kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arunachal Pradesh

Arunachal Pradesh (अरुणाचल प्रदेश Aruṇācal Pradeś; kinesisk: 藏南 Zangnan (der betyder Sydtibet) er en af de syv nordøstlige delstater i Indien. Arunachal Pradesh grænser op til delstaterne Assam og Nagaland mod syd. Myanmar ligger mod øst, Bhutan mod vest, mens den tidligere omstridte McMahon linje udgør den ikke gensidigt anerkendte nordgrænse mod Kina. Delstaten har 1.091.117 indbyggere pr. 2001 og udgør 83.743 km². Hovedstaden er Itanagar.

Arunachal Pradesh betyder "Landet med bjergene, der oplyses af morgengryet"  eller "landet hvor solen står op"  ("pradesh" betyder "delstat" eller "region") som en reference til delstatens position som den nordøstligste delstat i Indien. Hverken Kina eller Indien anerkender den aktuelle grænse, der derfor benævnes Line of Actual Control (LAC). Kina hævder at Indien har besat ca. 90.000 km² kinesisk areal, mens Indien på den anden side kræver omkring 38.000 km² af det område (Aksai Chin), som Kina kontrollerer i tilknytning til Kashmir i den vestlige del af Himalaya. Kinesiske kilder anvender normalt den kinesiske betegnelse Zangnan (= Sydtibet) for det indisk kontrollerede Arunachal Pradesh. De to parter har deltaget i møder og forhandlinger omkring en snes gange siden 1980, men indtil videre uden at opnå en endelig aftale. Der vil næppe komme endelig løsning på problemet Arunachal Pradesh uden en samtidig løsning på det tilsvarende problem i Kashmir. 

De fleste personer der bor i Arunachal Pradesh er enten af tibetansk eller Thai-Burmesisk oprindelse. Andre 15% af befolkningen er immigranter, inklusiv 30.000 fra Bangladesh og Chakma tilflyttere, og immigranter fra andre dele af Indien især Assam og Nagaland.

Noter 

Delstater i Indien
Kinas geografi
Konflikter
Docent

En docent er en underviser ved en højere læreanstalt på universitetsniveau, som rangerer mellem lektor og professor.

Docentstillingen tildeles som regel til lektorer, som har ydet en særlig og betydningsfuld indsats inden for institutionens undervisning. Det er derudover en forudsætning, at lektoren har haft en væsentlig videnskabelig produktion på internationalt niveau.

Se også 
Adjunkt
Amanuensis
Lektor
Professor
Emeritus

Stillingsbetegnelser inden for uddannelse
Undervisere
Akademisk rang
Universitetsfolk
Pinot noir

Pinot noir er en ædel druesort, som er udviklet fra almindelig vin (Vitis vinifera) og er den mest anvendte røde drue til produktion af vin. Den kendes også under navne som Spätburgunder og Blauburgunder.

Navnet pinot noir kan også bruges om vine produceret overvejende af pinot noir-druer. Den er kendt som en vanskelig drue, der kræver ret specifikke og ikke for varme vækstbetingelser. Den er hoveddruen i Bourgogne i Frankrig.

Druen er også udbredt og giver fornemme vine i Oregon, de køligste marker i Californien og i New Zealand. I New Zealand er især Central Otago-området kendt for fantastiske vine baseret på pinot noir.

Smagsmæssigt er den kendetegnet af en liflig, violpræget aroma og forholdsvis let og derfor meget modtagelig over for jordbundens karakteristika.

Pinot Noir beskrives som en drue med nye "lag" af nuancer. Det, kombineret med at den er vanskelig at dyrke, er en af grundene til, at den nyder en særlig status blandt vinkendere.

Referencer 

Druesorter
Jyllandsserien (fodbold)

Jyllandsserien er den sjettebedste fodboldrække (en blandt flere) i Danmarksturneringen.

