kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Indiga

Indiga (, ) er en flod i Nenetskij autonome okrug i Arkhangelsk oblast i Rusland. Flodens kilde er ved moseområderne ved Timanhøjderne mens udmundingen er i Indigskajabugten i Barentshavet. 

Floden er 193 kilometer lang og har et afvandingsareal på 3.790 km². Indigas største biflod er Belaja. Indiga løber gennem Malozemelskaja Tundra, og i den øvre del af floden findes der flere strøg, mens den nedre del svinger sig sagte over et vådmarksområde med mange indsøer. 

Indiga fryser sædvanligvis til sent i oktober og er islagt til maj. Floden fungerer dårlig til skibsfart og ved høj vandføring kan kun de nederste 25 kilometer af floden benyttes til dette formål.

Floder i Arkhangelsk oblast
Floder i Nenetskij autonome okrug
Kuja

Kuja (, ) er en flod i Nenetskij autonome okrug i Rusland. Den er en højre biflod til Petjora og er 186 km lang med et afvandingsareal på 3.600 km².

Floden har udspring i den vestlige udkant af Bolsjezemelskaja Tundra, i grænseområdet mellem Nenetskij okrug og Republikken Komi, øst for Petjora-floden. Den løber i nordøstlig retning, med et meget svingende og meanderende flodløb. Den munder ud i Kujskij Sjar, et af Petjoras sideløb, omkring 10 km nord for Narjan-Mar.

Kuja er frosset til fra oktober til maj.

Kilder 

Floder i Nenetskij autonome okrug
Petjoras flodsystem
Blücher (adelsslægt)

von Blücher er en mecklenburgsk adelsslægt, der også har en nulevende dansk gren (Blücher af Altona).

Historie 
Slægten von Blücher, der regnes blandt den ældste mecklenburgske adel, havde allerede i det 13. århundrede forgrenet sig i Østersølandene, men synes først i det 17. århundrede at være kommet til Danmark, hvor Johan von Blücher (død 1649) af linjen Boddin var køgemester hos Christian IV. Af huset Waschow, der udspringer fra Joachim von Blücher (død efter 1521), var flere medlemmer i dansk tjeneste, således oberstløjtnant Jürgen (Georg) von Blücher til Kassow, der 1676 faldt ved Lund. Han var fader til ritmester Gustav Heinrich von Blücher og brigader Lorenz von Blücher (1655-1728), der havde elleve børn, af hvilke den yngste søn var Ernst Christoph von Blücher (1714-1800).

Fra linjen til Lehsen udskilte sig med Ulrich von Blücher (død 1611 eller 1612) huset Gross Renzow, hvortil hørte oberstløjtnant Ulrich Hans von Blücher (død 1758) til Rosenow; denne var i 1. ægteskab fader til oberst Carl Leopold von Blücher (1719-1775), der 1777 med sin enke og fire børn optoges i den danske adel, og i 2. ægteskab til generalmajor Carl Leopold von Blücher (1742-1804). Blandt de nævnte fire børn var generaladjudant og hofmarskal hos arveprins Frederik, oberstløjtnant Frederik von Blücher (1760-1806) — hvis søn var oberstløjtnant Frederik Emanuel von Blücher (1806-1871) — generalmajor Gottfried Carl Wilhelm Gottlob von Blücher (1762-1814) og overpræsident Konrad Daniel von Blücher af Altona (1764-1845), der 1818 optoges i dansk grevestand, og fra hvem de nulevende danske slægtmedlemmer nedstammer. Blandt hans børn var greve og hofchef Gustav von Blücher af Altona (1798-1864).

En broder til ovennævnte oberstløjtnant Ulrich Hans von Blücher var hessen-kasselsk ritmester Christian Friedrich von Blücher (1696-1761), fra hvem huset Falkenberg udspringer. Han var fader til amtmand Gustav Gotthard von Blücher (1737-1808) og til feltherren Gebhard Leberecht von Blücher, fyrste af Wahlstatt (1742-1819), der 1814 ophøjedes i fyrstestand for sine fortjenester i Napoleonskrigene.

Kilder 
 Albert Fabritius, "Blücher", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Friedrich Wigger: Geschichte der Familie von Blücher, I-II, 1870-79.
 Illustreret Tidende, 1880, nr. 1081.
 Danmarks Adels Aarbog, 1942, s. 7.

