kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Liselund (Antvorskov)

Liselund er en kursusejendom og tidligere meninghedsskole og landsted i Antvorskov ved Slagelse.

Liselund opstod i 1812, da godsejeren Constantin Brun frasolgte en haveparcel på 60 tdr. land (33 hektar) af den nyoprettede hovedgård Antvorskov til læge Chr. Anker Wilhelm Guldbrandt, som lod gården Liselund opføre, delvist af munkesten fra det gamle kloster og slot, der helt forsvandt 1816. I midten af 1800-tallet blev det meste af Liselunds jord afhændet til Idagård, og gården blev et landsted.

I 1908 blev Liselund købt af frimenighedspræsten Niels Dael, og den 3.-17. januar 1909 blev det første Vintermøde afholdt på Liselund. Der var tale om et 14-dages møde med 150 deltagere fra hele landet. Dagene fulgte et fast mønster: morgenandagt og bibeltime om formiddagen, foredrag om forskellige emner om eftermiddagen, drøftelser og sangtime om aftenen. Kendte grundtvigske præster og højskolefolk var talere side om side med universitetsprofessorer. I august samme år blev der med lige så stor tilslutning inviteret til et Sommermøde.

Først i vinteren 1911-12 blev menighedsskolen etableret. Det var Niels Daels tanke, at menigheden ikke blot skulle sidde i kirken og lytte til præsten – menigheden skulle sætte sig ind i emner som Bibelen, salmerne, kirkehistorie mm. Menighedsskolen fortsatte sit virke frem til besættelsen 1940. Omkring 20-30 personer deltog hver vinter i 4 måneders undervisning, afbrudt af Vintermødet. Det eksisterende landsted viste sig snart for lille, og i 1918 (kirkesal) og i 1932 (hovedbygning) blev Liselunds nuværende hvidpudsede bygninger i nyklassicisme rejst af arkitekt Johannes Martin Olsen, delvist assisteret af arkitekt Hartmann-Petersen.

Liselund blev i 1944 beslaglagt af værnemagten, som ødelagde inventar, bygninger og haven. Men en stor arbejdsindsats sikrede, at der allerede igen fra august 1946 kunne holdes Sommer- og Vintermøder på Liselund. I de sidste mange år af sit liv fungerede Dael som en slags "biskop" for frimenighederne. Han døde i 1951 og er begravet i Liselunds park. Fra midten af 1950'erne har andre institutioner afholdt kurser og møder på Liselund, men stedet har stadig tilknytning til den grundtvigianske bevægelse, og der holdes fremdeles kirkelige møder.

Kilder 
 Liselunds hjemmeside
 Herluf Eriksen, Et grundtvigsk kirkeligt kulturcentrum : Liselund gennem hundrede år, Poul Kristensen, 2008. .

Slagelse
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Slagelse Kommune
Lokaliteter i Danmark i 2. verdenskrig
Carl Lange

Carl Lange kan henvise til flere personer:

 Carl Lange (arkitekt) (1828-1900) – dansk arkitekt
 Carl Lange (læge) (1834-1900) – dansk læge
 Carl Lange (forfatter) (1885–1959) – tysk forfatter
 Carl Mathieu Lange (1905–1992) – tysk rektor
 Carl Lange (skuespiller) (1909–1999) – tysk skuespiller
 Carl Lange (fodboldspiller) (1998-) – dansk fodboldspiller
Carl Ludvig Gjellerup

Carl Ludvig Gjellerup (født 1796 i København, død 22. oktober 1876 på St. Croix) var en dansk officer og arkitekt. 

Han blev uddannet på Hærens Officersskole og 1826 sendt som sekondløjtnant til Dansk Vestindien for at gøre tjeneste ved infanteriet. Han udnævntes i 1832 til adjudant for generalguvernøren og døde som oberst i Vestindien.

