kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nukleosyntese

Nukleosyntese er den proces, der skaber nye atomkerner (atomer) af eksisterende atomkerner og subatomare partikler. Nukleonerne består af kvarker som bindes sammen av gluoner. De første nukleoner (protoner og neutroner) opstod i forbindelse med Big Bang i den såkaldte Big Bang-nukleosyntese, da temperaturen (energitætheden) var sunket til omkring 10 millioner grader. I løbet af de første tre minutter blev de mest simple atomkerner dannet, og efter Big Bang bestod stof i universet af omtrent 24% helium, 76% hydrogen (efter vægt) og små mængder af andre isotoper såsom Deuterium Helium-3 og Litium-7.

Nukleosyntese af lettere atomkerner foregår i stjerner ved kernereaktioner. Stjerner som er mere end 4 gange solens vægt vil før eller siden eksplodere som en supernova og producerer stadig tungere atomer op til jern. I den sidste fase, når kernen imploderer, opstår intens stråling som kan producere de allertungeste kerner. Disse atomer bliver spredt når stjernen eksploderer og kan derfor indgå når nye stjerner og planetsystemer dannes.

På denne måden er universets masse i dag fordelt på 74% hydrogen, 24% helium, 1% oxygen, 0,5% carbon og 0,5% andre grundstoffer. Solen er en relativt ung tredjegenerationsstjerne med en metallicitet på ca. 1,6. Dette er en forudsætning for at planeter såsom Jorden kan dannes, eftersom solsystemets planeter har et højt indold af andre stoffer end hydrogen og helium.

Fodnoter
Asymptotisk kæmpegren

Den asymptotiske kæmpegren er en del af Hertzsprung-Russell-diagrammet (HR), hvor man genfinder en stor gruppe stjerner som tidligere befandt sig på den horisontale kæmpegren, men hvor forbrændingen af helium i stjernens centrale dele er ophørt og den i stedet forbrændes i en koncentrisk skal. Stjerner som tilhører denne gruppe kaldes AGB-stjerner fra det engelske udtryk Asymptotic Giant Branch. Dette er en periode i stjerneudviklingen som alle med lav til middelmasse (0,6–10 solmasser) gennemgår sent i livscyklusset.

Kilder 
 H. J. Habing, Hans Olofsson; Asymptotic Giant Branch Stars, Springer-Verlag New York Inc. (2004). 

Astrofysik
Stjerner
Neutronemission

Neutronemission er en type radioaktivt henfald hvor en neutron frigives fra atomkernen. Et eksempel på en isotop som afgiver neutroner er 13Be (beryllium-13).

Kernefysik
Tistedal Station

Tistedal Station (Tistedal stasjon) var en jernbanestation på Østfoldbanen, der lå i Tistedal i Halden kommune i Norge.

Stationen åbnede 25. juli 1879 under navnet Femsøen men skiftede navn til Tistedalen 16. februar 1882 og til Tistedal i april 1921. Betjeningen med persontog ophørte 30. maj 1965, men stationen var fortsat bemandet indtil 17. marts 1969. Stationen er nu nedlagt, men den østlige del af stationsområdet er bevaret som sidespor. Desuden eksisterer stationsbygningen, der er opført i gulmalet træ efter tegninger af Balthazar Lange, stadig.

Jernbanen mellem Halden Station og Tistedal anses for at være en af de stejleste i Norge. På de 4 km mellem de to stationer er der en højdeforskel på 93 meter. Denne stigningsgrad overgås kun af Flåmsbanen.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1879
Jernbanestationer i Østfold
Valaskjold Station

Valaskjold Station (Valaskjold holdeplass) var en jernbanestation, der lå i Sarpsborg kommune på Østfoldbanens vestre linje i Norge.

