kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frederiksberg Boldklub

Frederiksberg Boldklub (forkortet FB) er en fodboldklub på Frederiksberg i København, stiftet 29. september 1912 med både et sportsligt og et socialt sigte.

Klubben har træningsbaner på Peter Bangs Vej og Jens Jessens Vej bag K.B. Hallen, hvor også F.C. København træner. Endvidere afvikles både turneringer og kampe i Frederiksberg Idrætspark.

For netop sit sociale arbejde med ressourcesvage og flygtninge blev klubben hædret af DBU som Årets Fodboldklub 2019. De bemærkes bl.a., at de i samarbejde med Dansk Flygtningehjælp har oprettet et hold bestående af flygtninge.


Æresmedlemmer 
 1928 Orla Hardestoft - da han stoppede som formand.
 1928 Jens Meinike - da han også stoppede i bestyrelsen.
 1937 Valdemar Thomassen ved 25 års jubilæet.
 1937 Zenius Lantow som var kasserer fra 1919-1952. Modtager af DIF's Guldnål
 1960 Erik Miltoft - Ungdomstræner 20 år i træk
 1961 C. F. Wendelboe - Tidligere næstformand
 1964 Anders Hansen
 1967 Emil Sørensen - klubbens formand i 39 år. Indstillet af FB's Venner for 25 år i bestyrelsen
 1967 Keld Hansen - Indstillet af FB's Venner for 25 år i bestyrelsen
 2009 Knud Petersen - Kasserer fra 1958-1965
 2012 Henrik Noer
 2012 Jørgen Andersen - Kasserer
 2016 Jørgen Mortensen - Tidligere formand for FB og FB Fonden mm.

Resultater 
De sportslige resultater for klubbens førstehold i Danmarksturneringen og de lokale serier under DBU København igennem årene:

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 
 Klubbens profil hos DBU 

Boldklub
Etableret i 1912
Fodboldklubber under DBU København
Butansyre

Butansyre er en carboxylsyre med den kemiske formel . Dens trivialnavn er smørsyre. Butansyre findes først og fremmest i harsk smør, parmesanost og opkast, og den har en ubehagelig lugt og en sur smag med en sødlig eftersmag. Butansyre kan genkendes af dyr med en god lugtesans (f.eks. hunde) i koncentrationer helt ned til 10 ppb, mens mennesker kan genkende stoffet i koncentrationer ned til 10 ppm.

Forekomst i naturen 
Butansyre er en fedtsyre, som findes i form af estere i animalske fedtstoffer og planteolier. Der er 3-4 % butansyreglycerid i smør, og når smørret harsker, frigøres den ildelugtende butansyre fra glyceridet ved hydrolyse, og det er hovedårsagen til den ubehagelige lugt af "sure tæer". Butansyre findes også som en hexylester i olie fra kæmpebjørneklo og som oktylester i almindelig pastinak, og den er fundet i kødsaft og sved.

Fremstilling 
Butansyre fremstilles ved forgæring af sukker eller stivelse, sådan som det f.eks. sker, når ost modnes, hvor man tilsætter kalk for at neutralisere de syrer, som dannes i processen. "Smørsyregæring" af stivelse fremskyndes af bakterien Bacillus subtilis.

Egenskaber 
Butansyre er en olieagtig, farveløs væske, som størkner ved -8 °C. Den koger ved 164 °C, og den er letopløselig i vand, ætanol og æter. Syren udfældes af en vandig opløsning, når man tilsætter calciumklorid. Kaliumdikromat og svovlsyre ilter butansyre til CO2 og eddikesyre, mens basisk kaliumpermanganat ilter den til CO2. Calciumsaltet, Ca(C4H7O2)2·H2O, er lettere at opløse i koldt vand end i varmt.

Anvendelse 
Butansyre bruges ved fremstilling af forskellige butyrat-estere. De lavmolekylære estere af butansyre som f.eks. metylbutyrat har oftest behagelig aroma eller smag. Derfor bruges de som tilsætningsstoffer i madvarer og parfume.

Isomerer 
Der findes et isomert stof, 2-metylpropansyre eller isosmørsyre, der har samme sumformel som butansyre, men en anden molekylstruktur. De to stoffer har næsten de samme kemiske, men forskellige fysiske egenskaber.

