kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Großes Walsertal

Großes Walsertal (eller Großwalsertal) er en 25 km lang dal i delstaten Vorarlberg i Østrig. Dalen grænser op til Bregenzerwald, og bækken Lutz flyder igennem den.

Dalens 6 kommuner (Thüringerberg, Sankt Gerold, Blons, Fontanella, Sonntag og Raggal) ligger i distriktet Bludenz, stort set alle på den solvendte skråning, kun Raggal ligger syd for Lutz. Indbyggertallet er samlet 3500, og dalen er dermed ret tyndt befolket.

Biosfærereservat Großes Walsertal 
Kommunerne slog sig sammen for at danne et biosfærereservat, den første naturpark i Vorarlberg. Indenfor UNESCOs "Menneske og biosfære"-program er det en enestående administrativ konstruktion.

Biosfærereservatets hjerte er Faludrigatal, en sidedal til Marultal, som igen er sidedal til Großes Walsertal. Visse områder, som denne, kan kun ses til fods.

Kultur, seværdigheder og turisme 
Til gengæld er vandrestierne ud fra for eksempel byen Raggal velplejede, og Kellaspitze, Hoher Fraßen, Gamsfreiheit og Rote Wand ("den røde mur") har markerede vandreveje. Kellaspitze og Rote Wand er det nødvendigt med en smule let klatring.

Hvert andet år har der siden 2004 været afholdt kulturfestivallen Walserherbst. Derudover er Großes Walsertal del af Österreichischer Alpenvereins program om bæredygtig turisme.

Af yderligere seværdigheder kan nævnes:

 Puppenmuseum Blons – museum med legetøj og børnebøger fra 1860 til 1960
 Borgruin Blumenegg – ved Thüringerberg
 Lasanggabrücke (ved Raggal) – bygget i 1789 og den sidste tilbageværende træbro i Großes Walsertal

Eksterne henvisninger 
 Österreichischer Alpenverein
 Biosphärenpark Großes Walsertal
 Informationer om dalen 

Vorarlberg
Dale i Østrig
Biosfærereservater i Østrig
Superliga Femenina 2002–03

Primera División 2002-03 var den 15. udgave af Primera División.

Stilling 

Kilde:

Resultater

Se også 
 Copa de la Reina 2003

Referencer 

Primera División (kvinder)
Fodboldsæson 2002-03
Drop bear

En drop bear eller dropbear, direkte oversat til dansk "faldbjørn" eller "nedfaldsbjørn", er en skrøne i moderne australsk folklore, der omhandler en kødædende, rovdyrsudgave af koalaen (Phascolarctos cinereus). 

Dette opdigtede dyr bliver normalt nævnt i skrøner skabt til at skræmme turister. Mens koalaen er et almindeligt planteædende pungdyr (og ikke en bjørn), er drop bears beskrevet som usædvanligt store og ondsindede dyr, der bebor træer og angriber intetanende mennesker (eller andet bytte), der går rundt under dem ved at lade dem selv falde ned i hovedet på dem ovenfra.

Referencer 

 

Folkeminde
Kryptider
Australien
Ludvig Magnus Bååth

Ludvig Magnus Bååth (født 4. marts 1874 i Truve, Skaraborgs län, død 7. juni 1960 i Stocksund) var en svensk arkivar og historiker. Han var søn af Johan Ludvig Bååth.

Bååth blev 1895 student och 1905 dr. phil. i Uppsala, 1902 ekstraordinær och 1909 ordentlig amanuensis, 1910 2. samt 1918 1. arkivar og sektionschef i Riksarkivet. Han gennemførte efter offentligt opdrag 1920–23 tidvis for en af Riksarkivet planlagt række pavebrev fra middelalderen vedrørende Sverige forskninger i Vatikanerarkivet. Bååth forfattede blandt andet Bidrag till den kanoniska rättens historia i Sverige (1905), Upplands förvaltning (i "Uppland. Skildring af land och folk", 1908), Helgeandsholmen och Norrström från äldsta tid till våra dagar (2 delar, 1916–18) og artikler i Historisk tidskrift, Ord och Bild, Samfundet S:t Eriks årsbok och Nordisk familjebok samt udgav 3. oplag af Styffes "Skandinavien under unionstiden" (1911) og Karl Henrik Karlssons register till Svenskt diplomatarium I–II (1910) samt fortsatte Hans Hildebrands editioner af Stockholms stads jordebok 1474–98 (1914) og skottebok 1501–10 (1915).

