kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Valborgsaften

Valborgsaften (på tysk Walpurgisnacht) er aftenen før 1. maj (valborgsdag). Navnet henviser til den engelske nonne Sankt Walpurga (død 779), som var på mission i Frankerriget. Hendes navn er fordansket til Valborg. 

På den aften våger man for ikke at blive overlistet af de underjordiske kræfter. Man tænder fx bål på højene. Nogle steder blev majstangen rejst. Den er en høj mast pyntet med kranse, frisk bøgeløv og farvede bånd og er symbol på sommerens frugtbarhed.

Traditionerne går tilbage til førkristen tid, hvor både de keltiske og germanske folk fejrede overgangen fra vinter til sommer på denne aften. Først sent kom forestillingen om en heksesabbat ind i folketroen. I Danmark (især i Jylland) mente man, at heksene red til Tromsø kirke – der regnedes som tæt på grænsen til hedenskabet. I Tyskland var det Bloksbjerg, der var målet for heksene.

Det var også en hedensk skik, at valborgsbålene ikke måtte tændes med almindelig ild, men kun med vild ild. Den kunne kun skaffes på den ældgamle måde: Ved gnidning af to stykker træ mod hinanden. Denne ild benævntes i alle germanske lande med et beslægtet ord (dansk og norsk: nødild, tysk: Notfeuer, engelsk: neidfire eller nedfire). I det mellemsvenske område Dalarna er det endnu skik at springe gennem valborgsbålet.

I Tyskland regnes skikken at stamme fra keltisk tid, hvor man tændte halvårsfesternes hellige bål på samme måde. Kirken blev tidligt opmærksom på denne hedenskab og forbød på  kirkemødeet år 742 de kristne tyskere at tænde de ugudelige bål, som de kaldte niedfeor (nødild). Tyskerne opgav dog som nordboerne ikke den gamle skik.

I populærkultur 
Ifølge Goethes Faust (1808) er det på valborgsaften, at den årlige heksesabbat finder sted på Bloksbjerg.

Disney-tegnefilmen Fantasia (1940) slutter på Bloksbjerg, hvor dæmonen Chernobog slipper mørkets kræfter løs valborgsaften.

I Hammer-filmen The Devil Rides Out (1968) foregår den store sabbat, hvor djævelen manifesterer sig, på valborgsaften.

I Poul Glargaard og Jan Gustavsens historie om Gravkammerets hemmelighed fra 1985, fra lydbogs-serien Lyt – hvis du tør, vandrer en eventyrlysten englænder (Jonathan Harker) på valborgsaften gennem en skov til en 'tilsyneladende' forladt landsby – selvfølgelig med dramatiske konsekvenser til følge. Originalhistorien er skrevet af Bram Stoker og udgivet posthumt som Dracula's Guest. Det var et kapitel, som oprindeligt var kasseret fra Stokers kendte roman fra 1897 om vampyren grev Dracula.

I anime'en Puella Magi Madoka Magica (2011) er Walpurgis Night (valborgsaften på engelsk) navnet på en magtfuld heks, der kommer frem uden at behøve at gemme sig.

Hos wiccanere kaldes 1. maj også for Beltane.

Nazister 

Nazisterne havde et særligt forhold til valborgnatten: en tysk dokumentarfilm af samme navn fortæller om den hemmelige SS-undersøgelse af hekseforfølgelsen, der førte til udnævnelsen af jøderne som den germanske races fjende nummer 1.

Se også 

 Hedenskab
 Frugtbarhedsgud

Referencer 

Traditioner fra Danmark
Mærkedage
Skisport

Skisport er en fælles betegnelse for idrætsgrene, der gør brug af skiløb. Der skelnes først og fremmest mellem de nordiske discipliner og de alpine discipliner, men dertil kommer fristil og skiskydning.

