kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Claus Borre

Claus Borre f. Borre Clausen (født 28. oktober 1944 i København) er en dansk sportsjournalist. Borre var i perioden 1977-2005 ansat på DR Sporten som redaktionschef, reporter, kommentator og studievært. Han er en af Danmarks mest kendte sportsværter.

Karriere 
Han fik sin journalistiske uddannelse som elev fra Helsingør Dagblad, hvor han startede i 1964. I 1967 var han uddannet journalist. Han blev i 1967 ansat ved Ritzaus Bureau. Han var dog kun ansat ved Ritzaus Bureau i et år, da han blev ansat ved Berlingske Tidendes sportsredaktion i 1968. Her arbejdede han i ni år, inden han i 1977 blev ansat ved DR.

I 2005 besluttede Borre sig for at søge nye udfordringer, så i december ansattes han som ny direktør for 2. divisionsklubben i fodbold B.93, der på daværende tidspunkt var bundhold i 2. division Øst. Han var med til sikre klubbens fortsatte divisionsstatus og forlod derpå posten i 2007.

I 2005 overvejede Borre også at gå ind i politik og stille op for Venstre ved Kommunalvalget, men droppede dog senere de planer.

I dag arbejder Claus Borre bl.a. som kommentator for TV 2 Sport/Viasat og har selvstændigt firma, hvor han tilbyder værtstræning mv.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Sportsjournalister fra Danmark
Tv-værter fra Danmark
Fodboldledere fra Danmark
Ansatte i DR
Redaktører fra Danmark
Stanislav Poniatovski af Polen

Stanislaus Augustus (født Stanisław Antoni Poniatowski; 17. januar 1732 i Wołczyn, Polen, død 12. februar 1798 i St. Petersborg, Rusland).

Han var den sidste konge af den uafhængige polsk-litauiske realunion fra 7. september 1764 til 25. november 1795.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Eksterne henvisninger 

 Stanislaus II August Poniatowski 

Konger af Polen
Storfyrster fra Litauen
Monarker der har abdiceret
Katolske monarker
August 3. af Polen

August 3. af Polen (, , ; 17. oktober 1696 – 5. oktober 1763) var kurfyrste af Sachsen fra 1733 til 1763 (under navnet Frederik August 2. ()) og konge i den polsk-litauiske realunion fra 1734 til 1763.

Biografi 
Frederik August blev født i Dresden i 1696 som søn af kurfyrst Frederik August 1. af Sachsen (den senere August den Stærke af Polen) og blev opdraget til at blive konge. I 1712 konverterede han til katolicismen 

Efter faderens død blev han indsat som kurfyrste i Sachsen, og ved afslutningen af den Polske Arvefølgekrig valgt til konge af Polen, med støtte af russiske og østrigske tropper.

Han opnåede aldrig nogen særlig magt i Polen, hvor russerne kom til at dominere, mens han i Sachsen overlod det meste af den reelle magt til sin førstminister grev Brühl. Hans regering betød en kraftig svækkelse af Sachsens magt, ikke mindst gennem indblandingen i den Østrigske Arvefølgekrig og den Preussiske Syvårskrig. Med hans død ophørte den polsk-sachsiske union.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Eksterne henvisninger 

Konger af Polen
Storfyrster fra Litauen
Kurfyrster af Sachsen
Albertinske linje af Huset Wettin
Personer fra Dresden
Elefantriddere
Dijkstras vigesporsalgoritme

Dijkstras vigesporsalgoritme bruges til at omskrive et udtryk i almindelig infixnotation til postfixnotation. Algoritmen bruger en stak til omskrivningen. Stakken bruges som et vigespor for operatorerne i udtrykket. Tallene i udtrykket står i samme rækkefølge som i infixnotation, men operatorerne får nye placeringer.

