kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thrust reverser

Thrust reverser anvendes af fly til at reducere flyets landingsdistance, og til at aflaste hjulbremserne. Thrust reverser bremser ved at flymotor(erne) retter udstødningsgassen, eller en anden luftstrøm, fremad. Thrust reverser aktiveres kort efter at hjulene har kontakt med landingsbanen og kan reducere landingen med en fjerdedel eller mere. Af støjhensyn er thrust reversers ikke tilladt i alle lufthavne. Nogle fly kan også bakke op til 30 km/t på jorden.

Konstruktion 
På jetfly består reverseringsanordningen sædvanligvis af skjolde som udfældes bag jetmotorens udstødningsdyse, således at udstødningsgassen, der normalt er rettet bagud, i stedet for omdirigeres og rettes skråt fremad, hvilket giver en bremsende kraft. Designet varierer mellem forskellige flytyper. 
På propelfly anvendes propeller med stilbare blade til at give en fremadrettet luftstrøm.

Anvendelse 
Thrust reversers aktiveres manuelt af piloten, kort efter at flyet har ramt landingsbanen, og piloten vurderer at landingen kan gennemføres. Håndtaget der styrer thrust reverseren er ofte kombineret med gashåndtaget og aktiveres ofte sammen med spoilerne. Man øger også motorens omdrejninger, som giver en stærk lydeffekt der kan høres i flyets kabine, og i lufthavnen. 

Automatisk thrust reverser anvendes næsten aldrig, fordi det ville udgøre en sikkerhedsrisiko. Selv om de fleste landinger er udramatiske, er der situationer, hvor landingen skal afbrydes meget sent. Nogle gange endda efter, at hjulene rører landingsbanen. I en sådan situation, kan en automatisk thrust reverser forårsage at flyet mister så meget fart, at det ikke kan lette igen.

Når det bruges korrekt, giver thrust reversers en betydeligt reduceret bremselængde, hvilket giver en større sikkerhedsmargin. De fleste luftfartsmyndigheder strækningsgodkender dog kun flytyper til lufthavne, hvis de kan lande uden thrust reverser.

Thrust reverser kan også øge effektiviteten af travle lufthavne, fordi flyene hurtigere kan forlade landingsbanen.

Thrust reverser under flyvning 
Moderne passagerfly anvender udelukkende thrust reverser til landing, men der er fly, der bruger dem i andre faser af flyvningen. Hawker Siddeley Trident, et ældre fly med op til 180 pladser, kunne opnå en nedstigningshastighed på 3.050 m/min ved hjælp af thrust reversers, men sjældent brugt. Det store militære transportfly Boeing C-17 Globemaster bruger thrust reverser til at dykke med 4.600 m/min i krigszoner, hvor en stejl indflyvning før landing reducerer risikoen for at blive skudt ned. Det tidligere svenske kampfly Saab 37 Viggen brugte thrust reverser lige før landingen. Hensigten var at kunne udnytte nogle vejstrækninger på almindelige svenske veje som interimistiske landingsbaner i krigstid.

Eksterne henvisninger 

 Reducing Landing Distance 

Luftfartøjskomponenter
Forbrændingsmotorer
Aerodynamik
Musikvidenskab på Aarhus Universitet

Musikvidenskab blev oprettet på Aarhus Universitet i 1946. Faget er en del af Institut for Kommunikation og Kultur og har til huse i bygning 1580 på Kasernen på Langelandsgade.

Professorater 
 Knud Jeppesen (1946 til 1957)
 Søren Sørensen (1958-1990)
 Bo Marschner (1997 til årsskiftet 2008/2009)
 Linda Maria Koldau (2009 til 2012)

Andre store profiler 
 Otto Mortensen (ansat fra 1966 til 1974)

Ansatte (pr. 15/7-16) 
 Pia Rasmussen, uddannelsesleder
 Erling Kullberg, lektor emeritus
 Jens Johansen, lektor
 Thomas Holme Hansen, lektor
 Martin Guldberg, studielektor
 Dorte Hagen Jensen, studielektor
 Charlotte Rørdam Larsen, lektor
 Steen Kaargaard Nielsen, lektor
 Mads Krogh, lektor
 Jesper Gottlieb, ekstern lektor
 Emil Hess, ekstern lektor
 Peter Just Rasmussen, ekstern lektor

Herudover en række undervisningsassistenter og ph.d.-stipendiater.