De nordiske discipliner omfatter:
 Langrend
 Skihop
 Nordisk kombination

De alpine discipliner omfatter:
 Styrtløb
 Super-G
 Storslalom
 Slalom
 Alpin kombination

 
Konvertering mellem potentiel energi og kinetisk energi
Vasa

Vasa har flere betydninger:
 Vasa-slægten – svensk adels- og kongeslægt
 Gustav Vasa – den første svenske konge af Vasa-slægten; han regerede 1523-60
 Vasaløbet – svensk langrendsløb
 Regalskeppet Vasa – svensk krigsskib, som sank på sin jomfrurejse i 1628
 Vaasa – by i Finland, som på svensk staves Vasa
 Wasabröd – svensk fødevarevirksomhed
Alexander Demandt

Alexander Demandt (født 1937 i Marburg) er en tysk historiker og kulturforsker. Demandt studerede historie og latinsk filologi på universiteterne i Tübingen, München og Marburg. Han skrev doktorafhandling om temaet Samtidskritik og historie billede hos Ammianus Marcellinus. Senere underviste han i Frankfurt am Main og Konstanz, og i 1970 fik han sin Habilitation (svarende til dansk dr. phil.) med en afhandling om Magister militum.

Demandt var fra 1974 til 2005 professor for oldtidshistorie ved "Freie Universität" i Berlin. Tyngdepunktet i hans arbejde ligger i den romerske verden og særligt i senantikken. Desuden beskæftiger han sig med fænomenet nedgangstider i historien, med kulturvandalisme, historieteori, historiefilosofi og med videnskabshistorie.

Historikere fra Tyskland
Personer fra Hessen
Nordiske discipliner

Nordisk skiløb er skiløb i de skisportsdiscipliner, der er opstået i de nordiske lande. Det drejer sig om langrend, skihop og nordisk kombineret, der kombinerer de to førstnævnte. Fælles nordisk skiløb er, at støvlens hæl ikke er fastgjort til skien, så løberen har større bevægelighed med foden på skien.

Der konkurreres i de nordiske discipliner til Vinter-OL hvert fjerde år, VM hvert andet år samt i World Cup hvert år. Ved de to første findes vindere i enkeltkonkurrencer, mens World Cuppens vinder er den person, der samlet set har klaret sig bedst i de konkurrencer, der afholdes i løbet af en sæson (fra sent efterår til tidligt forår det følgende år).

Traditionelt har Norge, Sverige og Finland klaret sig rigtig godt i de nordiske discipliner, men ikke mindst i skihop har der også været store stjerner fra Tyskland, Østrig og Japan. Desuden er der mange dygtige langrendsløbere fra Rusland, Baltikum og Italien.

Nordisk skiløb
Minimumsløn

En minimumsløn er en lovfæstet mindstebetaling, som en arbejdsgiver skal betale en lønmodtager i et ansættelsesforhold. En sådan officiel minimumsløn findes ikke i Danmark, men er udbredt i de fleste andre EU-lande og i USA.

Mindsteløn adskiller sig fra begreberne minimalløn og mindsteløn, der ikke er lovbestemte lønsatser, men er derimod begreber fra det danske overenskomstmæssige lønsystem, som dækker størstedelen af de ansatte inden for LO/DA-området.

Minimumslønninger i EU 

Pr. juli 2013 havde 21 af EU's 28 medlemslande en lovfæstet minimumsløn. Dertil kommer, at flere EU-lande har en lovgivning, der giver mulighed for at gøre overenskomster almengyldige, så deres lønregler kommer til at dække alle, der arbejder på det pågældende område. Det sker eksempelvis i Tyskland og Norge. Kun i tre EU-lande baseres den lavest mulige lønudbetaling udelukkende på forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, nemlig i Danmark, Sverige og Cypern.

Konsekvenser af en minimumsløn 

Lovgivning om minimumslønninger indføres typisk for at sikre en mere lige indkomstfordeling og dermed mindske den økonomiske ulighed i samfundet. En minimumsløn kan imidlertid også give anledning til højere ledighed ved at eliminere muligheden for lavtlønsjob under løngrænsen.