Algoritmen 
Udtrykket pakkes ind i start- og sluttegn som f.eks. '='
Alle tal kører forbi vigesporet efterhånden som omskrivningen når frem til dem
Det første = køres ud på vigesporet
Herefter er der følgende muligheder
Det aktuelle symbol køres ud på vigesporet
Det nærmeste symbol køres tilbage fra vigesporet
Det aktuelle symbol og symbolet på vigesporet ophæver hinanden, og begge fjernes
Stop udtrykket er omskrevet
Stop der var fejl i det oprindelige udtryk

Hvad, der skal ske fremgår af dette skema:

Skemaet skal både bruges når der er et nyt symbol i udtrykket og når der er tilføjet eller fjernet et symbol på vigesporet.

Eksempel 
Omskrivning af udtrykket = 2 + 3 * 4 = sker på denne måde:

Det første = kommer på vigesporet. Udtryk: 2 + 3 * 4 = Vigespor: = Postfix:
Tallet flyttes over. Udtryk: + 3 * 4 = Vigespor: = Postfix: 2
+ kommer på vigesporet. Udtryk: 3 * 4 = Vigespor: = + Postfix: 2
Tallet flyttes over. Udtryk: * 4 = Vigespor: = + Postfix: 2 3
 * kommer på vigesporet. Udtryk: 4 = Vigespor: = + * Postfix: 2 3
Tallet flyttes over. Udtryk = Vigespor: = + * Postfix: 2 3 4
 * hentes fra vigesporet. Udtryk: = Vigespor: = + Postfix: 2 3 4 *
 + hentes fra vigesporet. Udtryk: = Vigespor: = Postfix: 2 3 4 * +
 = fjernes fra vigesporet, og udtrykket er omsat.

Datalogi
Oldtidskundskab

Oldtidskundskab er et fag i det almene gymnasium samt et studium på Syddansk Universitet, Aarhus Universitet og Københavns Universitet. 

Faget beskæftiger sig med den græske og romerske oldtid, hvor den altovervejende hovedvægt lægges på den græske bronzealder. Desuden perspektiveres antikkens temaer og problemstillinger til senere historiske perioder for at understrege antikkens betydning for den europæiske kultur. Fagets indhold består først og fremmest af græske tekster i oversættelse – både poesi, fx Homer, Hesiod og græsk drama, og prosa, fx Platon, Aristoteles og Herodot. Desuden af studier af græske materielle levn – vaser, statuer og templer.

Oldtidskundskab (populært kaldet old) blev indført ved gymnasiereformen i 1871 som fag på den nye matematisk-naturfaglige linje. Gymnasiet havde hidtil lagt hovedvægten på oldgræsk og latin. Latin blev matematikerne ved med at have indtil gymnasiereformen i 1903, men i 1871 skulle de ikke længere have græsk, og oldtidskundskab blev løsningen og har været fag i gymnasieskolen lige siden, undtagen på klassisk-sproglig linje, hvor stoffet formidles gennem latin- og græskundervisningen.

»De klassiske fag blev med Skoleloven af 1903 drastisk beskåret; til gengæld indførtes oldtidskundskab som obligatorisk fag med særlig vægt på læsning af græsk litteratur i oversættelse«. I mange år blev oldtidskundskab varetaget af klassiske filologer og historikere, indtil der kom en selvstændig universitetsuddannelse i faget.

I nyere tid er faget beskrevet som en tidlig forløber for tværfagligheden i gymnasiet, fordi oldtidskundskab netop skildrer en hel kulturs opkomst og blomstring og påviser udviklingsparallellerne og den gensidige påvirkning mellem litteratur, historie, drama, skulptur og maleri. Og på en måde, der virker naturlig – og fordi det er let for eleverne selv at skabe verbale og kunstneriske manifestationer på linje med de tidlige græske, så eleverne selv kan opleve udgangspunktet for den græske kulturs videreudvikling.

Se også 
 Forhistorisk tid

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Undervisningsvejledning
 Læreplan

Videregående uddannelser i Danmark
Gymnasiefag
Antikken
Phobos (måne)

Phobos er en af planeten Mars' to måner.
 