Gjellerup udførte opmålinger af eksisterende bygninger og man formoder, at han omkring 1830 forestod en omfattende ombygning af guvernementsbygningen i Christiansted, bl.a. med tilføjelse af trappe- og indgangsparti i gavlen. Han havde også en privat praksis, der bl.a. resulterede i Pentheny's Hotel, som var et karakteristisk udtryk for den danske koloniarkitektur på St. Croix, bl.a. ved en åben arkade mod gaden.

Han blev gift med Anna Maria Justa von Schmidten (19. juli 1792 på Urup – 18. november 1849 i Roskilde). Han havde også samliv med Sarah Black (ca. 1810 på St. Kitts – 26. december 1879).

Kilder 
 Per Nielsen, "Carl Ludvig Gjellerup", i: Sys Hartmann (red.), Weilbachs Kunstnerleksikon, København: Rosinante 1994-2000.

Officerer fra Danmark
Arkitekter fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Riddere af Dannebrog
Lone Pleth Sørensen

Lone Pleth Sørensen gift Hasløv (født 2. oktober 1966) er en tidligere dansk atlet.

Pleth Sørensen var medlem af Sparta Atletik, men var frem til 1988 i Skovbakken. Hun vandt fire danske mesterskaber i højdespring.

Danske mesterskaber 
  1996 Højdespring 1,73
  1995 Højdespring 1,74
  1992 Højdespring 1,68
  1991 Højdespring 1,74
  1990 Højdespring 1,77
  1990 Højdespring inde 1,75
  1989 Højdespring 1,77
  1989 Højdespring inde 1,74
  1988 Højdespring 1,68
  1987 Højdespring 1,65
  1986 Højdespring 1,69
  1983 Højdespring 1,74
  1982 Højdespring 1,71

Personlige rekorder 
 Højdespring: 1,80 Viseu, Portugal 23. juni 1991

Dansk ungdomsrekord 
 Højdespring 15-årige: 1,74 Århus Stadion 12. september 1991

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Lone Pleth 
 sparta.dk: Alletiders Top 10 

Højdespringere fra Danmark
Atleter fra Sparta Atletik
Atleter fra Skovbakken
Birgitte Kulas Kristensen

Birgitte Kulas Kristensen gift Søborg (9. november 1960 – 9. februar 2012) var en dansk atlet.

Kulas Kristensen startede sin atletikkarriere i Atletikklubben Brøndby, hvor hun hurtigt udviklede sit talent for højdespring. For Brøndby vandt hun tre af sine fire danske seniormesterskaber. Hendes personlige rekord på 1,82 m fra 1979 står fortsat som femte bedste resultat nogensinde i Danmark.
Efter ungdomsårene i Brøndby skiftede hun i 1985 til Holte IF for hvem hun vandt sit fjerde og sidste danske seniormesterskab i 1986. Den aktive elitekarriere afsluttede hun i Sparta Atletik i 1991 senere som veteran sprang hun for Frederiksberg IF.

Birgitte Kulas Søborg, som var gift med pressefotografen Preben B. Søborg (1943-2013), døde af kræft 2012 i en alder af 51 år.

Danske mesterskaber 
  1988 Højdespring 1,68
  1987 Højdespring 1,71
  1986 Højdespring 1,71
  1985 Højdespring 1,68
  1980 Højdespring 1,71
  1979 Højdespring 1,80
  1979 Højdespring inde 1,70
  1978 Højdespring 1,70
  1977 Højdespring 1,65
  1977 Højdespring inde 1,65

Personlige rekorder 
 Højdespring: 1,82 1979

Danske ungdomsrekorder 
 Højdespring 16-årge: 1,76 Østerbro Stadion 29. august 1976

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Birgitte Kulas Kristensen
 Dansk Atletik Forbund – Dødsfald
 

Højdespringere fra Danmark
Atleter fra AK Brøndby
Atleter fra Holte IF
Atleter fra Sparta Atletik
Atleter fra Frederiksberg IF
Personer døde af kræft
Hedevig af Holsten

Hedvig af Holsten (født 1400, død 1436) blev gennem sit ægteskab med Didrik den Lykkelige (1390 – 14. februar 1440) grevinde af Oldenburg.

