kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Solradius

Solradius, der betegnes R☉, og som er den halve soldiameter, bruges i astronomien som måleenhed, når størrelsen af andre stjerner eller planeter skal angives. Den udgør 

 ,

eller omkring 109 gange den gennemsnitlige jordradius.

Jord--Måne-systemet kan give en anskuelig sammenligning, idet afstanden mellem Jorden og Månen i gennemsnit udgør 384.400 km eller 55 procent af solradius. Var Solen placeret på Jordens plads i rummet, ville Månens bane ligger langt inde i Solen – kun lidt længere ude end halvvejen til soloverfladen.

Set fra Jorden er den tilsyneladende solradius omkring 16', så hele diameteren af solskiven er 32' eller 0,53°. Da Jordens omløbsbane er elliptisk, svinger værdien dog med 1,7 procent i begge retninger. I periheliet (i begyndelsen af januar) er den 32'32", og i apheliet (i begyndelsen af juli) kun 31'28". Den tilfældighed, at Månen ses under en tilsvarende vinkel, er grunden til, at der kan optræde totale solformørkelser på Jorden.

Teoretisk set er solradius ved Solens ækvator lidt større end ved dens poler på grund af Solens langsomme rotation. Denne fladtrykthed er imidlertid meget ringe, idet den kun udgør 10 parts per million.

Kilder 
 
 

Solen
Måleenheder i astronomi
Længdeenheder
Valdemar H. Hammer

Valdemar Hansen Hammer (født 2. oktober 1866 i København, død 8. april 1943 i Gentofte) var en dansk arkitekt, som især tegnede industribygninger.

Karriere 
Hammers forældre var tømmerhandler og fabrikant Viggo Otto Peter Hammer og Marie Kirstine Hansen. 
Han blev tømrersvend 1886 og gik på Teknisk Skole, fulgt af studier ved Kunstakademiets Arkitektskole 1888-1904. Han var ansat hos Martin Nyrop, Valdemar Ingemann og Frederik L. Levy og var bygningskonduktør ved Københavns Havnevæsen 1897-1900. Han modtog K.A. Larssens legat 1901-02, som han anvendte til en rejse til Tyskland og Italien 1901. Han havde været i Frankrig 1891 og Italien 1898. Han var vurderingsmand for Børsens skyldkreds 1904-43 og havde egen tegnestue fra 1900.

Hammer udstillede på Charlottenborg Forårsudstilling 1917 og på Dansk Arkitektur, dekorativ Kunst og Kunsthaandværk, Liljevalchs, Stockholm 1918; og New York 1925. 

Han blev gift 14. september 1899 i København med Bertha Karen Nielsen (født 16. august 1879 sammesteds), datter af metalvarefabrikant Jacob Nielsen og Catrine Løvstrøm. Han er begravet på Gentofte Kirkegård.

Værker 
 Viggo Bentzons villa i Hornbæk (1900)
 Dr. Franz Pios villa på Kullen (1905)
 Hornbæk Apotek (1907)
 H. Lundbeck & Co., Ottiliavej 7, Valby (1907)
 Villa i Skotterup (1908)
 Villa i Espergærde (1909)
 Carl Lunds Fabriker, København (1912-13, nedrevet)
 Nordisk Elektricitets Selskab, Trekronergade 157, Valby (1913)
 Nørre Søgade 35, København. Tegnet 1915. Opført 1917
 Ombygning af Amagertorv 21, København for Julius Kopp (ca. 1916)
 Svagbørnshjemmet Egilsholm, med Egilsholm Vandtårn, Sømarken, Pedersker (1916-17)
 Hellerup Jernbaneapotek, nu café, Hellerupvej, Hellerup (1917, nedlagt)
 Nordisk Læderfabrik, Lyngbyvej 170, København (1917)
 Wilhelm Løngrens fabrik, Nedergade 33-37, Odense (1920, nu Haustrups fabrik)
 Villa Strandmøllebakken for læderfabrikant Frederik Salomonsen, Strandvejen 863, Springforbi (1918, ejes nu af Skov- og Naturstyrelsen)
 Alexandrateatret, Nygade 3 (1923, nedlagt)
 Archiv Apotek, Jagtvej 11, København (1924, nedlagt)
 Vanløse Biografteater (1925)
 Østerfælled Apotek, Østerbrogade 140, København (1924, nedlagt)
 Taarnby Apotek (1939)
 Alléteatret, Jægersborg Allé, Charlottenlund (1936, præmieret)
 Nordisk Kaffe-Kompagni, Gittervej, Københavns Frihavn (helt ombygget)
 Designede endvidere en del møbler til villaer og forretningsejendomme

Kilder 

 

Arkitekter fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1900-tallet
Nationalromantiske arkitekter
Aleatorisk musik

Aleatorisk musik (af latin: alea terning), er musik som i nogen udstrækning er tilfældig. Oftest drejer det sig om kompositionsprocesser hvor et element af tilfældighed indgår med et lille antal mulige alternativer, og altså ikke helt ukontrolleret tilfældighed.