Phobos er 26,8 km på den længste led, og dermed den største af de to måner. Den er også et af de objekter i Solsystemet, som reflekterer mindst lys. Månen blev opdaget d. 18. august 1877 af Asaph Hall.
I 1988 opsendte Sovjetunionen to Fobos-rumsonder – Fobos 1 hørte jordkontrollen aldrig mere fra, Fobos 2 sendte nogle få billeder før den også svigtede. Men der er nu planlagt en Fobos-Grunt mission til Phobos, der skal hente materiale tilbage til Jorden.
Phobos er ret tæt på Mars, og månen er faktisk dødsdømt, for hvert år kommer månen nemlig lidt tættere på Mars overflade, så den vil om ca. 50 millioner år enten falde ned eller gå i småstykker.
Phobos er den måne i Solsystemet som ligger tættest på dens ”moder-planet”, den ligger kun 6.000 km over marsoverfladen, så den er så nær overfladen, at den ikke kan ses over horisonten alle steder på Mars. 
Phobos står op i vest, og bevæger sig hurtigt over himlen, for så at gå ned i øst – normalt gør den det to gange om dagen.

Se også 
Mars' måner

Eksterne links 

Mars' måner
Fredsaftalen i Stralsund

Fredsaftalen i Stralsund blev indgået 24. maj 1370 i Stralsund. Det var en militær våbenstilstand mellem Hansestæderne og Danmark, forhandlet mellem stæderne og Henning Podebusk på vegne af kong Valdemar Atterdag. 

Aftalen gav Hansestæderne slottene i Helsingborg, Malmø, Skanør og Falsterbo i besiddelse i 16 år, kontrol over Skånemarkedet samt ret til indsigelse ved tronskifte.

Danmark i middelalderen
Danske fredsaftaler
Hanse
Begivenheder i 1370
Deimos (måne)

Deimos er en måne i kredsløb om planeten Mars. Deimos er Mars' yderste måne. Den var længe den næstmindste måne man kendte til, i vores solsystem, men i dag er der fundet masser af små måner om gasplaneter. Ligesom Phobos har Deimos en del kratere, de fleste er dog mindre end 2,5 km i diameter, men den mangler de samme striber, som der er på Phobos. Normalt vil der efter et nedslag blive slynget materiale ud fra overfladen, og det vil så lave et krater. På Deimos foregår det dog ikke sådan. Tyngdekraften på månen er for lille til at trække ting og dele af planeten tilbage til overfladen, og derfor kommer der ikke et rigtigt krater. Deimos er en mørk måne, der består af samme materiale som en asteroide.

Etymologi 
Navnet Deimos kommer fra den græske mytologi, nemlig af den græske gud Deimos, der var tvillingebror til Phobos, søn af Ares (Mars) og Afrodite (Venus) og personificerede frygt og terror.

Noter

Se også 
 Mars' måner

Eksterne henvisninger 

Mars' måner
Excentricitet (matematik)

Excentricitet, betegnet med e eller , er i matematikken et tal som karakteriserer alle keglesnit. Det kan betragtes som et mål for hvor meget keglesnittet afviger fra en cirkel.

Det gælder at:,
 Excentriciteten af en cirkel er 0.
 Excentriciteten af en ellipse som ikke er en cirkel, er større end 0 og mindre end 1.
 Excentriciteten af en parabel er 1.
 Excentriciteten af en hyperbel er større end 1.

Det gælder også at to keglesnit har samme geometriske form hvis og kun hvis de har samme excentricitet.

Ellipser 

For en ellipse gælder at excentriciteten er forholdet mellem afstanden mellem brændpunkterne og længden af storaksen, og udtrykker hvor "langstrakt" ellipsen er: En ellipse med excentriciteten 0 er en perfekt cirkel, ellipser med meget lille excentricitet kan være svære at skelne fra cirkler med det blotte øje, og en høj excentricitet tæt på 1 svarer til en meget lang og smal ellipse.

Formler 

Excentricitet kan beregnes ud fra keglesnittenes ligninger med følgende formler:

hvor det for ellipser og hyperbeler gælder at a udgør halvdelen af storakselens længde og b udgør halvdelen af lilleakselens længde.