Det er den bedste fodboldrække for herrer administreret af lokalunionen Jydsk Boldspil-Union (JBU). Serien består om efteråret af i alt 32 hold, opdelt i 4 puljer med hver 8 hold, som spiller 14 kampe ude og hjemme. Nummer 1-4 i hver pulje rykker op i forårets Jyllandsserie 1, mens nummer 8 samt de to dårligste nummer 7 (beregnet ud fra point og målscore) rykker ned i serie 1. De resterende hold placeres i forårets jyllandsserie 2 sammen med de seks oprykkere fra serie 1. 

Efter forårssæsonen rykker nummer 1 fra de to jyllandsserie 1-puljer op i Danmarksserien, mens de to nr 2 spiller playoff kamp om en tredje oprykningsplads. De resterende hold fortsætter i efterårets jyllandsserie.

I jyllandsserie 2 spilles der udelukkende om at undgå nedrykning. Nummer 6-8 i de to jyllandsserie 2-puljer rykker efter forårssæsonen ned i serie 1, mens de resterende hold fortsætter i efterårets jyllandsserie sammen med de seks oprykkere fra serie 1. 

Fodboldturneringer i Danmark
Fodboldligaer
Nørreby (Borre)

Nørreby (tidligere kaldt Nørre Vestud) er en bebyggelse, der hænger sammen med Borre til én samlet landsby. Den ligger i Borre Sogn på Møn ca. 1 kilometer vest for det oprindelige Borre. Nørreby og Sønderby er sammenvoksede, skilt af Klintevej, og udstrakt vinkelret på denne vejs øst-vestlige retning.

Nørreby omtales omkring 1370 (Nørre Westhud), 1395 (Westadh) og 1434 (Westædh). Landsbyen udskiftedes i 1803.

Borre præstegård fra 1928 ligger i Nørreby. Her lå også en mølle (Vingårdsmølle), et fattighus og en forskole (fra 1909).

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.
Skov- og Naturstyrelsens undersøgelse af kulturmiljøer

Borre
Bydele og forstæder i Danmark
Sønderby (Borre)

Sønderby (tidligere kaldt Sønder Vestud) er en bebyggelse, der hænger sammen med Borre, og udgør én landsby med denne. Sønderby ligger i Borre Sogn på Møn, beliggende ca. 1 kilometer vest for det gamle Borre. Sønderby og Nørreby er sammenvoksede, skilt af Klintevej og udstrakt vinkelret på denne vejs øst-vestlige retning.

Sønderby omtales 1479 (Syndre Westud). Landsbyen udskiftedes i 1803.

I Sønderby lå Sønder Vestud Kro (1919), der nu er antikforretning. I Sønderby ligger også en tidligere lægebolig, købmandshandel, bryggeri og savværk. Et karetmagerværksted midt i byen er flyttet til Frilandsmuseet.

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.
Skov- og Naturstyrelsens undersøgelse af kulturmiljøer

Borre
Bydele og forstæder i Danmark
Ny Borre

Ny Borre (også kaldt Holme) er en bebyggelse der næsten er vokset sammen med det gamle Borre til én landsby. Den ligger i Borre Sogn på Møn. 

Ny Borre omtales 1596 (Nyborge). Landsbyen udskiftedes i 1809.

Ved Ny Borre lå en saftstation, der leverede roesaft til Stege Sukkerfabrik gennem en rørledning, og en lille jernbane blev anvendt til at bringe roer hertil. En lokomotivremise ses ved siden af det tidligere Holme Mejeri (i dag Holme Forlagsservice). 

En stor betonsilo kan ses vidt omkring.

Kilder 
Trap, J. P. Danmark. Præstø Amt. Bind IV, 5. udg., 1955.
Møns Antikvariats hjemmeside

Borre
Bydele og forstæder i Danmark
Ugerup

Ugerup () er en herregård i Köpinge socken i Kristianstads kommun, Skåne, i det tidligere Gärds herred.