Referencer 

Fedtsyrer
Carboxylsyrer
Olga

Olga er et pigenavn og er den russiske form af navnet Helga.

Kendte personer med navnet 
 Olga af Kijev (ca. 890-969), russisk regent og helgen af nordisk oprindelse.
 Olga Alexandrovna (1882-1960), storhertuginde af Rusland.
 Olga af Grækenland og Danmark (1903-1997), græsk og senere jugoslavisk prinsesse.
 Olga Korbut (født 1955), sovjetisk/hviderussisk gymnast.
 Olga Ott (1871-1929), dansk forfatter.
 Elga Olga Svendsen (1906-1992), dansk skuespiller og sanger.
 Olga Svendsen (1883-1942), dansk sanger og skuespiller, mor til Elga Olga Svendsen.

Pigenavne
Gunung Merapi

Gunung Merapi (Ildbjerget) er en indonesisk aktiv vulkan. Vulkanen er 2.914 m høj og ligger på det centrale Java. Det er den mest aktive vulkan i landet, og den har været i udbrud 68 gange siden 1548. Blandt de nærliggende og dermed truede byer er Jogjakarta, der er har rige kulturhistoriske minder.

Vulkanen i udbrud 
De mest voldsomme udbrud foregik i 1006, 1786, 1822, 1872, 1930 og 1992.

Udbruddet i 1006 skal have udslettet et helt hinduistisk rige. Blandt de nyere udbrud har 1930-udgaven ødelagt tretten landsbyer og dræbt 1.400 mennesker. Udbruddet i 1992 var langvarigt og stoppede først igen 10 år senere. 43 mennesker omkom ved dette udbrud. Under en særligt kraftig eksplosion blev 42 mennesker dræbt i 1994.

I april-maj 2006 kom vulkanen endnu en gang i voldsomt udbrud, og 15.000 indbyggere blev evakueret fra de tilstødende områder.

Referencer 

Merapi, Gunung
Rustplettet kat

Den rustplettede kat (Prionailurus rubiginosus) lever i Sydindien og Sri Lanka. Den har en gennemsnitslængde på 35-48 cm og en vægt på 1,1 kg for hunner og 1,5-1,6 for hanner. Den er dermed en af de mindste arter i kattefamilien.

Underarter 
Der findes to underarter af den rustfarvede kat:
 Prionailurus rubiginosus phillipsi
 Prionailurus rubiginosus rubiginosus

Kilder 
 Taxonomicon – Prionailurus rubiginosus – rusty-spotted cat
 IUCN Red List of Threatened Species:  Prionailurus rubiginosus

Kattefamilien
Dyr fra Sydasien
FN's liste over ikke-selvstyrende områder

FN's liste over ikke selvstyrende områder er en liste over områder som ikke styrer sig selv, udarbejdet af FN's komite for afkolonialisering. Kun områder med permanent bebyggelse er på listen.

FN lægger vægt på at listen handler om områder som er havnet under andre lande i kolonitiden. Dermed er Vestsahara ikke kun inkluderet fordi det er besat af Marokko, men fordi det er en tidligere spansk koloni.

Listen

Afrika 
 Vestsahara (det meste besat af Marokko, resten administreret af den sahariske arabiske demokratiske republik)

Atlanterhavet og Karibien 
 Anguilla (britisk oversøisk territorium)
 Bermuda (britisk oversøisk territorium)
 Cayman-øerne (britisk oversøisk territorium)
 U.S. Virgin Islands (amerikansk øområde)
 De Britiske Jomfruøer (britisk oversøisk territorium)
 Falklandsøerne (britisk oversøisk territorium, som Argentina gør krav på)
 Montserrat (britisk oversøisk territorium)
 Sankt Helena (britisk oversøisk territorium)
 Turks- og Caicosøerne (britisk oversøisk territorium)

Europa 
 Gibraltar (britisk oversøisk territorium, som Spanien gør krav på)

Stillehavet og Indiske Ocean 
 Amerikansk Samoa (amerikansk øområde)
 Guam (amerikansk øområde)
 Ny Kaledonien (fransk oversøisk territorium)
 Pitcairnøerne (britisk oversøisk territorium)
 Tokelau (New Zealandsk oversøisk territorium)

Kilder og henvisninger

Liste over ikke-selvstyrende områder
Geografiske områder og steder
Jonathan Richman

Jonathan Richman (født 16. maj 1951) er en amerikansk musiker og kendt som en af forløberne for punk-bevægelsen i USA samt senere for indie-genren.

