt af UEFA. Turneringen blev afholdt i Italien. Kvalifikationen kørte fra 1991 til 1992. Finalen blev spillet mellem hjemmeholdet  og . Norge vandt finalen 1-0.

Resultater

Semifinaler

Kamp om tredjeplads

Finale

Målscorere
2 mål
  Susan Mackensie

1 mål

  Hanne Nissen
  Maren Meinert
  Heidi Mohr

  Carolina Morace
  Birthe Hegstad
  Anne Nymark Andersen

Referencer 

1993
Fodbold i 1993
Fodbold i Italien
Osebakken Station

Osebakken Station (Osebakken stoppested) var en jernbanestation på Vestfoldbanen og Bratsbergbanen, der lå i Porsgrunn kommune i Norge.

Stationen åbnede som trinbræt 9. april 1883 og blev opgraderet til holdeplads 4. juni samme år. Den blev nedgraderet til trinbræt 1. juni 1964 og nedlagt 28. maj 1978.

Stationsbygningen var en billetkiosk, der blev opført i 1883. Den blev revet ned i 1985.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Vestfoldbanen
Stationer på Bratsbergbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1883
Ophørt i 1978
Jernbanestationer i Telemark
Bøle Station

Bøle Station (Bøle stoppested) var en jernbanestation på Vestfoldbanen og Bratsbergbanen, der lå i Skien kommune i Norge.

Stationen blev oprettet som trinbræt 1. september 1883 Oprindeligt hed Bøhle, men den skiftede navn til Bøle i april 1894. Den blev opgraderet til holdeplads 1. februar 1884 men nedgraderet til trinbræt igen 15. august 1933. Den blev nedlagt 28. maj 1978.

Stationsbygningen var en billetkiosk, der blev opført i 1884. Den blev senere revet ned.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Vestfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1883
Ophørt i 1978
Jernbanestationer i Telemark
Follestad Station

Follestad Station (Follestad stasjon) var en jernbanestation på Bratsbergbanen, der lå i Skien kommune i Norge. Strækningen den lå på regnes nu som en del af Vestfoldbanen.

Stationen blev åbnet som holdeplads 20 juni 1918. Stationen blev anlagt, efter at Bratsbergbanen og Vestfoldbanen var blevet koblet sammen i Skien. Den kom til at ligge mellem Eikonrød Station og den nye Skien Station i Nylende, dvs. nord for forgreningspunktet og dermed ikke på den gamle tracé ned til Skien G Station. Stationen blev nedgraderet til trinbræt 27. maj 1962. Betjeningen med persontog ophørte 1. juni 1986, og 29. maj 1988 blev den nedlagt.

Stationsbygningen var oprindeligt opført som tomandsbolig og blev ombygget til jernbaneformål. Den er senere solgt fra.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Bratsbergbanen
Stationer på Vestfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1918
Ophørt i 1988
Jernbanestationer i Telemark
Gemal

Gemal er betegnelse for en fyrstelig eller kongelig ægtemand eller hustru. For hustru kan betegnelsen gemalinde bruges.

Former

Prinsgemal: ægtemand til regerende dronning – hvis han ikke er konge.
Prinsessegemal(inde): hustru til regerende konge – hvis hun ikke er dronning.
Sjældnere:
Kongegemal: ægtemand til regerende dronning – hvis han ikke er konge.
Dronninggemal(inde): hustru til regerende konge – hvis hun ikke er dronning.

Eksempler på nuværende og tidligere gemaler og gemalinder

Prinsgemal: Henrik af Danmark, H.K.H. Prinsgemalen (titel fra 2005–2016)
Prinsessegemal(inde): Lalla Salma af Marokko, H.K.H. Prinsessegemalen (titel siden 2002)
Kongegemal: Frans, Gemal af Skotland (1558-1560)

Se også

 Ægteskab

Kongelige titler
Ægteskab
Adel
Socialdemokraterne (flertydig)

Socialdemokraterne kan henvise til:

 Socialdemokratiet – et dansk parti
 Socialdemokraterne (Estland) – et estisk politisk parti
 Socialdemokraterne (Litauen) – et litauisk politisk parti
 Socialdemokraterne (Sverige) – et svensk politisk parti
 Socialdemokratiske Parti (Andorra) – parti i Andorra
 Ruslands Socialdemokratiske Arbejderparti - et parti i det Russiske Kejserrige (1898-1912)
S.O.S. (flertydig)

S.O.S. eller SOS har flere betydninger:
 SOS – det internationale nødsignal i morsealfabetet
 S.O.S. (Lost) – et afsnit af tv-serien Lost
 S.O.S. (dokumentarfilm) – en dansk dokumentarfilm fra 1992 instrueret af Ulla Christina Hansen