Ugerup tilhørte i 1380'erne slægten Krognos. Derefter slægten Urup, den slægt, der tog sit navn fra godset. I 1700-tallet tilhørte det slægten Barnekow og i 1800-tallet blandt andet den danske slægt Reventlow. 

Den nuværende hovedbygning i 2 plan blev opført i 1714 af Kjell Barnekows enke Margareta von Ascheberg og blev restaureret i 1858 og 1920.

Eksterne henvisninger 
 Sylve Åkesson: Om Ugerup  

Herregårde i Skåne
Kristianstads kommun
Gärds herred

Gärds herred (før 1658 ) var et herred beliggende i Skåne.

I den danske tid (før 1658) var Gers Herred et vigtigt herred i Skånelandene. Hovedbyerne var Christian IV's Christianstad () og købstaden Væ ().

I herredet lå bl.a. Lillö slot og Vittskövle slot (), Ugerup, Haneskov, Ovesholm, Uddarp () og Maltesholm.

Lensmænd 
 ca.1502-1546 Jacob Arvidsen Trolle
 1580-1586 Arild Huitfeld
 1586-1626 Beate Christoffersdatter

Se også 
 Skånske herreder

Herreder i Skåne
Bondefanger (film)

Bondefanger er en dansk kortfilm, fra 2003 instrueret af Esben Larsen og produceret af Det Danske Filminstitut og støttet af Det Danske Filmværksted.

Hovedrollerne spilles af Thure Lindhardt, Lai Yde Holgaard, Ole Boisen og Mille Lehfeldt. Filmen har en varrighed på 19 minutter og handler om en ung mand, der har fundet på en smart idé, der består i at han kan tjene penge på, at opfylde to bestemte drømme eller håb. Han åbner mulighederne for at 4 mennesker kan tage hånd om deres skæbne. Det går dog ikke helt som planlagt.

Eksterne henvisninger 
 

Kortfilm fra Danmark
Danske film fra 2003
Marias lovsang

Marias lovsang (Luk 1,46-56) eller Magnificat er en helt central Maria-tekst i Bibelen. Lovsangen er et fast del af de liturgiske aftenbønner i mange kirkesamfund, særlig i den katolske kirkes vesper.

Indhold 

Maria bryder ud i denne lovsang, efter at hun af sin slægtning Elisabeth har fået bekræftet den guddommelige undfangelse, der er sket inde i hende (Luk 1,26-45).

Den begynder med en lovprisning af Gud (v46-47) for, at han har set til Maria, hans ringe tjenerinde, så hun vil blive prist salig af alle slægter, ikke på grund af noget Maria har gjort, men på grund af, hvilke store ting Gud har gjort mod hende (48-49).

Ud af dette eksempel om Gud, der ophøjer den ringe tjenerinde Maria, udleder hun en lære om Guds væsen. Gud er en hellig og barmhjertig Gud, som ydmyger de hovmodige og ophøjer de ringe, mætter de sultne og gør de rige tomhændede (v50-53).

Det er et yndet tema i evangelierne, særligt i Lukasevangeliet, hvor det svage fremstilles som det, Gud finder behag i, for netop i menneskers afmagt kan Guds almagt, barmhjertighed og kærlighed særligt komme til udtryk. Derved bliver Maria som den ringe, unge og ukendte pige en repræsentant og et symbol på de ringe, som Gud på grund af sin storhed og barmhjertighed netop kan gøre store ting imod. Her trækker teksten på Hannahs lovsang, der er nedskrevet i Første Samuelsbog 2,1-10, hvor Hannah var uden børn og ringe; men Gud gav hende et barn, der skulle blive en af Bibelens store profeter, nemlig Samuel. Denne lovsang er uden tvivl inspiration til Marias lovsang. Til sidst henviser Maria til, at Gud nu, ved at lade Jesus komme til jorden, har taget sig af Israel, vist dem barmhjertighed og holdt sit løfte til Abraham.