Minimumsløn i Danmark 
Danmark har som nævnt som et af ret få vestlige lande aldrig haft en minimumsløn. Det opfattes som en del af den danske model, at lønniveauet udelukkende bestemmes af arbejdsmarkedets parter uden statslig indgriben. Medvirkende til denne opfattelses popularitet har uden tvivl også været den høje overenskomstmæssige dækning af det danske arbejdsmarked, der har gjort, at de fleste lavtlønnede i stedet har været dækket af overenskomsternes bestemmelser om det lavest mulige lønniveau i form af minimalløn eller mindsteløn.

Se også 
 Arbejdsløshed

Referencer

Eksterne henvisninger
 Eurostat: Minimum wage statistics.

Erhvervsliv
Arbejdsmarkedet
Alpint skiløb

Alpint skiløb er fællesbetegnelsen for skiløb i de skisportsdiscipliner, der er opstået i Alperne. Det drejer sig om grenene: styrtløb og slalom samt storslalom og super-G, der kan betragtes som variationer over de to førstnævnte. 

Alpint skiløb er karakteriseret ved, at hele støvlen og dermed foden er fastspændt til skien i modsætning til nordisk skiløb, hvor hælen kan vippe på skien. Desuden gælder det for de alpine discipliner, at man starter markant højere oppe på et bjerg end der, hvor målet befinder sig, så selve skiløbet (stort set) konstant går nedad. Pisten (banen) er afmærket med porte og forhindringer, som løberne skal forcere på den hurtigste tid.

Styrtløbpister har meget brede porte, idet ideen med disciplinen er, at løberen søger så lige en linje og dermed opnår så høj hastighed som muligt. Modsat har slalompister ret smalle porte, der står tæt på hinanden, men normalt skiftevis i den ene og den anden side i forhold til den korteste linje mellem start og mål, hvorfor løberens svingteknik kommer i centrum. Storslalompister ligner mest slalom, men med større afstand mellem portene, mens super-G-pister er tættere på styrtløb, men har flere sving end styrtløbspisterne.

Konkurrencer i styrtløb og super-G afgøres med ét løb, mens konkurrencer i slalom og storslalom afgøres med to løb afholdt samme dag på forskellige pister.

Der konkurreres i de alpine discipliner ved Vinter-OL hvert fjerde år, VM hvert andet år samt en årlig World Cup. De to første har enkeltkonkurrencer i hver disciplin, mens World Cuppen er en løbende konkurrence, hvor vinderne er den, der samlet set har klaret sig bedst gennem en sæson (fra sent efterår til tidligt forår det følgende år).

Gennem årene har især alpine skiløbere fra Østrig og Schweiz klaret sig rigtig godt, men også løbere fra Frankrig, Italien, Tyskland, Sverige, Norge, USA og Slovenien haft gode resultater.

Der findes også mange skiområder hvor sporten udleves af professionelle og almindelige løbere. Mest kendte er nok: Trysil og Hemsedal i Norge, Åre og Sälen i Sverige, Garmich-Partenkirchen og Oberstorf i Tyskland, Skt. Anton og Sölden i Østrig, Livigno og Canazei i Italien, Skt. Moritz og Verbier i Schweiz, Alpe d´ Huez og Val Thorens i Frankrig, Lake Louise og Sunshine Village i Canada og Aspen og Vail i USA.

Se også 
Alpine skiløbere:

 Nicole Hosp (Østrig)
 Jean-Claude Killy (Frankrig)
 Janica Kostelić (Kroatien)
 Hermann Maier (Østrig)
 Annemarie Moser-Pröll (Østrig)
 Anja Pärson (Sverige)
 Anton Sailer (Østrig)
 Vreni Schneider (Schweiz)
 Ingemar Stenmark (Sverige)
 Aksel Lund Svindal (Norge)
 Gustav Thöni (Italien)
 Alberto Tomba (Italien)
 Kjetil Andre Aamodt (Norge)
Arbejdsmarkedspensionsordninger

Arbejdsmarkedspensionsordninger er typisk en del af ansættelsesforhold – via overenskomst eller ansættelsesaftaler – og dækker i dag en meget stor del af det danske arbejdsmarked. For de fleste, der i dag starter på arbejdsmarkedet, vil arbejdsmarkedspensionen formentlig komme til at udgøre langt den største del af den samlede pension.