Analytisk geometri
Keglesnit
Rumalderen

Rumalderen er en tidsperiode, hvor mennesket har aktivitet i rummet, rumkapløbet, rumforskning og rumteknologi. Perioden angives normalt til at begynde da russerne opsendte rumsonden Sputnik i oktober 1957.

Rumfart
Det 20. århundrede
Omløbstid

I astronomisk terminologi er omløbstid den tid det tager et himmellegeme (typisk en planet eller måne) eller et rumfartøj at kredse én gang omkring det legeme det er i kredsløb om.

Der findes forskellige typer omløbstid afhængig af, hviket referencepunkt, man benytter: Tropisk (jævndøgnpunkter), siderisk (fiksstjernerne), anomalistisk (perihelion) og ekliptisk (knuder) omløbstid. Af de seks baneparametre der índgår i beskrivelsen af en omløbsbane, kan den sideriske omløbstid T bruges til at fastlægge størrelsen af omløbsbanen.

Se jorden for et eksempel på de forskellige omløbstider for det samme himmellegeme.

Baneparametre
Tidsbestemmelse
Will James

Will James var bassist i Papa Roach fra 1993 til 1996, da han blev erstattet af Tobin Esperance. Will blev tvunget ud af bandet fordi han hver sommer var forpligtet til at deltage i aktiviteter med andre kristne, og det forhindrede bandet i at spille og øve.

Ekstern henvisning 
 Bandets hjemmeside

Tjek fødsels- og dødsår
Bassister fra USA

en:Will James
Bend

Bend er en teknik man typisk benytter på en guitar. Teknikken bruges i høj grad af såkaldte af lead guitarister.

Teknikken er i sig selv ret simpel, men kræver en del øvelse. Når man har slået en streng an, holder man pegefingeren på strengen og bøjer strengen op eller ned til den næste halve eller hele tone. Dette kaldes for bend eller på dansk bøj. De tre nederste strenge bøjes opad, mens de tre øverste bøjes nedad.

Hvis man foretager et bend der går hurtigt op og ned, fremkommer en vibrerende lyd.

Blandt de guitarister der er særligt berømte for deres bends er: David Gilmour, B. B. King og Jimi Hendrix.

Guitar

r
Nylon

Nylon er et syntetisk polymer, der er sammensat af mange enheder af en diamin og en dicarboxylsyre ved hjælp af amidbindinger. Derfor kaldes stoffet ofte polyamid. Alt efter hvilke monomerer der polymeriseres opnås forskellige egenskaber af stoffet. Det var den første syntetiske fiber, som blev fremstillet udelukkende på basis af uorganiske råstoffer: kul, vand og luft.

Nylon blev første gang fremstillet i 1935, men det var i 1939 det amerikanske firma DuPont som de første påbegyndte industriel produktion af stoffet. Det var særlig aktuelt til damestrømper og erstattede silke i fremstillingen af faldskærme. I Tyskland fandt industrikoncernen Bayer frem til et lignende stof, der blev markedsført som Perlon. I DDR fik stoffet navnet Dederon, opkaldt efter DDR selv med endelsen -on.

Fordelene ved nylon/polyamid er, at det har en god slidstyrke, er elastisk og krølmodstandsdygtigt, har stor trækstyrke, er termoplastisk, optager mere fugt end andre syntetiske fibre og let kan blandes med andre fibertyper. Det krymper ikke væsentligt, og har desuden en god genrejsningsevne i gulvtæpper. Ulemperne er, at polyamid let optager snavs, bliver statisk elektrisk, har en dårlig isoleringsevne og ligner plastic. Nedbrydes hurtigt i sollys, hvis den ikke tilsættes lysstabilisatorer.