 
Adelsslægter fra Mecklenburg
Adelsslægter fra Danmark
Werfel

Werfel har flere betydninger:
 Alma Werfel
 Franz Werfel – østrigsk forfatter (1890 – 1945)
 Holger Werfel Scheuermann – dansk ortopædkirurg og røntgenlæge (1877 – 1960)
 Johan Werfel – dansk forfatter (1764 – 1831)
Birgitte Nyborg Christensen

Birgitte Nyborg (tidl. Birgitte Nyborg Christensen) er en fiktiv figur fra dramaserien Borgen (2010).

Fiktive personer fra Danmark
Braem

Braem (også Braëm) er en handels- og embedsslægt, der føres tilbage til købmand og byfoged i Hamborg Gødert (Gothard) Braem (død ca. 1625), som siges at være af hollandsk afstamning. Han havde otte børn, af hvilke tre kom til Danmark, datteren Margrethe Braem (død 1633), der ægtede provst Christian Lauridsen Glob (ca. 1581-1633) og hendes brødre, handelsmand Johan Braem (1595-1646) og Gødert Braem (1601-1655). Sidstnævnte havde seks børn, blandt hvilke borgmester i Helsingør Corfitz Braem (1639-1688), biskop Johan Braem (1648-1713), overkrigskommissær Gothard (Gødert) Braem (1649-1702), stempelpapirforvalter Christian Braem (død 1716), — hvis datter Thale Magdalene Braem (død 1726) ægtede Didrik Seckman (1684-1743) —, og datteren Anna Margrethe Braem (1652-1703), der først var gift med toldskriver Johan Lambertsen Lihme (1649-1678), anden gang med etatsråd Rasmus Bartholin (1625-1698).

Biskop Johan Braem (1648-1713) var fader til Gothard Braem (1688-1733) til Gjessinggård, der adledes 1713, men døde ugift. Overkrigskommissær Gothard Braem havde fjorten børn, af første ægteskab sønnen, præsident Christian Braem (1683-1752), der blev adlet 1731. Han var fader til præsident Gothard Albert Braem (1710-1788) og til kaptajn Johan Braem (1711-1790) til Asmild Kloster, med hvem den adlede linje uddøde.

Ovennævnte borgmester Corfitz Braem (1639-1688) var bedstefader til sognepræst i Korsør, konsistorialråd Johan Braem (1712-1764), hvis søn, oberst Martinus Braem (1762-1834) var fader til kommandør Johan Frederik Braem (1798-1874). Denne var fader til kommandør, nautisk forfatter Peder Holger Braem (1829-1897) og til kommandør Thorvald Braem (1838-1915).

Kilder 
 Albert Fabritius, "Braem", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Danmarks Adels Aarbog, V, 1888, s. 93 f.
 Sofus Elvius og H.R. Hiort-Lorenzen: Danske patriciske Slægter, 1891, s. 26-38.
 Louis Bobé: Die deutsche St. Petri Gemeinde, 1925, s. 418 f.
 Theodor Hauch-Fausbøll: Slægthaandbogen, 1900, s. 45ff.

 
Slægter fra Danmark
Adelsslægter fra Danmark
Michael Burston

Michael "Würzel" Burston (Cheltenham, 23. oktober 1949 – 9. juli 2011) var en britisk sanger og guitarist. Fra 1984 til og med 1995 var han medlem af den britiske heavy metalband Motörhead. 

Burston fik sit kælenavn Würzel mens han var i den britiske hær. Navnet henviser til Worzel Gummidge, et fiktiv personage som han havde nogle lignelser med.

Foremand af Motörhead, Lemmy Kilmister, meddelte på 9. juli 2011 at Burston var død, dog uden at forklare hvordan han døde.

Motörhead tilhører følgende genre: Heavy metal, Speed metal, Hardrock, Punk, Ambient.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Heavy metal-musikere fra Storbritannien
Punkmusikere
Guitarister fra Storbritannien
Personer fra Cheltenham
Villa Rica

Villa Rica er en lille landsby/fiskerleje i den mexicanske delstat Veracruz. Byen ligger ca. 70 km nord for byen Veracruz. Villa Rica er kendt for at være det sted i Mexico, hvor spanierne først byggede. I dag kan man stadigvæk se nogle få tomter fra de allerførste bygninger. På et bjerg lige bag byen finder man den totonakiske gravplads Quiahuiztlan og 3 km nord for Villa Rica ligger Laguna Verde atomkraftværk.