Virkningshistorie 
Marias lovsang har en særlig plads i Maria-dyrkelsen. Lovsangen siger jo: "Herefter skal alle slægter prise mig salig". Derudover har dens centrale placering i hver eneste dags aftenbøn, vesperen, gjort den kendt og elsket. På grund af den sociale tone blev den i 1980'erne forbudt af diktatoren i Guatemala.

Tekst – Marias lovsang 
v46 Da sagde Maria:
Min sjæl ophøjer Herren,
v47 og min ånd fryder sig over Gud, min frelser!
v48 Han har set til sin ringe tjenerinde.
For herefter skal alle slægter prise mig salig,
v49 thi den Mægtige har gjort store ting mod mig.
Helligt er hans navn,
v50 og hans barmhjertighed mod dem, der frygter ham,
varer i slægt efter slægt.
v51 Han har øvet vældige gerninger med sin arm,
splittet dem, der er hovmodige i deres hjertes tanker;
v52 han har styrtet de mægtige fra tronen,
og han har ophøjet de ringe;
v53 sultende har han mættet med gode gaver,
og rige har han sendt tomhændet bort.
v54 Han har taget sig af sin tjener Israel
og husker på sin barmhjertighed
v55 – som han tilsagde vore fædre –
mod Abraham og hans slægt til evig tid.
v56 ''Maria blev hos hende hen ved tre måneder og vendte så hjem.

Referencer 

Begivenheder i Det Nye Testamente
Lovsang
Ejnar Kjær

Ejnar Martin Kjær (født 9. december 1893 i Ullits, død 18. juni 1947 på Amtssygehuset i Gentofte) var en dansk lærer og Venstre-politiker. Han var indenrigsminister i Regeringen Knud Kristensen.

Ejnar Kjær var lærersøn fra Ullits i Himmerland. Han tog lærereksamen fra Ranum Statsseminarium i 1915 og var kommunelærer i først Skive, men fra 1917 i Brønderslev.

Ejnar Kjær var medlem af byrådet i Brønderslev 1929-1935 og medlem af Folketinget for Vrå-kredsen i Hjørring Amt 1935-1943 og 1945-1947. Han var indenrigsminister i Ministeriet Knud Kristensen.

Som indenrigsminister blev Ejnar Kjær ansvarlig for at gennemføre en række lovændringer inden for bolig-, leje- og realkreditområdet, der dengang hørte under ministeriet. Blandt andet fik han gennemført afsættelse af store summer til opførelsen af socialt boligbyggeri. Dertil kom en række lovinitiativer, der rådede bod på problemer opstået under krigen.

Kjærs helbred tog skade af det store arbejdspres i ministeriet, og han døde i en alder af kun 54 år.

Referencer

Øvrige kilder 
 Indenrigsministeriets historie 1945-53 
 HVEM-HVAD-HVOR 1947, Politikens Forlag, København 1946.
 HVEM-HVAD-HVOR 1948, Politikens Forlag, København 1947.

Eksterne henvisninger 
 
 

Indenrigsministre fra Danmark
Danske ministre fra Venstre
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Folketingsmedlemmer i 1940'erne
Lærere fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Venstre
Serie 1 (DBU Jylland)

Serie 1 (JBU) er den sjettebedste fodboldrække (en blandt flere) i Danmarksturneringen.

Det er den næstbedste fodboldrække for herrer administreret af lokalunionen Jydsk Boldspil-Union (JBU). Serien består af i alt 48 hold, opdelt i 6 puljer med hver 8 hold. Fodboldrækkens turnering følger kalenderåret med start i foråret og afslutning i efteråret. De bedstplacerede hold rykker op i Jyllandsserien (fodbold).

