kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anordning (Foucault)

Anordning (fr. dispositif) er et begreb, som særligt er blevet brugt af den franske tænker Michel Foucault og som henviser til forskelligartede fysiske, administrative og sociale mekanismer og vidensformer, der bearbejder og vedligeholder magtudøvningen i den sociale krop.

Oversættelser 
Det franske dispositif oversættes bl.a. til anordning, apparat, dispositiv, foranstaltning, maskineri, mekanisme, konstruktion, teknik.

Litteratur
 Agamben, Giorgio: Hvad er et dispositiv?
 Foucault, Michel: Seksualitetens historie, bind 1: en introduktion.
 Foucault, Michel: "Confessions of the Flesh"
 TIqqun: A Critical Metaphysics Could Emerge as a Science of Apparatusses. Semiotext(e), MIT.

Se også 
 Giorgio Agamben

Poststrukturalisme
Samfund
Michel Foucault
Socialvidenskabelige begreber
Peter Dommisch

Peter Dommisch (1. august 1934 i Berlin − 4. januar 1991 sammesteds) var en tysk skuespiller, som bl.a. var kendt for at lægge stemme til Benny Frandsen i de tysksynkroniserede versioner af de 13 første danske film om Olsen-banden.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra Tyskland
Personer fra Berlin
Evanston (flertydig)

Evanston har flere betydninger:

Byer i USA 
 Evanston − by beliggende i staten Illinois
 Evanston, Wyoming − amerikansk by
Retslære

Retslære er en juridisk disciplin, der omhandler de almene spørgsmål om det retslige. Heriblandt hører retssystemets væsen, mere retsfilosofiske problemer som rettens grænseområder og almindelige problemstillinger som retskilder.

Noter

Eksterne henvisninger 

Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XX; s. 60-64; opslag: Retsvidenskab

Jura
Stord (ø)

Stord er en ø i Vestland fylke i Norge. Den har et areal  241,2 km² og har 21.840 indbyggere (2017).  Der er tættest bosætning i sydøst, med blandt andet byen Leirvik med 14.085 indbyggere i 2016. Den ligger nord for Bømlafjorden i Hardangerfjordens ydre del. Stord  er delt mellem kommunerne Fitjar i nord og Stord i syd. Højeste punkt er Mehammarsåta, 749 moh.

Øen har forbindelse med fastlandet via Stordabroen og Bømlafjordtunnelen, som er en del af Trekantsambandet. 
Stord Lufthavn er en kortbaneflyveplads som ligger på vestsiden af øen og bliver brugt af hele regionen Sunnhordland.

Kilder og henvisninger 

Øer i Vestland
Fitjar
Ø
Filosofiens afslutning

Filosofiens afslutning er et begreb fra Martin Heidegger, som henviser til tænkningens opgave i den tid, der kommer efter "epokernes tid".

Af andre, som forsøger at tænke dette brud kan nævnes: Reiner Schürmann og Giorgio Agamben.

Referencer 

Afslutning
Livs-form

Livsform (eller livs-form) er et væsentligt begreb i Giorgio Agambens tænkning og henviser til "et liv, der aldrig kan adskilles fra sin form".

Referencer

Eksterne henvisninger 
Læs kapitlet "Livs-form"  fra Midler uden mål: 

Filosofi
Typologi (arkæologi)

Typologi er inden for blandt andet arkæologi og etnologi resultatet af klassifikation og seriation af genstande. Undertiden tilskrives typologier kronologiske dimensioner, men dette er ikke nødvendigt.

Et eksempel på en typologi (i arkæologi) er denne serie af neolitiske økser:

Historie 

I 1800-tallet var mulighederne for at tidsfæste arkæologiske fund yderst begrænsede. For at opnå en tidsmæssig bestemmelse udviklede den svenske arkæolog Oscar Montelius en metode gående ud på i videst mulige omfang at bedrive sammenlignende studier. Ved at bruge sammensatte fund, det vil sige fund der bestod af et større antal genstande, ville man ved sammenligninger på tværs af statslige grænser kunne opstille lister over genstande, som var af samme alder (fordi de forekom sammen i større eller mindre udstrækning). Desuden ville man ved sammenligninger mellem fundene indbyrdes ofte være i stand til at opstille en relativ (om ikke absolut) kronologi, idet genstandene (på omtrent samme måde som Charles Darwin forestillede det sig for dyrs vedkommende) ville udvise et udviklingsforløb. Den tidsmæssige rækkefølge skulle altså hvile på bestemte træk ved genstandene.