Richman startede et garagerock-band i Boston med navnet The Modern Lovers, hvori blandt andet også den senere Talking Heads keyboardspiller Jerry Harrison og den senere The Cars trommeslager David Robinson indgik. Gruppen indspillede i 1972 en samling sange, der blev udgivet på et album i 1976 med titlen Modern Lovers. Denne musik har træk, der få år senere blev alment anvendte i punkgenren.

Gruppen blev imidlertid opløst kort efter indspilningerne, og siden har Richman i princippet arbejdet alene, selv om han lavede flere plader op gennem 1970'erne under navnet "Jonathan Richman and The Modern Lovers". Besætningerne på disse plader var imidlertid forskellige fra gang til gang, og de fungerede nærmest som Richmans backinggrupper. Karakteristisk for disse tidlige års albums er simple og korte sange med næsten naivistiske tekster, instrumenteringer og melodier. 

I de senere år har han bevæget sig inden for mange musikalske genrer, blandt andet country.

Diskografi 
Her følger et udvalg af Jonathan Richmans plader:

The Modern Lovers 
 The Modern Lovers (1976)
 Rock'n'Roll With The Modern Lovers (1977)
 The Original Modern Lovers (1981)

Jonathan Richman and The Modern Lovers 
 Jonathan Richman & The Modern Lovers (1977)
 Jonathan Sings! (1983)
 Rockin' And Romance (1985)

Jonathan Richman 
 Jonathan Goes Country (1989)
 You Must Ask The Heart (1995)
 Not So Much To Be Loved As To Love (2004)

Musikere fra USA
Prærievogn

Prærievogn eller prærieskonnert (eng. prairie schooner), en let landbrugsvogn, som er dækket af en presenning.

Disse vogne forveksles ofte med den større fragtvogn Conestoga-vognen.

Ejerne brugte ikke selv nogle af de ovennævnte udtryk, de kaldte dem vogne (wagons eller waggons).

Vognene blev anvendt i USA af familier som migrerede fra de østlige stater til blandt andet Oregon, Utah eller Californien i 1800-tallet.

De små vogne blev lastet med forsyninger til den ofte 3.500 kilometer lange rejse, tit med kun to trækdyr forspændt modsat Conestoga-vognene, som blev trukket af fire til otte trækdyr.

Eksterne henvisninger 

Hestevogne
Teltvogne
Nybygger

Nybyggere er en betegnelse for enten:  a) mennesker som i vor forhistorie  emigrerede (ved folkevandring) til forskellige geografiske regioner for at bosætte sig, eller b)  personer, som i vor tid forlader deres fødeland/ fødested for at bosætte sig  permanent i et andet land eller region.

Emigrationer
I nyere tid har nybyggere blandt andet foretaget følgende emigrationer:
Indbyggere, som rejste fra Storbritannien til Australien og New Zealand.
Folk som trak fra øst mod vest i USA i 1700-/ 1800-tallet.
Boerne som trak fra Kap-provinsen til Transvaal i Sydafrika i det 19. århundrede.
Jødiske befolkninger fra adskillige lande, som rejste til Palæstina i det 20. århundrede.

Historie
Anguilla (land)

Anguilla er en ø i Caribien som er et britisk oversøisk territorium. Den ligger øst for de Britiske Jomfruøer og nord for St. Martin. Hovedstaden hedder The Valley. Øen har et areal på 102 km² og 12 800 indbyggere (2002). Anguilla er den nordligste af Leewardøerne i De små Antiller.

Caribiske øer
Almindelig sortfisk

Almindelig sortfisk (Centrolophus niger) er en smørfisk i sortfiskfamilien og den eneste art i slægten Centrolophus.

Almindelig sortfisk træffes sjældent i danske farvande, men er dog, sammen med Engelsk Sortfisk (Shedolphilus medusuphagus), en regelmæssig gæst i Nordsøen. Sortfisken findes både i det nordlige og sydlige atlanterhav, og store dele af det sydlige stillehav. De er, som navnet antyder sorte, eller brunlige, i nogle tilfælde nærmest blålige. Den maksimale længde er ca. 150cm., og de lever af forskellige planktoniske dyr. De er oceaniske, pelagiske fisk, og de voksne findes på et par hundrede meters dybde(ca. 300 - 700 m), men deres totale dybdespænd er ca. 40 til 1050 meter.

