kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Redskabsgymnastik

Redskabsgymnastik er sportsgren, hvor gymnasten skal demonstrere akrobatik, balanceevne, styrke og smidighed gennem udførelse af en række øvelser. Sporten har været på det olympiske program lige siden starten på de moderne olympiske lege.

De klassiske discipliner er:
 Barre
 Bensving
 Bom
 Forskudt barre
 Reck
 Ringe
 Spring over hest
 Øvelser på gulv

Kvinders redskabsgymnastik 
 
Kvinderne har kun 4 discipliner de hedder; barre, bom, spring over hest og øvelser på gulv.

Barre er en disciplin hvor kvinder svæver fra stang til stang(se billag højre nederst) men senere hende er der dog blevet større mellemrum fra stang til stang. I redskabsgymnastik i pro verdenen rater man ved at alle har en startscore alt afhængigt af hvad sværhedsgraden var. Man kan få 0.100 hvis man ikke rammer en håndstand og så er der jo selvfølgelig landingen som er en stor del.

Spring over hest er en disciplin som har ændret sig meget over tiden. Hesten er blevet bredere og længere og man har det samme pointsystem som på barre.

Bom er et 10 cm bredt træstykke, ofte beklædt med ruskind eller andet materiale. På bommen gælder det om at lave de sværeste ting for flest mulige point. Falder man af bliver en del af ens samlede skala frataget, og tager man fat i bommen med hænderne for ikke at falde af gælder det samme.

Øvelser på gulv er ofte en smuk disciplin at se på, og det er ofte denne disciplin man sammenkobler med gymnastik, da det er her gymnasten virkelig kan vise sine arobatiske evner. Selve 'banen' eller måtten er 12 m × 12 m og i kanten er der en hvid stribe. Hver gang denne bliver overtrådt får man frataget en lille del af sin samlede score.

I denne tid er det USA som er det mest dominante land i kvindernes Redskabsgymnastik. Nok den mest dominante gymnast nogensinde er Simone Biles. Hun har vundet 13 medaljer til verdensmesterskaberne og til ol fik hun 5 medaljer.

Se også 
 Rytmisk gymnastik
 Trampolin
Mogens Frijs

Mogens Christian lensgreve Krag-Juel-Vind-Frijs (født 4. maj 1849 på Søbygaard, død 22. maj 1923 på Frijsenborg) var en dansk godsejer og politiker. Han var kendt som grev Mogens Frijs til Frijsenborg. Han blev lensgreve ved faderens død i 1896.

Han blev student i Horsens 1868, cand.phil. 1869 og var legationssekretær i Sankt Petersborg og London 1876—80.

Politiker 
Frijs var Landstingsmand for 10. kreds fra 1880, medlem af Skanderborg Amtsråd 1886-1904 og medlem af Rigsretten. I 1899-1918 var han De frikonservatives leder.

Han var Storkors af Dannebrogordenen og Dannebrogsmand.

Godsejer 
I kraft af sin besiddelse af grevskabet Frijsenborg var Mogens Frijs Danmarks største jordbesidder. Gennem  datteren Inger Dorte, (der den 26. januar 1906 blev gift med Julius Carl Hannibal lensgreve Wedell), kom Frijsenborg i slægten Wedells besiddelse.

Familie 
Mogens Frijs var søn af C.E. Frijs, der var konseilspræsident i 1865-1870.
Han giftede sig med Frederikke (Fritze) Sophie Elisabeth komtesse af Danneskiold-Samsøe (26. juni 1865 - 8. juli 1949). De fik 5 døtre, Inger Dorte, Helle Vibeke (1886-1974, London), Anne Margrethe (Daisy) (12. september 1888 - 12. januar 1917, London; selvmord pga afhængighed af morfin), Agnes Louise (1992-1975) og Berete (29. juli 1900 - 11. september 1901), men ingen sønner.