Stationen blev åbnet som trinbræt i 1932 og nedlagt 29. maj 1983. Den lå ved en jernbaneoverskæring og bestod af et spor og en perron med et læskur. Stationen lå 108,38 km fra Oslo S.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1932
Ophørt i 1983
Jernbanestationer i Østfold
Ørmen Station

Ørmen Station (Ørmen stasjon eller Ørmen stoppested) var en jernbanestation, der lå i Fredrikstad kommune på Østfoldbanens vestre linje i Norge.

Stationen blev åbnet som trinbræt 1. oktober 1914 og opgraderet til holdeplads i 1925. Den blev nedgraderet til trinbræt med sidespor 1. april 1957 og nedlagt 29. maj 1983.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østfoldbanen
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1914
Ophørt i 1983
Jernbanestationer i Østfold
Kulstof-baseret liv

Kulstof er nøglekomponentet for alt kendt liv på Jorden. Komplekse molekyler  består af kulstof bundet med andre grundstoffer, især oxygen, hydrogen og nitrogen, og kulstof er i stand til at binde med alle disse på grund af dets fire valenselektroner. Kulstof er vidt forekommende på Jorden. Det formodes somme tider indenfor astrobiologi at hvis liv eksisterer andre steder i universet, vil det også være kulstof-baseret.

Fodnoter

Carbon
Liv
Dägeling

Dägeling er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Krempermarsch i den sydlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i sydvestlige del af tyske delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Dägeling ligger fem kilometer syd for landkreisens administrationsby Itzehoe ved motorvejen A23 mellem Itzehoe og Elmshorn.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted
 Kommunens websted 
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014  (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Rolvsøy Station

Rolvsøy Station (Rolvsøy stasjon) er en jernbanestation, der ligger i byområdet Rolvsøy i Fredrikstad kommune på Østfoldbanens vestre linje i Norge. Stationen åbnede 8. januar 1990 men benyttes ikke til persontransport. I stedet benyttes den til godstrafik (Østfold Godssenter), idet den dog ikke har regelmæssig betjening. Stationen ligger 101,5 km fra Oslo S.

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østfoldbanen
 Etableret i 1990
Jernbanestationer i Østfold
Natriumfluorid

Natriumfluorid er en uorganisk kemisk forbindelse mellem natrium og fluor med den kemiske formel NaF. Et farveløst faststof og en kilde til fluorid-ionet i diverse anvendelser. Natriumfluorid er billigere og mindre hygroskopisk end det relaterede salt kaliumfluorid.

Salte
Periodisering

Periodisering er en betegnelse for det fænomen, der handler om, at mennesker inddeler fortiden i ”bidder”/perioder for at skabe forståelse og overblik. På denne måde deler historikere fortiden op i forskellige dele, som så hvert især får et navn, som fx antikken, middelalderen, renæssancen eller oplysningstiden m.v. Dog er denne inddeling af fortiden præget af, at den er skabt af mennesker og således ikke noget, der er indiskutabel. Historien kan inddeles på forskellige måder afhængig af, hvad der er i fokus. Fx er oplysningstiden en idéhistorisk måde at anskue 1700-tallet på, hvorimod den politiske historie ofte vil se 1700-tallet i Danmark som en del af enevælden. Johannes Sløk kommenterede i 1960'erne, at periodiseringer ofte fokuserede på politisk historie eller militærhistorie: "De traditionelle periodeinddelinger har en tendens til at hæfte sig ved politiske og militære begivenheder" hvilket bl.a. afspejler sig i periodebetegnelser som mellemkrigstiden, efterkrigstiden eller enevælden eller at man traditionelt siger, at middelalderen i Danmark slutter i 1536 i forbindelse med reformationen, hvor kirkens magt blev alvorligt stækket og kongen blev styrket og magten i samfundet dermed blev centraliseret i væsentligt højere grad.