Fodboldligaer
Fodboldturneringer i Danmark
Kópavogur

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q163852"
}

Kópavogur (Kópa:sælunge) er Islands næststørste by, med en befolkning på 37.959 indbyggere (2020). Byen ligger syd for Reykjavík, i regionen Höfuðborgarsvæðið. Kommunenes officielle navn er Kópavogsbær.
Selve byen blev grundlagt 1955, udviklede sig hurtigt til at være Islands næststørste by. Byen har selv om den ligger tæt ved Reykjavík, formået at udvikle sin egen karakter, med sin egen arkitektur, og et aktivt kunst- og kulturliv med kunstskole, musikskole, teater, sportspladser, tre kirker, seks folkeskoler, gymnasium, svømmehal og indkøbscenteret Smáralind.

Historie 
Da Ingolfur Arnason som den første bosatte sig på Island ved Reykjavik i 874, var Kopavogur muligvis en del af hans boplads. I gamle dage var Kopavogur et af de vigtigste tingsteder i Island.
1622 blev dokumentet som garanterede Danmarks overhøjhed over Island underskrevet i Kopavogur.
I 1703 var der seks gårde i Kopavogur med 45 indbyggere. Fra ca. 1930 blev området brugt til feriehuse. Før 1935 var der i området kun de tre gårde Kopavogur, Digranes og Fifuhammur med ca. 25 indbyggere. Flugten fra de afsidesliggende regioner førte til en enorm befolkningstilvækst i og omkring Kópavogur.

Kultur 
Byen råder over mange forskellige kulturtilbud som f.eks en stor kunstsamling i museet Gerðarsafn, med overvejende værker af den islandske kunstner og billedhugger Gerður Helgadóttir. Interessant er også det Naturhistoriske Museum (Náttúrufræðistofa Kópavogs) med udstillinger af Islands zoologi og geologi.

Borgmestre 
1955-1957 Finnbogi Rútur Valdimarsson
1957-1962 Hulda Dóra Jakobsdóttir
1962-1970 Hjálmar Ólafsson
1970-1980 Björgvin Sæmundsson (døde på posten)
1980-1982 Bjarni Þór Jónsson
1982-1990 Kristján Helgi Guðmundsson
1990-2004 Sigurður Geirdal (døde på posten)
2004-2005 Hansína Á. Björgvinsdóttir
2005-2009 Gunnar Ingi Birgisson
2009-2010 Gunnsteinn Sigurðsson
2010-2012 Guðrún Pálsdóttir
2012-2022 Ármann Kr. Ólafsson
2022-     Ásdís Kristjánsdóttir

Personligheder 
 Alda Björk Ólafsdóttir, (* 1966), Sangerinde
 Emilíana Torrini (Emilíana Torrini Davíðsdóttir; * 1977), Sangerinde
Asta Björk Ivarsdottir, (1998), Danser

Venskabsbyer 
  Tasiilaq, Grønland
  Klaksvík, Færøerne
  Mariehamn, Ålandsøerne
  Norrköping, Sverige
  Odense, Danmark
  Tampere, Finland
  Bergen, Norge

Eksterne henvisninger 

Byer på Island
Kristrup Boldklub

Kristrup Boldklub (KB 1908) er en dansk fodboldklub, som blev stiftet den 28. marts 1908. Klubbens første formand var Niels Jensen, som var en af medstifterne. Klubben blev medlem af Jydsk Boldspil-Union i 1922.

Ekstern henvisning 
 Kristrup Boldklubs hjemmeside 

Fodboldklubber under DBU Jylland
Sport i Randers
Idrætsforeninger i Danmark
Kernevælger

En kernevælger er en vælger, som stemmer på det samme parti ved hvert valg, modsat marginalvælgeren, som tager stilling fra valg til valg.

