kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Go Let it Out

"Go Let it Out" er en sang af det engelske rock band Oasis, som er skrevet af guitaristen Noel Gallagher. Nummeret bliver udgivet i februar 2000 som den første single fra deres fjerde udspil, Standing on the Shoulder of Giants. Singlen toppede de engelske hitlister som nummer 1. Derudover, er sangen også inkluderet på Oasis' opsamlingsplade Stop the Clocks.
Da guitarist Bonehead og bassist Guigsy dropper ud af bandet i den tidlige del af optagelserne til Standing on the Shoulder of Giants, byder nummeret blot på Liam Gallagher (sang), Noel Gallagher (rymte-guitar, bas, lead-guitar) og Alan White (trommer). 

Teksten er en typisk kombination af positive følelser og meningsløse vendinger, som Noel Gallagher anvender i stor stil i en række tekster af Oasis. Nummeret er i tråd med Roll With It på den måde, at den opmuntrer lytteren til, at komme videre med deres liv, hvilket sker, uden at være nøjagtig i hvordan dette skal ske. Sangen indeholder elementer fra "I Walk on Gilded Splinters" af Johnny Jenkins. Titlen kunne være en hentydning til Hey Jude af The Beatles, som i dette nummer skriver: "So let it out and let it in, hey, Jude, begin

Indhold 
 CD RKIDSCD 001
 "Go Let It Out" – 4:41
 "Let's All Make Believe" – 3:53
 "(As Long As They've Got) Cigarettes In Hell" – 4:21

 7" RKID 001
 "Go Let It Out" – 4:41
 "Let's All Make Believe" – 3:53

 12" RKID 001T
 "Go Let It Out" – 4:41
 "Let's All Make Believe" – 3:53
 "(As Long As They've Got) Cigarettes In Hell" – 4:21

 Cassette RKIDCS 001
 "Go Let It Out" – 4:41
 "Let's All Make Believe" – 3:53

Eksterne henvisninger 
 
 Bandets officielle hjemmeside 
 Go Let It Out (promo)

Oasis-sange
DLS

DLS, akronymet henviser til forskellige artikler:

 Danmarks Liberale Studerende – studenterpolitisk organisation
 Dansk Land og Strandjagt – interesseorganisation for jægere.
 Dansk Legeplads Selskab – netværk af personer, som arbejder for at give børn bedre udendørs legemuligheder.
 Dominion Land Survey – metode til opdeling af landbrugsområder, brugt af canadiske landmålere i den vestlige del af Canada.
Let's All Make Believe

Let's All Make Believe er en komposition af det engelske rock-band Oasis. Nummeret, som blev udgivet i 2000, er skrevet af guitarist, Noel Gallagher, og det udgør den ene af to b-sider på singlen Go Let it Out. Nummeret betragtes som et af de bedre b-sider fra bandet. 

Nogle folk mener at teksten til denne sang relaterer til de krakkeleringer, som begyndte at dannes i gruppen på daværende tidpunkt: "Lets all make believe/were still friends and we like each other."

Anmeldelser
I januar 2007 blev nummeret i musikmagasinet Q tildelt en første plads som "the great lost tracks" ud af 500 sange. Bladet skriver bl.a.: 

Ikke bare en af de bedste sange, som Noel Gallagher har skrevet, "Let's All Make Believe" er også hans mest afslørende. Teksten afslører en kynisme fuldstændig uenig med idealisten, som skrev Live Forever. Mere nøjagtig; det er the anti-Acquiesce, der reflecterer både hans vanskelige forhold til hans bror, Liam og bitterheden som bevidnede oprindelige medlemmer Bonehead og Guisy gå ud af bandet under dens egentlige indspilning. 

Og artiklen fortsætter:

Anmeldelserne af 2000's Standing on the Shoulders of Giants-album ville sandsynligvis havde båret en ekstra stjerne havde dette nummer været indkludret.

Oasis-sange
Mulernes Legatskole

Mulernes Legatskole er et gymnasium beliggende i Odense-bydelen Vollsmose. Skolen har 27 klasser og ca. 700 elever (2021). Skolen har 90 ansatte.

Historie 
Mulernes Legatskoles historie går tilbage til 1720, hvor Mule-slægten etablerede en skole, som skulle tilbyde drenge fra Odense en eksamen. Fra grundlæggelsen havde skolen nogle fripladser, og eleverne talte således både børn fra det bedre borgerskab og børn fra mere jævne kår.