Kilder 
 http://www.e-local.gob.mx/work/templates/enciclo/veracruz/municipios/30004a.htm 
 http://www.panoramio.com/photo/17603211 

Byer i Mexico
Nynäshamns kommun

Nynäshamn kommune ligger i Stockholms län i Södermanland i Sverige. Kommunen ligger længst mod syd på halvøen Södertörn. Administrationen ligger i byen Nynäshamn.

Geografi 
I kommunen er der skærgård med velbesøgte badesteder. Fyret Landsort ligger på Öja, den sydligste ø i Stockholms skærgård og en del af Nynäshamns kommun. Ud for Landsort ligger Landsortsdjupet som er Østersøen og Sveriges dybeste sted. Det er mange fjorde i kommunen, de største er Himmerfjärden på vestsiden og Mysingen på østsiden. Kommunen grænser i nordøst til Haninge kommun og i nordvest til Botkyrka kommun. Der er en maritim grænse til Södertälje mod vest og Trosa i sydvest.

Byer 
Nynäshamn kommune har seks byer.
Indbyggere pr. 31. december 2005.

Større øer 

 Torö (25 km2)
 Herrön
 Järflotta (7 km2) adskilt fra fastlandet af Dragets kanal
 Yxlö
 Öja
 Bedarö

Eksterne kilder og henvisninger 

 Nynäshamns kommun
 Nynäshamns turistbyrå

Kommuner i Stockholms län
Stockholms skærgård
Christian Tønder von Bracht

Christian Tønder von Bracht (25. april 1751 i København – 22. marts 1821 sammesteds) var en dansk overrets-justitiarius.

Han var søn af Frederik Christian van Bracht (en forgylder, der antog sin moders navn), blev 1766 privat dimitteret, tog 1768 teologisk og 1772 juridisk eksamen. Allerede 1771 blev han volontær i Danske Kancelli; 1775 fik han titel af kancellisekretær, blev 1778 kancellist, 1781 protokolsekretær i Højesteret, 1784 vice-landsdommer i Lolland og Falster med successionsret, 1794 borgmester i Aalborg, 1797 justitiarius i Christianssands Stifts Overret, 1808 etatsråd, vendte i august 1814 efter Norges adskillelse tilbage til Danmark, hvor han imidlertid på grund af sin fremrykkede alder ikke kunne opnå ny ansættelse, og døde 22. marts 1821 i København.

Han ægtede 16. april 1788 i Våbensted Kirke Anna Petrea Enevoldine de Wichfeld (døbt 10. april 1766 i København – 22. september 1837 sst.), datter af oberstløjtnant, senere kommandant på Bornholm, oberst Thomas Frederik de Wichfeld og Ingeborg Cathrine Braës

Kilder 
 Georg Kringelbach, "Christian Tønder von Bracht", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 Frederik Thaarup, Fædrenelandsk Nekrolog 1821-26, s. 3 f.
 Rhode, Samlinger til Laalands og Falsters Historie, ved Friis, I, 66.
 Tauber og Nielsen, Personal-historiske Notitser om Embedsmænd i Aalborg, s. 116 f.
 Danske Jurister 1736-1936.

Landsdommere fra Danmark
Borgmestre i Aalborg
Teologer fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Personer fra København
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Christian Tønder
Etatsråder fra Danmark
Hagen Hagensen

Nicolaj Hagen Hagensen (11. oktober 1916 på Frederiksberg – 21. marts 2009) var en dansk landsretssagfører og konservativ politiker, der var medlem af Folketinget 1961-1966 og 1973-1988.

Liv og karriere 
Hagensen var søn af Hagen Hagensen og Louise Marie Larsen. Han blev student fra Schneekloths Skole i 1934, cand. jur. i 1941 og fik sagførerbestalling i 1944 og blev året efter landsretssagfører. Han havde da allerede i 1931 stiftet gymnasiastforeningen Front, var aktiv i Konservative Studenter, hvor han var formand fra 1941-44. Hagen Hagensen optrådte efter befrielsen som forsvarer for danske nazister og værnemagere.

Hagensen blev medlem af Folketinget første gang i 1961, blev i 1979 næstformand for Skatte- og afgiftsudvalget og 1982-84 formand for samme. Hagensen var tillige medlem af Europarådet fra 1982 til 1987 og af Nordisk Råd og var fem gange medlem af de danske delegationer til FN's Generalforsamling. Hagensen blev senere valgt af Folketinget til statsrevisor. Han var Kommandør af Dannebrog.