Hun var datter af Gerhard 6. (ca. 1367 – 4. august 1404) og Elisabeth af Braunschweig, datter af Magnus 2. af Braunschweig. Hedevig var tillige et tiptipoldebarn til Erik Klipping.

Efterkommere 
Med Didrik havde hun følgende børn:
 Adelheid (1425 – 1475) – gift med: 
1. Ernst 3., Greve af Hohnsten (død 1454) og 
2. Gebhard 6. af Mansfeld (død 1492)
 Christian 1. (1426 – 1481), Greve af Oldenburg; Konge af Danmark, Norge og Sverige; Hertug af Slesvig og Holsten
 Moritz 5. (1428 – 1464), Greve af Delmenhorst
 Gerhard den modige (1430 – 1500), Greve af Oldenburg og Delmenhorst

Huset Oldenburg
Huset Schauenburg
Tyskere i 1400-tallet
Paullinia

Paullinia er en planteslægt i sæbetræ-familien (Sapindaceae). Den tilhører hovedgruppen af sæbetræplanter – dvs. den store underfamilie Sapindoideae, som omfatter hovedparten af sæbetræ-familiens over 140 slægter. Linné navngav slægten efter den tysk-danske læge og botaniker Simon Paulli (1603-80)

Eksterne henvisninger 

 Opslag  hos GRIN, "Germplasm Resources Information Network" fra United States Department of Agriculture, Agricultural Research Service, Beltsville Area

Sæbetræ-familien
Fennimore and Gerda

Fennimore and Gerda er en opera i "11 billeder" af den engelske komponist Frederick Delius. Librettoen er skrevet af komponisten selv og baseret på romanen Niels Lyhne af J. P. Jacobsen. Delius begyndte at skrive denne sidste opera i 1908, men premieren (som skulle finde sted i Köln) blev forsinket af Første Verdenskrig. Efter krigen fandt uropførelsen sted på Opernhaus i Frankfurt den 21. oktober 1919.

Roller

Synopsis  
To venner, forfatteren Niels Lyhne og maleren Erik Refstrup, er forelskede i Niels' kusine Fennimore. Hun vælger Erik, men ægteskabet begynder at gå i stykker som følge af kunstnerens druk, og Fennimore indleder en affære med Niels. Erik dræbes i en ulykke, og overvældet af skyldfølelse afbryder Fennimore affæren. Den afviste Niels bruger år på rejser, inden han slår sig ned og gifter sig med sin nabos datter, Gerda.

Diskografi  
Fennimore and Gerda, Elisabeth Söderström, Brian Rayner Cook, Robert Tear, Birger Brandt, Det danske radiosymfoniorkester og radiokor, dirigeret af Meredith Davies (HMV, 1976; genudgivet på EMI CD, 1997) 
Fennimore and Gerda, Randi Stone, Judith Howarth, Mark Tucker, Peter Coleman-Wright, Det danske radiosymfoniorkester og radiokor, dirigeret af Richard Hickox (Chandos, 1999)

Kilder  
The Viking Opera Guide, ed. Holden (1993) 
 Amadeus Online  

Operaer på engelsk
Johannes Clausen

Johannes Clausen var navnet på to samtidige danske teologer:

 Johannes Clausen (biskop) (1830-1905) – biskop i Århus
 Johannes Clausen (præst) (1832-1908) – ven af Vilhelm Beck
 Johannes Clausen (maler) (1855-1927) – maler, dekoratør
Tine Jørgensen

Tine Juul Jørgensen (født 1968) er en tidligere dansk atlet.

Jørgensen var medlem af Sparta Atletik, men var tidligere i Hvidovre IF og Glostrup IC. Hun vandt et dansk mesterskab i højdespring.