Skolen flyttede i 1893 ind i nye lokaler på Hunderupvej tæt på Odense Centrum. Med undtagelse af studentereksamen på Odense Katedralskole var skolen gennem mange år det eneste sted, man kunne få en højere uddannelse i byen. På skolen kunne man få realeksamen. Som det fremgår af navnet, var skolen oprindeligt finansieret via legater – altså private midler. Men som årene gik var det ikke længere tilstrækkeligt til at finansiere en stadigt voksende skole. Som konsekvens heraf overtager kommunen skolen i 1944. 

Først i 1962 optager man piger på skolen. Samme år åbnes skolens gymnasieafdeling. Bygningerne på Hunderupvej bliver for små i takt med det voksende elevantal, og de nuværende bygninger i Vollsmose tages i brug i 1968. Den nye skole tilbyder udover studentereksamen også hf. Skolen var indrettet på en for datiden revolutionerende måde, idet man havde unikke lokaler til hvert fag. Tidligere havde hver klasse haft et klasseværelse, hvor næsten al undervisningen foregik. Skolen har i 1969 438 elever.

Som led i kommunalreformen i 1970 overgår skolen fra Odense Kommune til Fyns Amt. Elevtallet fortsætter med at vokse, og i 1975 indvies en tilbygning.

Skolen er fra 2007 i lighed med landets øvrige gymnasier selvejende. Skolen ledes af rektor Morten Lindegaard Banke Rasmussen.

Kendte studenter 
 1910: Harald Landt Momberg, digter og journalist 
 1914: Aksel Larsen, politiker (realeksamen)
 1972: Anders Wedel Berthelsen, byrådsmedlem, journalist og forfatter
 1982: Peder Tuborgh, adm. direktør
 1986: Anders Krab-Johansen, chefredaktør og adm. direktør for Dagbladet Børsen.
 1991: Trine Dyrholm, skuespillerinde
 1997: Christian Torpe, manuskriptforfatter
 1997: Jens Joel, politiker
 2002: Emil Thorup, TV-personlighed og designer
 2006: Andreas Odbjerg, sanger og sangskriver
 2006: Pelle Dam, ungdomspolitiker
 2004: Morten Winther, musiker
 2008: Karen Marie Ørsted, Mø (musiker), sangerinde

Ukendt dimissionsår 
 Holger Nyhuus Kristoffersen, frihedskæmper (ej student)
 ca. 1952: Morten Grunwald, skuespiller
 ca. 1951: Mogens Boman, ingeniør og forfatter
 Jens Otto Skovgaard, sygehuschef i Odense
 Niels Lindegaard, musiker og medlem af bandet "Fler Farver"
 Martin Ottesen, også kendt som "Funkstar De Luxe" – musiker og DJ

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Mulernes Legatskoles hjemmeside

Gymnasier i Danmark
Uddannelse i Odense
Etableret i 1720
Spildesign

Spildesign betegner den disciplin, systematisk at idéudvikle spil, lave prototyper, samt implementering af, og test af computerspil. Der lægges i begrebet fokus på udviklingen og elaborationen af gameplay og spilbalance.

Spildesign indeholder både en konceptuel og en teknisk dimension.

At lave et spil handler i sidste ende om at lave et produkt, som brugeren synes er sjovt eller stimulerende at bruge. Derfor er brugertest (ofte kaldet playtesting) centrale for udviklingen af computerspil. I spildesign rådes man, ligesom i softwareudvikling ofte til at arbejde iterativt, dvs at man hele tiden arbejder sig frem mod et nyt stabilt, men ufærdigt produkt, som kan testes.

Spildesigner 
Spildesigner er en profession, der enten beskæftiger sig med spildesign.

Spildesign omfatter som begreb både elektroniske spil, herunder af gameplayet til et computerspil, og ikke-digitale spil såsom brætspil, kortspil, terningespil eller sociale spil og lege. Specielt indenfor computerspil kan der være stor forskel på hvilke arbejdsopgaver spildesigneren varetager i en produktion. De kan være begrænset til at definere spillets regler, eller de kan omfatte banedesign i computerspil, design af det narrativ eller den rammefortælling et spil er baseret på, at skrive tekst og dialog til spillet, og instruktion af andre kreative ansatte såsom tegnere, modellører og lyddesignere. Disse opgaver varetages til tider også af en spilinstruktør.

Spildesign i Danmark 
I Danmark underviser man i spildesign på IT-Universitetet i København (ITU) på linjen Media Technology and Games, samt på Kunstakademiets Designskole på linjen Spil og Interaktion.