Eksterne henvisninger 
 

Diplomater fra Danmark
Amtsrådsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Politikere fra Det Konservative Folkeparti
Landstingsmedlemmer i 1880'erne
Landstingsmedlemmer i 1890'erne
Landstingsmedlemmer i 1900'erne
Landstingsmedlemmer i 1910'erne
Landstingsmedlemmer i 1920'erne
Godsejere fra Danmark
Mogens
Lensgrever fra Danmark
Landstingsmedlemmer fra Højre (1881-1915)
Politikere fra De Frikonservative
Storkors af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Landstingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Medlemmer af Rigsretten
Robin (tegneseriefigur)

Robin er navnet på adskillige fiktive superhelte, der optræder i tegneserier udgivet af DC Comics. Karakteren blev oprindelig skabt af Bob Kane, Bill Finger og Jerry Robinson, for at fungere som en yngre modpart til Batman. Karakterens første inkarnation, Dick Grayson, havde sin debut i Detective Comics #38 (april 1940). Karakteren blev skabt som en måde at tiltrække unge læsere, og han fik en overvældene positiv modtagelse, der fik fordoblet salget af Batman-bladenes. Robins tidlige eventyr inkluderede blev fortalt i Star Spangled Comics #65–130 (1947–1952), hvor han optrådte første gang alene. Robin har optrådt regelmæssigt i Batman-relaterede udgivelser fra 1940'erne og op til 1980'erne, hvor Robin-identiteten blev tilsidesat og han blev sin egen uafhængige superhelt ved navn Nightwing. Duoen Batman og Robin er ofte blevet omtalt som Caped Crusaders eller Dynamic Duo.

Karakterens anden inkarnation, Jason Todd, optrådte første gang i Batman #357 (1983). Denne Robin optrådte regelmæssigt i Batman-relaterede tegneserier indtil 1988, hvor karakteren blev myrdet af Jokeren i historien "A Death in the Family" (1989). Jason var senere i live efter virkeligheden blev ændret, og han endte med at blive Red Hood. En begrænset serie kaldet Robin havde premiere i 1991, der fortalte om karakterens tredje inkarnation Tim Drake, der trænede til at blive værdig til at blive Batmans partner. Efter to succesfulde efterfølgere begyndte det månedlige blade Robin at blive udsendt i 1993, og sluttede i begyndelsen af 2009, hvilket også hjalp til at forandre ham til at være en superhelt selv. I en historie fra DC Comics fra 2004 blev Stephanie Brown den fjerde inkarnation af Robin i en kort overgang, før han atter blev til Tim Drake. Damian Wayne efterfulgte Drake i 2009 i historien "Battle for the Cowl".

I 2011 blev kontinuiteten genstartet i "the New 52", og Tim Drake blev ændre til at have navnet Red Robin, mens Jason Todd, der fungerede som Red Hood, langsomt reparerede sit forhold med Batman. Dick Grayson fik rollen som Nightwing, og Stephanie Brown blev introduceret under hendes nye navn Spoiler i Batman Eternal (2014). DC Rebirth-kontinuiteten, som begyndte i 2016, startede med at bruge Damian Wayne som Robin, Tim Drake som Red Robin, Jason Todd som Red Hood og Dick Grayson som Nightwing. Der har også været Robin'er i historier, som er foregået i parallelle verdener takket været DC Comics' langvarende "Multiverse"-koncept. Eksempelvis tog Dick Grayson aldrig navnet Nightwing i den oprindelige "Earth-Two"-historie, men fortsætter med at fungere som Robin indtil han bliver voksen. I New 52's er Robins virkelige identiet Helena Wayne, datter af Batman og Catwoman, der var strandet på Jorden i hovedkontinuiteten, og tager navnet Huntresss.

Krakteren har været brugt i flere tv-serier, tegneserier og spillerfilm.
I Batman Forever (1995) og efterfølgeren Batman & Robin (1997) spilles Robin af Chris O'Donnell.

Referencer 

Tegneseriefigurer
Superhelte
Karakterer i Batman
Ratata

Ratata (Rantanplan) er en fiktiv hund fra tegneserien Lucky Luke. Ratata er en fængselsvagthund, som ofte sættes til at vogte over Dalton-brødrene eller hjælper Lucky Luke med at fange dem, når de undslipper fra fængslet. Han er imidlertid ude af stand til at fatte det eller ret meget andet og antager, at Joe Dalton, der hader ham som pesten, er hans elskede ejer. Foruden at være dum er Ratata ubegribeligt langsom og uheldig. Han kan end ikke svømme.
Lucky Lukes hest Jolly Jumper, der er et meget klogt dyr, foragter Ratata og betragter ham som en af moder naturs store fejltagelser.

Mange af Ratata-albummene har på bagsiden sloganet Ratata - dummere end sin egen skygge..., jævnfør sloganet Lucky Luke - han er hurtigere end sin egen skygge...

Ratata dukkede første gang op i historien På sporet af Dalton-brødrene (føljeton 1960, album 1962). Det franske navn Rantanplan er en parodi på Schæferhunden Rin Tin Tin, hvor Rantanplan er lige så dum som Rin Tin Tin er klog.
I fart og tempo i Sonja Rindoms oversættelse hedder hunden Ran Tan Plan.