Kilder  

  

 

Arkivarer fra Sverige
Faglitterære forfattere fra Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Historikere fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Svenskere i 1900-tallet
Personer fra Västergötland
Ugglan
Johan Ludvig Bååth

Johan Ludvig Bååth (født 11. september 1827 i Vadstena, død 6. december 1912 i Helsingborg) var en svensk jurist. Han var fætter til A.U. Bååths og Cecilia Bååth-Holmbergs far samt far til Ludvig Magnus Bååth. 

Bååth blev student i Lund 1843, aflagte hofretseksamen 1847, blev vice herredshøvding 1853, tjenestegjorde i Göta Hofret og var 1864-1905 herredshøvding i Kinnefjärdings, Kinne och Kållands domsaga. Han var flere gange lægmandsombud vid kirkemødet. Bååth forfattede blandt andet Svenska rättegångsväsendets ombildning (2 dele, 1885, 1894) og Tryckfrihetslagstiftningen i Sverige och några främmande länder (I, 1909).

Kilder  

  

 

Jurister fra Sverige
Faglitterære forfattere fra Sverige
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Svenskere i 1800-tallet
Svenskere i 1900-tallet
Personer fra Östergötland
Ugglan
Papinian

Papinian (egentlig Æmilius Papinianus, født 142, død 212) var en af de betydeligste romerske jurister.

Papinian levede under kejser Septimius Severus, til hvem han stod i et nøje venskabsforhold. Han udnævntes af ham til prætorianpræfekt og nød stor anseelse; men senere lod Caracalla ham dræbe, da han søgte at beskytte hans broder Geta mod kejserens efterstræbelser. Hans skrifter, af hvilke de vigtigste var Quæstiones og Responsa, er tabte, men stærkt benyttede af de senere romerske jurister.

Kilder 

  

Jurister
Personer fra Romerriget
Julius Paulus Prudentissimus

Julius Paulus, kaldet Prudentissimus, var en af de fem store romerske jurister. 

Om hans herkomst og fødeby vides intet sikkert, fødsels- og dødsår er ubekendt. Han var elev af Scævola, medlem af det kejserlige konsil under Septimius Severus, forvist af Heliogabalus, præfectus prætorio under Alexander Severus, muligvis efter Ulpians mord. I litterær frugtbarhed og mangesidighed overgår Paulus alle romerske jurister. Ham skyldes formuleringen af den berømte sætning: Non ex regula jus surruntur, sed ex jure, quod est, regula fiat. Paulus' hovedværker er hans kommentarer Ad edictum libri LXXX, Ad Sabinum libri XVI og Sententiarum ad filium libri quinque; det sidste værk, der måske er skrevet under Caracalla, er sammen med Gaius' Institutiones optaget i Lex Romana Visigothorum. Han forfattede endvidere en række monografier, kommentarer og Responsa. Af Paulus' skrifter er 2080 steder excerperede i digesterne, hvilke udgør omtrent 1/6 af disse. Paulus' Sententiæ er blandt andet udgivne af Arndts, Krüger og Huschke.

Kilder 

  

Jurister
Personer fra Romerriget
Personer fra Padova
Paul Krüger

Paul Krüger (født 20. marts 1840 i Berlin, død 15. maj 1926 i Bonn) var en tysk retslærd.