Hvert år bliver spildesignere, animatorer og programmører fra forskellige uddannelsesinstitutioner såsom DTU, Kunstakademiets Designskole, ITU og Animatorskolen på DADIU (det danske akademi for digital interaktiv underholdning) for her at samarbejde om at lave et spil.

Referencer 

 
Spil og lege
Angelsaksisk (sprog)

Angelsaksisk eller oldengelsk (ISO 639-3 kode: ang) er den tidligste form af engelsk. Det blev talt ca. 450-1150 i det nuværende England og Skotland, hvorefter det blev middelengelsk.

Angelsaksisk er et vestgermansk sprog og er nært beslægtet med frisisk, nederlandsk og tysk, da det blev bragt til de britiske øer  i det femte århundrede e.Kr. af angelsakserne, da de erobrede den romerske provins Britannien (England). De rejste fra det nordlige Slesvig-Holsten,  Angel og området mellem Flensborg Fjord og Slien. De nordiske sprog øvede også betydelig indflydelse i vikingetiden med låneord. 

Oldengelsk er et traditionelt germansk sprog med tre grammatiske køn og fire kasus som tysk, islandsk og færøsk.

Det mest kendte oldengelske værk er Beovulf-kvadet. Her er indledningen:

Se også 
 Angelsaksisk litteratur

Angliske sprog
Storbritanniens historie
Uddøde germanske sprog
Angelsaksere
Kenny Thorup

Kenny Thorup (født 7. december 1977) er en dansk professionel fodboldspiller, hvor hans primære position på banen er som midtbanespiller og sekundært som angriber. Hans seneste klub var 1. divisionsklubben Boldklubben Fremad Amager, som han skrev kontrakt med i juli måned 2004. Han har tidligere spillet i Fremad Amager, så hans debutkamp den 31. juli 2004 i udebanepremieren mod Boldklubben Skjold på Østerbro Stadion var således også hans comeback-kamp for klubben. Den 7. marts 2007 skiltes parterne imidlertidigt grundet hans langvarige skade (11 måneder).

Han startede oprindeligt med at spille fodbold i den københavnske fodboldklub Sundby Boldklub, før han skiftede til naboklubben Boldklubben Fremad Amager, hvor han var tilknyttet som ungdomsspiller i perioden 1990 til 1994. Han slog igennem i en meget ung alder som en teknisk stærk offensivspiller og spillede adskillige kampe på diverse ungdomslandshold: 2 optrædener (0 mål) på U/16-landsholder, 18 kampe (17 mål) på U/17-landsholdet, 20 (8 mål) på U/19-landsholdet og 1 enkelt (0 mål) på U-21 landsholdet blev det til. Thorup nåede aldrig til A-landsholdet, selvom han havde potentiale til at komme så langt.

Han tog fra øen Amager over broerne, skrev kontrakt med FC København og fik sidenhen sin debut i den bedste danske liga. Efteråret 1995 blev dog ikke succesfuld for unge Kenny Thorup, som i det følgende forår derfor blev lejet ud til Næstved IF. En enkel sæson hos sydsjællænderne blev det kun til, da rykkede klubben ned, og Kenny Thorup i stedet valgte at skifte til oprykkerne fra Hvidovre IF. Også her blev han kun en enkel sæson, da holdet rykkede ned. Den nye klub blev Aarhus GF.

Han spillede sin debutkamp for Aarhus GF den 15. marts 1998 i et målløst opgør hjemme mod Vejle Boldklub og sin sidste kamp for Aarhus GF den 12. marts 2001 mod Akademisk Boldklub. Efter skiftet fra Hvidovre IF fik Thorup ikke den ønskede succes og fik ophævet sin kontrakten pr. 1. juni 2001 efter gensidigt ønske fra både klubben og ham selv. Han kunne således skifte transferfrit til Akademisk Boldklub i sommeren 2001. I første sæson hos akademikerne blev han nummer fem i den bedste danske liga, hvilket er hans bedste resultat indenfor klubfodbolden. Han vendte dernæst tilbage til hvor det hele startede og underskrev transferfrit en treårig kontrakt med Fremad Amager før starten på 2004/2005 sæsonen.