Henvisning

Eksterne henvisninger 
 

Jurister fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Frederiksberg
Statsrevisorer fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Foreningsformænd fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Folketingsmedlemmer i 1960'erne
Folketingsmedlemmer i 1970'erne
Folketingsmedlemmer i 1980'erne
Didrik Seckman

Didrik (også Diderich) Seckman (også Seckmann, Sechmann) (1684 i Oslo – 1. januar 1743 i København) var en dansk justitiarius i Højesteret.

Han var brodersøn til Balthasar Seckman og søn af den 1696 afdøde rådmand i København Jørgen Seckman, der indtil 1687 var tolder i Christiania og 2. hustru Sophie Didriksdatter. Efter at have fuldendt sine studier udnævntes han 1709 til kancellisekretær, overtog 1711 farbroderens embede som justitssekretær, blev 1726 assessor i Højesteret, fik 1728 titel af justitsråd og udnævntes 1737 til justitiarius. Den sidstnævnte ansvarsfulde stilling røgtede han på en særdeles tilfredsstillende måde, og det lykkedes ham ved sin fremragende juridiske dygtighed og ubestikkelige hæderlighed at genoprette Højesterets anseelse, der under en af hans nærmeste forgængere havde lidt skade. Det overdroges ham 1737 i forbindelse med Andreas Hojer at påbegynde den revision af Christian V’s danske og norske Lov, som dog ikke nåede at blive gennemført. Tillige var han en af censorerne ved de prøveforelæsninger, som førte til Kofod Anchers ansættelse som professor 1741. Diderik Seckman, som i øvrigt stod Ludvig Holberg nær, besørgede anonymt en del oversættelser af Molière og Regnard. Han fik 1740 rang med etatsråder og døde nytårsdag 1743.

Han var 3 gange gift: 1. gang 10. november 1712 i Helligåndskirken med sin kusine Mechtele Dorothea Seckman (begravet 8. februar 1716 i København), datter af senere deputeret i Generalkommissariatet, etatsråd Balthasar Seckman (1645-1722) og Magdalene Cathrine von Platou (1661-1693). 2. gang 28. august 1722 i Vor Frelsers Kirke med Thale Magdalene Braem (begravet 2. november 1726 i på Nicolai Kirkegård i København), datter af stempelpapirforvalter Christian Braem (død 1716, gift 2. gang med Elisabeth Seckman, død 1727) og Thale Lange (død 1691). 3. gang 1728 (vielsebrev 18. juli) med Hedvig Susanne Bornemann (13. februar 1686 i København – begravet 19. januar 1758 sammesteds, (gift 1. gang 1707 med tøjhusskriver Jacob Nielsen, ca. 1642-1718, gift 1. gang med Maria Holst, død 1705), datter af professor Cosmus Bornemann og hustru.

Han er begravet på Nicolai Kirkegård.

Kilder 
 Louis Bobé, "Didrik Seckman", i: C.F. Bricka (red.), Dansk Biografisk Lexikon, København: Gyldendal 1887-1905.
 S. Vedel, Høiesterets Historie, s. 228. 246 f.
 Rasmus Nyerup, Lit. Lex.

Højesteretspræsidenter fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Personer fra København
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Wolfgang Grandy-Schmid

Wolfgang Grandy-Schmid (født 11. november 1948 i Stuttgart) er en tysk elbassist, komponist og producer.

Schmid hører til eliten af tyske musikere i den rytmiske musik, særdeles i jazz, rock og fusions musik.

Han har spillet med Charly Antolini, Billy Cobham, Gitte Hænning etc. Han var fast musiker på Pete York´s serie Super Drumming, en serie som kørte op igennem 1980'erne og frem til år 2004, med nogle af de bedste trommeslagere i verden.

Schmid har også lavet plader i eget navn.

Kilde 
 Om Wolfgang Schmid

Bassister fra Tyskland
Musikere fra Tyskland
Personer fra Stuttgart
Seefeld

Seefeld er en uddød jysk lavadelsslægt.

Den jyske lavadelslægt Seefeld, som i det 16. århundrede tog navn efter sit våben — en med tre søblade belagt bjælke — føres tilbage til to brødre, ridderen Thomes Mogensen (nævnt 1400 og 1423) til Dalsgård og Jep Mogensen (nævnt 1400 og 1406) til Refsnæs, hvis sønnesøns søn Niels Jensen (død tidligst 1537) til Refsnæs var bedstefader til Christoffer Lauridsen Seefeld (1543-1612) til Refsnæs; dennes sønner var Viffert Seefeld (1588-1662) til Viffertsholm og Tustrup og bogsamleren og rigsråden Jørgen Seefeld (1594-1662) til Næs og Tustrup.