Udtrykket blev kendt blandt europæiske komponister gennem foredrag af akustikeren Werner Meyer-Eppler ved Darmstadts sommerskole i musik i begyndelsen af 1950'erne. 

Se også
 Indetermination, ubestemthed i musikken

Eksterne henvisninger
Musikalske terningespil  
 Musikalisches Würfelspiel, musikalsk terningespil 
 Historie  

Note

Musikteori
Musikudtryk
Harald Bing

Harald Jacob Bing (26. februar 1848 i København – 3. juni 1924 sammesteds) var en dansk erhvervsmand. Han var søn af fabrikejer Jacob Herman Bing og hustru Henriette f. Simonsen.

Efter at have studeret kemi og fysik ved Den Polytekniske Læreanstalt 1863-65 og 1867 opholdt sig Bing i Frankrig (Limoges) for at se praktisk keramik overtog han 1868 den teknisk ledelse af Bing & Grøndahls porcelænsfabrik, i hvis firma han indtrådte 1880, og som han blev eneejer af 1885. Da han 1895 overdrog den til et aktieselskab, blev han administrerende direktør ved det, hvad han stadig er. Ved siden heraf har han virket i ikke få offentlige hverv. 1888 blev han en af de ledende i foreningen "Det nationale Arbejde", og året efter medlem af Industriforeningens repræsentantskab, hvad der førte til, at han 1890 blev foreningens næstformand og 1898-1905 dens formand. 1913 æresmedlem af Industriforeningen.

Ved dannelsen af Det danske Kunstindustrimuseum (1890) spillede han en væsentlig rolle, han blev også her både næstformand (1891) og formand (1898-1908). Han har medvirket ved Danmarks deltagelse i en række udstillinger i udlandet (Paris 1889, Chicago 1893, Malmö 1896 og 1914, Stockholm 1897, Paris 1900) og har haft sæde i både Næringslovskommissionen (1890-93) og i kommissionen ang. Loven om urigtige varebetegnelser. 1896-1908 har han som borgerrepræsentant (liberal) 1896-98 øvet ikke ringe indflydelse, og endelig har han sæde i en række bestyrelser, således for Arbejderbanken, Nordisk Livsforsikrings-Aktieselskab af 1897 (formand), A/S Københavns Telefon-Selskab, A/S Københavns Sommer-Tivoli (formand), A/S. A.M. Hirschsprung & Sønner (formand) m.fl.

Han var Ridder af Dannebrog, Dannebrogsmand og ridder af Æreslegionen. Han var gift m. Harriet f. Levin. Bing er gengivet på maleriet Industriens Mænd. Han er begravet på Mosaisk Vestre Begravelsesplads.

Kilder 

 

Foreningsformænd fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1800-tallet
Medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation i 1900-tallet
Riddere af Æreslegionen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Jøder fra Danmark
Fabrikanter fra Danmark
Personer fra København
Harald
Salmonsens
Flughafen Friedrichshafen

Bodensee-Airport Friedrichshafen, også benævnt Flughafen Friedrichshafen, Friedrichshafen Airport (IATA: FDH, ICAO: EDNY), er en international lufthavn 3 km nord fra centrum af Friedrichshafen, ved Bodensøen, i delstaten Baden-Württemberg, Tyskland. Det er den lufthavn der er placeret længst mod syd i landet.

Historie

Før 2. verdenskrig 
Lufthavnen blev etableret i 1913 men det var først i 1915 den egentlige jomfrurejse fra det nye lufthavnsområde i Löwental, Friedrichshafen fandt sted. Det var en Zeppeliner som lettede efter at man havde bygget en stor hangar der var beregnet på Zeppelinerne. Der havde siden 1899 været placeret en fabrik ved Manzell-bugten i Bodensøen, hvor flyene blev samlet og færdiggjort. Den var ejet af det Tyske kejserrige og var under supervision af Ferdinand von Zeppelin.

Selvom om Zeppelinerne primært var tænkt til militærbrug blev der også bygget nogle til kommerciel passagertransport. I flere år blev der drevet dagligt trafik imellem Friedrichschafen og Berlin. Dette foregik med LZ Bodensee. Efter Versailles-traktatens underskrivelse i 1919 der forbød Tyskland at bruge luftskibe til militære formål, faldte aktiviteten med de store luftfartøjer i området.