Spillerkarriere 
 19??-19??: Sundby Boldklub
 1990-1994: Boldklubben Fremad Amager
 1994-1995: FC København, 12 kampe og 1 mål, Superligaen
 1996-1996: Næstved IF (lejet fra FC København), Superligaen
 1996-1997: Hvidovre IF, Superligaen
 1997-2001: Aarhus GF, 54 kampe og 11 mål, Superligaen
 2001-2004: Akademisk Boldklub, Superligaen
 2004-2007: Boldklubben Fremad Amager, 35 kampe og 9 mål, 1. division

Fodboldspillere fra Danmark
Stenagergård

Stenagergård er dannet i 1868 ved sammenlægning af fæstegårde under baroniet Scheelenborg og hørte under dette gods, indtil 1912. Gården ligger på den vestlige halvø, Skoven af den større halvø Hindsholm, i Mesinge Sogn, Bjerge Herred, Odense Amt, Kerteminde Kommune. Hovedbygningen er opført 1868 i 2 stokværk over høj kælder.

Stenagergård Gods er på 249,5 hektar med Dalbygård og Hvenegården

Ejere af Stenagergård 

 (1868-1874) S. F. baronesse Stieglitz-Brockdorff
 (1874-1876) C. V. baron Juel-Brockdorff
 (1876-1900) C. F. S. V. baron Juel-Brockdorff
 (1900-1912) Frederik baron Juel-Brockdorff
 (1912-1930) Anders C. Nielsen
 (1937-1940) Erland Hansen
 (1940-1950) Daniel baron Bille-Brahe-Selby
 (1950-1950) Tove grevinde Knuth
 (1950-1955) M. Christensen
 (1955-1965) M. Mortensen
 (1965-1987) K.E.Sørensen
 (1987-1989) Markvardsen
 (1988-2016) Ole Jørn Jensen
 (2015-) Claus Grymer Philipsen Bay

Eksterne henvisninger og kilder 
 J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Kerteminde Kommune
Herregårde i Odense Amt
Hindsholm
My Name Is Earl

My Name Is Earl er en amerikansk sitcom af Greg Garcia.

Serien handler om den småkriminelle Earl, der en dag opdager karma. Han laver en liste over alle de dårlige ting (kriminelle, umoralske, onde osv.), han har gjort. Serien er bygget op omkring denne liste. Han opfylder som regel én ting pr. afsnit (21 min.), som han derefter streger ud på sin liste. Earl er, efter han er begyndt på sin liste, fuldstændig overbevist om, at karma hjælper ham. Det hjælpes også godt på vej af, at han i første afsnit, efter han er begyndt at gøre sine gode gerninger, finder det skrabelod på $100.000, som han i første omgang mistede.

Hovedpersoner 
 Earl Jehosaphat Hickey (Jason Lee) – Hovedpersonen og fortælleren af showet.
 Randall "Randy" Do Hickey (Ethan Suplee) – Earl's yngre bror.
 Joy Farrah Darville Hickey Turner (Jaime Pressly) – Earl's første ex-kone, nu gift med Darnell.
 "Darnell 'Crabman' Turner", formelt Harry Monroe (Eddie Steeples)- Joy mand, og stadig en af Earl's bedste venner.
 Catalina Rana Aruca (Nadine Velazquez)- Den smukke husholderske på Earl og Randy's motel.

Andre personer 
 Carlton "Carl" Hickey (Beau Bridges) – Earl og Randy's far.
 Katherine "Kay" Hickey (Nancy Lenehan) – Earl og Randy's mor
 Eric "Dodge" Chaz Hickey (Louis T. Moyle) – Joys ældste søn.
 Earl Hickey Jr. (Trey Carlisle) – Joys søn hun fik efter en affære.

Ekstern henvisning 
 

Sitcoms
Amerikanske tv-serier fra 2000'erne
Emmy-vindere
Tv-programmer fra NBC
Pejrupgård

Pejrupgård er en gammel gård, som nævnes første gang i 1674. Gården ligger i Orte Sogn, Båg Herred, Odense Amt, Assens Kommune. Hovedbygningen er opført i 1844

Pejrupgård Gods med St. Laaningegaard er på 370 hektar

Ejere af Pejrupgård 

 (1674) Dorthe Daa
 (1674-1696) Knud Beedske
 (1696-1725) Margrethe Knudsdatter Beedske
 (1725-1730) Hans Petersen Hagendall
 (1730-1735) Margrethe Knudsdatter Beedske
 (1735-1750) Hans Peiter Hagendall
 (1750-1786) Jørgen Pedersen Pejrup
 (1786-1836) Peder Hansen
 (1836-1840) Enke Fru Hansen gift Christensen
 (1840-1875) Niels Christensen
 (1875-1913) Christian Christensen
 (1913-1930) N. C. Rasmussen
 (1930-1961) Georg Rasmussen
 (1961-1966) Enke Fru Harriet Rasmussen
 (1966-1998) Ole Jakob Løchte
 (1998-2013) Jakob Løchte / Lene Løchte
 (2013- ) Pejrupgård A/S ved Jørgen G. Nielsen