Foruden at Ratata er hovedfigur i to Lucky Luke-album fik han sin egen serie. På fransk udkom 20 album, 13 af dem på dansk. Nr. 1-2 er udgivet af Interpresse, nr. 3-13 af Egmont Serieforlaget. Hovedtegner var Morris, hjulpet af Michel Janvier, Frederik Garcia og Vittorio Léonardo. Tekster af Jean Léturgie, Xavier Fauche, Vittorio Léonardo, Bob de Groot og Eric Adam.

Album i serien Lucky Luke
 Ratatas arv (andre titler: Ran Tan Plans arv, Penge til Ratata,  Ratata's arv)
 Ratatas ark

Album i serien Ratata

 Maskotten
 Den grumme
 Ratata som gidsel
 Ratata som klovn
 Flugten fra Alcatraz
 Ratata som flaskepost
 Geni med begrænsninger
 Ratata og Rosenmule
 Ratata på farten
 Udvalgte dumheder
 Skønheden og udyret
 Flere udvalgte dumheder
 Ratatas jul

Kilder 

Tegneseriefigurer
Lucky Luke-universet
Fiktive dyr
Urne (adelsslægt)

Urne er slægtsnavnet for en af de ældst kendte danske adelsslægter. 
Den ældste omtale af Urneslægten findes på en runesten, Bjolderupstenen, som omkring år 1200 er sat til minde over Ketil Urne. Stenen ligger nu i våbenhuset ved Bjolderup Kirke.

Slægten talte adskillige personer med fremtrædende politiske og administrative poster. Slægtens sidste mand var Axel Frederiksen Urne (1833-1903), sønnesøn af Københavns overpræsident Christian Urne (1749-1821).

Slægten førte et ørnelår med klo i sit våbenskjold.

Se også 
Danske adelsslægter

 
Adelsslægter fra Danmark
Walter

Walter eller Walther både for- og efternavn

 personer med efternavn
 Anders Walter (født 1978) – dansk tegner, filminstruktør og manuskriptforfatter.
 Bruno Walter (1876–1962) – tysk-amerikansk dirigent.
 Claus Walter (1918–1974) – dansk skuespiller.
 Eugene Walter (1921–1998) – amerikansk manuskriptforfatter, digter, skuespiller, kok, oversætter, redaktør og kostumedesigner.
 Fritz Walter (1920–2002) – meget populær tysk fodboldspiller.
 Jamie Walters (født 1969) – amerikansk skuespiller og musiker.
 Johann Walter (1496-1570) – tysk kantor og udgiver af den første evangeliske korsang
 Julie Walters (født 1950) – engelsk skuespiller og forfatter.
 Kirsten Walther (1933–1987) – dansk skuespillerinde.
 Mathilde Walter Clark (født 1970) – dansk forfatter.
 Ottmar Walter (1924–2013) – tysk fodboldspiller
 Rasmus Walter (født 1978) – dansk sanger, sangskriver, og guitarist

 personer med fornavn
 Walt Disney (1901–1966) – stifter af Disney
 Walter Benjamin (1892–1940) – tysk-jødisk filosof, litteraturkritiker, avantgardeteoretiker, essayist, oversætter m.m.
 Walter Christophersen (født 1951) – selvstændig erhvervsdrivende og tidligere folketingsmedlem
 Walter Cronkite (1916–2009) – amerikansk journalist og radio- og tv-reporter
 Walter Gargano (født 1984) – uruguayansk fodboldspiller
 Walter Gilbert (født 1932) – amerikansk fysiker, biokemiker, og en pioner indenfor molekylærbiologien
 Walter Gropius (1883–1969) – tysk arkitekt, der grundlagde Bauhaus-skolen.
 Walter Kempowski (1929–2007) – tysk forfatter
 Walter Kohn (født 1923) – amerikansk teoretisk fysiker
 Walter Matthau (1920–2000) – amerikansk skuespiller
 Walter Model (1891–1945) – tysk general og feltmarskal under 2. verdenskrig
 Walter Moers (født 1957) – tyske tegneserieskabere og forfattere.
 Walter Momper (født 1945) – tysk politiker
 Walter Mondale (født 1928) – amerikansk politiker og vicepræsident i 1977-81.
 Walter Raleigh (1552 eller 1554–1618) – engelsk forfatter og opdagelsesrejsende.
 Walter Samuel (født 1978) – argentinsk fodboldspiller,
 Walter Scheel (født 1919) – tysk politiker fra partiet FDP
 Walter Scott (1771–1832) – skotsk forfatter
 Walter Ulbricht (1893–1973) – tysk kommunist, førstesekretær for DDR's kommunistiske statsparti SED fra 1960 til 1971 og dermed politisk leder for DDR
 Walter Veltroni (født 1955) – italiensk politiker,
 Walter von Reichenau (1884–1942) – tysk general under 2. verdenskrig.
 Walter Zapp (1905–2003) – tyskbaltisk opfinder
 Walter Zenga (født 1960) – italiensk fodboldspiller og fodboldtræner.
 Walther Funk (1890–1960) – tysk nazist og økonomiminister
 Walther G. Jensen (1908-1997) – dansk komponist
 Walther Schaldemose (født 9. august 1932) – dansk naivistisk maler.