Arbejdsmarkedspensionsordninger er kendetegnet ved, at de ofte har et meget lavere administrationsbidrag end andre pensionsordninger. Det skyldes fordele ved stordrift, administration af standardydelser, ingen krav om udbytte til ejerne, og pensionsordningen kan derfor udbetale en større pension til den enkelte modtager.

Pension i Danmark
Barselsorlov

Barselsorlov er en afgrænset periode efter en fødsel hvor moderen og faderen kan holde fri fra sit sædvanlige arbejde og tage sig af det nyfødte barn. For moderens vedkommende desuden for at komme sig efter den fysisk belastende fødsel og amme barnet. Barselsorlovens varighed har varieret gennem tiden alt efter politiske og sociale forhold. 

Barselsorlov betegnes ofte blot som barsel. Ordet er en sammentrækning af barns-øl. 'Barsle (med)' bruges også i overført betydning om at opfinde noget nyt.

Barselsorlov i Danmark

Lovgivning
I dag har forældre tilsammen ret til 52 ugers orlov – i forbindelse med fødsel (jf. sygedagpengeloven, som blev vedtaget den 20. marts 2002). 

Moderen har ret til at holde graviditetsorlov fire uger før forventet fødsel. Den dag, hvor fødslen forventes at finde sted, medregnes i de fire uger. Moderen er dog berettiget til orlov og dermed dagpenge inden fire uger før fødslen, hvis en lægelig bedømmelse skønner, at graviditeten har et sygeligt forløb, der ved fortsat beskæftigelse vil medføre risiko for kvinden eller fostrets.

Føder moderen før eller efter det forventede fødselstidspunkt, bliver graviditetsorloven henholdsvis kortere eller længere end de fire uger. Vælger kvinden ikke at holde graviditetsorlov, kan de fire uger ikke tillægges perioden efter fødslen.

Orloven kan benyttes efter følgende regler:

Barselsorlov 
De første 14 uger efter fødslen er øremærket Barselsorlov til moderen.

I samme periode har faderen ret til to ugers fædreorlov. 

Bliver barnets moder dog syg op til eller under barselsorlov, og vedkommende ikke er i stand til at passe barnet, kan hun få sygedagpenge, og faderen kan overtage retten til barselsorloven i moderens første 14 uger efter fødslen.

Forældreorlov 
Mor og far har tilsammen 32 uger til deling. I disse perioder har de ret til at modtage sygedagpenge og i nogle overenskomster ret til fuld eller delvis løn.

Forældreorlov kan afholdes af flere perioder fordelt imellem forældrene.

Hvis du ikke vil holde hele din orlov i forlængelse af fødslen, kan du udskyde en del af den. Dog højest 13 uger og inden dit barn fylder 9 år.

Se også 
 Introduktion af barselkvinde

Kilder og eksterne henvisninger

Arbejdsmarkedet
Børn
Léon Bonnat

Léon Joseph Florentin Bonnat (født 20. juni 1833, død 8. september 1922) var en fransk maler.

Født i Bayonne og uddannet under Madrazo i Madrid, Spanien. Han boede i Madrid fra 1846 til 1853, hvor hans far havde en boghandel. Han arbejdede i Paris, hvor han blev kendt som en førende portrætmaler.

Han underviste, og blandt hans elever kan nævnes Theodor Philipsen, Laurits Tuxen, P.S. Krøyer, Joakim Skovgaard, Georges Braque og Henri de Toulouse-Lautrec.