I løbet af det 20. århundrede udvikledes metoder til bedre absolut tidsfæstelse af arkæologiske fund (fx årrings-, pollenanalyser og kulstof-14-registrering), men metoder, der kan anses for afledte af typologien, er senere taget i brug: i og med den såkaldt processuelle arkæologis fremkomst i 1960-erne er statistiske og matematiske metoder, som Principalkomponentanalyse (korrespondensanalyse) taget i brug. Typologier er således fortsat et vigtigt redskab i arkæologien.

Kritik 

August Strindberg udviklede udtrykket "knappologi" som en kritik mod typologien:
"Der var engang en mand, der samlede på knapper. Han var fast besluttet på at følge videnskabelige principper, og han klassificerede ikke sin samling efter det naturlige system med bukseknapper, skjorteknapper, jakkeknapper o.s.v. I stedet for arrangerede han dem efter et nyt og epokegørende system: Knapper med ét hul, knapper med to huller, o.s.v."

Noter

Litteratur 

 Geoffrey Bibby: Spadens vidnedsbyrd; Wormanium 1980; ; s.117-120

Arkæologi
Etnologi
Klassifikation
Lorenz Heister

Lorenz Heister (19. september 1683 i Frankfurt a. M. - 18. april 1758 i Helmstedt) var en tysk kirurg.

Heister studerede i Giessen og i Holland, hvor han var elev af Ruysch og Boerhaave, gjorde tjeneste ved de engelsk-hollandske tropper og blev doktor i Harderwijk 1708 og overlæge ved den hollandske hær 1709 og endelig professor i anatomi og botanik i Altdorf 1710. Professor chirurgiæ blev han 1720 i Helmstedt, og 1730 føjedes det botaniske professorat til. Heister gjorde Helmstedt til den tyske kirurgis centrum og grundlagde den videnskabelige kirurgi der.

Han udgav en mængde, ofte optrykte lærebøger: Chirurgie 1718), Institutiones chirurgicæ (1739), Die kleine Chirurgien (1747), Compendium anatomicum (1717), men skrev også over botanik og intern medicin. I hans Tractatus de cataracta, giaucomate et amaurosi (1712) gav han bidrag til forståelse af stærs opståen i øjet. Heisters navn er knyttet til en klapdannelse i galdeblærens hals og til en udvidning på den store halsvene (Diverticulum Heisteri = Bulbus superior venæ jugularis internæ).

Kilder 

 

Kirurger fra Tyskland
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Personer fra Frankfurt am Main
Tyskere i 1700-tallet
Pollenanalyse

Pollenanalyse, eller pollenstatistik (undertiden palynologi som er hele pollenvidenskaben) er en paleobotanisk teknik med hvilken, man studerer pollenkorn i tørv og sedimenter. Teknikken udvikledes i 1919 primært af Lennart von Post, som fik sin inspiration fra Gustaf Lagerheims og Rutger Sernanders arbejder. Analysen har betydning for økologisk arkæologi og økologisk evolution, tidligere som metode til datering af fund og i nyere tid for studier af de botaniske forhold i forskellige tidsperioder, især i Kvartær.

Bevaringsforhold 

Pollenanalyse er i dag den vigtigste metode til at skaffe sig viden om hvorledes, forhistoriske skove så ud. Metoden hviler på den enorme produktion og spredning af pollen, som anemofile frøplanter står for. Pollenkorn er praktisk talt uforgængelige, det vil sige, at de kan genfindes under mange forskellige forhold og efter hundredtusinder af år. En del af pollenkornene havner på steder, hvor de sedimenterer - især i søer, moser og kær - og her bevares, idet de fugtige og ret iltfattige miljøer ikke nedbryder pollenkornets yderskal. Samtidig er sådanne steder egnede til at sikre en tidsmæssig lagdeling, det vil sige, at man fra uens dybder vil kunne få overblik over forandringer i vegetationen.

Fremgangsmåde 

I det fugtige underlag nedsænkes et tyndt, hult rør. Ved hjælp af dette hentes boreprøver fra sedimentet, hvis lagfølge viser hvor længe, pollenkornene har ligget i de forskellige dybder. Alderen for de forskellige lag bestemmes i dag med kulstof-14-metoden, hvis de er yngre end ca. 50.000 år. Ved hjælp af mikroskop bestemmes pollenkornenes arter eller slægter, idet pollenkornenes udseende varierer efter træ eller plante. Bestemmelsen opgøres i statistiske fordelinger for de enkelte arter.