Historie
Historisk har kernevælgeren været den typiske vælger, idet de 'gamle' partier Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti og Venstre appellerede til hver sin specifikke gruppe af vælgerkorpset, hhv. arbejderklassen, de intellektuelle og husmændene, de selvstændige erhvervsdrivende og bønderne. I takt med  informationssamfundets fremkomst i sidste halvdel af det 20. århundrede blev flere og flere vælgere marginalvælgere. En tendens, der meget tydeligt blev illustreret ved jordskredsvalget i 1973, hvor en fjerdedel af vælgerne stemte på et parti, der ikke tidligere var repræsenteret i Folketinget.

Politiske valg
Serie 1 (DBU Sjælland)

Serie 1 (DBU Sjælland) er den sjettebedste fodboldrække (en blandt flere) i dansk fodbold.

Det er derimod den næstbedste fodboldrække for herrer administreret af lokalunionen DBU Sjælland. Serien består af i alt 28 hold, opdelt i 2 puljer med hver 14 hold, som spiller 26 kampe ude og hjemme. Fodboldrækkens turnering følger Superligaen med start i efteråret og afslutning i foråret. De bedstplacerede hold rykker op i Sjællandsserien.

Fodboldligaer
Fodboldturneringer i Danmark
Kværndrup

Kværndrup er en stationsby på det centrale Fyn med , beliggende i Kværndrup Sogn. Mens andet led af navnet er en afledning af torp, stammer det første led fra det olddanske kwærn og betyder "mølle". Byen ligger i Faaborg-Midtfyn Kommune og tilhører Region Syddanmark. 

Ca. midt i byen på en høj banke ligger Kværndrup Kirke som er en romansk kirke med gotiske udbygninger i det 15. og 16. århundrede med korsbygning, tårn og våbenhus. Kirken var før i tiden slotskirke for godset Egeskov der ligger to kilometer vest for selve byen.

Netop slottet Egeskov er uden sammenligning Kværndrups største kultur- og turistattraktion. Det regnes for et af de bedst bevarede slotte fra renæssancen med såvel voldgrav som renæssance- og barokhave hvoraf dele af haven kan føres helt tilbage til 1600-tallet. Slottet stod efter 30 år færdigt i år 1554, opført af en rigsmarsk ved navn Frands Brockenhuus som lod det bygge på egepæle nedrammet i søen. Det gør Egeskov til en enestående vandborg i Danmark. I forbindelse med slottet finder man bindingsværksbygninger med veteranbilmuseum, motorcykelmuseum samt et falckbilmuseum, ligesom der findes en legehave mellem havens gamle egetræer.

Fra Kværndrup er der 9 kilometer til Ringe, 15 til Svendborg, 23 til Faaborg og 25 til Nyborg. Fra Kværndrup Station kører der tog til Odense og Svendborg.

Historie 
Omkring 1870 omtales byen således: "Kverndrup ved den ovennævnte Korsvei [mellem hovedvejen Nyborg-Bøjden og Svendborg-Odense-vejen], med Kirke, Præstegaard, Skole, Kro, Veirmølle, Postexpedition og Telegraphstation".

Omkring 1900 omtales byen således: "Kværndrup.., ved Landevejenes Krydsning, med Kirke, Præstegd., Skole, Krags Hospital (opr. 1770 af Sophie Juel til Egeskov, Enke efter Niels Krag, med et Hus, istandsat 1868—69, til 8 fattige og en Kapital paa 8000 Kr.), Forsamlingshus (opf. 1892), Kro, Andelsmejeri, Mølle, flere handlende og Haandværkere, Jærnbane-, Telegraf- og Telefonstation, Postekspedition; Valgsted for Amtets 2. Folketingskr."