Udfordringer 
Periodisering er dog udfordret af flere forskellige faktorer, herunder geografiske forhold. Fx siger historikere ofte, at den danske middelalder starter omkring 1050, da vikingetiden slutter her, men i det meste af Europa, der var erobret af Romerriget, starter middelalderen ca. 476, da det Vestromerske Rige faldt dette år. Betegnelsen "middelalder" udspringer af idéen, at renæssancen (fra ca. 1400 og frem) er en genfødsel af antikkens (Oldtidens Grækenland og Romerriget) storslåede kultur og i periodebetegnelsen "middelalder" ligger således renæssancens kulturelle nedvurdering af perioden mellem deres egen tid og antikken. Denne dynamik i ordet ligger derfor ikke i den danske kontekst, da der i det danske område aldrig har været nogen antik storkultur. I Danmark var der før middelalderen vikingetiden og før det var der jernalderen.

Referencer 

 
Historie
Humaniora
Termonukleare våben

Et termonukleart våben er et kernevåben, der bruger energien fra en primær kernefissionsreaktion til at komprimere og antænde en sekundær kernefusionsreaktion. Resultatet er en voldsomt forøget eksplosiv kraft sammenlignet med enkelt-stadie fissionsvåben. Det kaldes i daglig tale for en brintbombe eller H-bombe (efter den kemiske betegnelse for hydrogen), da det anvender fusion af hydrogen-isotoper.

Den første fuld-skala termonukleare test blev foretaget af USA i 1952; konceptet er sidenhen blevet anvendt af de fleste af verdens atommagter i deres design af våben. Det moderne design af alle termonukleare våben i USA kendes som Teller–Ulam-konfigurationen, navngivet efter dets to centrale bidragsydere, Edward Teller og Stanislaw Ulam, som udviklede det i 1951 for USA, med nogle koncepter udviklet sammen med John von Neumann. Lignende enheder er blevet udviklet af Sovjetunionen, Storbritannien, Kina og Frankrig.

Da termonukleare våben repræsenterer det mest effektive design for energiafkast i våben med afkast over , er næsten alle kernevåben i anvendelse i de fem atommagter under NPT i dag termonukleare våben, der gør brug af Teller–Ulam-designet.

Fodnoter 

Kernevåben
Vuelta a Burgos

Vuelta a Burgos er et etapeløb i Burgos i Spanien. Løbet arrangeres over fem etaper i august.

Vindere

Eksterne henvisninger
Kernevåbenteknologi

Kernevåbenteknologi er fysiske, kemiske og tekniske ordninger som gør at en fysik-pakke af kernefysiske våben detonerer. Der findes tre grundlæggende typer teknologier. I alle tre bliver eksplosiv energi til udløste enheder hentet primært fra kernefission, ikke -fusion.

Fodnoter 

Kernevåben
Kernetransmutation

Kernetransmutation er konverteringen af et grundstof eller en isotop til en anden. Da ethvert grundstof (isotop) defineres af dets antal protoner (og neutroner) i atomet, dvs i atomkernen, sker kernetransmutation i enhver proces hvor dette nummer ændres.

En transmutation kan opnås enten ved kernereaktion (hvori en udefrakommende partikel reagerer med en kerne) eller ved radioaktivt henfald (hvor der ikke behøves nogen udefrakommende partikel).

Kernefysik
Radionuklid

En radionuklid er en radioaktiv atomkerne. Dvs. atomet har en ustabil kerne, som er karakteriseret ved, at overflødig energi enten kan gå til en nylig dannet partikel i atomkernen eller til en af atomets elektroner (intern konversion). 

I processen, som kaldes radioaktivt henfald, omdannes radionukliden ved at udsende ioniserende stråling.
 Ved et alfahenfald udsendes en helium-kerne, ^{4}_{2}He. Udsendte alfapartikler (helium-kerner) kaldes alfastråling.
 Ved et betahenfald udsendes enten en elektron (β-, e-, ^{0}_{-1}e) eller en positron (β+, e+, ^{0}_{1}e) fra atomkernen. Betastråling er en fællesbetegnelse for β--stråling og β+-stråling.
 Ved et gammahenfald har kernen overskud af energi, og den overskydende energi udsendes som en foton (γ), hvilket kaldes gammastråling.