Krüger blev dr. jur. i sin fødeby 1861, privatdocent sammesteds 1864, ekstraordinær professor  i Marburg 1870, ordentlig professor sammesteds 1871, i Innsbruck 1872, i Königsberg 1873, i Bonn 1888. Efter at have offentliggjort forskellige, navnlig retshistoriske og kritiske studier, Processualische Consumtion und Rechtskraft des Erkenntnisses (1864), Kritik der Justinianischen Codex (1867), og Kritische Versuche im Gebiete des römischen Rechts (1870) og andre, koncentrerede han hele sin videnskabelige kraft på en kritisk udgave af de romerske retskilder, dels i forening med Theodor Mommsen og Wilhelm Studemund, dels alene. Til Mommsens udgave af digesterne (1866—70) bidrog han til 1. bind med Institutiones (13. udgave 1920, håndudgave, 4. udgave 1921), til 2. med Codex Iustinianus (1897, 9. udgave 1915); efter Mommsens død overtog han ledelsen af værket. Samme utrættelige flid og nøjagtige kritik anvendte Krüger på studiet af juristernes skrifter, både før og efter Justinian, særlig Gaius, som han sammen med Studemund udgav 1877 (5. udgave 1905); denne Gaius-udgave udgør 1. bind af Krügers, Mommsens og Studemunds Collectio iuris anteiustiniani in usum scholarum (II, 1878, III, 1890). Af stor værdi er Krügers Geschichte der Quellen und Litteratur des Römischen Rechts (Bindings Handbuch, 1888, 2. oplag, 1912). Af Krügers afhandlinger skal her kun nævnes Justinianische Entscheidungen streitiger Rechtsfragen im Codex und in den Digesta (1910).

Kilder 

  
 

Jurister fra Tyskland
Ansatte ved Marburgs Universitet
Ansatte ved Bonns Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tysksprogede forfattere
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Personer fra Berlin
Karl Wilhelm Krüger

Karl Wilhelm Krüger (født 28. september 1796 i Gross-Nossin i Pommern, død 2. maj 1874 i Weinheim) var en tysk filolog. 

Efter at have deltaget i frihedskampene 1813—15 studerede han klassisk filologi i Halle og beklædte derefter flere skoleembeder; 1827—38 var han professor ved Joachimsthalsche Gymnasium i Berlin. Han har udgivet adskillige græske forfattere med latinsk eller tysk kommentar, således Dionysios' Historiographica (1823), Xenofons Anabasis (latinsk udgave 1826, tysk udgave 1830 og oftere), Arrians Anabasis (latinsk udgave 1835—48, tysk udgave 1851), Thukydid (1846—47) og Herodot (1855—56). Kommentarerne udmærker sig ved deres knaphed og nøjagtighed, især i grammatisk henseende. Hans mest fortjenstfulde værk er Griechische Sprachlehre, som udkom i 4 dele 1843—55 (ny udgave ved Wilhelm Pökel, 1890—93). Krüger havde megen modstand at kæmpe med, til dels på grund af sin udprægede politiske liberalisme. Han skrev også Geschichte der englischen Revolution (1850).

Kilder 

  

Klassiske filologer
Filologer fra Tyskland
Gymnasielærere fra Tyskland
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tysksprogede forfattere
Tyskere i 1800-tallet
Wilhelm Studemund

Wilhelm Studemund (født 3. juli 1843 i Stettin, død 8. august 1889 i Breslau) var en tysk klassisk filolog. 

Studemund blev 1868 ekstraordinær  professor i Würzburg, 1869 ordentlig professor sammesteds, 1870 i Greifswald, 1872 i Strassburg, 1885 i Breslau. Studemund indlagde sig store fortjenester om den latinske palæografi (navnlig om dechiffreringen av palimpsester), om Plautuskritikken og om Gaius Institutiones, af hvilke senere han sammen med Paul Krüger udgav et kritiskt oplag (1877; 5. udgave 1905). Blandt hans Plautusværker må nævnes Plauti fabularum reliquiæ ambrosianæ, udgivet af Oscar Seyffert (1890).