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Assens Kommune
Herregårde i Odense Amt
Surendranath Banerjea

Surendranath Banerjee (født 10. november 1848 i Kolkata, død 6. august 1925) var en af de tidligste indiske politiske ledere under den britiske raj. Han stiftede Indian National Association, en af de tidligste politiske organisationer i Indien og blev senere en af de øverste ledere i Kongrespartiet.

Referencer 

Personer fra Indien
Neoklassisk metal

Neo-klassisk metal er en subgenre af heavy metal der har meget stor indflydelse af klassisk musik og er derfor blevet betegnet som en form af neoklassisme. 

Metalgenrer
Ringstedgård

Ringstedgård var i middelalderen en hovedgård, senere kom den ind under Torpegård. Gården ligger i Sønder Nærå Sogn, Åsum Herred, Odense Amt, Faaborg-Midtfyn Kommune. Hovedbygningen er opført i 1861

Ringstedgård Gods er på 102,1 hektar

Ejere af Ringstedgård 

 (1500-1536) Jens Andersen Beldenak
 (1535-1600) Kronen
 (1600-1613) Anders Albrechtsen
 (1613-1615) Jytte Bild gift Banner
 (1615-1627) Niels Ottesen Banner / Ejler Ottesen Banner
 (1627-1645) Iver Vind
 (1645-1668) Christian Iversen Vind
 (1668-1673) Anne Iversdatter Vind gift von der Kuhla
 (1673-1693) Mette von der Kuhla gift Banner
 (1693-1704) Mette Gyldenstierne gift Bille
 (1704-1724) Axel Knudsen Bille
 (1724-1738) Peder Hovenbeck
 (1738-1741) Johan de Voss
 (1741-1751) Bonde Simonsen
 (1751-1761) Bendix Ludvig von Pflueg
 (1761-1802) Vincens Steensen
 (1802-1832) Hans Henrik Otto Steensen
 (1832-1880) Rasmus Jacobsen
 (1880-1942) Niels Jacobsen
 (1942-1989) Vilhelm Jacobsen
 (1989-) Niels Jacobsen

Kilder 

J. P. Trap: Danmark 5.udgave, Kraks Landbrug

Herregårde i Faaborg-Midtfyn Kommune
Herregårde i Odense Amt
Thomas Christensen

Thomas Christensen (født 8. august 1973) er en dansk tidligere professionel fodboldspiller, hvis primære position på banen var i angrebet.

Karriere 
Thomas Christensen startede med at for Tårnby Boldklub, før han skiftede til Farum Boldklub. I slutningen af 2001 indgik han dog ikke længere i klubbens fremtidsplaner og spillede et halvt år i serieklubben Nivå-Kokkedal Fodboldklub, inden han i sommeren 2002 skiftede til Hellerup IK. I den hvide HIK-trøje var Thomas Christensen en målfarlig herre og det blev til hele 46 divisionsmål indtil slutningen af 2005, da Hellerup-klubbens topscorer skiftede til Fremad Amager ved årsskiftet. Fremad Amager måtte dog undvære ham i i forårets første kamp mod Brabrand IF, idet han sad ude med en karantæne, som han fik efter en kamp for sin tidligere klub. 

Han spillede i Fremad Amager frem til sommeren 2007, hvor han blev hentet til Hvidovre IF. Han skiftede sidenhen tilbage til Fremad Amager, hvor han stoppede sin karriere efter sæsonen 2011-12.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Fremad Amager
Fodboldspillere fra Hellerup IK
Fodboldspillere fra Hvidovre IF
Fodboldspillere fra Farum Boldklub
Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler

Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler er en del af Det Kongelige Danske Kunstakademi og har til opgave at give undervisning og drive forskning både inden for den skabende kunst (maleri, skulptur, grafik, foto, video etc.) og i de teoretiske og kulturhistoriske fag samt at foretage videreudvikling af de forskellige faglige og tekniske discipliner, der er forudsætningen for det billedkunstneriske arbejde.