Eksterne henvisninger 

Malere fra Frankrig
Personer fra Bayonne
Frank Klepacki

Frank Klepacki (født 25. maj 1974) er en amerikansk computerspil-komponist. Han er bedst kendt for sit arbejde med Command & Conquer-serien, men har også komponeret musik til andre spil, deriblandt Dune og Dune II, samt Petroglyphs spil Star Wars: Empire at War. Desuden har han udgivet flere soloalbummer og har medvirket på flere andre. Klepacki bor i Las Vegas.

Arbejdet med Command & Conquer 

I 1994 begyndte de første små skridt hen imod arbejdet med Command & Conquer. Spillets producere kaldte Klepacki ind til samtale for at diskutere Westwoods næste store projekt, Command & Conquer. Klepacki lyttede til forskellige bands, og tilsatte herefter sin egen unikke stil, der herefter blev meget berømt. Til Command & Conquer, også kaldet 'Tiberian Dawn', skrev Klepacki bl.a. det kendte temanummer "Act On Instinct". 

Herefter fortsatte arbejdet videre over til Command & Conquer: Red Alert, og det var her at Klepacki for alvor slog fast at han var værd at høre på. Med nummeret "Hell March" vandt Klepacki to priser for sit arbejde, og "Hell March" er senere blevet kendt som et af verdens bedste soundtracks til et computerspil. Da arbejdet med Command & Conquer: Tiberian Sun begyndte, skiftede Klepacki stil til det mere ambiente, der skulle afspejle den dystre fremtid i 2039, hvor faktionerne Nod og GDI nok en gang kæmper om verdens skæbne. Senere har Klepacki også komponeret til Command & Conquer: Red Alert 2 og Command & Conquer: Renegade. Da Electronic Arts begyndte arbejdet med Command & Conquer: Generals tilbød Klepacki at komponere soundtracket, og sendte en demo ind til EA. Dog afviste EA Klepacki, og en anden komponist blev taget i brug. Senere har Klepacki fortalt at han læste om det nye Command & Conquer 3: Tiberium Wars ligesom alle andre fans.

Da Command & Conquer: Red Alert 3 var under udvikling, inviterede EALA (Electronic Arts Los Angeles) Klepacki over, for at arbejde med en mindre del af musikken til det nye Red Alert 3. Klepacki takkede ja, og komponerede tre numre til det nye spil, herunder Hell March 3, der, i tråd med Hell March og Hell March 2 blev soundtracket til det nye Red Alert spil. Udover HM3 komponerede han også Grinder 2, og et nyt nummer til brug i spilkampagnen med Sovjetunionen.

Videre arbejde 

Sideløbende med Command & Conquer og andre Westwood-spil har Klepacki også udgivet soloalbummer, blandt andre "Home Cookin'" og "Morphscape", der hovedsageligt er elektronisk industrial i stil med Command & Conquer-musikken, hvilket også gjorde albummene populære. 

Desuden er Klepacki nu fast medarbejder hos Petroglyph Studios.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Musikere fra USA
Programmører fra USA
Abildgårdskolen

Abilgårsskolen er en skole i Frederikshavn nordby.

Skolen er delt op i 5 klynger:
Gul: Børnehaveklassen 0.A og 1.-3. klasse A og en del af Abilgård SFO.
Grøn: Børnehaveklassen 0.B og 1.-3. klasse B og en del af Abilgård SFO.
Blå: Børnehaven og de 5 specialklasser.
Lilla: Mellemtrinet: 4.-6. klasse A og B.
Rød: Udskolingen: 7.-9. klasse A og B.

Skolen har desuden 4 DAMP-klasser og tandlægen. Skolen har i alt ca. 450 elever.

Eksterne henvisninger
Abilgårdskolens hjemmeside 

Folkeskoler i Frederikshavn Kommune
Fredrik Winsnes

Fredrik Winsnes (født 28. december 1975) er en norsk tidligere fodboldspiller. Gennem karrieren spillede han for blandt andet Rosenborg, Strømsgodset, svenske Hammarby IF og danske AaB.