Alfa-, beta- og gammahenfald er de mest almindelige typer. Der er også et par muligheder mere:
 Som alternativ til gammahenfald kan atomkernens overskydende energi blive overført til en af atomets elektroner, altså ikke en elektron udsendt fra kernen, men en af de elektroner, som i forvejen var i bane om atomet. Dette kaldes intern konversion. Ligesom ved β--henfald flyver elektronen væk fra atomet med høj fart.
 Som alternativ til β+-henfald, kan ske elektronindfangning, hvor atomkernen indfanger en af atomets (negative) elektroner i stedet for at udsende en (positiv) positron.

Radionuklider forekommer både naturligt og kan fremstilles kunstigt.

Se også 
 Radioaktiv isotop

Kernefysik
Vuelta a Burgos 2016

Vuelta a Burgos 2016 var den 38. udgave af det spanske landevejscykelløb i Burgos. Løbet foregik i perioden 2. til 6. august 2016. Løbet var en del af UCI Europe Tour 2016 og var i kategorien 2.HC. Alberto Contador fra  blev den samlede vinder af løbet med kun et sekund ned til de resterende podiepladser.

Hold og ryttere

Danske ryttere 
 John Ebsen kørte for 
 Sebastian Lander kørte for 
 Martin Mortensen kørte for

Etaperne

1. etape

2. etape

3. etape

4. etape

5. etape

Trøjernes fordeling gennem løbet

Resultater

Eksterne henvisninger 
 Officielle hjemmeside
 

2016
UCI Europe Tour 2016
Luxembourg Rundt 2016

Luxembourg Rundt 2016 var den 76. udgave af det luxembourgske landevejscykelløb. Løbet foregik i perioden 1. til 5. juni 2016. Løbet var en del af UCI Europe Tour 2016 og var i kategorien 2.HC.

Hold og ryttere

Danske ryttere 
 Rasmus Guldhammer kørte for 
 Mads Pedersen kørte for 
 Michael Reihs kørte for 
 Christopher Juul-Jensen kørte for 
 Magnus Cort kørte for 
 Chris Anker Sørensen kørte for 
 John Ebsen kørte for 
 Martin Mortensen kørte for 
 Patrick Olesen kørte for Leopard Pro Cycling

Etaperne

Trøjernes fordeling gennem løbet

Resultater

Eksterne henvisninger 
  
 

2016
UCI Europe Tour 2016
Elskop

Elskop er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Krempermarsch i den sydlige del af Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Elskop ligger fem kilometer øst for Glückstadt i Elbmarsken. Få kilometer mod vest går Bundesstraße B431 fra Elmshorn mod Glückstadt og få kilometer mod nordøst går motorvejen A23 fra Elmshorn mod Itzehoe.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens side  på amtets websted
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014  (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Sekundærrute 215

Sekundærrute 215 er en rutenummereret landevej på Sjælland.

Ruten strækker sig fra Ringsted til Ugerløse.

Rute 215 har en længde på ca. 18 km.

Kilder 

215
Tyrkiet Rundt 2016

Tyrkiet Rundt 2016 var den 52. udgave af det tyrkiske landevejscykelløb. Løbet foregik i perioden 24. april til 1. maj 2016. Løbet var en del af UCI Europe Tour 2016 og var i kategorien 2.HC.

Hold

Etaperne

Trøjernes fordeling gennem løbet

Resultater

Elsterne henvisninger 
 Officielle hjemmeside
 

2016
UCI Europe Tour 2016
Sekundærrute 217

Sekundærrute 217 er en rutenummereret landevej på Sjælland.

Ruten strækker sig fra Roskilde til Mosede Strand.

Rute 217 har en længde på ca. 14 km.

Kilder 

217
Neutrontemperatur

Neutronetemperatur, også kaldet neutronenergi, indikerer et frit neutrons kinetiske energi, normalt opgivet i elektronvolt. Begrebet temperatur anvendes, da varme, termiske og kolde neutroner modereres i et medium med en vis temperatur. Fordelingen af neutronets energi tilpasses da Maxwell-Boltzmanns fordelingslov kendt for termisk bevægelse. Kvalitativt, jo højere temperatur, jo højere er den kinetiske energi for det frie neutron. Neutronets kinetiske energi, hastighed og bølgelængde er knyttet gennem de Broglie-bølgelængde.