Kilder 

 

Klassiske filologer
Filologer fra Tyskland
Professorer fra Tyskland
Ansatte ved Würzburgs Universitet
Ansatte ved Greifswalds Universitet
Ansatte ved Strasbourgs Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tysksprogede forfattere
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Stettin
Ugglan
Fara Williams

Fara Tanya Franki Williams Merrett MBE (født 25. januar 1984) er en engelsk fodboldspiller, der spiller som central midtbanespiller for FA WSL klubben 18. oktober 2020 og Englands landshold. Williams er en konsekvent målscorer, der betragtes som en af Englands førende spillere. Siden hun fik sin seniordebut i 2002, har hun spillet 150 kampe for England. Hun spillede ved de europæiske mesterskaber i 2005, 2009 og 2013, og ved verdensmesterskaberne i 2007, 2011 og 2015. Williams spillede også med i Storbritanniens olympiske fodboldhold ved sommer-OL 2012 i London.

Williams' klubkarriere startede med Chelsea og derefter skiftede hun til Charlton Athletic i 2001. Hun underskrev kontrakt for Everton i 2004 og senere blev hun anfører for holdet, som vandt Premier League Cup i 2008 og FA Women's Cup i 2010. Efter otte år med Everton, skrev hun under kontrakt med de lokale rivaler Liverpool i 2012 og vandt ligatitlen i 2013 og 2014. I august 2017 forlod hun Arsenal og fik en to-årig kontrakt med rivalerne Reading on a two-year deal. I maj 2019 underskrev hun en ny kontrakt med Reading.

Williams er blevet hædret med The Football Association (FA) Young Player of the Year i 2002, FA Players' Player of the Year i 2009 og FA International Player of the Year i 2007 og 2009.

Hæder

Klub 

Liverpool

 FA Women's Super League: 2
2013, 2014
 FA Women's Cup: 1
2009–10
 FA Women's Premier League Cup: 2
2003–04, 2007–08

Arsenal
 FA Women's Cup: 1
2015–16

International 
 Cyprus Cup: 3
2009, 2013, 2015

Individuel 
 FA International Player of the Year Award: 2
2006–07, 2008–09
 FA Players' Player of the Year Award: 1
2008–09
 FA Young Player of the Year Award: 1
2001–02
 PFA Team of the Year Award: 1
2013-2014

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Kvindelige fodboldspillere fra England
Fodboldspillere ved sommer-OL 2012
Personer tildelt Member of the Order of the British Empire
Fodboldspillere fra Chelsea F.C.
Fodboldspillere fra Charlton Athletic F.C.
Fodboldspillere fra Everton F.C.
Fodboldspillere fra Liverpool F.C.
Fodboldspillere fra Arsenal F.C.
Gustav Friedrich Hänel

Gustav Friedrich Hänel (født 5. oktober 1792 i Leipzig, død 18. oktober 1878 sammesteds) var en tysk retslærd. Han var farbror til Albert Hänel.

Hänel blev 1821 ekstraordinær og 1838 ordentlig professor vid Leipzigs Universitet. Han gjorde sig et navn som grundig kender af romersk ret. Berømte er hans kritiske loveditioner: Codex Theodosianus (1837-42), Novellæ constitutiones imperatorum Theodosii II, Valentiniani III, Maximi, Majoriani, Severi, Anthemii (1844), Lex Romana Visigothorum (1849), Corpus legum ab imperatoribus romanis ante Justinianum latarum (1857-60) samt Juliani epitome latina novellarum Justiniani (1873).

Kilder 

 

Retshistorikere fra Tyskland
Professorer fra Tyskland
Ansatte ved Leipzigs Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Leipzig
Ugglan
Gat

Gat kan henvise til:

 Gat (hovedbeklædning) – en traditionel hovedbeklædning fra Korea
 Gat (by) – en af de fem filistiske bystater
 Kloak (biologi) – åbningen for endetarm og kønsorganer hos bl.a. fugle og fisk
Lechtal

Lechtal er en dal i Østrig, som for en stor dels vedkommende er beliggende i Tyrol, men også i både Vorarlberg og den tyske delstat Bayern. Den gennemløbes af floden Lech.

Geografi & klima 
Lechtal har sin nordlige grænse i syd med Lechtaler Alperne og i nord med Allgäuer Alperne. Den har en del sidedale, og i bunden af dalen findes Lech-flodens udspring. Ved Füssen overgår dalen til Bayerische Voralpen.