Han spillede 12 kampe for det norske landshold.

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Norge
Fodboldspillere fra AaB
Fodboldspillere fra Hammarby IF
Fodboldspillere fra Rosenborg BK
Fodboldspillere fra Strømsgodset IF
Dansk Triatlon Forbund

Dansk Triatlon Forbund (DTriF) blev oprettet i 1984 og har i dag ca. 60 medlemsklubber. Dansk Triatlon Forbund er medlem af Danmarks Idræts-Forbund (DIF), dog ikke som et selvstændigt forbund. DTriF hører under Dansk MultiSport Forbund sammen med Dansk Moderne Femkamp Forbund.
Derudover er DTriF medlem af den Europæiske Triatlon Union (ETU) samt den Internationale Triatlon Union (ITU).

Se også 
 Triatlon
 Ironman

Eksterne link 
 Dansk Triatlon Forbund

Triatlon Forbund
Triatlon
Cykelsportsorganisationer
Svømmesportsorganisationer
Løbesportsorganisationer
Etableret i 1984
Denis Mensjov

Denis Nikolajevitj Mensjov (russisk: Денис Меньшов, ofte translittereret Denis Menchov) (født 25. januar 1978 i Orjol) er en tidligere professionel, russisk cykelrytter.

Karriere 

Mensjov begyndte sin professionelle karriere i 2000, da han skrev kontrakt med Banesto-holdet under ledelse af José Miguel Echevarri. Hans første succes kom i 2001, da han vandt Tour de l'Avenir, et etapeløb for professionelle ungryttere. Året efter vandt han en etape og bjergtrøjen i Dauphiné Liberé. I 2003 fik Mensjov sit gennembrud, da han sluttede som nr. 11 i Tour de France og vandt den hvide ungdomstrøje. 2004 var det sidste år, han kørte for Banesto, og det var hans mest succesfulde. Han vandt Baskerlandet Rundt, en etape i Vuelta a Aragon, en etape i Paris-Nice og femte etape i Spanien Rundt, fra Zaragoza til Morella.

Da Mensjovs kontrakt løb ud i september 2004, skiftede han til hollandske Rabobank på en to-årig kontrakt. Her blev han holdkaptajn efter Levi Leipheimers farvel til holdet. Han var holdets kaptajn under Tour de France 2005, men på grund af en forkølelse sluttede han som nummer 85, 2 timer og 35 minutter efter Lance Armstrong. Hans Vuelta a España 2005 var dog mere succesfuldt. Mensjov vandt enkeltstarten på første etape til Granada og enkeltstarten på niende etape til Lloret de Mar, og kørte i den gyldne førertrøje for en tid. På 15. etape tabte han dog Roberto Heras af syne på en stigning og sluttede løbet samlet som nummer to, bag Heras. Roberto Heras blev senere diskvalificeret for brug af doping, og Mensjov blev udråbt som officiel vinder af 2005-Vueltaen. Han vandt også løbets kombinerede klassement.

Under Tour de France 2006 vandt Mensjov 11. etape, der også var den anden bjergetape på årets Tour (Tarbes til Val d'Aran-Pla-de-Beret). Han vandt etapen efter en hård sprint mod amerikanerne Levi Leipheimer og Floyd Landis fra henholdsvis Gerolsteiner og Phonak. Han havde gode udsigter til at slutte på podiet, men på den sidste uge satte trætheden ind, og han faldt fra en samlet tredjeplads til en sjetteplads.

Det følgende år var han holdkaptajn for Rabobank i Tour de France, men da holdkammeraten, danske Michael Rasmussen, tidligt i løbet vandt den gule førertrøje og efterfølgende forsvarede den på en enkeltstart, måtte Mensjov bøje sig for holdets krav og fungere som Rasmussens hjælperytter. Efter 17. etape forlod Denis Mensjov løbet, dagen efter holdkammeraten Michael Rasmussen var blevet taget ud af Touren af Rabobank.