Kernefysik
Bertrandit

Bertrandit er et beryllium sorosilikat hydroxidmineral med forbindelsen: . Bertrandit er et farveløst til bleggult ortorombisk mineral med en hårdhed på 6-7. 

Det findes normalt i berylliumrigt pegmatit og er en delvist en forandring af beryl. Bertrandit forekommer ofte som en pseudomorf erstatning for beryl. Blandt relaterede mineraler er beryl, fenakit, herderit, turmalin, muskovit, flusspat og kvarts.

Ligesom beryl er det et berylliummalm.

Det blev første gang opdaget nær Nantes i Frankrig i 1883 og blev navngivet efter den franske mineralog, Emile Bertrand (1844–1909).

Fodnoter

Berylliummineraler
Silikatmineraler
René Just Haüy

René Just Haüy (; født 28. februar 1743, død 1. juni 1822) var en fransk mineralog, ofte kaldet Abbé Haüy efter han blev æreskannik ved Notre Dame. Han kaldes ofte "Den moderne krystallografis far."

Værker 
Blandt Haüys største værker er:

 Essai d'une théorie sur la structure des crystaux (1784) via Gallica
 Exposition raisonné de la théorie de l'électricité et du magnétisme, d'après les principes d'Æpinus (1787) BNF
 De la structure considérée comme caractère distinctif des minéraux (1793)
 Exposition abrégé de la théorie de la structure des cristaux (1793) BNF
 Extrait d'un traité élémentaire de minéralogie (1797)
 Traité de minéralogie (5 vols, 1801) BNF: Vol 1 Vol 2 Vol 3 Vol 4 Vol 5
 Traité élémentaire de physique (2 vols 1803, 1806) Google Books
 Tableau comparatif des résultats de la cristallographie, et de l'analyse chimique relativement à la classification des minéraux (1809) BNF
 Traité des pierres précieuses (1817) BNF
 Traité de cristallographie  (2 vols, 1822) Google Books

Fodnoter 

Mineraloger fra Frankrig
Franskmænd i 1700-tallet
Franskmænd i 1800-tallet
Personer i oplysningstiden
Alkali

Indenfor kemi er en alkali (fra Hausa:"Alkali eller Alkalee", "dommer", arabisk: al-qaly القلي, القالي , “salturtens aske”) en basisk, ionisk salt fra et alkalimetal eller jordalkalimetal. En alkali kan også defineres som en base der opløses i vand. En opløsning af en opløselig base har pH større end 7,0. Adjektivet alkalint benyttes ofte som synonym for basisk, særligt for baser der er opløselige i vand. Denne brede brug af begrebet skyldes sandsynligvis at alkalierne var de første observerede baser der overhorldt Arrhenius' definition på en base, og de er stadig blandt de oftest sete baser.

Salte
Mir slot

Mir slot () er et verdensarvsted i Hviderusland nær Mir i distriktet Karelitski, Hrodna voblast.

Konstruktionen af slottet blev påbegyndt i slutningen af 1400-tallet. Slottet, som oprindeligt var i gotisk stil, blev færdigt under hertug Ilinich i Begyndelsen af 1500-tallet. Omkring 1568 overtog hertug Radziwil slottet, og byggede det om til et renæssanceslot. Et tre etager højt palads blev også bygget langs den nordlige og østre del af slotsmuren. Murfacaderne blev dekorerede med kalkstensportaler, plader, balkonger og en portal.

