kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jens Peter Jensen

Jens Peter Jensen (født 25. februar 1922 i Barløse ved Assens, død 4. februar 1993 i Odense) var en dansk journalist, chefredaktør og folketingsmedlem, valgt for Venstre. Han var far til en anden Venstrepolitiker, tidligere udenrigsminister Uffe Ellemann-Jensen.

Som ung arbejdede Jens Peter Jensen i landbruget, bl.a. hos den radikale politiker Karl Skytte. Senere kom han til De samvirkende danske Husmandsforeninger som rejsesekretær, men blev grebet af journalistikken, da han i 1946 kom til Helsingør Dagblad. Senere blev han journalist ved Børsen og chefredaktør samme sted i 1961. I 1969 kom han til Fyns Tidende, hvor han var chefredaktør til avisens fusion med Fyens Stiftstidende ti år senere. Han fortsatte dog som politisk kommentator i avisen.

Oprindelig var J. P. Jensen tilhænger af Det Radikale Venstre, men han gik senere over til Venstre. Jensens  politiske karriere begyndte i 1964, hvor han blev valgt til Folketinget for Venstre i Ringstedkredsen. Senere var han opstillet i Odense. I alt var han medlem af tinget i over 20 år. Fra 1970 til 1978 var han viceamtsborgmester i Fyns Amt. Han var desuden medlem af Europarådet 1978-1980.
 
Jens Peter Jensen var gift med Edith Ellemann Jensen (1916-1995). Han er begravet på Assistens Kirkegård i Odense.

Se også 
Familien Ellemann

Kilder og eksterne henvisninger 
 

Journalister fra Danmark
Chefredaktører fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Personer fra Fyn
Viceamtsborgmestre fra Danmark
Jens Peter
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
DTU Diplom (Ingeniørhøjskolen i København)

DTU Diplom (tidligere Ingeniørhøjskolen i København) er en dansk uddannelsesinstutition under Danmarks Tekniske Universitet i Ballerup.

Siden 1. januar 2013 har IHK været under Danmarks Tekniske Universitet (DTU) og skiftede i den forbindelse navn til Center for Diplomingeniøruddannelse, i kort form DTU Diplom. Den geografiske lokation hedder nu DTU Ballerup Campus.

Ingeniørhøjskolen i København (i daglig tale IHK; eng.: Copenhagen University College of Engineering) var en uddannelsesinstitution der udbød en række diplomingeniøruddannelser samt Adgangskursus og videreuddannelse.
 
Før fusionen udbød IHK civilingeniøruddannelser gennem et samarbejde med Aalborg Universitet. Hvis man vil læse civilingeniør efter 1. januar 2013 kan man overbygge sin diplomuddannelse fra DTU Diplom med en kandidat fra DTU Lyngby Campus eller andre institutioner.

Ingeniørhøjskolen har siden 1995 ligget i Ballerup efter tidligere at have haft til huse på Nørrebro, Herlev, Valby, København K og Amager.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Ingeniørhøjskolen i København 
 IHKs Historie 
 IHKs Jubilæumsskrift 125 år 
 IHK's side om civilingeniøruddanelser fra 2013 

Danmarks Tekniske Universitet
Uddannelsesinstitutioner i København
Videregående uddannelser i Danmark
Ballerup
Etableret i 1881
Absolut gehør

Absolut gehør, også kaldet perfekt gehør, er en evne til at bestemme en tonehøjde (frekvens) eller gengive en bestemt tone, ofte kammertonen, uden hjælp fra en referencetone. Det er kun ganske få mennesker – omkring 1 ud af 10.000 – der har absolut gehør; gruppen af mennesker, der har 'almindeligt' gehør er markant større. Blandt autister forekommer evnen oftere; hos måske op mod hver tyvende autist.

Det er værd at bemærke, at absolut gehør også kan forekomme som en selvstændig evne, der kan være genetisk arvet, uden nødvendigvis at være forbundet med autisme.