Som materiale direkte på kroppen er nylon mindre behageligt, med mindre det spindes som en mikrofiber. Polyamid er mest velegnet til blandingsprodukter. Nylon bruges blandt andet til:

 strenge til guitarer
 Reb
 Garn til ruser og andre net/garn anvendt indenfor fiskeri
 Regntøj
 Sikkerhedsseler

Maskindele 
Maskindele af nylon kan fremstilles ved sprøjtestøbning. Tandhjul, afstandsbøsninger, skruer og forskellige dele til fastgørelse fremstilles ofte af nylon. Nylon kan indgå i kompositmaterialer. Anvendt til maskindele uden alt for høj belastning, er nylon meget holdbart, og det "arbejder" godt sammen med maskindele af messing. Blandt nylons mere kedelige egenskaber er dets letsmeltelighed og store brændbarhed. Nylon var, sammen med en atmosfære af ren ilt, medvirkende til den katastrofale brand på Apollo 1 i 1967.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Kunstfibre
Organisk kemi
Tekstilfibre
DuPont
Polymerer
Vinkelhastighed

Vinkelhastighed (også radianhastighed, vinkelfrekvens eller radianfrekvens) er for et legeme som roterer om en akse den vinkel, som legemet drejer sig i en tidsenhed. I matematiske og fysiske formler betegnes en vinkelhastighed typisk med det græske bogstav  (lille omega).

Måleenheden for vinkelhastighed er normalt radianer pr. sekund der også kort kan opfattes blot som reciprokke sekunder (), men i princippet kunne man også bruge grader pr. sekund. Da der går  radianer på en hel omgang, er sammenhængen mellem vinkelhastighed og omdrejningsfrekvens

Vinkelhastighed benyttes som mål for hvor hurtigt en genstand drejer rundt. Det kunne være hvor hurtigt et hjul på en cykel eller bil drejer rundt. Jo hurtigere omdrejningen er, jo større er vinkelhastigheden. Hvis omdrejnings hastigheden fordobles, så fordobles vinkelhastigheden tilsvarende.

Sekundviseren på et analogt ur bruger 60 sekunder på at dreje en omgang. Vinkelhastigheden ω for sekundviseren er så  omkredsen af uret 2π divideret med  60 sekunder = 0.1047 radianer pr. sekund. Minutviseren bevæger sig med ca. 0.00175 radianer pr. sekund. 

Vinkelhastighed kaldes indimellem lidt forvirrende vinkelfrekvens.

Vinkelhastighed (vinkelfrekvens) kan også bruges om andre regelmæssige, periodiske fænomener end rotation, for eksempel harmoniske svingninger. I det matematiske udtryk
 
kan koefficienten  kaldes en vinkelhastighed (fordi argumentet til cosinus, , er en vinkel).

I tre dimensioner angives vinkelhastigheden ofte som en vektor hvis størrelse er den vinkel legemet drejer sig i en tidsenhed og hvis retning angiver rotationsaksens retning i rummet. Vektorformen af vinkelhastigheden noteres  eller .

Vinkelhastighed anvendes ved tidslige periodiske signaler. For stedslige periodiske signaler er det tilsvarende begreb bølgetallet.

Se også 
 Tangentialhastighed
 Vinkeldiameter

Klassisk mekanik
Matematik
Signalbehandling
Fysisk størrelse
Hastighed
Rotation
Kegle

Kegle har flere betydninger:

 Kegle (geometri) – en geometrisk figur;
 Keglestub – en geometrisk figur, hvor toppen af keglen mangler;
 Kegle (jonglering) – et jongleringsredskab;
 Trafikkegle – en rød kegle brugt til afmærkning;
 Kegle (single) – Singleplade af Sys Bjerre
Sport og spil

 Bowlingkegle – en hvid kegle, der bruges i forbindelse med bowling.
 Keglespil – Lignende bowling, dog en smallere bane som er lettere rund 

 Kegle (billard) – kegler som bruges i billard.
Sommerfugleblomst

Slægten Gillenia er udbredt i Nordamerika. Det er buskagtige stauder med let og opret vækst. Her nævnes kun den ene art, som dyrkes i Danmark.