Links 

Aarhus Universitet
Slimsvampe

Slimsvampe eller ægte slimsvampe (Myxomycytes eller Myxogastria eller Myxogastrea) er en gruppe indenfor svampedyrene. Der kendes 5-600 arter.

Livscyklus 

Slimsvampe danner sporer som typisk allerede er haploide, men ellers udfører meiose ved spiring. Afhængigt af fugtighedsgraden udvikler sporerne sig til enten haploide celler med 2 piskesvingtråde eller nøgne haploide celler der kan bevæge sig ved at ændre form. De to former kaldes henholdsvis sværmere (eller myxoflagellater) og myxamøber. Sværmerne udvikles især i meget fugtige omgivelser. De to typer celler kan begge omdanne sig til den anden efter behov. Begge former bevæger sig aktivt rundt og optager føde ved diffusion.

Myxamøber kan formere sig ved celledeling. De kan også ved tørke omdanne sig til kuglerunde tykvæggede hvilelegemer kaldet mikrocystere som kan overleve i flere år inden de igen omdanner sig til myxamøber eller sværmere.

Både sværmere og myxamøber kan også fusionere to og to når de mødes og danne diploide myxamøber (svingtråde fra sværmere mistes hurtigt i de diploide myxamøber). De diploide myxamøber fortsætter med at optage føde og lave mitotiske kernedelinger, men laver ingen celledelinger. Derved bliver de store encellede individer med utallige cellekerner som kaldes plasmodier. De er typisk slimede klumper som kryber rundt efter føde (f.eks. bakterier, mikroorganismer og andet organisk stof). Plasmodierne kan nemt blive 10-15 cm lange hos nogle arter.

Et plasmodium kan omdannes til et inaktivt sklerotium med en beskyttende væg så de kan tåle tørke og sult og afvente bedre tider inden det igen bliver et aktivt plasmoduim.

 
Når et plasmodium er stort nok, omdannes det til sporehuse (sporangier) som nogle gange har en kort stilk der hæver dem lidt op over omgivelserne. I sporangierne dannes der nye sporer, og livscyklussen starter forfra.

Arter i Danmark 
I Danmark forekommer bl.a. følgende arter
 Almindelig rødært
 Troldsmør
 Skinnende støvpude
 Mucilago crustacea
 Comatricha nigra
 Rødbrun støvkølle

Referencer

Eksterne henvisninger 
 http://www.vestrehus.dk/svampeplantesider/svampedyr.htm  – hjemmeside fra Vestre Hus Børnenaturcenter om slimsvampe med skematisk tegning af livsstadierne og mange fotoer af plasmodier, sklerotier og sporangier

Svampedyr
Rudskau Station

Rudskau Station (Rudskau stasjon eller Rudskau holdeplass) er en tidligere jernbanestation på Indre Østfoldbanen (Østre Linje), der ligger i Rakkestad kommune i Norge.

Stationen blev åbnet som trinbræt i 1928. Den bestod af et spor og en kort perron med et læskur. Betjeningen af stationen ophørte 15. juni 2003, da trafikken med persontog ophørte mellem Rakkestad og Sarpsborg. Stationen blev efterfølgende fjernet men er dog ikke nedlagt formelt. Den ligger 87,0 km fra Oslo S.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østre Linje
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1928
Jernbanestationer i Østfold
Solberg Station

Solberg Station (Solberg stasjon eller Solberg holdeplass) var en jernbanestation, der lå i Solberg i Hobøl kommune på Indre Østfoldbanen (Østre Linje) i Norge. Den bestod af et spor og en kort perron med et læskur. Den lå 36,01 km fra Oslo S.

Stationen blev oprettet som trinbræt i 1928 og nedlagt 1. februar 1947. Den blev genoprettet 10. juni 1954 og nedlagt igen 29. maj 1988.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østre Linje
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1928
Ophørt i 1988
Jernbanestationer i Østfold
Vang Station

Vang Station (Vang stasjon eller Vang holdeplass) var en jernbanestation, der lå i Ski kommune på Indre Østfoldbanen (Østre Linje) i Norge.

Stationen blev åbnet som trinbræt i 1932 og nedlagt 1. februar 1947. Den lå 29,03 km fra Oslo S.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østre Linje
Nedlagte jernbanestationer i Norge
Etableret i 1932
Ophørt i 1947
Jernbanestationer i Viken
Vestvoll Station

Vestvoll Station (Vestvoll stasjon eller Vestvoll holdeplass) er en tidligere jernbanestation på Indre Østfoldbanen (Østre Linje, der ligger i Vestvoll i Sarpsborg kommune) i Norge.