I de senere år har absolut gehør været genstand for megen musikvidenskabelig forskning. Forskere har blandt andet påvist, at der er stor forskel på hvor lette toner er at genkende, ligesom toner fra de hvide klavertangenter er lettere at genkende end dem fra de sorte . Trods forskningen indenfor området, findes der stadig ingen forklaring på fænomenet. Dog viser studier af familier, herunder tvillinger, at absolut gehør synes at være arveligt betinget. Det er desuden påvist, at der er en sammenhæng mellem modersmål og absolut gehør; blandt mennesker, der taler mandarin er der markant flere, der har absolut gehør end blandt mennesker, der taler engelsk.

Eksterne henvisninger 
 Absolut gehørs-test

Referencer 

Musik
Theodor Schiøtz

Theodor Ludvig Schiøtz (4. september 1821 i Roskilde – 31. august 1900 i Odense) var en dansk brygger, farmaceut og grundlægger, der er bedst kendt for at have grundlagt Albani Bryggerierne.

Schiøtz blev cand.pharm. fra Københavns Universitet i 1844 og virkede efterfølgende som laborant i København og senere apoteker i Roskilde og Gram. Allerede i 1836 var han startet som discipel på apoteket i Frederikssund og kom i 1841 til Vajsenhus-apoteket i København. I 1849 gik han som frivillig med i Treårskrigen. 

Hjemvendt fra krigen underviste han i naturvidenskabelige fag, bl.a. zoologi og botanik, ved Rødding Højskole fra 1851 til 1856. Forinden, i 1846, var han blevet formand for Det naturhistoriske Selskab i København. Da selskabet blev opløst og genopstod som Den botaniske Forening fik Schiøtz arbejde med botaniske undersøgelser på Bornholm i 1849 og i Sønderjylland i 1858.
 
Botanikken blev imidlertid erstattet af bryggerfaget, og efter endt uddannelse på Gammel Carlsberg grundlagde han sammen med Edvard Ferdinand Esmann og Johan Frederik Rasmussen i 1859 Albani bajerske Ølbryggeri i Odense, der blev en af byens første industrivirksomheder. I 1866 blev bryggeriet til et aktieselskab, som Schiøtz var direktør for helt frem til 1889. En del af hans aflønning var en andel af bryggeriets overskud. Det var så stort, at Schiøtz i 1879 var Odenses største skatteborger med en indtægt på ca. 40.000 kr.

Han var som medlem af Odense Kommunes udvalg for byforskønnelse med til at udvikle beplantningerne i Fruens Bøge, og satte også sit præg på byens domkirke, da han sammen med en anden borger i 1885 finansierede flytningen af en stor altertavle, udført af Claus Berg, der den dag i dag hænger i Sct. Knuds Kirke.

Schiøtz er begravet på Assistens Kirkegård i Odense. Der er rejst en mindesten for ham på Lærkehøj i skoven tæt på Fruens Bøge Station.

Eksterne henvisninger

Kilder 

Erhvervsfolk fra Danmark
Bryggere fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Roskilde
Personer i Treårskrigen fra Danmark
Botanikere fra Danmark
Farmaceuter fra Danmark
Michiko Naruke

er en Japansk komponist af videospilmusik, kendt for hendes arbejde med Wild Arms-serien.

Karriere som komponist 
Michiko Naruke arbejdede tidligere med Telenet Japan og Riot. Mange af de folk der arbejdede for de to firmaer forlod dem dog for, sammen med Naruke, senere at arbejde for Media.Vision. Udover musikken til Wild ARMs-serien, har hun også komponeret musik til Psycho Dream og Tenshi no Uta-serien. Til trods for, at det er blevet spekuleret, at Naruke har komponeret under pseudonymet "Hassy" for @MIDI albumene, har komponisten selv udtalt, at Hassy er en anden person.