 Fiktion
 Walter og Carlo – filmserie af danske farcer af Jarl Friis-Mikkelsen og Ole Stephensen
 Fyrst Walter – figur fra Casper og Mandrilaftalen
 Walther (Tannhäuser) – figur i Tannhäuser

Drengenavne
Efternavne
Mats Letén

Mats Letén, født 1949, er en dansk tegner, illustrator og børnebogsforfatter.

Eksterne henvisninger 
 Biografi  på litteratursiden.dk

Børnebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Olav Harald Ulstein

Olav Harald Ulstein (født 8. marts 1963 i Hareid, Norge) er en norsk kunstmaler, som maler naturalistiske landskabsbilleder. Han har haft en rækkeudstillinger.

Eksterne henvisninger 
 Olav Harald Ulstein nettside 
 Sykkylven Kunstgalleri 

Kunstnere fra Norge
Snysk

Snysk er en typisk sønderjysk sommerret, der laves på friske grøntsager. Gryderetten stammer fra Als, Sundeved og Angel (landskaber omkring Flensborg Fjord). Snysken varierer lidt fra øst til vest, og alene på Als findes retten i adskillige versioner. Der findes både en sønderjysk udgave (tyk snysk) og en alsisk udgave (tynd snysk). I det øvrige land kaldes retten ruskomsnusk eller rusknismusk. På tysk hedder retten Schnüüsch. Retten består blandt andet af grønne og tykke bønner, ærter, gulerødder, kålrabi, kartofler og mælk.

Desuden bruges persille og undertiden sar. Snysk kan serveres sammen med paneret flæsk, røget skinke, marineret sild eller stegte ål.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Jyske Vestkysten Sønderborg, 29. juni 2008: Sig snysk til din sommer
 Arla Opskrifter: Sønderjysk Snysk 

Mad fra Danmark
Egnsretter, mad- og drikkevarer fra Sønderjylland (på tværs af landegrænser)
EDT (flertydig)

EDT, akronymet kan have flere betydninger:

 EDT, forkortelse for Eastern Daylight Time – amerikansk tidszone i nogle østlige stater.
 Eau de toilette – forskellige produkter til kroppens pleje.
 EDT (tekst editor) – teksteditor udviklet af Digital Equipment Corporation.
Nationale Godsejere

De Nationale Godsejere var en dansk politisk retning 1864- ca. 1880.

Baggrund 
Ved reformationen i 1536 blev godsejerne til rigets Første Stand. Frem til 1848 havde godsejerne den afgørende politiske indflydelse i Danmark. Indtil 1660 udøvede de deres politiske magt gennem Rigsrådet. Derefter gav deres samarbejde med de enevældige konger dem en stor indflydelse.
 
Ved Junigrundloven af 1849 mistede godsejerne deres politiske magt. Frem til 1864 var der kun få godsejere, der deltog i politik, og som gruppe fik de ingen indflydelse på den almindelige politik i landet. 
 
Økonomisk er godsejerne stadig i stand til at varetage deres interesser. De får således Højre og De Nationalliberale til at afvise Bondevennernes krav om afskaffelse af fæstevæsenet.

Grundloven af 1866 
De Nationalliberale fik skylden for den tabte krig i 1864, og de måtte overlade magten til en konservativ embedsmandsregering. Denne regering kørte dog fast allerede i 1865. 
 
Landet havde brug for en ny politisk gruppe, der ikke var belastet af 15 års fejlslagne forsøg på at løse konklikten mellem de danske og tyske dele af Monarkiet. De Nationale Godsejere var sådan en ny politisk gruppe, og de dannede deres første regering i 1865. 
 