Kildehenvisninger 

Pigfinnefisk
Bestseller

Se også virksomheden Bestseller A/S.

En bestseller er en bog der har eller har haft topplacering på lister over mest solgte bøger.
De mest populære og mest læste bøger ender derfor ofte på bestsellerlisterne.

I Danmark får en bog normalt betegnelsen bestseller, når den har opnået et oplag på over 10.000 stk.

Ordet er engelsk og svarer her til Blockbuster om film og chart-topper om musik.

Referencer 
Gyldendals encyklopædi Genrebegreber

Eksterne links 
Bøger Online  Samling af bestseller bøger på nettet

Bøger
Alice in Chains

Alice in Chains er et band fra Seattle, som blev dannet i 1987 og regnes for at være et af "de fire store" indenfor grunge-genren, sammen med Pearl Jam, Soundgarden og Nirvana. Bandet fik et lille gennembrud i 1990 med singlen Man in the Box, men det var med albummet Dirt fra 1992, der fulgte i kølvandet af grunge-bølgen, at bandet fik sit virkelige gennembrud.

Alice in Chains' musik er inspireret af bands som Black Sabbath, The Stooges og Led Zeppelin, og er mere metal-orienteret end de tre andre store i grunge-genren. 

Gruppens tekster er generelt dystre, og handler ofte om død, ensomhed og narkotikamisbrug. Teksten på Dirt bar tydeligt præg af at vokalist Layne Staley havde problemer med et stort heroinmisbrug, som også medvirkede til gruppens midlertidige opløsning og Staleys død i 2002. Han blev fundet død i sin lejlighed 19. april, og retsmedicinerne konkluderede, at han da havde været død i to uger, hvilket betyder at han muligvis døde 5. april, på dagen otte år efter Kurt Cobains død.

Alice in Chains blev aldrig officielt opløst, men på grund af Staleys narkotikamisbrug udgav bandet aldrig studiealbum efter Alice in Chains fra 1995, og bandets sidste turné var i 1993. Guitaristen Jerry Cantrell udgav soloalbummet Boggy Depot i 1998 i desperation over bandets inaktivitet. Senere udgav han Degredation Trip efter Staleys død.

I 2005 og de efterfølgende år blev Alice in Chains gendannet i forbindelse med diverse velgørenhedsshows og større festivaller, og efter at have afprøvet forskellige nye forsangere, faldt valget på William DuVall, som siden har været bandets faste vokalist. 

Bandet har gæstet Danmark indenfor de sidst par år, bl.a. på Roskilde Festival i 2010 samt Copenhell i 2013 og 2018.

Indflydelse
Selvom Alice in Chains ikke opnåede samme kommercielle succes som Nirvana og Pearl Jam, regnes de som et af de mest indflydelsesrige bands i genren. Bands som Staind, Nickelback og Godsmack nævner alle Alice in Chains blandt deres vigtigste musiske inspirationskilder, mens Metallica har fremhævet dem som et af 1990'ernes vigtigste bands

samt har gæsteoptrådt med bandet ved flere lejligheder.

Medlemmer 

 Layne Staley (vokal) (1987-2002)
 William Duvall (Vokal) (fra 2006)
 Jerry Cantrell (guitar) 
 Mike Starr (bas) (1987-92)
 Mike Inez (bas) (fra 1992)
 Sean Kinney (trommer)

Diskografi 

Studiealbum
 Facelift (1990)
 Sap (ep) (1992)
 Dirt (1992)
 Jar of Flies (ep) (1994)
 Alice in Chains (også kaldet Tripod) (1995)
 Black Gives Way to Blue (2009)
 The Devil Put Dinosaurs Here (2013)
 Rainier Fog (2018)

Livealbum og opsamlingsalbum
 MTV Unplugged (1996)
 Nothing Safe: Best of the Box (1999), opsamling
 Live (2000), live
 Greatest Hits (2001), opsamling
 The Essential Alice in Chains (2005), opsamling
 Live Facelift (2016), live

Noter og referencer

Ekstern henvisning 

 Officiel hjemmeside

Rockgrupper fra USA
Har spillet på Roskilde Festival
Etableret i 1987
Vesikel

I cellebiologien er en vesikel en lille beholder eller blære i cellers cytoplasma, som adskilles fra cytosolvæsken af mindst ét dobbeltlipidlag. Vesikler bruges af cellen til at lagre, transportere eller fordøje diverse materialer.