 Gillenia trifoliata

Note 

Rosen-familien
Fjerbusk

Slægten Fjerbusk (Aruncus) består af et par arter, som er udbredt Nordamerika, Sibirien, Østasien, Centralsien, Himalaya, Kaukasus og Øst- , Syd- og Centraleuropa. Det er særbo stauder, der ofte er forvedede nederst på stænglerne. Rodstokken er meget massiv og træagtig. Stænglerne er oprette med spredtstillede, uligefinnede blade, der har småblade med dobbelt savtakket rand. Blomsterne er samlet i en aksagtig klase med mange, små enkeltblomster, som er 5-tallige med hvide kronblade. Frugterne er kapsler med hver to frø.

Her beskrives kun den ene art, som dyrkes i Danmark.

 Almindelig fjerbusk (Aruncus dioicus)

 Aruncus aethusifolius

Rosen-familien
Periapsis

Når et himmellegeme (eller et rumfartøj) kredser i en lukket bane om et andet himmellegeme, vil afstanden mellem de to i praksis altid variere mere eller mindre fra sted til sted langs banen: Periapsis er det sted i banen, hvor afstanden er mindst. Modsætningen hertil er apoapsis; det sted i banen hvor afstanden er størst.

Periapsis er en generel betegnelse; for legemer i kredsløb omkring Solen bruger man gerne udtrykket perihel, og for kredsløb omkring Jorden har man tilsvarende begrebet perigæum.

Himmelmekanik
Topologiske begreber i astronomi
Actionspil

Actionspil er computerspil hvor det for det meste gælder om at dræbe, eller på andre måde ødelægge for at nå dit mål. Nogle populære spil i denne kategori omfatter Counter-Strike, Quake, Unreal Tournament og Battlefield.

Disse spil spilles tit online sammen med andre spillere, tit for at samarbejde om at vinde over det andet hold ved at opnå et mål, så som at sprænge en dæmning, redde fanger eller invadere en by.

Computerspilsgenrer
Seriejournalen

Seriejournalen er et dansk tidsskrift om tegneserier, startet i september 1990 af tegneserieskaberen Frank Madsen og Paw Mathiasen som en fusion af disses to tidsskrifter, Serieskaberen og Fat Comic. Tidsskriftet udkom kvartalsvis, og der udkom i alt 22 numre, inden udgivelsen blev indstillet p.gr.a. mangel på frivillig arbejdskraft. Efter et par års pause oprettedes et nyt tidsskrift, Strip!, hvor mange af de redaktionelle kræfter fra Seriejournalen indgik.

Seriejournalen nåede i 1994 et oplag på 1.200 eksemplarer, heraf de 500 kioskdistribueret, resten solgt i tegneseriebutikker og i abonnement. I den periode nåede sidetallet over 100 sider pr. nummer. Indholdet var nyheder, anmeldelser, kommende udgivelser, artikler, interviews og debat.

Seriejournalen.dk 
I november 1995 blev Seriejournalens første hjemmeside etableret på internettet, og da den trykte version af tidsskriftet få måneder efter ophørte med at udkomme, blev net-udgaven i stedet udvidet. Seriejournalen.dk blev styret af redaktør Frank Madsen, og udviklede sig til at være Danmarks største tegneserieportal, med over 1000 besøgende pr. dag iflg. Statcounter. Indholdet leverdes foruden af redaktøren også af en række fast tilknyttede personer rundt om i det danske tegneseriemiljø, og desuden havde alle og enhver mulighed for at få en tegneserie-relateret artikel bragt på hjemmesiden.

En række klummer blev oprettet målrettet bestemte genrer og interesser indenfor tegneserier: Manga, Superhelte, Disney, SamlerSpalten, Film/dvd/tv, Graphic novels, Dansk undergrund, Tips til tegnere og Bertis Blog for supersamlere. Disse klummer redigeres af redaktører med specialviden indenfor området.

Hjemmesiden etablerede i 2002 et debatforum, der siden har været meget aktivt.

I 2011 overdrog Frank Madsen Seriejournalen.dk til nye kræfter. I dag indgår artikeldatabasen og debatforummet i Serieland.dk

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Seriejournalen

Tegneserier fra Danmark
Tidsskrifter fra Danmark
Filnavn

Et filnavn er navnet på en datafil. Nogle styresystemer sætter meget snævre grænser for hvad et gyldigt filnavn er. 