Efter at være blevet stærkt skadet efter nær et århundrede under okkupation under Napoleonsperioden blev slottet renoveret i slutningen af 1800-tallet. I 1813, efter at Dominik Radzivill døde, blev slottet arvet af hans datter Stefania, som giftede sig med Ludwig af Sayn-Wittgenstein-Berleburg. Slottet blev senere overtaget af deres datter Maria, som igen giftede sig med prins Chlodwig Hohenloche-Schillingfurst. Deres søn Maurice Hohenloche-Schillingfurst solgte slottet til Mikolaj Swiatopelk-Mirski af Bialynia i 1895. Mikolajs søn Michal Swiatopelk-Mirski begyndte at ombygge slottet efter tegninger fra arkitekten Teodor Burszes. Familien Swiatopelk-Mirski ejede slottet frem til 1939. Under 2. verdenskrig blev slottet brugt som base for den tyske okkupationsmagt og blev brugt til internering af jøder.

Eksterne henvisninger 

 Mir-slottet, officiell netside
 UNESCO World Heritage Centre – Mir Castle Complex 
 bileder fra slottet (radzima.org)

Verdensarvsområder i Hviderusland
Hrodna voblast
USA Pro Challenge

USA Pro (Cycling) Challenge var et amerikansk etapeløb i landevejscykling, som for første gang blev arrangeret i 2011. Løbet havde status som 2.HC, som betød at optil 80% af holdene som deltog kunne være ProTeams. Desuden kunne professionelle kontinentalhold og kontinentalhold fra USA deltage. Etaperne foregik i Colorado i stor højde og var generelt set hårde. 

Efter 2015 er løbet ikke arrangeret.

Vindere

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Cykelløb i USA
Sport i Colorado
Etableret i 2011
Håndlæsning

Håndlæsning eller kiromanti er tydning af håndens fysisk fremtoning.
Den traditionelle håndlæsning er en spådomskunst hvor det siges at håndfladens foldelinjer (furer) kan forudsige skæbnen.
Indenfor denne tradition giver man navne til de forskellige linjer, hvor de vigtigste er livslinjen, hovedlinjen, hjernelinjen, skæbnelinjen, morallinjen og sollinjen.

Videnskabelige undersøgelse af håndlæsning synes at være meget begrænsede.
Udenfor den traditionelle håndlæsnings tydninger eksisterer der dog mange undersøgelser af fingerlængdeforholdet mellem pegefinger og ringfinger (2D:4D).
Indenfor denne forskning hævdes det at forholdet er en biomarkør for tidlig påvirkning af hormoner.
Lægevidenskaben taler om firfingerfuren, der er en tværgående fure over hele håndfladen.
Tilstanden forekommer forholdsvis sjældent, men ses ofte hos folk med Downs syndrom
og i Cri du chat syndromet.

Litteratur

Referencer 

Esoterik
Folketro
Pseudovidenskab
Brud og kontinuitet

Brud og kontinutet er et almindeligt brugt begrebspar i historiefaget, som bruges til at diskutere i hvilket omfang, en historisk udvikling eller begivenhed repræsenterer en forandring (brud) eller om, at tingene forbliver uændrede i større eller mindre grad (kontinuitet). I historiefaget og samfundsvidenskaben er spørgsmålet om brud og kontinuitet at betragte som et klassisk spørgsmål i udforskningen af fortidige forandringer. Fx kan det diskuteres i hvilken grad, at begivenhederne i 1848-1849 omkring enevældens afskaffelse og den første grundlovs udarbejdelse er udtryk for et radikalt brud i Danmarkshistorien eller om der i højere grad er tale om kontinuitet. Begrebsparret er vigtigt i forhold til at skabe og vurdere periodiseringer, da der skal være tale om en form for afgørende brud - ud fra et bestemt kriterium - i historiens gang, før man kan sige, at der på et givent tidspunkt starter en ny periode; fx den danske middelalder (1050-1536) eller den kolde krig (1947-1991). Derfor er parret også vigtigt i forhold til forståelse af historisk kronologi og begrebet optræder både i bekendtgørelsen for historiefaget på det almene gymnasium og i lærervejledning for historiefaget på HF.

Noter 

Historie
Humaniora