Naruke har lavet et antal sange til Media.Visions Wild ARMs-serie. Til tider indeholder hovedtemaet og sluttemaet af Wild ARMs sangene lyriker, tidligere sunget af Machiko Watanabe og Kaori Asoh. Ved seriens tiårsjubilæum blev en ny sangerinde, ved navn Nana Mizuki, introduceret. Narukes kompositioner til Wild ARMs-serien inkludere hendes velkendte fløjtestykker, fløjtet af Naoki Takao. Naruke har komponeret mere end 400 sange til Wild ARMs-serien. Under produktionen af Wild ARMs: The 4th Detonator blev Naruke dog syg, hvilket gjorde det til første gang i Wild ARMs-serien, hvor hun ikke havde komponeret hele soundtracket.

Diskografi 
 1990 – Valis III Original Soundtrack (medkomponist)
 1991 – Tenshi no Uta (medkomponist med Shinobu Ogawa)
 1992 – Psycho Dream
 1993 – Tenshi no Uta 2: Datenshi no Sentaku (komponist)
 1994 – Tenshi no Uta: Shiroki Tsubasa no Inori (medkomponist med Motoi Sakuraba)
 1996 – Wild ARMs Original Game Soundtrack
 1998 – Wild ARMs DRAMA vol. 1 (komponist)
 1999 – Wild ARMs: 2nd Ignition Original Soundtrack
 2002 – Wild ARMs: Advanced 3rd Original Soundtrack
 2002 – Alone the world: Wild ARMs Vocal Collection (komponist)
 2002 – WILD ARMS: 2nd IGNITION ORIGINAL DRAMA (komponist)
 2002 – WILD ARMS: Advanced 3rd ORIGINAL DRAMA (komponist)
 2003 – The Elegy of the Battle (original komponist for sang 8)
 2004 – Wild ARMs: Alter Code: F Original Score
 2005 – Wild ARMs: the 4th Detonator Original Score (medkomponist)
 2006 – Wild Arms Complete Tracks
 2006 – Wild ARMs Music the Best -feeling wind- (komponist)
 2006 – Wild ARMs Music the Best -rocking heart- (komponist)
 2006 – FM Sound Module Maniax (medkomponist, arranger)
 2006 – Wild ARMs: the Vth Vanguard Original Score vol. 1 (medkomponist)
 2007 – Wild ARMs XF: Crossfire (original komponist, lyrist)
 2007 – Super Smash Bros. Brawl (arranger: "The Legend of Zelda: Ocarina of Time Medley", "Bramble Blast")
 2008 – RIZ-ZOAWD (medkomponist med Hitoshi Sakimoto)

Eksterne henvisninger 
 Officiel hjemmeside 
 Kunstnerprofil på OverClocked ReMix
 Wild ARMs hjemmeside

Referencer 

Komponister fra Japan
Musikere fra Japan
Tjek fødselsår
Gustav Lotze

Ernst Gustav Lotze (født 14. december 1825 i København, død 17. december 1893 i Odense) var en dansk apoteker og etatsråd.

Lotze var søn af farmaceut og materialist Ernst Gerhard Lotze (1768-1849, gift 1. gang med Caroline Henriette Rosalie Kleinstüber, ca. 1778-1821) og Charlotte Christine Kleinstüber (1787-1873). Han modtog først privatundervisning og kom senere i Borgerdydskolen på Christianshavn, var discipel på Vajsenhus Apoteket i København 1841-46, blev farmaceutisk kandidat 1847 og var de følgende fire år assistent på Polyteknisk Læreanstalt og samtidig manuduktør i kemi. Efter en udenlandsrejse 1852 havde han kort Tid plads på Kong Salomons Apotek i København.

Han drev fra 1853 Løveapoteket i Odense, som han udvidede med flere nye bygninger, og i 1860 etablerede Lotze et grossistfirma, der leverede droger og kemikalier til apoteker. Han var idémanden bag etableringen af Albani Bryggerierne, men det blev dog studiekammeraten Theodor Schiøtz, der realiserede planen. Fra 1864 og i næsten 30 år var Lotze medlem af Odense Byråd for Højre, og var som byrådsmedlem blandt andet hovedmanden bag opførelsen af Fyns Kunstmuseum, der blev indviet i 1885. Han var også optaget af kanal- og havnevæsenet samt af fattigvæsenet.