Blandt andet på grund af, at forskellige arter afgiver forskellige mængder af pollen, er mængden af pollen i en borekerne ikke direkte proportional med, hvor almindelige, de forskellige arter var i omgivelserne. For at kunne bestemme den virkelige sammensætning af fx de enkelte træsorter i en forhistorisk skov har man derfor beregnet en korrelationsfaktor for hver art. Forholdet mellem pollenforekomsten for græsser henholdsvis træer fra en vis tidsperiode giver en rettesnor for hvor lukket (eller åben), skoven var.

I 1916 var den svenske geolog Lennart von Post den første til at præsentere et pollendiagram (hvor forskellige arters pollenmængde angives gennem tiden).

Noter

Se også 
 Bøgetid
 Yngre Lindetid
 Ældre Lindetid
 Hassel-fyrretid
 Birke-fyrretid

Litteratur 
 "Forntida skogar och framtida skogsbruk i södra Sverige: historiska fakta och idéer om skogsskötsel"; SLU Kontakt 5; Alnarp 1999; .

Eksterne henvisninger 

 Pollenanalyse  på PalaeoWiki
 Nationalmuseets Naturvidenskabelige Undersøgelser, Vejledning

Økologi
Arkæologi
Parcelforce

Parcelforce Worldwide er en kurér- og logistikserviceudbyder i Storbritannien. Parcelforce Worldwide er et handelsnavn i Royal Mail-koncernen og er organiseret i koncernens division for britiske pakker, internationale division og brevdivision.

Der leveres over hele verden via. et netværk af internationale partnere. Den europæiske partner General Logistics Systems (GLS) er et datterselskab til Royal Mail og leverer over en million pakker om dagen i 34 europæiske lande.

Parcelforce Worldwide er i direkte konkurrence med andre verdensleverandører som DHL, DX Group, FedEx og United Parcel Service.

Parcelforce Worldwide driver et "hub and spoke" indleverings og omdelingssystem med to hubs i Coventry nær lufthavnen. Den ene hub er for pakker i Storbritannien og den anden hub er for internationale pakker. UK-huben er en af nationens største bygninger på 24.000 m2. Bygningen er højautomatiseret og kan håndtere op til 58.500 pakker i timen.

Historie 
Pakkepostservicen i Royal Mail begyndte i 1883, og blev drevet gennem jernbaneselskaberne, senere også gennem Red Star Parcels og British Road Services.

Royal Mail blev i 1986 opdelt i tre divisioner og i 1990 skiftede Royal Mail Parcels navn til Parcelforce.

I 2002 blev pakkeleveringen overført til Royal Mail, således at Parcelforce nu koncentrerede sig om en og todagesleveringer.

Parcelforce Worldwide odriver et netværk med 53 lokale distributionscentre på strategiske lokaliteter i Storbritannien.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Officielle website

Royal Mail
Mærker
Etableret i 1986
Milton Keynes
Prinsesse Eugenie af York

Prinsesse Eugenie af York  (Eugenie Victoria Helena; født 23. marts 1990 i London, Storbritannien) er en britisk prinsesse, som er medlem af den britiske kongefamilie.

Hun er den yngste datter og det yngste barn af prins Andrew, hertug af York (født 1960) og Sarah, hertuginde af York (født 1959).

Hun er sønnedatter af dronning Elizabeth 2. af Storbritannien og prinsgemalen Prins Philip, hertug af Edinburgh.

Ægteskab og børn 

Brylluppet mellem prinsessen og Jack Brooksbank fandt sted i St George's Chapel, Windsor Castle, den 12. oktober 2018.

Den 25. september 2020 annoncerede Buckingham Palace at parret venter deres første barn, først på året i 2021.

Prinsesse Eugenie fødte en søn den 9. februar 2021 på Portland Hospital i London. Den 20. februar 2021 annoncerede parret via Instagram, at de havde navngivet deres søn August Philip Hawke Brooksbank.

I januar 2023 blev det annonceret, at Eugenie var gravid med parrets andet barn. Parrets anden søn, Ernest George Ronnie Brooksbank, blev født den 30. maj 2023. Han er opkaldt efter kong George V, barnets tip-tipoldefar, hvis mellemnavn var Ernest, barnets bedstefar George Brooksbank og sin oldefar Major Ronald Ferguson.