Egeskov Marked 
Lidt uden for Kværndrup på nogle marker finder Egeskov Marked fra 2018 sted hvert år i weekenden (fredag - søndag) før den tredje onsdag i september (før 2018 blev det holdt tredje onsdag i september). Man har kunnet datere dette kreatur- og hestemarked helt tilbage til år 1393, og siden er det gennem århundreder vokset støt, så det i moderne tid tæller 40 tdr. land med 500 kræmmere og ligeså mange frivillige hjælpere. Helt op til 90.000 besøgende har der været på en enkelt sæson. Foruden salgsboder, tivoli og gøgl er markedet også mødested for vagabonder, der på festlig vis kårer "Årets Stodderkonge". Egeskov Marked er en stor folkefest på denne del af Fyn.

Ekstern henvisning 
 Kværndrup Sogns lokalråds hjemmeside 
 Kværndrup Bys lokale hjemmeside

Kilder 

Byer i Faaborg-Midtfyn Kommune
Ida Elisabeth Hammerich

Ida Elisabeth Hammerich f. Roos (7. maj 1930 – 24. marts 2007) var en dansk oversætter, der især er kendt for sine oversættelser af Radiserne, hvormed hun introducerede udtryk som "Jeg græmmes".

Ida Elisabeth Hammerich oversatte tidligt flere bøger fra især engelsk og svensk, men det blev Radiserne, der gjorde hende kendt. Hendes tidligere mand, Paul Hammerich, der var redaktør på Politiken, bad hende i 1959 om at lave danske tekster til Schultz' striber. Dette medførte også, at hun måtte finde på danske navne til nogle af figurerne, som Søren Brun, Trine, Nuser og Rumle. Sidstnævnte navn er blevet hængende ved hendes søn, Jens Peter, der nu primært kendes som Rumle Hammerich.
Figuren Rumle i tegneserien er faktisk opkaldt efter mennesket Rumle og ikke omvendt.

Eksterne henvisninger 

Oversættere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Ida Elisabeth
Olgerdiget

Olgerdiget eller Olmersdiget er et over 12 km langt voldanlæg fra ca. 200-300 e.Kr ved Tinglev i Sønderjylland. Volden kan tolkes som en grænsevold mellem anglere og jyder og er bygget med front mod nord. Formålet var måske også at beskytte anglerne mod Over Jerstal-Kredsens autonome småstammer, som efterhånden indgik i den jyske sydgruppe. Diget forløber over to hovedstrækninger nord og syd for Tinglev Mose. Den nordlige del starter ved Tinglev Mose og kan følges op til Urnehoved. 

Olgerdigets centrale del har bestået af en vold og en grav samt op til tre palisaderækker. Grøfterne og palisaderne har haft flere gennemgange. 

Det formodes, at Olgerdiget er opført med forbillede i den romerske grænseforstærkning Limes. Der er i volden fundet trærester, som er dateret til mellem år 219 og år 278 e.Kr.

Se også 
 Dannevirke ved Slien
 Hærvejen

Eksterne henvisninger 

 Glim fra Oldtidsdage: Vold og værn i ældre jernalder - Olgerdiget ved Tinglev
 Kulturarvsstyrelsen: 1001 fortællinger om Danmark
Grænseforeningen : Olgerdiget

Fæstningsanlæg i Danmark
Sønderjyllands historie
Skandinavisk jernalder
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Aabenraa Kommune
Polymerase

En polymerase er et enzym (protein), der er i stand til at danne af en kæde (polymer) af molekyler, også kaldet monomerer. Polymeraser findes naturligt i alle levende celler, idet de er altafgørende for kopiering af cellens DNA under celledelingen. Denne type polymerase kaldes DNA polymeraser, men der findes også RNA polymeraser, der er i stand til at kopiere dobbeltstrenget DNA til enkeltstrenget RNA, der igen bruges ved produktion af proteiner.

Visse virus indeholder en speciel type polymerase, kaldet revers transkriptase, der kan omdanne RNA til DNA. Dette gør virus i stand til at omdanne sin egen RNA til DNA og indkorporere denne i cellens DNA. Denne type vira kaldes retrovirus, og gruppen tæller bl.a. HIV virus, der leder til sygdommen AIDS hos mennesker.

Enzymer