Den blev åbnet som trinbræt 31. maj 1959. Oprindeligt hed den Spydevoll, men den skiftede navn til Vestvoll i juli 1960. Den blev nedlagt 26. maj 1974 men genoprettet 1. februar 1977. Betjeningen ophørte 15. juni 2003, da trafikken med persontog blev indstillet mellem Rakkestad og Sarpsborg. Stationen blev efterfølgende fjernet men er dog ikke nedlagt formelt. Mens den var i drift, bestod den af et spor og en kort perron med et rødt læskur. Den ligger 95,4 km fra Oslo S.

Litteratur

Eksterne henvisninger 

Stationer på Østre Linje
Jernbanestationer i Norge uden persontrafik
Etableret i 1959
Jernbanestationer i Østfold
Aboubakar Keita

Aboubakar Keita (født 5. november 1997) er en fodboldspiller fra Elfenbenskysten, der spiller som central midtbanespiller for den belgiske klub Oud-Heverlee Leuven, der spiller i den belgiske 1. division B. Han har tidligere spillet i den danske superligaklub F.C. København.

Klubkarriere

F.C. København 
Efter at have besøgt F.C. København ved flere lejligheder, underskrev Keita en kontrakt med klubben i november 2015 kort efter sin 18 års fødselsdag, og han spillede herefter for klubbens U/19-hold. Den 11. januar 2016 blev han rykket op på førsteholdet.

Den 13. marts 2016 debuterede Keita for førsteholdet, da han blev indskiftet for William Kvist i en superligakamp mod AaB. Tre dage senere var han i startopstillingen i pokalkampen mod Randers FC.

Den oprindelige kontrakt med FCK udløb den 30. juni 2018, men klubben forlængede i november 2016 kontrakten til udløb af 2020. Indtil lejeopholdet i Halmstads BK havde Keita opnået 4 superligakampe, 3 pokalkampe, 2 kampe i UEFA Champions League (mod Crusaders FC og Club Brugge) og 1 kamp i UEFA Europa League (mod Ludogorets).

Den 21. marts 2017 blev det offentliggjort, at Keita efter afslutningen af grundspillet i den danske Superliga blev udlejet på en kort lejekontrakt til den svenske klub Halmstads BK. Lejekontrakten udløb oprindeligt ved i sommeren 2017, men blev i den svenske sommerpause forlænget til udløb ved udgangen af 2017.

Efter udløbet af lejeaftalen med Halmstad returnerede Keita til FCK i forårssæsonen 2018. En knæskade holdt ham dog ud af holdet det meste af sæsonen, og han opnåede ikke spilletid. I august 2018 oplyste FC København, at Keita blev udlejet til den norske Tippeligaklub Stabæk frem til sommeren 2019, men i lejeaftalen var inkorporeret en klausul om, at FC København havde mulighed for at hente Keta hjem til januartransfervinduet.

Den 31. januar 2019 blev det offentliggjort, at Keita blev udlejet til Oud-Heverlee Leuven. Lejeaftalen varede frem til sommeren 2019.

I maj 2019 meddelte FCK, at klubben havde solgt Eita til Oud-Heverlee.

Landsholdskarriere 
Aboubakar Keita har deltaget Elfenbenskystens U/17-landshold ved U/17-VM i 2013. Keita spillede fem kampe under turneringen og scorede et enkelt mål mod Uruguay. Han har tillige spillet tre kampe for Elfenbenskystens U/20-landshold i 2015.

Titler

Klub 
FCK
 Superligaen: 2015–16, 2016–17
 DBU Pokalen: 2015–16, 2016–17

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Profil på F.C. Københavns hjemmeside
 Profile at Football-Lineups.com

Fodboldspillere fra Elfenbenskysten
Fodboldspillere fra FC København
Fodboldspillere fra Halmstads BK
Fodboldspillere fra Stabæk Fotball
Den Katolske Liga

Den Katolske Liga har flere betydninger:

 Den Katolske Liga (Frankrig) – et forbund af katolske adelsfolk i Frankrig, stiftet i 1576
 Den Katolske Liga (Tyskland) – et forbund af katolske stater i Det Tysk-romerske Rige, stiftet i 1609
Kaaks

Kaaks er en by og kommune i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Itzehoe-Land under Kreis Steinburg. Kreis Steinburg ligger i den sydvestlige del af delstaten Slesvig-Holsten.