Mensjov fik sin oprejsning i Vuelta a España 2007, som han relativt uproblematisk vandt foran Team CSCs Carlos Sastre. Sejren blev grundlagt med stærk kørsel på både bjerg- og enkeltstartsetaper.

Mensjov blev i 2010 udgaven af Tour De France nummer 3. Kun slået af Alberto Contador(1. plads) og Andy Schleck(2. plads). Han var 2 minutter og 1 sekund efter Alberto Contador og 1 minut og 22 sekunder efter Andy Schleck.

Grand Tour-resultater 

 udg = udgået

Kilder

Eksterne henvisninger 

Mandlige cykelryttere fra Rusland
Vuelta a España-vindere
Dopingsager i cykelsport
Figen

Figen (Ficus) er en slægt med ca. 800 arter, som er udbredt i alle tropiske egne med enkelte i varmt tempererede områder. Det er træagtige lianer, buske og træer med hvid mælkesaft. Bladene er for det meste enkle, tilsyneladende med ét akselblad, som dog i virkeligheden er to sammenvoksede. Dette sammenvoksede akselblad beskytter knoppen og tabes, når bladet springer ud. Blomsterne er enkønnede, og der findes både enbo- og tveboarter. Blomsterstanden består af et stort antal blomster, der er nedsænket i et krukkeformet væv. Frugterne indeholder talrige frø, som er små nødder. Her omtales kun de arter, som er økonomisk betydningsfulde i Danmark.

 Almindelig figen (Ficus carica)
 Birkefigen (Ficus benjamina)
 Buddhafigen (Ficus religiosa)
 Celebesfigen (Ficus celebensis)
 Gummifigen (Ficus elastica)
 Hængefigen (Ficus pumila)
 Indisk figen (Ficus benghalensis)
 Laurbærfigen (Ficus microcarpa)
 Mistelfigen (Ficus deltoidea)
 Morbærfigen (Ficus sycomorus)
 Natalfigen (Ficus natalensis)
 Rustfigen (Ficus rubiginosa)
 Storbladet figen (Ficus macrophylla)
 Violinfigen (Ficus lyrata)

Planteslægter
Foundation for Animal Use and Education

Foundation for Animal Use and Education er et program iværksat af American Animal Welfare Foundation i 1991 for at støtte og fremme ansvarligt brug af dyr. Det skulle samtidig modvirke dyreretsekstremister.

Dyrs rettigheder
Etableret i 1991
Trine Nielsen

Trine Skovgaard Nielsen (født  Trine Jensen 16. oktober 1980) er en dansk, tidligere håndboldspiller, der siden sommeren 2022 har været sportsdirektør for Odense Håndbold i Damehåndboldligaen. Hun spillede selv højre back både på klubholdet og landsholdet. Hun har tidligere været TV-håndboldekspert på TV2 Sport fast 2014 til 2020, hvorefter hun var hos TV3 Sport med fokus på EHF Champions League. Hun nåede at spille 54 A-landsholdskampe.

Igennem sin håndboldkarriere spillede hun for HEI, Brabrand IF, Ikast-Bording EH, Aalborg DH, GOG Svendborg TGI og HC Odense.

Hun var blandt andet med på holdet, der vandt EM i 2002 og OL-guld i Athen i 2004.

Hun er søster til damelandsholdstræner og Team Esbjerg-cheftræner Jesper Jensen.

Eksterne henvisninger 
 
 Spillerinfo

Noter 

Håndboldspillere fra Danmark
Håndboldspillere fra Brabrand IF
Håndboldspillere fra Ikast-Brande Elite Håndbold
Håndboldspillere fra Aalborg DH
Håndboldspillere fra GOG
Olympiske mestre fra Danmark
Kvindelige sportsudøvere