Ridderen Thomes Mogensen (nævnt 1400 og 1423) var oldefader til Jens Tygesen (død mellem 1532 og 1538) til Dalsgård, hvis sønnesøn var hofmester Jacob Seefeld (1545-1599) til Visborggård og Sostrup; af hans børn skal nævnes Sophie Seefeld (død 1601), der ægtede rigsråden »rige« Hans Johansen Lindenov (1573-1642), og Enevold Seefeld (død tidligst 1655) til Dalsgård og Visborg m.m., hvis søn Jørgen Seefeld (1606-1666) til Visborggård, Stenalt, Vår og Øland var bedstefader til major Jørgen Ulrik Seefeld (1676-1745), med hvem slægten udsluktes.

Kilder 
 Albert Fabritius, "Seefeld", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), Dansk Biografisk Leksikon, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44.
 Danmarks Adels Aarbog, XXXI, 1914, s. 452-464; XL, 1923, s. 557.

 
Adelsslægter fra Danmark
Almedalsugen

Almedalsugen (sv: Almedalsveckan, også kaldt politikerveckan) er en årlig samling i og omkring Almedalen i Visby på den svenske ø Gotland. Her samles svenske politiske partier, interesseorganisationer og andre interessenter for at diskutere politik. Alle arrangementerne i løbet af ugen er gratis for besøgende, og alle har fri adgang uden registrering.

Tidligere blev Almedalsugen afholdt i den første hele uge i juli måned, men fra 2009 blev den flyttet til uge 27. Gotlands kommun er arrangør og vært.

Historie 

Årsagen og ideen til Almedalsveckan var Olof Palmes årlige taler om sommeren i parkområdet Almedalen i Visby. Traditionen begyndte 25. juli 1968 med et improviseret møde imellem undervisningsminister Palme og Krister Wickman.
Her holdt Palme en tale fra ladet af en lastbil på Kruttornet ved Almedalen.
Palme-familie holdt ofte ferie på øen Fårö nord for Gotland, og Palme havde derfor kort til Visby.
I 1975 kom Venstrepartiets Lars Werner til og i 1991 var alle svenske partiledere samlet til arrangementet.

Den første officielle Almedalsveckan blev afholdt i 1982, da Socialdemokraterne organiserede et økonomisk seminar. Årene efter tog flere partier aktivt del i arrangementet, og i 1997 deltog lobbyorganisationer og myndigheder. Op igennem 2000'erne er arrangementet vokset til en stor politisk festival. Fra 1982, hvor der ud over partilederne var en håndfuld forskellige arrangementer i løbet af ugen, var der i valgåret 2010 1396 arrangementer og ca. 800 arrangører, cirka 800 journalister, 11.000 registrerede deltagere samt tilhørere til de mange arrangementer og taler.

I 2011 kopierede Bornholm Almedalsugen, og arrangerede en dansk pendant med det såkaldte Folkemødet, der siden er blevet afholdt ved Allinge i midten af juni.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Almedalsugens officielle hjemmeside  

Sveriges politik
Visby
Annas pagasts

Annas pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten havde 497 indbyggere i 2010 et 463 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 52,61 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Anna.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Ilzenes pagasts

Ilzenes pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten havde 418 indbyggere i 2010 og 389 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 62,50 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Jaunzemi.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Jaunalūksnes pagasts

Jaunalūksnes pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten havde 1.316 indbyggere i 2010 et 1.190 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 184,66 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Kolberģis.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Jaunannas pagasts

Jaunannas pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten etableredes i 1945, havde 553 indbyggere i 2010 og 510 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 93,99 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Jaunanna.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Jaunlaicenes pagasts

Jaunlaicenes pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten etableredes i 1919, havde 486 indbyggere i 2010 og 478 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 52,20 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Jaunlaicene.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Liepnas pagasts

Liepnas pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten havde 991 indbyggere i 2010 og 851 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 280,57 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Liepna.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Malienas pagasts

Malienas pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten etableredes i 1945, havde 447 indbyggere i 2010 og 424 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 55,42 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Brenci.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Mālupes pagasts

Mālupes pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten havde 710 indbyggere i 2010 og 652 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 129,75 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Mālupe.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Mārkalnes pagasts

Mārkalnes pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten havde 428 indbyggere i 2010 et 374 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 123,38 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Mārkalne.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Pededzes pagasts

Pededzes pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten havde 838 indbyggere i 2010 og 710 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 142,01 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Pededze.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Veclaicenes pagasts

Veclaicenes pagasts er en territorial enhed i Alūksnes novads i Letland. Pagasten havde 417 indbyggere i 2010 og 378 indbyggere i 2016 og omfatter et areal på 72,34 kvadratkilometer. Hovedbyen i pagasten er Korneti.