Geografi 
Kaaks ligger nord for Itzehoe. Vandløbene Bekau, Mühlenau (Stegau), Pöschendorfer Graben og Krammbek løber gennem kommunen. Rasteplads Kaaksburg ved motorvejen A23 ligger i kommunen.

Eksterne kilder/henvisninger 

 Kommunens websted.
 Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2014 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)

Byer i Slesvig-Holsten
Byer i Kreis Steinburg
Pave Hadrian 4.

Hadrian 4. (født som Nicholas Breakspear(e) omkr. 1100 i St Albans, død 1. september 1159 i Anagni) var pave fra den 4. december 1154 til sin død – kirkehistoriens hidtil eneste pave af engelsk oprindelse.

Breakspeare blev nægtet optagelse i sit lokale kloster, men blev kannik ved Skt. Rufus i Avignon og siden kardinalbiskop af Albano.

Fra 1150 til 1153 var han pavelig legat i Skandinavien, hvor han i 1152 gennemførte oprettelsen af Norges ærkebispesæde i Nidaros (nu Trondhjem), der omfattede Norge (med Orkneyøerne, Shetlandsøerne, Island og Grønland), som hidtil havde hørt under det danske ærkesæde i Lund.

Selvom Hadrian 4.s tid som pave var præget af konflikt med Det Tysk-romerske Rige, kronede han i 1155 Frederik Barbarossa til kejser.

Noter

Eksterne henvisninger 

Paver i middelalderen
Bezoarsten

Bezoarsten (lapis bezoar), ofte blot benævnt bezoar, er klumper af meget varierende sammensætning, der kan dannes i fordøjelseskanalen, navnlig i mavesækken, på geder, specielt bezoargeden Capra hircus. Bezoar blev i middelalderen betragtet som en særdeles virksom medicin mod sygdom, giftige dyrs bid og en universel modgift mod forgiftninger. Den blev derfor værdsat højt af fyrster, der ofte frygtede giftmord. Kejser Rudolf 2. skal have ejet den største samling af bezoar. Bezoarsten, der er grålig og kedelig at se på, kunne derfor opnå den ære at blive indfattet i guld. Efter et ”praktisk eksperiment” i Frankrig i 1500-tallet, begyndte troen på bezoarstens mirakuløse egenskaber at svinde. Undersøgelser udført af Gustaf Arrhenius og Andrew A. Benson viste dog, at bezoar kunne fjerne arsenik fra en opløsning. Navnet stammer fra persisk padzahr (uddrive gift).

Kilder og henvisninger 
 Ædelstene i farver – København 1972 / Ove Dragsted

Overtro
Medicinske behandlinger
Jørgen Bo

Jørgen Bo (født 8. april 1919, død 9. juli 1999) var en dansk arkitekt, og professor ved Det Kongelige Danske Kunstakademis arkitektskole.

Fra 1957 delte han tegnestue med Vilhelm Wohlert under navnet Bo og Wohlert. De tegnede blandt andet bygningen til kunstmuseet Louisiana i Humlebæk.

Anerkendelse 
 1959 – Eckersberg Medaillen
 1983 – C.F. Hansen Medaillen
 ?  – Ridder af 1. grad af Dannebrog

Eksterne henvisninger 
 

 
 Jørgen Bo på Den Store Danske

Personer fra København
Arkitekter fra Danmark
Professorer fra Det Kongelige Danske Kunstakademi
Riddere af 1. grad af Dannebrog
Sejlsport under sommer-OL 2016 – Finnjolle

Sejladsen i Finnjolle under Sommer-OL 2016 fandt sted i perioden 9. august - 16. august 2016.

Medaljefordeling

Turneringsformat 
Der var kvalificeret 23 nationer til konkurrencen, der blev afviklet med ti indledende sejladser efterfulgt af en medaljesejlads for de ti bedst placerede både.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater 

Bemærkninger til sejladserne:
 2. Sejlads: Denne sejlads var præget af en del tyvstarter, hvor de involverede både blev diskvalificeret efter sejladsen og fik tildelt 24 points i stedet for de points de ellers havde opnået. Værst gik det ud over Ungarn og Uruguay, som var blevet henholdsvis nummer et og nummer tre.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 http://jsaf-osc.jp/_userdata/2016_RioOlympic_qualification_system.pdf  
 http://doc.rero.ch/record/256687/files/Olympic_Sport_Explanatory_Guide_Sailing.pdf 
 http://www.sailing.org/olympics/rio2016/qualification/sailors.php#.V4muojPr0s0 