Eksempelvis kan DOS kun håndtere filnavne med op til 8 tegn i selve navnet og 3 tegn i en endelse skilt fra med et punktum. Endelsen bruges til at fortælle styresystemet, hvad filen kan bruges til. På den anden side kan UNIX håndtere lange filnavne, og selvom en del programmer forudsætter, at filer har navne, der ender på en bestemt måde, stiller styresystemet ikke den slags krav.

Filformater
Shellhuset

Shellhuset er en bygning i karréen Kampmannsgade/Vester Farimagsgade/Dahlerupsgade/Nyropsgade i København. Den oprindelige bygning var tegnet af Gerhard Rønne i 1932 som hovedkvarter for Shell i Danmark. Under 2. verdenskrig (1944) blev bygningen konfiskeret og brugt som hovedkvarter af Gestapo i Danmark.

I Shellhuset befandt sig i 1945 dokumenter og oplysninger om den københavnske modstandsbevægelse, der kunne afsløre den. Tyskerne var klar over, at et luftangreb på Shellhuset var muligt, og for at forhindre det, placerede Gestapo arrestanter fra modstandsbevægelsen på de øverste etager, mens de ventede på at blive afhørt, sendt til koncentrationslejre eller henrettet.

Den 21. marts 1945 gennemførte Royal Air Force et angreb, der skulle ødelægge bygningen. Angrebet lykkedes, men nogle af modstandsfolkene i bygningen døde under angrebet, mens en del også lykkes med at slippe væk. Et af de angribende fly styrtede ved Den Franske Skole, og røgen herfra skabte forvirring, så piloterne på nogle af de næste fly troede, at det var denne bygning, som de skulle angribe.

Efter bombningen af Shellhuset blev den erstattet af den nuværende bygning, der er opført for Dansk Shell 1950-51 efter tegninger af Vilhelm Lauritzen. Ejendommen ejes i dag af ATP Ejendomme. Dansk Shell fraflyttede efter 50 års brug af bygningen i 2001, hvorefter bl.a. Poul Schmith/Kammeradvokaten flyttede ind.

Eksterne henvisninger 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Københavns Kommune
Forsvundne bygninger, konstruktioner og anlæg i København
Lokaliteter i Danmark i 2. verdenskrig
Vesterbro
Skanderborg Amt

Skanderborg Amt var et amt fra 1824 til 1867 og fra 1942 til Kommunalreformen i 1970.

Skanderborg Amt bestod af seks herreder:
 Gjern Herred
 Hjelmslev Herred
 Nim Herred
 Tyrsting Herred
 Voer Herred
 Vrads Herred
I amtet ligger købstæderne Horsens, Skanderborg og Silkeborg. Trods Skanderborg var den mindste af købstæderne, var byen amtssæde.

Historie 
Det blev ved resolution af 4 maj 1824 udskilt af Aarhus Amt. De to blev sammenlagt igen ved resolution af 27 juli 1867. Skanderborg Amt blev igen oprettet fra 1 april 1942.

I det danske nummerpladesystem havde Skanderborg Amt bogstavet R fra 1952 til 1958, og da systemet i dette år blev omlagt, fik Horsens RA og RB, Silkeborg RJ og Skanderborg RR.

Efter Kommunalreformen i 1970 blev Skanderborg Amt delt mellem Vejle Amt og Århus Amt.

Den sydlige del af Skanderborg Amt gik til disse fem kommuner i Vejle Amt:
 Brædstrup
 Gedved
 Horsens
 Nørre-Snede
 Tørring-Uldum

Den nordlige del gik til disse syv kommuner i Århus Amt:
 Gjern
 Hammel
 Hørning
 Ry
 Silkeborg
 Skanderborg
 Them

Amtmænd 
 1848 – 1848: Torkild Christian Dahl

Se også 
 Kirker i Skanderborg Amt

Noter 

Danmarks amter (1793-1970)