Gustav Lotze havde mange tillidsposter. 1848-50 og 1851-52 sad han i bestyrelsen for Den pharmaceutiske Forening, var kasserer i Det pharmaceutiske Understøttelsesselskab fra 1854, bestyrelsesmedlem i Danmarks Apotekerforening fra 1867 og dens formand fra 1872, samme år var han medstifter af og bestyrelsesmedlem i Fonden til det pharmaceutiske Studiums Fremme. 1859-86 var han eksaminator for Fyens Stift ved farmaceutisk medhjælpereksamen, og han var æresmedlem af flere udenlandske farmaceutiske selskaber. Han var medlem af mange bestyrelser, bl.a. for Fyens Disconto Kasse, Sydfyenske Jernbaner og Odense Telefonselskab.

En af Odenses centrale parker, Lotzes Have, anlagt 1853-1855, er opkaldt efter Gustav Lotze. Haven var oprindeligt beplantet med krydder- og lægeurter. Apotekets bygningskompleks blev revet ned i 1960'erne. Kunsthistorikeren Harald Langberg har skrevet om bygningerne og haven.

Lotze blev etatsråd 1884, Ridder af Dannebrog 1865 og Dannebrogsmand 1876.

Han blev gift 12. september 1855 i Holmens Kirke med Christiane Charlotte Boeck (12. september 1832 i Serampore – 25. september 1908 i Odense), datter af konst. guvernør, regeringsråd i Serampore Johan Christian Boeck (1795-1836) og Sophie Christine Schou (1810-1881).

Han er begravet i Odense. Der findes portrætmalerier af Frederik Vermehren 1902 og af A. Behrend 1891 og 1894. Buste af Aksel Hansen 1885 i Odense Museum. Portrætmedaljon af samme på graven 1896. Træsnit 1874.

Kilder 
 Poul Hauberg, "Gustav Lotze", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.

Eksterne henvisninger 

Medlemmer af Odense Byråd
Apotekere fra Danmark
Grosserere fra Danmark
Politikere fra Højre (1881-1915)
Danskere i 1800-tallet
Riddere af Dannebrog
Foreningsformænd fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Østersøgades Gymnasium

Østersøgades Gymnasium var et privat københavnsk gymnasium med grundskole beliggende Øster Søgade 88 fra 1895 til 1964.

Østersøgades Gymnasium blev grundlagt den 1. november 1870 af komtesse Thusnelda Moltke som Th. Moltkes Borgerskole for Pigebørn. I 1895 flyttede skolen til Østersøgade 88. I 1964 flyttede skolen fra København til Gentofte og skiftede navn til Kildegård Gymnasium. Dette  blev nedlagt som gymnasium i 2005. I 2005 skiftede skolen navn til Kildegård Privatskole, som i dag har elever fra 0.-10. klasse.