Finnjolle
MIT (flertydig)

MIT eller mit har flere betydninger:
 Massachusetts Institute of Technology
 Millî İstihbarat Teşkilâtı - Tyrkiske efterretningstjeneste
Lejodde

Lejodde er en strandeng på ca. 40 ha, som ligger nord for Korsør ud mod Storebælt. Området består af kyst, overdrev, enge og en sø, "Lejsø". Der eksisterer her en enestående flora og saltvandstålende planter. Herudover rummer Lejodde et rigt fugleliv, som har medført at området er blevet udnævnt til EF-fuglebeskyttelsesområde, og er en del af Natura 2000-område nr. 116 Centrale Storebælt og Vresen. 

Lejodde er et vigtigt yngle- og rasteområde for terner, vadefugle og andefugle. Lejsø er en lavvandet sø der har et areal  på ca 18,6 hektar med en  dybde på op til  0,6 meter og en middeldybde på 0,2 meter.

Området er privatejet, men der er adgang for offentligheden.
Flere af de ynglende fuglearter er truede. Af den årsag har offentligheden ikke adgang til området i fuglenes yngleperiode fra den 1. marts – 30. juni. 

Tidligere har området ligget ubenyttet hen, men bruges nu som græsgang for heste og kreaturer.

Kilder og henvisninger

  Kort over området på miljoegis.mim.dk
 Naturplanen  
 Basisanalysen 2016-21        
Natura 2000-planer
EU-habitatområder i Danmark
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
Lokaliteter i Slagelse Kommune
Mols Hoved

Mols Hoved er  den sydligste kyst af Tved/Skødshoved-halvøen på Mols i Syddjurs Kommune.  Langs   kysten ligger en  op til 20 meter høj, 2½ kilometer lang klint. I denne findes aflejringer fra de tre sidste kuldeperioder i den sidste istid, Weichsel-istiden. På stranden finde store mængder af ledeblokke,  stenarter hvis oprindelige hjemsted man kender, så man gennem dem kan følge isens vandringer. Der er  rhombeporfyr fra Oslo-området, kinnediabas fra Vestsverige (syd for Vänern), samt rapakivi fra Ålandsøerne, svarende til  de tre ovenfor nævnte aflejringer og  kuldeperioder i istiden. Flere steder langs kyststrækningen ved Mols Hoved ses store udskridninger (landslides) der ofte er  sket på den grå og relativt lerede till,  der ligger nederst i profilet. Højeste punkt på bakken ovenfor klinten er 48 moh.

Langs skrænterne vokser Vild Gulerod, Hulkravet Kodriver, Gul Evighedsblomst, Bidende Stenurt og kongelys. 

Syd og vest for Mols Hoved ligger Aarhusbugten og der er udsigt til Aarhus kun omkring 10 kilometer væk; Mod øst ligger Begtrup Vig.

Naturfredning
Nord for kysten ligger herregården Isgård og hele området på den sydlige del af halvøen, i alt  623 hektar blev fredet i 1982.

Eksterne kilder og henvisninger

Mols Hoved Till og smeltevandsaflejringer fra Weichsel Istid på extra.geus.info
 Mols Hoved  på geolex.dk
 Mols Hoved  Vilfred Friborg Hansen på syddjursportalen.com
Mols
Lokaliteter i Syddjurs Kommune
Klinter i Danmark
Sejlsport under sommer-OL 2016 – Laser (jolle)

Sejladsen i Laser jolle under Sommer-OL 2016 fandt sted i perioden 8. august - 15. august 2016.

Turneringsformat 
Der var kvalificeret 46 nationer til konkurrencen, der blev afviklet med ti indledende sejladser efterfulgt af en medaljesejlads for de ti bedst placerede både.

Tidsplan 
Nedenstående tabel viser tidsplanen for afvikling af konkurrencen:

Resultater

Referencer

Eksterne henvisninger 
 http://jsaf-osc.jp/_userdata/2016_RioOlympic_qualification_system.pdf  
 http://doc.rero.ch/record/256687/files/Olympic_Sport_Explanatory_Guide_Sailing.pdf 
 http://www.sailing.org/olympics/rio2016/qualification/sailors.php#.V4muojPr0s0  
 http://www.sailing.org/tools/documents/201506Rio2016QualificationSystemFINALSailingEN-%5B18947%5D.pdf

Laser (jolle)
Ajax (rengøringsmiddel)

Ajax er et varemærke for rengøringsprodukter, der blev indført af Colgate-Palmolive i 1947 for en pulveriseret husholdnings-og industriaffalds rengøringsmiddel. Det var et af virksomhedens første store mærker. Rengøringsmidlets ingredienser omfatter natrium dodecylbenzenesulfonat, natriumcarbonat og kvarts.