Landets forfatningsforhold var indviklede. På nogle områder gjaldt Junigrundloven af 1849. På andre områder gjaldt Novemberforfatningen af 1863. Der var politisk enighed om, at landet kun skulle have én grundlov, men partierne var uenige om indholdet i en sådan grundlov. 

Godsejerne ønskede et landsting, som de selv beherskede. På grund af store modsætninger mellem Bondevennerne og De Nationalliberale lykkedes det faktisk godsejerne at nå deres mål. De lovede Bondevennerne et landsting præget af landbruget, mens De Nationalliberale fik løfte om et landsting præget af de velstående. 
 
De nye landsting blev dog bekæmpet af Det Nationale Venstre og af Tschernings fløj af Bondevennerne.

Koalition med De Nationalliberale 
Da den nye grundlov var vedtaget afbrød godsejerne deres samarbejde med Bondevennerne. I årene 1866-1875 var regeringerne koalitioner mellem godsejere og nationalliberale. I 1875 dannede J.B.S. Estrup en ren godsejerregering.

Opløsning af partiet 
Omkring 1880 smeltede De Nationalliberale, De Nationale Godsejere og resterne af Mellempartiet sammen til ét parti, der antog navnet Højre.

Konseilspræsidenter fra De Nationale Godsejerne 
 Christian Emil Krag-Juel-Vind-Frijs, leder af Ministeriet Frijs (1865 – 1870) 
 Ludvig Holstein-Holsteinborg, leder af Ministeriet Holstein-Holsteinborg (1870-1874) 
 Christen Fonnesbech, leder af Ministeriet Fonnesbech (1874-1875)
 Jacob Brønnum Scavenius Estrup, leder af Ministeriet Estrup (1875-1894)

Tidligere politiske partier i Danmark
Kuf

En kuf er en fladbundet nederlandsk skibstype, der er bred til begge ender, to mastet og grundgående. For at formindske afdriften har den et sværd på begge sider, der rager flere fod neden for skibets bund, når det er nedfiret. Storsejlet var oprindelig et spydsejl, men kunne senere også være et gaffelsejl. På skibets side har kuffen som regel et træsværd til afbalancering. 

Kuffen er et typisk fragtskib, der sejlede i kystnære farvande og på floderne i Nord- og Vesteuropa.

Skibstyper
Gazellevirksomhed

Gazellevirksomhed er en betegnelse for en hurtigt-voksende virksomhed som minimum har fordoblet sin omsætning over en fireårig periode. Udtrykket udspringer fra den amerikanske Økonom David L. Birchs inddeling af virksomheder i "mus" (små, ofte enkeltmandsvirksomheder med lav eller ingen vækst), "elefanter" (store virksomheder med stor omsætning, men lav vækst) og "gazeller" (mellemstore virksomheder med høj vækst).

Den årlige kåring sker på baggrund af gazelleundersøgelsen, som er blevet udarbejdet af Dagbladet Børsen siden 1995. Formålet med undersøgelsen er at identificere de hurtigst voksende virksomheder i Danmark, målt på omsætning eller, hvis det ikke er oplyst, på bruttoresultat.

Gazellekåringen foregår hvert år og tager udgangspunkt i virksomhedernes årsregnskaber fire år forinden. Kåringen er således et udtryk for virksomhedens vækst op til titelåret. Gazellerne i 2013 er således kåret ud fra deres regnskaber i 2009, 2010, 2011 og 2012, af kreditvurderingsfirmaet Bisnode A/S.

Fra 1995 til 2013 har Dagbladet Børsen i alt kåret 14.610 gazellevirksomheder. Cirka 5.300 af disse virksomheder er blevet kåret mere end én gang.
Dansk Vindenergi var i 2011 otte år i træk kåret som gazellevirksomhed.

I undersøgelsen indgår kun aktieselskaber (A/S) og anpartsselskaber (ApS) som minimum har offentliggjort fire hele årsregnskaber. Nogle brancher udelades fra undersøgelsen, heriblandt offentligt drevne selskaber, store dele af den finansielle sektor samt holdingselskaber.