Kendte studenter 

 1896: Frederik Moltke, officer
 1897: Flemming Knuth, cand.polyt. samt embedsmand og godsejer
 1900: Paul Hagemann, grosserer, bankier og amatørfløjtenist
 1902: Jørgen Sehested, jurist, godsejer og under besættelsen medlem af det danske nazistiske parti, DNSAP
 1903: Helge Bennike, modstandsmand og officer
 1904: Knud Brockenhuus-Schack, godsejer og hofjægermester
 1905: Aage Danneskiold-Samsøe, overdirektør for Gisselfeld 1914-1945, hofjægermester og kaptajn i Livgarden
 1905: Hans Øllgaard, biskop over Fyens Stift 1938-1958 og medlem af Danmarks Frihedsråd
 1909: Johan Fischer, landsdommer
 ca. 1909: Thomas P. Hejle,  lærer, skuespiller og manuskriptforfatter
 ca. 1914: Henning Haslund-Christensen, forskningsrejsende, orientalist, mongolog og forfatter
 1918: Paul Holt, politiker og rektor for Århus Seminarium 1949-68
 1924: Jørgen Varming, B.Sc. of civil engineering og ingeniør
 1925: Carl Moltke, jurist og overpræsident i København
 ca. 1932: Gunnar Krohn, modernistisk arkitekt
 1933: Claus Brun, læge, dr.med. med speciale i nefrologi
 1933: Frederik de Jonquières, jurist og diplomat
 1933: Godfred Hartmann, forlægger og forfatter
 1933: Svend Aage Petersen, arkitekt og chef for Søværnets Bygningsdistrikt
 1934: Johannes W. Jacobsen, cand.theol. og den 41. biskop over Viborg Stift fra 1968 til sin pensionering i 1985
 1935: Jens Gielstrup, journalist og forfatter
 1938: Erik Fischer, kunsthistoriker og overinspektør
 1945: Leif Plenov, journalist, tilrettelægger, lydbogsindlæser og forfatter
 1949: Ebbe Wedell-Wedellsborg, skibsreder, godsejer og erhvervsmand
 1961: Søren Birkelund, klarinettist og kgl. kapelmusikus
 1961: Svend Auken, formand for Socialdemokratiet
 ca. 1961: Henrik Wedell-Wedellsborg, kongehusets advokat
 1962: Per Vadmand,  forfatter, oversætter og musiker
 1963: Margrete Auken, præst, politiker, MF og MEP
 1963: Hans Christian Bjerg, historiker og tidligere overarkivar på Rigsarkivet
 ca. 1964: Ole Hartling, overlæge dr.med. og formand for Etisk Råd 2003-2007

Gymnasier i Danmark
Indre By (København)
Uddannelsesinstitutioner i København
Ole Hartling

Ole Johannes Hartling (født 24. juni 1946 i Hellerup) er en dansk overlæge, der var formand for Etisk Råd 2003-2007. Han er søn af tidligere statsminister Poul Hartling.

Hartling er student fra Østersøgades Gymnasium og cand.med. fra Københavns Universitet i 1972. Dr.med. 1986 (Perifere hæmodynamiske og metaboliske virkninger af adrenerg receptorblokade). Siden 1987 har Hartling været overlæge i nuklearmedicin ved Vejle Sygehus, og var indtil 1. august 2015 ledende overlæge.

Han har siden 1990'erne været en aktiv debattør i etiske spørgsmål og er bl.a. modstander af aktiv dødshjælp. I 2000 blev han medlem af Etisk Råd og var formand i fem år fra 2003. Han har desuden været medlem af Lægeforeningens etiske udvalg og dansk delegat ved FN's menneskerettighedskommission i Genève.

I de senere år har han været klummeskribent i Kristeligt Dagblad.

Anerkendelser 
 Barfred-Pedersen, æresgaven (2005)
 Rosenkjærprisen (2008)

Læger fra Danmark
Debattører fra Danmark
Modtagere af Rosenkjærprisen
Personer fra Hellerup
Personer i Kraks Blå Bog
Johannes Pitzner

Johannes Ernst Ludvig Markus Pitzner (7. juni 1865 i København – 1. september 1933 i Fissau) var en dansk bagermester og politiker, der repræsenterede Det Konservative Folkeparti i Folketinget fra 1918 til sin død. 

Han var søn af bagermster J.H.L. Pitzner og hustru f. Rasmussen. Pitzner blev udlært bagersvend i 1882. Han blev selvstændig i 1890 og blev senere en nøglefigur i Københavns Bagerlaug, hvor han avancerede til bestyrelsesmedlem 1898, viceoldermand 1899, oldermand 1903 og æresoldermand fra 1918.

Fra 1905 var han direktør for De forenede Bagermestres Rugbrødsfabrik på Nørrebro, der lå i konkurrence med Arbejdernes Fællesbageri nogle gader væk og var bestyret af bagermester C.C. Andersen, der også sad på tinge. I 1915 blev han formand for Fællesrepræsentationen for dansk Industri og Haandværk, hvilket han var til sin død. Han blev valgt til Folketinget i 1918 og var bl.a. medlem af Finansudvalget samt gruppeformand (1920-1922). Pitzner var medlem af Folketinget til sin død. Han var desuden medlem af sognerådet i Gladsaxe-Herlev 1904-09 og af Dansk Arbejdsgiverforenings hovedbestyrelse fra 1913, formand for kontrolrådet i Arbejdsgivernes Ulykkesforsikring fra 1918, formand for Håndværkerbankens bankråd, medlem af bestyrelsen og forretningsudvalget for Teknologisk Institut og næstformand i bestyrelsen for A/S Københavns Brødfabrikker.