Titel og prædikat 

 23. marts 1990 – nu: Hendes kongelige højhed  Prinsesse Eugenie af York

Placering i arvefølgen 
Eugenie af York indgår i arvefølgen til den britiske trone. I oktober 2013 var hun nummer syv i arvefølgen..

Henvisninger 

Prinsesser fra Storbritannien
Huset Windsor
Personer fra London
Det Britiske Kongehus
Eduard Zeller

Eduard Zeller (født 22. januar 1814 i Kleinbottwar i Württemberg, død 19. marts 1908 i Stuttgart) var en tysk teolog og filosof. 

Han studerede både teologi, inden for hvilken han sluttede sig til Tübingerskolens retning, og filosofi og skrev Platonische Studien (1839). 1847 kaldtes han som teologisk professor til Bern, men forflyttedes 1849 til Marburg, hvor han dog på grund af sin friere teologiske retning blev ansat under det filosofiske fakultet. 1862 kaldtes han til Heidelberg som professor i filosofi, og 1872 til Berlin, hvor han virkede til 1894, da han opgav sin professorstilling og trak sig tilbage til Stuttgart, hvor han endnu i en årrække hengav sig til litterær virksomhed. Hans vigtigste virkefelt var filosofiens historie i oldtiden. Hertil hører hans hovedværk Die Philosophie der Griechen (3 bind, 1844—52), som blev udgivet på ny i stærkt udvidede bearbejdelser (6., 5. og 4. oplag 1909—20), navnlig forsynet med talrige anmærkninger, hvori der stadig tages hensyn til den efterhånden tilkommende litteratur. 

Ved siden af dette værk har også det kortfattede Grundriss der Geschichte der griechischen Philosophie (1883, 11. oplag 1914) vundet stærk Udbredelse. Af Zellers teologiske skrifter kan nævnes Das theologische System Zwinglis (1853), Die Apostelgeschichte kritisch untersucht (1854), »D. F. Strauss in seinem Leben und seinen Schriften geschildert« (1874); endvidere Friedrich der Grosse als Philosoph (1886). I tidsskrifter, deriblandt "Theologische Jahrbücher", som Zeller udgav 1842—57, til dels sammen med F.C. Baur, har han også udfoldet en rig virksomhed; hans Vorträge und Abhandlungen udkom i 3 bind (1875—84). Efter hans død udkom Kleine Schriften (3 bind, 1910—11). I dansk oversættelse foreligger af ham Urkristendommen (1868).

Kilder 

 

Teologer fra Tyskland
Filosoffer fra Tyskland
Ansatte ved Berns Universitet
Ansatte ved Marburgs Universitet
Ansatte ved Heidelbergs Universitet
Ansatte ved Humboldt-Universität zu Berlin
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Prinsesse Beatrice af York

Beatrice af York (Beatrice Elizabeth Mary) (født 8. august 1988 i London, Storbritannien) er en britisk prinsesse, som er medlem af den britiske kongefamilie.

Hun er den ældste datter og det ældste barn af prins Andrew, hertug af York (født 1960) og Sarah, hertuginde af York (født 1959).

Hun er sønnedatter af dronning Elizabeth 2. af Storbritannien og prinsgemalen Prins Philip, hertug af Edinburgh.

Privat 
Edouard Alessandro Mapelli Mozzi
og prinsesse Beatrices forlovelse blev annonceret den 26. september 2019. Parret blev hemmeligt gift 17. juli 2020 på Windsor Castle.

Parrets datter (Sienna Mapelli Mozzi) blev født den 18. september 2021.

Titel 

Beatrices fulde titel er Hendes kongelige Højhed Prinsesse Beatrice Elizabeth Mary af York.

Hun har egentligt ikke noget efternavn, men hun kan benytte slægtsnavnet Mountbatten-Windsor (Beatrice Mountbatten-Windsor). Eller hun kan bruge en kortere form af sine forældres titler (Beatrice York eller Beatrice af York).

I arvefølgen 
Beatrice af York indgår i arvefølgen til den britiske trone. I oktober 2013 var hun nummer seks i arvefølgen..

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Profil på den officielle hjemmeside for hertugen af York

Prinsesser fra Storbritannien
Huset Windsor
Personer fra London
Det Britiske Kongehus
Føyno

Føyno er en beboet ø syd for Stord, tilhørende Stord kommune i Vestland fylke i Norge. 