Den årlige gennemsnitstemperatur er 5,3 °C, med gennemsnitlige maksimale temperaturer på omkring 21 grader i juli måned og gennemsnitlige minimumstemperaturer omkring -4 °C i januar måned. Årligt falder der omkring 1300 mm regn, til sammenligning med Danmarks 712 mm .

Naturlandskabet er præget af at være en alpin floddal, med nåletræer, en rig bestand af fugle, samt over 1000 blomsterarter.

Erhverv 
Den øvre del af Lechtal er kendte som gode skiområder (Zürs og Lech), mens det meste industri og erhverv kan findes i Reuttener Becken i Tyrol.

Turisme 
Vinterturismen er den nok vigtigste økonomiske faktor , med 275.000 overnatninger om året, hvilket giver et højere gennemsnit per indbygger  i forhold til resten af Østrig. Da skiområderne samtidig er godt trafikalt forbundet med hinanden giver det god vilkår for turisme. Der er mange muligheder for at stå på ski (on-piste såvel som off-piste), freeride-ture, det noget mere eksotiske heliskiing (hvor man ikke når toppen med en skilift, men en helikopter) og snowboard.

Men Lechtal er absolut en destination som kan besøges året rundt. Naturparken Tiroler Lech er et godt udgangspunkt, men den såkaldte Lechweg  er en vandresti på hele 125 km, hvor man kan vandre fra Vorarlberg hele vejen til den bayerske del af Allgäu i Tyskland.

Referencer

Eksterne links 
 http://www.zamg.ac.at/fix/klima/oe71-00/klima2000/klimadaten_oesterreich_1971_frame1.htm

 https://www.kommunalkredit.at/uploads/Gemeindefinanzbericht11InternetLO19_6055_DE.pdf
 http://www.tt.com/wirtschaft/standorttirol/11367784-91/lechtal-legte-18.000-n%C3%A4chtigungen-zu.csp
 http://www.lechtal.at/
 http://www.tiroler-schutzgebiete.at/schutzgebiete/naturpark-tiroler-lech.html 
 http://www.lechweg.com/de/karte/uebersichtskarte/

Dale i Østrig
Sjælland (album)

Sjælland er det 11. studiealbum af den danske sanger og sangskriver C.V. Jørgensen, der udkom den 26. september 1994 på Pladecompagniet. Albummet er produceret af Kasper Winding.

Albummets første single var "Ude af sync". Om sangen har C.V. Jørgensen udtalt: "Når jeg ser på mit eget liv, ja, så er jeg måske ude af sync med verden. Det er jeg da ikke i tvivl om. Og også i flere perioder ude af cirkulation. Men jeg har det fint med det." Albumtitlen, Sjælland, er en hyldest til øen med "med grønne skove, varme dage og blå himmel" og et sted "hvor man burde give sig tid til at granske sig selv og sit indre. Et sted, hvor man kan finde plads og tid til at være eftertænksom og vemodig". Det er ifølge C.V. Jørgensen hans mest selvbiografiske album: "Jeg står ved ordene. I starten var jeg da ubehageligt til mode over den hudløshed, men samtidig var det noget, jeg havde lyst til."

Ekstra Bladets anmelder skrev at Sjælland var "årets danske rockplade". Anmelderen kritiserede dog produktionen, og skrev at Kasper Winding havde "med en for ham karakteristisk mangel på indfølelse - formået at skænde mange af de flotte sange med ækle, syntetiske techno-beats og tåbelige trompet-trut". Anmelderen i BT kritiserede ligeledes Winding for at have "syltet »Sjælland« ind i lede trommemaskiner og syntetiske keyboards". Anmelderen kaldte teksterne for "eminente".

Spor

Hitlister

Kilder 

Album fra 1994
C.V. Jørgensen-album
Malin Buska

Malin Kristina Buska (født 15. marts 1984 i Övertorneå, Sverige) er en svensk skuespillerinde.