Vesikler dannes f.eks. ved endocytose, hvor cellemembranen omslutter en partikel uden for cellen, hvorefter den omsluttende membran afsnøres fra den øvrige cellemembran og danner en vesikel internt i cellen. Herefter kan stoffet transporteres til behandling af cellens organeller eller evt. på tværs af cytoplasmaet ud til cellens anden side, hvor vesiklen igen kan smelte sammen med cellemembranen og udstøde partiklen, en proces der kaldes exocytose.

Cellebiologi
Rsync

Rsync er både en netværksprotokol til synkronisering af filer og navnet på det program, der implementerer den. Det antages at netværket er så langsomt, at det kan betale sig tidsmæssigt, at bruge meget beregningstid på at undgå overførsel af overflødige data.

Algoritmen 
Rsync forudsætter en pålidelig forbindelse som TCP, men er ikke begrænset til denne protokol. Filerne, der skal synkroniseres deles op i blokke. For hver blok beregnes en simpel kontrolsum, som udveksles. Hvis kontrolsummen ikke er den samme for filblokken på klientmaskinen som den på serveren, er blokkene helt sikkert forskellige, og den undersøgte blok sendes over nettet. Hvis kontrolsummen derimod er ens, er filblokkene måske ens. For at afgøre det beregnes en MD4-kontrolsum af blokkene. Hvis de to MD4-kontrolsummer er ens antages det, at filblokkene også er det, og der bliver ikke sendt mere over linjen. For filer, der næsten er ens betyder det, at der ikke sendes meget andet end kontrolsummer over netværket.

Programmet 
I praktisk brug udnævnes en maskine som server, og rsync startes i baggrunden. En konfigurationsfil fortæller, hvilke filer, der kan synkroniseres. På klientmaskinen startes rsync som et almindeligt program med parametre, der fortæller. hvilke filer, der skal opdateres. For at undgå at følsomme data opsnappes kan man sende kommunikationen over en SSL-forbindelse. Klienten kan undersøge størrelse og tidsstempel på filerne, så overførsel af filer, der allerede er ens helt kan undgås.

Programmet, der er udviklet til UNIX, kan arbejde med hele mapper af filer og sørge for, at det kun er de filer, der er ændringer i, der overføres. Specielle filer og links kan også håndteres. Filnavne angives som i programmerne rcp og scp med brugernavn, maskinnavn og enten en absolut sti eller en sti relativ til brugerens egen mappe.

Eksterne henvisninger 
 Hjemmeside for rsync

Backupprogrammer
Persiske kongevej

Den persiske kongevej var i antikken en landevej, som den persiske kong Dareios I lod opføre i det 5. århundrede f.Kr.. Dareios lod vejen bygge for at muliggøre effektiv kommunikation gennem hele hans udstrakte imperium fra Susa til Sardes. Kurererne kunne tilbagelægge de 2.700 km på syv dage. Den græske historiker Herodot skrev: "Der er ikke noget i verden, der bevæger sig hurtigere end disse persiske kurerer." Herodots lovprisning af disse budbringere – "Hverken sne, regn, hede eller nattens mørke forhindrer dem i at nå det mål, der er blevet sat for dem, med allerstørste fart" – har inspireret til det uofficielle motto for moderne postvæsener.

Kongevejens rute 
Vejens rute er blevet rekonstrueret ud fra Herodots beskrivelser, arkæologiske undersøgelser og andre historiske kilder. Den begyndte mod vest i Sardes (omkring 100 km øst for det moderne Tyrkiets Izmir), gik østpå gennem det, der nu er den centrale nordlige del af Tyrkiet, til den assyriske hovedstad Ninive (nutildags Mosul i Irak), og derfra videre mod syd til Babylon (vore dages Bagdad i Irak). I nærheden af Babylon formoder man, at vejen har delt sig i to, hvor den ene gik mod nordvest gennem Ekbatana og videre over i Silkevejen, mens den anden fortsatte mod øst gennem den senere persiske hovedstad Susa og endte i længere mod sydøst i Persepolis.