Danske mesterskaber 
  1993 Højdespring 1,77
  1993 Højdespring inde 1,75

Personlige rekorder 
 Højdespring: 1,78 1993
 3000 meter forhindring: 11.51.3 1982

Eksterne henvisninger 
 "DAF i tal" 
 sparta.dk: Alletiders Top 10 

Højdespringere fra Danmark
Atleter fra Sparta Atletik
Atleter fra Hvidovre IF
Atleter fra Glostrup IC
Helle Clausen

Helle Damm-Henrichsen (født Clausen 1967) er en tidligere dansk atlet og fotomodel. Hun var medlem af Fredericia AK 63 og fra 1985 Freja Odense.

Danske mesterskaber 
  1983 Højdespring 1,71

Personlige rekorder 
 Højdespring: 1,73 m Glostrup Stadion 29. maj 1982

Eksterne henvisninger 
 DAF i tal – Helle Clausen

Højdespringere fra Danmark
Atleter fra Fredericia AK 63
Atleter fra Odense Freja
Modeller fra Danmark
Personer fra Fredericia
Johannes Clausen (biskop)

Johannes Clausen (7. juni 1830 i Taarbæk – 31. december 1905 i Aarhus) var en dansk biskop, han var søn af H.N. Clausen og far til arkitekt Rudolf Frimodt Clausen.

Clausen blev student 1848, teologisk kandidat 1853, andenlærer ved Jonstrup Seminarium 1857, dr.phil. 1861, 1863 sognepræst ved Trinitatis Kirke i Fredericia samt Vejlby, 1872 sognepræst i Horsens og var 1884-september 1905 biskop over Århus Stift.

I de yngre år var det mest kirkehistoriske studier, som optog Clausen; heraf fremgik hans Laurentius Valla (doktordisputats 1861) og hans oversættelse af to småskrifter fra 15. århundrede (Om Roms Ruiner og Bøhmeren Hieronymi Martyrdød 1862).

Senere har Clausen skrevet om kirkelige, aktuelle emner, således Om Frimenighedslov (1867) og Om Brugen af Guds Ord ved Gudstjenesten (1878), ligesom han har deltaget
i udarbejdelsen af den ny tekstrække, virket for lægmænds medhjælp i menighedsarbejdet
og grundlagt et sømandshjem i Aarhus, børnehjem og menighedshus i Horsens.

Eksterne henvisninger 
 Biografi i Dansk biografisk Leksikon
 

Biskopper over Århus Stift
Faglitterære forfattere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kasper Linde Jørgensen

Kasper Linde Jørgensen (23. august 1984 i Bogense) er en dansk tidligere cykelrytter.

Palmarès

2002
 Danskmester Holdforfølgelsesløb (Junioren)

2005
 Nr. 2 Danskmesterskab Scratch

2006

2007
 Nr. 2 Danskmesterskab Holdforfølgelsesløb

Teams
2005 Odense Energi
2006 Odense Energi
2007 Odense Energi
2008 Odense Energi / Energy Fyn
2009 Glud & Marstrand Horsens
2010 Glud & Marstrand-LRØ

Eksterne henvisninger 

 

Mandlige cykelryttere fra Danmark
Personer fra Bogense
Sportsdirektører fra Danmark
Piet Keizer

Petrus Johannes "Piet" Keizer (født 14. juni 1943 i Amsterdam, Holland - 10. februar 2017) var en pensioneret hollandsk fodboldspiller, der tilbragte hele sin aktive karriere, fra 1960 til 1975, som kantspiller hos Æresdivisions-klubben Ajax Amsterdam. Han nåede at spille 365 kampe og score 146 mål for klubben. 

Med Ajax var Keizer med til at vinde en række titler. Det blev til seks hollandske mesterskaber, fem KNVB Cupper, tre sejre i Mesterholdenes Europa Cup samt to triumfer i UEFA Super Cup og én i Intercontinental Cup.

Landshold 
Keizer nåede at spille 34 kampe for Hollands landshold, som han debuterede for i 1962. Han var en del af den hollandske trup, der vandt sølv ved VM i 1974 i Vesttyskland.