Gennem 250 år har billedkunstskolerne inden for sit område været en parallel til universiteterne. Billedkunstskolerne er den eneste danske højere læreanstalt, hvor billedkunstnerisk virksomhed og forskning inden for de teoretiske og teknologiske områder er knyttet sammen. Billedkunstskolerne blev i sin nuværende form etableret i 1968, da Kunstakademiet blev opdelt i tre institutioner; de to andre er Kunstakademiets Arkitektskole og Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster. Siden kom Kunstakademiets Konservatorskole til.

Billedkunstkolerne består af Grunduddannelsen og de syv professorskoler: Billedhuggerskolen Charlottenborg, Malerskolen, Skolen for Mur og Rum, Grafisk Skole, Skolen for Tidsbaserede Medier, Sprog, Rum & Skala og Skolen for Mediekunst, samt Afdelingen for Teori og Formidling.

Rektorer 
(listen er ikke komplet)
Før 1974: Se Kunstakademiet
 1974-1979: Ole Swalbe
 1980-1985: Helge Bertram
 1985-2005: Else Marie Bukdahl
 2005-2014: Mikkel Bogh
 2014-2019: Sanne Kofod Olsen
 2019-2020: Kirsten Langkilde
 2021-: Lars Bent Petersen

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskolers hjemmeside 

Kunst fra Danmark
Uddannelsesinstitutioner i København
Billedkunstskoler
Indre By (København)
Parring

Parring betegner udveksling af gener mellem individer af samme art.
Parring står ofte i sammenhæng med befrugtning og forplantning, specielt hos flercellede organismer.
Men hos mange arter er parring og forplantning helt adskilte processer.
Parring omtales også som kopulation (specielt i zoologien), som sex (mest i daglig tale), eller som samleje (kun hos mennesker).

En del encellede organismer kan parre sig med alle andre individer af samme art, og begge individer modtager gener fra hinanden.
Denne måde at udveksle gener uden cellerne smelter sammen, kaldes konjugation.
Formeringen kan i disse arter ske med eller uden og kort eller lang tid efter en parring.

I arter med køn er parring derimod kun mulige mellem individer af forskeligt køn. 
Flercellede organismer frembringer normalt kønsceller af forskellig størrelse (æg- og sædceller).
Disse kan enten afgives til omverdenen og overlades til sig selv eller overføres direkte til et af kønnene (normalt hunkønnet). Det første er tilfældet hos mange vandlevende organismer samt landplanter, som overlader spredning og eventuelt befrugtning af kønsceller til henholdsvis vandet og vinden.

Hos en del dyr forudsætter parring derimod direkte kropskontakt mellem individerne.
Det er specielt denne form for parring som kaldes kopulation.
Kopulation resulterer i indvendig befrugtning, dvs. befrugtningen finder sted i kroppen på et af kønnene.
Det er ofte hunkønnet som tager imod hannens sædceller.
En af undtagelserne er søheste, hvor hannen modtager hunnens ægceller.
I hermafroditiske arter kan begge individer modtage sædceller fra hinanden og anvende dem til at befrugte deres egne ægceller.
Eksempler på dette er regnorme og mange andre ledorme og fladorme.

Kopulation med indvendig befrugtning kan ske ved hjælp af særlige kønsorganer.
Dette er tilfældet hos f.eks. pattedyr, hvor sædcellerne overføres ved hjælp af hannens penis som føres ind i hunnens skede.
Tilsvarende kønsorganer finder man hos mange insekter.
Hos mange andre leddyr sker befrugtningen derimod ved hjælp af sædpakker (spermatoforer) som hannen overlader hunnen.

Kurtisering 
Kurtisering dækker over alle de adfærdsritualer og -mønstre, der går forud for en pardannelse og senere en parring.

Ofte er selve parringen en del af langvarige parringsritualer, hvor mange forskellige adfærdsmønstre indgår. Disse er udviklet så parterne kan teste hverandres egenskaber (se partnervalg). Det vælgende køn (ofte hunnen) afviser normalt parringen, hvis partneren ikke findes velegnet. Det hører til undtagelsen, at dyr parrer sig med den første den bedste, eller at hannen suverænt bestemmer.

En gennemført parring er ikke nogen garanti for befrugtning.
Hos mange arter vil både hanner og hunner parre sig med forskellige partnere, og sæden kan ofte opbevares i lang tid inden den bruges til at befrugte ægcellerne.
Insekter har specielle organer til dette formål (sædgemmer eller spermateker).
Hunnerne kan for at undgå befrugtning skaffe sig af med sæd fra en han, de har parret sig med.

Se også 

Forplantning, konjugation, parringssystem, samleje

Formering