Pitzners hjem var fra 1897 ejendommen Marielyst i Herlev. Han ejede desuden en gård i Fissau i Slesvig-Holsten.

Han var Kommandør af 2. grad af Dannebrogordenen og Dannebrogsmand.

Han blev gift 18. juli 1890 med Helene f. Bendtsen.

Eksterne kilder/henvisninger 
 

 Rootsweb

Bagere fra Danmark
Erhvervsfolk fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1910'erne
Folketingsmedlemmer i 1920'erne
Folketingsmedlemmer i 1930'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Foreningsformænd fra Danmark
Kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Kommandører af Dannebrog
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Oldermænd fra Danmark
BT Group

BT Group plc eller BT (fork. for. British Telecom)  er en britisk telekommunikationsvirksomhed.

British Telecom har sit udpsring i nationaliseringen af telegrafvæsenet i Storbritannien i 1870. Siden 1882 har British Telecom leveret telefonitjenester, dog lanceredes navnet British Telecom først i 1980. British Telecom blev navnet for det hidtidige Post Office Telecommunications 1. oktober 1981, og i 1982 fik virksomheden sin første konkurrent, da Mercury fik licens til at drive televirksomhed. 

Selskabet blev privatiseret i tre etaper i 1980'erne og 1990'erne, begyndende i 1984 ved en opsplitning af det daværende General Post Office i postdivisionen Royal Mail og British Telecom. Den britiske stat noterede i 1984 virksomheden på London Stock Exchange og solgte med et slag 50,2 procent af aktierne i virksomheden. Senere er virksomhede også noteret på New York Stock Exchange. Navnet blev ændret til BT i april 1991. I 1993 solgte staten de sidste af sine aktier. 

I 1990'erne gik BT ind på det irske marked via joint-venture-virksomheden Ocean, der ejedes sammen med den statsejede elforsyningskoncern Electricity Supply Board. BT overtog virksomheden helt i 1999, og opererer i dag i 170 lande verden over. To tredjedele af omsætningen tilvejebringes dog stadig i Storbritannien, hvor virksomheden er absolut markedsledende. Mobildivisionen BT Cellnet blev udskilt som O2 i 2001 og ejes i dag af spanske Telefonica.

Eksterne henvisninger 

 BT Groups hjemmeside

Referencer

Etableret i 1981
Telekommunikationsvirksomheder fra Storbritannien
Teleselskaber
Kongelige hofleverandører
Virksomheder i London
Oscar for bedste korte animationsfilm

Oscar for bedste korte animationsfilm (på engelsk Academy Award for best animated shortfilm) er en oscar-statuette, der gives til den bedset animerede kortfilm i det forløbne år. Prisen har været uddelt siden 1932.

Prismodtagere

2010'erne 
 2016 – Piper
 2015 – Historia de un oso
 2014 – Feast
 2013 – Mr Hublot
 2012 – Papirflyveren
 2011 – The Fantastic Flying Books of Mr. Morris Lessmore
 2010 – The Lost Thing

2000'erne 
 2009 - Logorama
 2008 – La maison en petits cube
 2007 – Peter and the Wolf
 2006 – The Danish poet
 2005 – The moon and the son: An imagined conversation
 2004 – Ryan
 2003 – Harvie Krumpet
 2002 – The ChubbChubbs!
 2001 – For the birds
 2000 – Father and Daughter

1990'erne 
 1999 – The old man and the sea
 1998 – Bunny
 1997 – Geri's Game
 1996 – Quest
 1995 – A close shave
 1994 – Bob's Birthday
 1993 – The wrong trousers
 1992 – Mona Lisa descending a staircase
 1990 – Creature comforts