Titler 
Æresdivisionen
 1966, 1967, 1968, 1970, 1972 og 1973 med Ajax Amsterdam

KNVB Cup
 1961, 1967, 1970, 1971 og 1972 med Ajax Amsterdam

Mesterholdenes Europa Cup
 1971, 1972 og 1973 med Ajax Amsterdam

UEFA Super Cup
 1972 og 1973 med Ajax Amsterdam

Intercontinental Cup
 1972 med Ajax Amsterdam

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Holland
Fodboldspillere fra AFC Ajax
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1974
Det perfekte menneske (alevisme)

Det perfekte menneske (Arabisk: al-Insān al-Kāmil (الإنسان الكامل), Persisk: Insan-i Kamil (انسانِ كامل), Tyrkisk: İnsan-ı Kâmil eller Kâmil İnsan) er et sufistisk koncept om det højest mulige stadie et menneske kan opnå. İnsan-ı Kâmil betyder "det perfekte menneske" og er i alevismen hele formålet med menneskets eksistens. Udtrykket bruges også generelt i islam som en betegnelse for Profeten Muhammed.

Dette stadie kan opnås ved at gennemføre en spirituel rejse (seyr-u sülûk) via De Fire Døre og Fyrre Poster og derved opnå den ultimative sandhed (Hakikat).

Referencer 

Sufisme
Alevisme
Frispark (fodbold)

Frispark er et begreb i fodbold. Dommeren dømmer frispark når en spiller udfører en handling der ifølge fodboldloven er utilladelig. Det hold, der ikke har begået forseelsen, får tildelt kontrol over bolden, der når sparket tages, skal ligge stille på det sted, hvor forseelsen blev begået. Reglerne for frispark er beskrevet i fodboldlovens §13.

Der findes to typer frispark: Direkte frispark og indirekte frispark. Hvis der er begået en forseelse til direkte frispark i straffesparkfeltet af det forsvarende hold, dømmes der ikke frispark, men straffespark. I fodboldlovens §12 er det reguleret hvilke forseelser der skal føre til henholdsvis direkte og indirekte frispark.

Direkte frispark 
Direkte frispark dømmes, når forseelsen er alvorlig ifølge fodboldloven. Eksempler på forseelser, der resulterer i direkte frispark er benspænd, hånd på bolden, slag på modstandere, målmanden tager bolden med hænderne uden for straffesparkfeltet og lignende. 

Ved et direkte frispark kan der scores direkte i modstandernes mål – i modsætning til indirekte frispark. Når sparket skal tages, skal alle modstandere befinde sig mindst 9,15 m fra bolden. Man kan ikke score direkte i eget mål. Hvis bolden sparkes direkte i eget mål dømmes hjørnespark.

Indirekte frispark 
Indirekte frispark dømmes, når forseelsen er mindre alvorlig. Eksempler på forseelser, der giver indirekte frispark, er, når målmanden rører bolden med hænderne i straffesparkfeltet efter en forsætlig aflevering fra en medspiller, hvis en spiller begår farligt spil uden kontakt eller rører bolden to gange efter igangsætning af spillet uden andre har rørt den i mellemtiden. Dommeren markerer et indirekte frispark ved ud over at fløjte samtidig at række hånden i vejret.

Et indirekte frispark kan ikke resultere i mål, hvis bolden går i nettet uden at have rørt en anden spiller undervejs. Hvis dette sker, dømmes der målspark. Når sparket skal tages, skal alle modstandere som hovedregel befinde sig mindst 9,15 m fra bolden. Undtagelsen herfra er ved et indirekte frispark i straffesparksfeltet hvor fra åstedet til mållinjen er mindre end 9,15. I så fald kan modstanderne stille sig på selve mållinjen mellem målstolperne.

Historiske registreringer 

 18. august 1913: Det internationale fodboldforbund FIFA indfører en ny regel i fodbold - ved frispark skal modstanderen holde en afstand på 10 yards (9,15 meter)

Fodboldregler
Fodboldteknik
Teglværk

Et teglværk er en fabrik, der producerer tegl: mursten til bygningskonstruktioner og tagsten. Tegl fremstilles ved brænding af ler ved høje temperaturer. Man skelner mellem rødler og blåler (mergeller), hvor den første ved brændingen giver røde og den anden gule tegl.