Krav 
 Selskabstype: A/S eller ApS.  
 Størrelse:  Minimum 1 mio. kr. i omsætning eller 0,5 mio. kr. i bruttoresultat. 
 Regnskabsperiode: 
 Fire hele årsregnskaber offentliggjort. 
 Regnskabsperioder på under 12 måneder i udgangsåret frasorteres. 
 Regnskabsperioder på over 12 måneder i slutåret frasorteres. 
 Branche: Forskellige brancher frasorteres (se note). 
 I hvert regnskabsår skal der være positiv vækst i omsætning eller bruttoresultat, hvis omsætningen ikke er oplyst.  
 Summen af det primære resultat, over den fireårige periode, skal være positivt. 
 Omsætningen eller, hvis ikke oplyst, bruttoresultatet skal være mindst fordoblet i løbet af de seneste fire år.

Frasorterede brancher 
(Branchekoder i overensstemmelse med Danmarks Statistiks brancheinddeling, DB07)
 Finansielle institutioner (64) frasorteres, på nær pengeinstitutter (64.1)
 Forsikringsvirksomhed (65) frasorteres
 Hjælpetjenester ifm. finansierings- og forsikringsvirksomhed (66) frasorteres
 Virksomhed ifbm. fast ejendom (68) frasorteres, på nær ejendomsmægler (68.31)
 Hovedsæders virksomhed (70.1) frasorteres
 Offentlig forvaltning, forsvar og socialforsikring (84) frasorteres
 Førskoleundervisning (85.1), Folke- og specialeskoler (85.2), Gymnasier og erhvervsfaglige skoler (85.3), og Videregående uddannelsesinstitutioner (85.4) frasorteres
 Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger (86) frasorteres
 Institutionsophold (87) frasorteres
 Sociale foranstaltninger uden institutionsophold (88) frasorteres
 Organisationer og foreninger (94) frasorteres
 Internationale organisationer (99) frasorteres

Referencer

Eksterne henvisninger 

Virksomheder i Danmark
Etableret i 1995
Bevægelsessyge

Bevægelsessyge eller kinetosis (også kendt som transportsyge) er en tilstand, hvor der er uoverensstemmelse mellem visuelt opnået bevægelsesopfattelse og balanceorganets bevægelsesopfattelse. Alt efter årsagen der til, kan det også kaldes for søsyge, køresyge, luftsyge eller simulationssyge (fx 3D-syge).

Svimmelhed, træthed og kvalme er de mest almindelige symptomer på bevægelsessyge. Sopite syndrom, hvor en person føler døsighed eller træthed, er også associeret med bevægelsessyge. Såfremt at de kvalmefremkaldende bevægelser ikke stoppes, så vil den bevægelsessyge typisk kaste op. Opkast vil ofte lette følelsen af svaghed og kvalme, hvilket i praksis betyder, at personen vil fortsætte med at kaste op, indtil årsagen til bevægelsessyge ophører.

Foranstaltninger 
Som modtræk til transportsyge kan man på apoteket skaffe sig Cyclizin (køresygepiller).
Flyselskaber har for at afbøde passagerernes evt. opkast installeret brækposer ved sæderne.

Kilder

Se også 
 Rumsyge
 Dykkersyge

Transport
Bevægelse (fysik)
Neurologiske sygdomme
Multimedia
Computerspil
Skagen Radio

Skagen Radio blev oprettet i 1945 som kystradiostation med kaldesignalet OXP. Skagen Radio blev nedlagt i 1993 og ikke længere bemandet, men fjernbetjenes nu af Lyngby Radio.

Kystradiostationer i Danmark
Radio
Raffaello Santi

Rafael, Raphael eller Raffaello (født 6. april 1483 i Urbino, Italien, død 6. april 1520) var en maler og arkitekt i den florentinske skole under den italienske renæssance, berømt for sin perfektion og den milde glød i sine billeder. 
Han var kendt som Raffaello Sanzio, Raffaello Santi, Raffaello da Urbino og Rafael Sanzio da Urbino.

Galleri

Eksterne henvisninger

Se også 
 Villa Farnesina (i Trastevere, Rom)

Malere fra Italien
Renæssancemalere
Personer fra Urbino
Microsoft Windows 2.0

Windows 2.0 fra Microsoft er ikke ét styresystem. Det er et forældet Shell til intel-kompatible pc'er, der kører på det ligeledes forældede 8-bits styresystem DOS (Disk Operativ System).

Referencer 

2.0
Pistil

En pistil, også kaldet en støder, er den stav  man benytter til at knuse indholdet med i en morter.

Køkkenredskaber
Værktøj
Rønne Radio

Rønne Radio blev oprettet som kystradiostation med kaldesignalet OYE. Rønne Radio er ikke længere bemandet, men fjernbetjenes af Lyngby Radio.

Kilder og henvisninger

Kystradiostationer i Danmark
Radio