1980'erne 
 1989 – Balance
 1988 – Tin Toy
 1987 – The man who planted trees
 1986 – A greek tragedy
 1985 – Anna & Bella
 1984 – Charade
 1983 – Sundae in New York
 1982 – Tango
 1981 – Crac
 1980 – The Fly

1970'erne 
 1979 – Every child
 1978 – Special delivery
 1977 – Sand Castle
 1976 – Leisure
 1975 – Great
 1974 – Closed Mondays
 1973 – Frank Film
 1972 – A Christmas Carol
 1971 – The Crunch bird
 1970 – Is it always right to be right

1960'erne 
 1969 – It's tough to be a bird
 1968 – Winnie the Pooh and the blustery day
 1967 – The Box
 1966 – Herb Alpert and the Tijuana brass double feature
 1965 – The dot and the line
 1964 – The pink phink
 1963 – The critic
 1962 – The Hole
 1961 – Ersatz
 1960 – Munro

1950'erne 
 1959 – Moonbird
 1958 – Knighty knight blues
 1957 – Birds anonymous
 1956 – Mister Magoo's puddle jumper
 1955 – Speedy Gonzales
 1954 – When Magoo flew
 1953 – Toot, Whistle, Plunk and Boom
 1952 – Johann Mouse
 1951 – The two Mouseketeers
 1950 – Gerald McBoing-Boing

1940'erne 
 1949 – For Scent-imental reasons
 1948 – The little orphan
 1947 – Tweetie Pie
 1946 – The Cat concerto
 1945 – Quiet please!
 1944 – Mouse Trouble
 1943 – The Yankee doodle mouse
 1942 – Der Fuehrer's Face
 1940 – Lend a paw

1930'erne 
 1939 – The ugly duckling
 1938 – Ferdinand the bull
 1937 – The old mill
 1936 – The country cousin
 1935 – Three orphan kittens
 1934 – The Tortoise and the Hare
 1933 – Three little pigs
 1932 – Flowers and trees

Korte animationsfilm
Tidslinjer
Byzantinsk græsk

Byzantinsk græsk (ISO639-3: gkm), også kaldet middelaldergræsk, er en sammenfattende betegnelse for alle de former for græsk, som blev talt og skrevet i tiden under det Østromerske Kejserdømme. Det dateres sædvanligvis til at opstå på et tidspunkt mellem det 4. og det 6. århundrede og blive benyttet til midten af det 15. århundrede.

"Byzantinsk græsk" udgør ikke en lingvistisk homogen form for græsk, men et helt spektrum af forskellige varianter inden for den diglossi, som udvikledes i græsk. Det talte hverdagssprog udvikledes sig på grundlag af det tidligere talte koiné og nåede omkring årtusindskiftet et niveau, som på mange måder grammatisk og fonologisk minder om det nuværende nygræsk.

Den skrevne litteratur, som afspejler dette demotiske græske sprog begynder at dukke op omkring år 1100. Side om side med det talte hverdagssprog bibeholdt det meste skrevne græsk bevidst arkæiske former. Disse former kan yderligere underinddeles i forskellige stilistiske registre. De spænder fra en moderat arkæisk stil, som er anvendt i det meste hverdagsagtige skriftsprog, der overvejende er baseret på det skrevne koiné i Bibelen og den tidlige kristne litteratur, og til en stærkt kunstfærdig og lærd stil, som anvendes af skribenter med større litterære ambitioner, hvor de imiterer modellen fra klassisk attisk og derved fortsætter den atticistiske bevægelse fra den sene del af antikken.

Kilder

Litteratur 
 Andriotis, N. History of the Greek language.
 Tonnet, Henri. Histoire du grec moderne.
 Horrocks, G. Greek: A history of the language and its speakers.

Eksterne henvisninger 
 Brug af græsk i det Byzantinske imperium 
  Grammatikprojektet for middelaldergræsk (1100-1700) ved Cambridge Universitet

Græsk sprog
Østromerske Kejserdømme