Da Danmark er rigt på ler, har der været talrige teglværker (omkring 3000) bl.a. ved Flensborg Fjord og ved Nivågård. Cathrinesminde Teglværk under Museum Sønderjylland blev i 2007 udpeget til nationalt industriminde.

Eksterne henvisninger 

Trustkommissionen: "Betænkning vedrørende TEGLVÆRKSBRANCHENS KONKURRENCEFORHOLD" (Betænkning nr 176, 1957)

Se også

Referencer
Glasværk

Et glasværk er en fabrik, hvor man producerer glas til forskellig videre forarbejdning.

Danmarks første glasværk blev oprettet i cirka 1550 i Glargårde ved Hadsund. Det var således Enevold Seefeld fra herregården Visborggård, der begyndte produktionen af vinduesglas, drikkeglas og de fineste bemalede glasmosaikker på glasværket.

Glas fremstilles ved at opvarme sand til en temperatur over 1200 grader C, hvor det bliver flydende og arbejdsomt. Her kan man forme det ved fx at puste. I dag bruger fabrikkerne kvartssand som bliver udvundet fra havbunden sydvest for Bornholm. Kvartssand består næsten udelukkende af mineralet kvarts. Til glasfremstillingen blandes kvartssand med andre stoffer som fx kalk, hvilket giver glasset dets farve. Kvartssand smelter ved omkring 1300-1400 grader C. I 1550 da glasproduktionen startede i Danmark brugte man sandsynligvis blot almindelig strandsand.

Eksterne henvisninger 

 C. Nyrop: "Danmarks Glasindustri indtil 1750" (Historisk Tidsskrift, 5. række, Bind 1; 1879)

Noter 

Industribygninger
Det ondes problem

Det ondes problem eller det epikureanske paradoks er indenfor religionsfilosofi og teologi et paradoks. Spørgsmålet omhandler hvordander kan findes en god, almægtig og alvidende gud, samtidig med at der findes ondskab i verden.

Så vidt vides blev Det ondes problem først fremsat af filosoffen Epikur.

Han kom med citatet:

 Er Gud villig til at forhindre ondskab, men ikke i stand til det? - Da er han afmægtig.
 Er han i stand til det, men ikke villig? - Da er han ondskabsfuld.
 Er han både i stand til det og villig? - Hvorfra kommer så ondskab?

Modsvaret til det ondes problem har forsøgt enten at vise, at der ikke er en modsætning mellem en god, almægtig og alvidende gud og ondskab i verden eller at fremstille en Teodicé

Paradokser
Religionsfilosofi
Teologi
Open Invention Network

Open Invention Network (OIN) er en virksomhed, der opkøber patenter og frit licenserer dem til selskaber, der som modgift indvilliger i ikke at håndhæve deres egne patenter mod Linux eller Linux-relaterede applikationer.

Virksomheden blev grundlagt den 10. november 2005 i New York af IBM, Novell, Philips, Red Hat og Sony. Efterfølgende blev NEC også medlem. Keith Bergelt er virksomhedens administrerende direktør. Tidligere var Bergelt formand og administrerende direktør for Paradox Capital, LLC.

OIN ejer den ophørte virksomhed Commerce Ones webservice-patenter (tidligere opkøbt af Novell for 15,5 millioner US-dollar), som dækker flere fundamentale elementer i de aktuelle fremgangsmåder ved B2B-e-handel.

Ifølge Mark Webbink fra Red Hat, indeholder OIN's liste over primære applikationer blandt andre Apache, Eclipse, Evolution, Fedora Directory Server, Firefox, GIMP, GNOME, KDE, Mono, Mozilla, MySQL, Nautilus, OpenLDAP, OpenOffice.org, Open-Xchange, Perl, PostgreSQL, Python, Samba, SELinux, Sendmail og Thunderbird.