Ajax navnet blev overført til en gruppe af rengøringsmidler og vaskepulvere, en produktgruppe, der opnåede betydelig succes i 1960'erne og begyndelsen af 70'erne. Ajax universalrengøringsmiddel med ammoniak, der blev introduceret i 1962, var den første store konkurrent til Procter & Gamble ' s Mr. Clean (introduceret i 1958). Ajax' succes som de såkaldte "Hvide Tornado" tvang Procter og Gamble til i 1963 at indføre sit eget rengøringsmiddel med ammoniak, Top Job. 

En lang række rengøringsprodukter blev introduceret i Nordamerika fra 1940'erne og til 1970'erne. I dag sælger Colgate-Palmolive i Nordamerika blot to produkter under brandet Ajax; det oprindelige rense og produktet Ajax Dishwashing Liquid. Colgate-Palmolive solgte i 2005 brandet til brug for vaskemidler i Nordamerika til Phoenix Brands. 

I Australien og New Zealand er Ajax' produkter 'Spray n' Wipe' blandt markedslederne.

Markedsføring 

Det oprindelige Ajax slogan for rensepulveret var "Stronger than dirt!" ("Stærkere end skidt!"), en henvisning til den muskuløse helt Ajax i den græske mytologi. Nogle Ajax opvaskemidler har i dag det varemærkebeskyttede slogan "Stronger than grease!" ("Stærkere end fedt!"), hvilket kan være et ordspil på "Grækenland". Navnet Ajax kan også henvise til et gammel britisk navn for toilet, "the jakes". Et andet tidligt slogan var "Ajax... skummende sæbe!"

Den første slogan blev brugt igen for Ajax Vaskemiddel, da det blev indført i begyndelsen af 1960'erne, i annoncer med en rider på en hvid hest. I slutningen af The Doors' sang "Touch Me", siger Jim Morrison sloganet "Stronger than Dirt".

I Storbritannien optrådte skuespilleren Ann Lancaster i tv-reklamer med sloganet, "It cleans like a white tornado". Colgate ophørte i 1996 med at reklamere for mærket i Storbritannien.

Mærket markedsføres forsat i Danmark og i det øvrige Europa af Colgate-Palmolive.

Noter

Eksterne links 
 Ajax produkt side på Colgate forbruger hjemmeside 
Colgate-Palmolives variant af mærkets historie 
Rengøringsmidler
Varemærker
Retten til klæder

Retten til klæder er en menneskerettighed, der blandt andet er beskyttet i FN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne fra 1948 og i FN's konvention fra 1966 om økonomiske, sociale og kulturelle menneskerettigheder.

Verdenserklæringen fra 1948 
I FN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne hedder det i artikel 25, stk. 1:

Enhver har ret til en sådan levefod, som er tilstrækkelig til hans og hans families sundhed og velvære, herunder til føde, klæder, bolig og lægehjælp og de nødvendige sociale goder og ret til tryghed i tilfælde af arbejdsløshed, sygdom, uarbejdsdygtighed, enkestand, alderdom eller andet tab af fortjenstmulighed under omstændigheder, der ikke er selvforskyldt.

Konventionen fra 1966 
FN's konvention fra 1966 om økonomiske, sociale og kulturelle menneskerettigheder trådte i kraft i 1976. I konventionens artikel 11, stk. 1 hedder det:

De i denne konvention deltagende stater anerkender ethvert menneskes ret til en levefod, som er tilstrækkelig for vedkommende selv og vedkommendes familie, herunder passende ernæring, beklædning og bolig og til fortsat forbedring af vedkommendes levevilkår. De deltagende stater vil træffe passende foranstaltninger til at sikre virkeliggørelsen af denne ret, idet de anerkender, at internationalt samarbejde på frivilligt grundlag er af væsentlig betydning i denne henseende.

Menneskerettigheder
Helen George

Helen George (født 19. juni 1982) er en engelsk skuespiller. Hun er bedst kendt for sin rolle som Trixie Franklin i TV dramaserien, Jordmoderen fra BBC

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra England
Personer fra Birmingham