Hun er opvokset i Övertorneå og gik i gymnasiet i Luleå. Hun har optrådt ved Lule Stassteater og studerede ved Teaterhögskolan i Malmö 2004-2007. Hun har medvirket ved flere teaterforestillinger inden hun fik sin spillefilmsdebut i Happy End (2011). Buska havde tillige en rolle i Snabba Cash III og fik titelrollen i Mika Kaurismäkis film om dronning Kristina (The Girl King).

I 2011 fik hun Rising Star-prisen ved Stockholms filmfestival. På Elle-galaen i 2015 blev hun udnøvnt til "Årets bedst klædte kvinde".

Filmografi 
 2005 Mycke kan hända på 5 sek.
 2010 Tussilago
 2011 Happy End
 2012 Prime Time
 2013 Snabba Cash – Livet deluxe
 2014 Kärlek deluxe
 2014 Flugparken
 2015 The Girl King
 2018 Advokaten

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Sverige
Pronator teres

Pronator teres er en muskel i den menneskelige krop (lokaliseret primært i underarmen) der, sammen med pronator quadratus agerer pronatorere i underarmen (det vil sige drejer den, sådan at håndfladen peger bagud fra den anatomiske position).

Muskelsystemet
Armens muskelloger

Armens muskelloger refererer til den specifikke anatomisk term for muskellogerne i det øvre segment af den øvre ekstremitet (armen) på menneskekropen. Den øvre ekstremitet er inddelt i to segmenter, armen og underarmen. Hver af disse segmenter er yderligere inddelt i to muskelloger der dannes af fascia profunda. Hver loge omgiver specifikke muskler og nerver.

Muskellogerne i armen er den forreste muskelloge og den bagerste muskelloge, opdelt af en den laterale og mediale intermusculære septa. Muskellogerne i underarmen er den forreste og bagerste muskelloge.

Anatomi
Alpenrhein

Alpenrhein er en del af Rhinen, som ved Tamins-Reichenau løber Vorderrhein og Hinterrhein sammen til Alpenrhein. Denne del af Rhinen er 90 km lang og falder 203 højdemeter fra 599 til 396 meter over havet. Den løber østover forbi Chur, som er hovedby for kanton Graubünden, og videre mod nord, hvor den danner grænseflod med først Liechtenstein og dernæst Østrig, før den til sidst løber gennem Østrig, hvor en 5 km lang kanal leder floden ud i Bodensøen.

Underinddeling 
Alpenrhein deles yderligere op i følgende dele: Churer Rheintal, St. Galler Rheintal, Sarganserland, Werdenberg, Rheintal, som hører til den schweiziske og luxembourgske del, samt Vorarlberger Rheintal.

Regulering 
Rhinen blev i årene 1900 til 1920 kraftigt reguleret, så den fik det udseende og forløb, den har i dag. Klimaforandringer øger frygten for, at reguleringen ikke har været omfattende nok, og derfor arbejdes der løbende med nye måder at inddæmme de ødelæggende konsekvenser for en 100-års begivenhed (højvande). For nuværende har mundingsdeltaet ved Bodensøen en normalvandsdæmning, så der kan løbe 1285 m³/s vand igennem uden problemer. Bagved er der et dæmningssystem, som kan klare op til 3100 m³/s, men det inkluderer også Dornbirner Ach-udmundingen. Derfor skal dette dæmningssystem udbygges til 4300 m³/s.

Vorarlberger Rheintal 
Er et af Europas tættest befolkede områder, og her bor næsten halvdelen af hele delstaten Vorarlbergs befolkning, omkring 180.000 mennesker. Det inkluderer byerne Bregenz og Dornbirn.

Erhverv 
Rhinen præger hele området i grænselandet Schweiz, Liechtenstein og Østrig. Transporten fra den øvre del af Rhinen blev dog hæmmet af reguleringen i starten af det 20. århundrede. Tekstilindustrien prægede engang hele Alpenrheintal, men i dag er det fortrinsvis metalforarbejdende industri, højteknologisk industri, samt byggeindustri, som præger området. Turismen, som i naboområderne Bregenzerwald og Appenzellerland er stærkt repræsenterede, spiller ikke en så vigtig rolle.