Kongevejens historie 
Da vejen hverken fulgte den korteste eller den lettest tilgængelige rute mellem Perserrigets vigtigste byer, er det arkæologernes antagelse, at den vestlige del af vejen oprindeligt blev opført af de assyriske konger, fordi vejen går lige gennem hjertet af deres gamle rige. De østlige dele af ruten i vore dages nordlige Iran falder sammen med den vigtige handelsrute, der kendes som Silkevejen.

Der er i stedet enighed om, at Dareios' indsats i Kongevejens udvikling drejer sig om forbedring af selve vejene samt ved at forbinde de enkelte del til en helhed, så den kunne fungere som basis for den effektive kommunikation ved hjælp af rigets pirradaziš, budbringere.

Kongevejens konstruktion efter Dareios' indsats var af en kvalitet, så også romerne kunne bruge dem. En bro ved Diyarbakır i Tyrkiet står fra denne periode som et minde om vejen.

Eksterne henvisninger 
The Persian Royal Road  Livius: Articles on Ancient History
The Royal Road The History of Iran

Irans historie
Babylonien
Konvektion

Konvektion er en af tre processer hvorved varme/energi kan flyttes fra et sted til et andet. De to andre er; varmeledning og stråling.

Ved konvektion er det selve det varme stof (gassen el. væsken) der flyttes. Den tomme plads erstattes af stof med en køligere temperatur. Der opstår således en cirkulation, også kaldet en konvektionscelle.

Konvektionsfænomener
Konvektionsregn opstår, hvor der sker en kraftig opvarmning af jorden med påfølgende opvarmning af luften nedefra. Hvis luften er instabil, kan opstigningen blive meget kraftig, (op til 90 km/t). Ved fortætning af vanddampene kan der dannes byge- eller tordenskyer.
Konvektionsregn med torden er almindeligt i egnene omkring ækvator i forbindelse med den daglige opvarmning af jordoverfladen.

Ved store brande i f.eks. byer eller skove opvarmes luften meget og stiger til vejrs, mens frisk luft suges ind mod branden. Fænomenet, der kan være meget voldsomt, kaldes ildstorm. 

Fluidmekanik
Jamie-Lynn Sigler

Jamie-Lynn Sigler (født 15. maj 1981) er en amerikansk skuespillerinde. Hun er mest kendt for sin rolle i tv-serien The Sopranos.

Eksterne henvisninger 

 Officielt websted
 

Skuespillere fra USA
Engkarse

 
Engkarse (Cardamine pratensis), ofte skrevet eng-karse, er en 20-40 cm høj urt, der vokser på enge, plæner og i grøfter. Planten er en vigtig foderplante for larverne af flere forskellige sommerfugle af hvidvingefamilien, fx aurora og grønåret kålsommerfugl.

Beskrivelse 
Engkarse er en spinkel, opretvoksende flerårig urt. Den har en grundstillet roset af langstilkede, uligefinnede blade. Randen er groft tandet, og oversiden er glat og mærkegrøn. Undersiden er lidt lysere.

I april-maj skyder der en opret, hul stængel frem. Den har kortstilkede og spredte, uligefinnede blade og bærer en endestillet stand af hvide eller lyslilla blomster. De enkelte blomster er 4-tallige og regelmæssige. Frugterne er ganske smalle skulper med masser af spiredygtige frø.

Planten overvintrer ved hjælp af en kort, ganske lidt fortykket rodstok. Derfra skyder nye rødder og blade frem i foråret. Hvis bladene berører fugtig jord i længere tid, dannes der ofte små yngleknopper fra vinklen mellem småbladene og midterribben.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,45 x 0,10 m (45 x 2 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i f.eks. haver.

Voksested 

Planten er udbredt på Azorerne, i Centralasien, Sibirien, Østasien, og Nordamerika samt i det meste af Europa. I Danmark er den almindelig i alle landsdele, hvor den optræder på fugtig bund i enge og moser.

I engene langs Holsted Å findes arten i græssede partier sammen med bl.a. bukkeblad, engkabbeleje, engnellikerod, krybende læbeløs, kærstar, majgøgeurt, nikkende star, smalbladet kæruld, topstar, trævlekrone og tykskulpet brøndkarse

Note

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Flerårige urter
Hvide blomster
Engplanter
Springklap