Kildehenvisninger 

Pagasts
Krieglach

Krieglach er en købstad med 5.189 indbyggere (fra 1. januar, 2011) i Mürztal i Steiermark i Østrig.

Byen er kendt for at være digteren Peter Rosegger's fødeby.

Kilder og henvisninger

Byer i Steiermark
Abujas nationalmoské

Abujas nationalmoské, også kendt som Nigerias nationalmoské, er nationalmoskén i Nigeria, et land med en betydelig stor muslimsk befolkning. Moskén blev bygget i 1984 og er også åben for ikke-muslimer. hovedimamem er Ustaz Musa Mohammed.

Moskén er beliggende i hovedstaden Abuja og er placeret på Independence Avenue, på tværs fra the National Christian Centre, som er centrum for the National Church of Nigeria, kirken i Nigeria.

Kilder 

Moskeer
Abuja
Mürztal

Mürztal er et område opkaldt efter floden Mürz, og ligger i delstaten Steiermark i Østrig, og består af området mellem byerne Bruck an der Mur og Mürzzuschlag. I Mürztal er den største by Kapfenberg. Mürztal er et af de vigtigste industriområder i Østrig. Stålproducenten Böhler-Uddeholm AG, papirfabrikken Norske Skog og andre store selskaber har etableret sig her.
Mürztal bliver afgrænset af Mürzsteger Alpen mod nord og Fischbacher Alpen mod syd.

Steiermark
Fredagsmoské

Fredagsmoské, (, al-Jama Masjid) kaldes den type af moskéer som hovedsageligt er bygget til muslimske fredagsbønner. Alle muslimske steder har en fredagsmoské.

Udtrykket fredagsmoské bliver undertiden også brugt om moskeé.

Moskeer
Traktaten i Zamora

Traktaten i Zamora blev indgået i 1143 og anerkendte Portugals uafhængighed af Kongeriget León og Kongeriget Castilien. På baggrund af betingelserne i traktaten anerkendte kong Alfons 7. af Castilien kongeriget Portugal overfor kong Alfons 1. af Portugal under overværelse af pavens udsending Kardinal Guido de Vico i katedralen i Zamora. Begge konger lovede varig fred mellem deres respektive kongeriger. Ved denne traktat anerkendte Portugal også pavens overhøjhed.

Begivenheder i 1143
Portugals historie
Kongeriget Castilien
Eidgah

Eidgah eller Idgah er en åben, moské, som regel udenfor en by (eller i udkanten), hvor man laver sin bøn under højtiden Eid ul-Fitr. Dette blev udøvet af profeten Muhammed. Derfor er det kun sunnimuslimer der beder bøn i en Eidgah. Den første Eidgahn blev bygget i udkanten af Medina.

Eksterne henvisninger 

Islamisk arkitektur
Moskeer
Mürzhofen

Mürzhofen er en kommune med 953 indbyggere (fra 1. januar, 2011) i den østrigske delstat Steiermark. Mürzhofen ligger i dalen ved floden Mürz.

Eksterne henvisninger
Schneeberg (Erzgebirge)

Schneeberg (dansk:Snebjerg) er en by i Erzgebirgskreis i den tyske delstat Sachsen. Den har godt 15.000 indbyggere.

Geografi 

Schneeberg ligger ved Silberstraße i den øvre dela af Westerzgebirge, der er en del af Erzgebirge. Markant i byen ligger St. Wolfgangskirche, der kan ses fra stor afstand. Bykernen ligger på det 470 meter høje Schneeberg, som har lagt navn til byen. I de omliggende højder ligger mod øst Gleesberg (593 moh.) og mod nord Keilberg (557 moh.)

Venskabsbyer 
Schneebergs partnerbyer er:
 Herten, Tyskland
 Veresegyház, Ungarn

Indbyggerudvikling
Lockheed Have Blue

Lockheed Have Blue var et stealthkonstrueret fly som blev udviklet omkring år 1977 ved den tophemmelige base kaldet Area 51.

Kampfly