Den 26. marts 2007 licenserede Oracle OIN's portfolio, og gik dermed med til ikke at håndhæve deres patenter mod Linux-verdenen, herunder konkurrenterne MySQL og PostgreSQL, når de indgår som en del af et Linux-system. Den 7. august 2007 blev også Google licenstager hos OIN. Barracuda Networks blev licenstager den 2. oktober 2007. Den 23. marts 2009 blev TomTom licenstager hos OIN.

Se også 
 Softwarepatent

Referencer 

Softwarevirksomheder fra USA
Port Authority of New York and New Jersey

Port Authority of New York og New Jersey (PANYNJ) er en offentlig myndighed i USA, der blev oprettet ved traktat mellem delstaterne New York og New Jersey. Administrationen kontrollerer størstedelen af den regionale transport-infrastruktur, herunder broer, tunneler, lufthavne og havne ved New York og New Jerseys havnedistrikt.

Myndigheden blev grundlagt den 30. april 1921 og fik sin nuværende titel og organisatoriske struktur i 1972. Lufthavne, der drives af PANYNJ omfatter John F. Kennedy International Airport og LaGuardia i New York, Newark Liberty International Airport og Teterboro i New Jersey, samt helikopterstationen Downtown Manhattan Heliport. 

Anden infrastruktur omfatter Lincolntunnelen, Hollandtunnelen og George Washington-broen, der forbinder Manhattan til det nordlige New Jersey; Goethals Bridge, Bridge Crossing og Bayonne Bridge, der forbinder Staten Island i New Jersey, samt busterminalerne, Port Authority Bus Terminal, George Washington Bridge Bus Station og Metro Port Authority Trans-Hudson (PATH), der forbinder Midtown Manhattan til New Jersey.

Det meste af virksomheden PANYNJ drejer sig i dag om transport, men i virkeligheden blev myndigheden oprettet for at drive skibshavnen. Oprindeligt lå de fleste af havnefaciliteterne i New York, især Brooklyn, men i dag ligger så godt som alt i Newark og Elizabeth.

Eksterne henvisninger 

New York
New Jersey
SBU's kvalifikation til DBUs Landspokalturnering for herrer 2010-11

Sjællands Boldspil-Unions kvalifikation til DBUs Landspokalturnering for herrer 2010/2011 var én af DBU's seks lokalunioners kvalifikationsturneringer, der havde til formål at finde i alt 56 hold indrangeret i Danmarksserien eller lavere pr. sæsonen 2009-10 til den landsdækkende 1. runde i DBUs Landspokalturnering for herrer 2010/2011 (Ekstra Bladet Cup 2010/2011). SBU's turnering havde deltagelse af 125 hold, der spillede om 13 ledige pladser i pokalturneringens 1. runde.

Turneringen blev afviklet som en cupturnering over fem runder i foråret 2010, og de 13 vindere i femte runde kvalificerede sig til den landsdækkende 1. runde af pokalturneringen.

Resultater

1. runde 

1. runde havde deltagelse af 38 hold fra serie 3, 4A, 4B og 5.

2. runde 

2. runde havde deltagelse af 48 hold: 19 vindere fra 1. runde samt 29 hold fra serie 3, som trådte ind i turneringen i denne runde.

3. runde 

3. runde havde deltagelse af 60 hold: 24 vindere fra 2. runde samt 36 hold fra serie 1 og 2, som først trådte ind i turneringen i denne runde.

4. runde 

4. runde havde deltagelse af 52 hold: 30 vindere fra 3. runde samt 22 hold fra Danmarksserien og Sjællandsserien, som først trådte ind i turneringen i denne runde.

5. runde 

5. runde havde deltagelse af de 26 vindere fra 4. runde, og de 13 vindere i denne runde kvalificerede sig til 1. runde af DBUs Landspokalturnering for herrer 2010/2011.

Kilder / eksterne henvisninger 
 DBU Resultater – Ekstra Bladet Cup 2010 – SBU 
 SBU – Opbygning af pokalturneringerne 2010

Noter 

DBUs Landspokalturnering for herrer 2010-11