Øen blev landfast i december 2000, mod Sveio i syd gennem Bømlafjordtunnelen og Stord i nord over Stordabroen. Da blev E39 åbnet for trafik i forbindelse med Trekantsambandet, hvis  bomstation ligger på Føyno. Der er også forbindelse mod øst over øen Nautøy og Spissøy i Bømlo kommune på øen Bømlo.

Kilder og henvisninger

Øer i Vestland
Stord
All Japan Kendo Federation

All Japan Kendo Federation (AJKF) eller Zen Nihon Kendō Renmei (全日本剣道連盟), stiftet 1952, er en sportsorganisation i Japan.

Formål 
All Japan Kendo Federation (AJKF) organiserer de moderne japanske kampdiscipliner Kendo, Iaido og Jodo.

Medlemskab 
All Japan Kendo Federation (AJKF) har siden 1970 været medlem af International Kendo Federation (FIK).

AJKF er desuden medlem af Japanese Budo Association (Nippon Budo Shingikai) and the Nippon Budokan Foundation.

Sportsmesterskaber 
Det første sportsmesterskab som All Japan Kendo Championship afholdt blev afviklet i 1953.

Referencer

Ekstern henvisning 
 All Japan Kendo Federation.

Japansk kampsport
Sportsorganisationer
Heijō Muteki Ryū

Heijo Muteki Ryu (Heijō Muteki Ryū) er en japansk kampsværdskole, stiftet af Yamanouchi Renshinsai. Umiddelbart efter 1673 beskrev Yamanouchi Renshinsai sin undervisning som Kendo i forbindelse med anvendelse af budo-systemet, Kobudo.

Se også 
 Abe-ryū. Stifteren af Abe-ryū, Abe Gorodaiyu, anvendte også begrebet 'Kendo' til at beskrive sin undervisning.
 Kenjutsu
 Kendo

Referencer 

Kendo
Japansk kampsport
A New Day Has Come

A New Day has Come er et studiealbum indspillet af den canadiske sangerinde Celine Dion. Albummet er udgivet på Sony Music Entertainment den 22. marts 2002. 

Albummet blev en betydelige kommerciel succes for Celine Dion, og albummet blev tildelt flere gange platin i adskillige lande.

Trackliste

Eksterne links 
 Omtale på allmusic.com 

Album fra 2002
Celine Dion-album
Roman Jakobsons kommunikationsmodel

Roman Jakobsons kommunikationsmodel beskriver, hvordan to mennesker kommunikerer med hinanden.

Opbygning af modellen 
Roman Jakobsons kommunikationsmodel består af seks sprogfunktioner, der først og fremmest blev udskilt af østrigeren Karl Bühler og den russisk-amerikanske sprogforsker Roman Jakobson. Man kan derudover yderligere støde på betegnelsen "de jakobsonske sprogfunktioner". Roman Jakobsons model kan benyttes til at undersøge hvilke sprogfunktion der er mest dominerende, dog kan flere funktioner optræde i samme tekst eller ytring, men ofte dominerer en af disse markant.

De seks sprogfunktioner kan beskrives således:

 Emotiv funktion: foreligger når afsenderen træder stærkt frem, afsenderen udtrykker følelser og hensigter.
 Konativ funktion: tiltalen eller påvirkningen til modtageren er dominerende. Rettet mod modtager i form for ordre eller befaling. Fx opråb: "har du fået dit æble i dag?"
 Referentiel (symbolfunktion): taler vi om når emnet og informationerne klart er det vigtigste. fx: tør forelæsning, tale om verden, give hinanden meddelelser, hvordan verden er indrettet eller vejret i radioen.
 Fatisk funktion (social funktion): er samværet og selve fællesskabet i situationen det centrale. Taler for at opretholde kontakt, bekræfte hinanden og oprette gode relationer i kommunikation. Fx replikken "sikke et dejligt vejr!" til en ukendt medventende ved et busstoppested. Replikken handler ikke om primært om de metrologiske realiteter, men mere om det 'at vi er her sammen'. Det påhæftede ik'? eller ikke sandt? udgør også fatiske indslag i en ytring eller tekst.
 Metasproglige funktion: er særdeles almindelig i undervisning, og navnlig i sprogundervisning. Metasproglig funktion foreligger hver gang vi taler om sprog, om de ord, lyde eller vendinger vi udtrykker os med, vi har også metasproglig funktion når det slås fast at familie staves med ie og ikke je. Man taler om sproget selv, en slags forståelses problemer bliver afklaret.
 Poetiske funktion: kendetegnes ved at sproget gøres til en oplevelse i sig selv, det gøres synlig som materiale - fokus er på teksten.