Området er præget af en synergi, hvor Schweiz nyder godt af arbejdskraft fra Vorarlberg/Østrig på grund af et højere lønniveau, mens Vorarlberg nyder godt af, at Schweizere kan gå på indkøb til de forholdsvis lavere priser der findes i Østrig.

Esterne henvisninger 

Rheinregulierung (på tysk)

Noter
I det muntre hjørne

I det muntre hjørne er det 10. studiealbum af den danske sanger og sangskriver C.V. Jørgensen, der udkom i 1990 på Epic Records. Albummet er produceret af C.V. Jørgensen og indspillet i kælderen i hans hjem. I det muntre hjørne er mere nedtonet og akustisk end det forrige album, Indian Summer (1988). Om dette har C.V. Jørgensen udtalt: "Min nye plade er blottet for - skal vi kalde det - den statiske elektricitet, som har været der tidligere. Vi har fundet en form for musik, som jeg tror vil holde lang tid."

I Berlingske Tidende skrev Ebbe Rossander om I det muntre hjørne: "Der er en egen snigende kraft i sangene, en energi som, når den først rammer, er svær at slippe. Den tilsyneladende afslappethed hvormed musikken afleveres, »dækker over« en intensitet, som danner den perfekte baggrund for teksterne." Arne Møller fra BT gav albummet tre ud af seks stjerner, og skrev: "Når man abstraherer fra den mavesure revsende tekst, som bestemt ikke har megen antydning af munterhed, så er her faktisk tale om en flot guitar-plade". Anmelderen betegnede albummet som værende med en "Texas-lignede sound her og country-inspirerede rytmer". I sin anmeldelse for Ekstra Bladet, gav Anders Krag albummet fire ud af seks stjerner. Han sammenlignede C.V. Jørgensen med amerikanske Bob Dylan og skrev: "Danmark har fået sin - og der er mange slet skjulte citater af Dylan på 'I Det Muntre Hjørne', hvor folkesanger Jørgensen spørger, hvad man stiller op med al sin viden, når man har leflet hjernen bort."

Albummet vandt prisen for Årets danske rock-udgivelse, og var yderligere nomineret til Årets danske album ved Dansk Grammy 1991.

Spor

Kilder

Album fra 1990
C.V. Jørgensen-album
Svesing Kirke

Svesing Kirke er en sognekirke i Svesing få kilometer ud for Husum i Sydslesvig. 

Kirken er opført som kampestenkirke i romansk stil med skib og kor fra omtrent år 1200. Kirkens tykke mure henviser til kirkens funktion som forsvarskirke. Senere blev kirken udvidet med et gotisk vesttårn og et sydvendt våbenhus. Mens skibet har bjælkeloft, er koret udstyret med krydsribbehvælv. Udsmykningen af korbuen er sengotisk i lighed med altertavlen. Den enkle, romanske granitdøbefont er formodentlig fra 1200-tallet Krucifikset er fra 1623. Kirken var i katolsk tid viet til Apostlen Andreas.

Menigheden hører til Nordfrislands kirkekreds i den nordtyske evangelisk-lutherske landskirke.

Eksterne henvisninger 
 Om Kirken i Svesing

Kirker i Slesvig-Holsten
Sydslesvig
Fjolde Kirke

Fjolde Kirke er en sognekirke i Fjolde, en landsby beliggende mellem Husum og Slesvig by i Sydslesvig. 

Kirken er opført som kampestenkirke i senromansk stil i 1100-tallet. Kirken var i katolsk tid en velsøgt valfartssted. Kirken var dengang viet til Sankt Kristoffer.

Kirken er især kendt for Fjolde-madonnaen, en gotisk skulptur fra midten af 1200-tallet, som viser en siddende madonna med barn. I 1901 erhvervede Musumsbjerget i Flensborg Fjolde-madonnaen, som nu er del af udstillingen. Kirken rummer siden 1980'erne en kopi, der er anbragt i en niche i korbuevæggen.

Menigheden hører til Nordfrislands kirkekreds i den nordtyske evangelisk-lutherske landskirke.

Eksterne henvisninger
 Menighedens hjemmeside 

Kirker i Slesvig-Holsten
Fjolde