Kort opsummering af sprogfunktionerne 
 Emotiv: jeget, altså afsenderen udtrykker sig.
 Konativ: du-påvirkning du-styringen" dominerer.
 Referentiel: sags- og emnebehandlingen er det vigtigste.
 Fatisk: du og jeg, fællesskabet og dets bekræftelse står i forgrunden.
 Metasproglig: når man taler om det sprog der bruges.
 Poetiske: når sproget, ordene eller lyden bruges bevidst som genstand for oplevelse, som materiale.

Eksempel: Romans sprogfunktioner i reklamer 
 Konativ: du-orienteret "because you're worth it"
 Emotiv: afsender dominerende "because I'm worth it"
 Referentiel: fokus på selve produktet. "Ajax Minerals med essentielle mineraler opløser fedt og rengør i dybden"
 Fatisk: fællesskabet. "Fitness.dk - Socialt, sjovt og sundt"

Kilder/referencer 

 Jacobsen, Henrik Galberg og Skyum-Nielsen, Peder, Dansk Sprog – en grundbog, 1996

Kommunikationsteori
Sproget
Sinan Akçıl

Sinan Akçıl (født 20. maj 1982 i Amsterdam) er en tyrkisk komponist, sangskriver, musikproducer og sanger, kendt for sit samarbejde med den tyskiske popsanger İzel og Mehmet yakar for Hadise's Eurovision 2009 sang for Tyrkiet, kaldet Düm Tek Tek.

Liv og karriere 

Sinan Akçıl startede sin karriere med Emel Müftüoğlu's ottende studio album kaldet Arabesk. Efter dette album indledte han et fast samarbejde med Yaşar, men bidrog også til hans albums for andre artister som Zeynep Casalini.

Han blev kendt, da han mødte İzel og fik et musikalsk og personligt forhold med hende. Han har desuden samarbejdet med sangere som Ferhat Göçer, Gülben Ergen, Ziynet Sali, Aygün Kazımova, Hande Yener, Teodora.

Hans Eurovisionssang Düm Tek Tek blev nr 4 ved Eurovision 2009.

Værker

Albummer

Singler

Notes 

Musikere fra Tyrkiet
Viktor von Meibom

Viktor Reinhard Karl Friedrich von Meibom (1. september 1821 i Kassel - 27. december 1892 sammesteds) var en tysk retslærd.

Von Meibom virkede først i praksis, blev efter udgivelsen af hans og Paul Roths Kurhessisches Privatrecht I (1857—58) 1858 ordentlig professor i Rostock, 1866 i Tübingen, 1873 i Bonn, 1875 medlem af rigsoverhandelsretten i Leipzig, 1879—87 af rigsretten sammesteds. Von Meibom var udpræget germanist; han litterære virksomhed koncentrerede sig væsentlig om panteretten; således fremstillede hans Das deutsche Pfandrecht (1867) dennes udvikling før receptionen af den romerske ret. Under medvirken af Carl Ludwig von Bar, Heinrich Dernburg, Adolf Exner, Ferdinand Regelsberger og andre udgav von Meibom samleværket Deutsches Hypothekenrecht (I—IX 1871—91), en systematisk fremstilling af de vigtigste partikularlovgivningers ret, hvortil han selv bidrog med Das Mecklenburgische Hypothekenrecht (1871). Foruden forskellige afhandlinger og anmeldelser offentliggjorde von Meibom endnu Das Immobiliarrecht im Geltungsbereiche der Civilprocessordnung (1888).

Kilder 

  Opslag af Frantz Dahl

Jurister fra Tyskland
Ansatte ved Rostocks Universitet
Ansatte ved Tübingens Universitet
Ansatte ved Bonns Universitet
Faglitterære forfattere fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Personer fra Kassel
Salmonsens
Tærskning

Tærskning er en proces, hvor kerner og strå adskilles i det høstede korn.

Man kan tærske med håndkraft (plejl), tærskeværk eller tærskemaskine.

I dagligsproget anvendes udtrykket "tærske langhalm".

Landbrug
Markarbejde