I 1929 startede den første ordinære rutetrafik fra lufthavnen med propel-flyvemaskiner. Det var Lufthansa der flere gange om ugen fløj havde afgange med passagerer.

Efter krigen 
Lige inden afslutningen af 2. verdenskrig rykkede Armée Française ind på stedet.

Eksterne henvisninger 
 Bodensee-Airport Friedrichshafen officiel site 

Friedrichshafen, Flughafen
Friedrichshafen, Flughafen
Friedrichshafen
Anton Bing

Anton Jacob Bing (8. april 1849 i København – 31. maj 1926 sammesteds) var en dansk landøkonom og politiker. Han var søn af fabrikejer Jacob Herman Bing og bror til Harald Bing.

Bing blev student 1866 fra Det von Westenske Institut, lærte landvæsen, blev landbrugskandidat 1871, var 1873-77 forpagter  og derefter til 1890 ejer af Mullerupgård ved Slagelse. Med sit hurtige og klare hoved, sin omfattende agronomiske viden og levende interesse for landbruget kom Bing til at spille en betydelig rolle i egnens landøkonomiske foreningsliv, og det varede ikke længe efter, at han havde solgt gården og var flyttet ind til København, før han kaldtes tilbage til sin gamle egn som konsulent for Sorø Amts landøkonomiske Selskab.

1893-98 virkede han i denne stilling, i hvilken han udgav et skrift om kvægavlens udvikling i Sorø Amt. Januar 1901 indtrådte han i redaktionen af Ugeskrift for Landmænd, og efter redaktør Erhard Frederiksens død 1903 ledede han som eneredaktør bladet. Bing, der var en formfuld og fin skribent, har forstået at hævde bladets position som vort ledende landøkonomiske Ugeblad. I Rigsdagssamlingen 1901-03 repræsenterede Bing Sorø Amts 3. Valgkreds i Folketinget. 1911 valgtes Bing til formand for Foreningen af landøkonomiske Tidsskrifter.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Godsejere fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1900'erne
Faglitterære forfattere fra Danmark
Tidligere folketingsmedlemmer fra Venstre
Anton
Agronomer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Redaktører fra Danmark
Jøder fra Danmark
Salmonsens
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Frederik Bing

Frederik Moritz Bing (31. december 1839 i København – 27. marts 1912 på Frederiksberg) var en dansk forsikringsmatematiker.

Bing var søn af hof-galanterihandler og borgerrepræsentant Meyer Herman Bing og hustru Eva f. Simonsen. Han tog polyteknisk adgangseksamen 1856; blev cand.polyt. 1862; lærer 1862-65: stentøjsfabrikant (Bing & Grøndahl) i København 1865-70, medlem af bestyrelsen for Livsforsikrings- og Forsørgelsesanstalten af 1871 fra dens oprettelse.

Formand for Arbejderbankens bankråd (medlem fra 1872); i bestyrelsen for Aktieselskabet til Opførelse af Boliger for Arbejderklassen; tidligere medlem af Mosaisk Menigheds repræsentantskab; formand i bestyrelsen og matematikkyndig direktør for Statsanstalten for Livsforsikring fra 1871-1911. Han blev Ridder af Dannebrogordenen 1889 og senere Dannebrogsmand.

Han var ugift og er begravet på Mosaisk Vestre Begravelsesplads.

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1910

Eksterne henvisninger 
 
 Nekrolog i Illustreret Tidende 

Forsikringsdirektører fra Danmark
Frederik
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Riddere af Dannebrog
Personer fra København
Jøder fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Statistikere fra Danmark
Ingeniører fra Danmark
Matematikere fra Danmark
Mosaisk Nordre Begravelsesplads

Mosaisk Nordre Begravelsesplads er en jødisk kirkegård i Møllegade på Nørrebro. Begravelsespladsen etableredes i 1694 og udvidedes flere gange (1704, 1715, 1748, 1768, 1805, 1831 og 1851), indtil den med udvidelsen i 1855 nåede sin nuværende størrelse.

Kendte personer begravet på begravelsespladsen 
 David Baruch Adler, vekselerer
 Hanna Adler, underviser
 Joel Ballin, grafiker
 Samuel Jacob Ballin, læge
 Sophus Berendsen, fabrikant
 Herman Bing, boghandler
 Jacob Herman Bing, fabrikant
 Meyer Herman Bing, fabrikant
 Gerhard Bonnier, forlagsboghandler
 Simon Aron Eibeschütz, legatstifter
 Liepmann Fraenckel, portrætmaler
 David Halberstadt, grosserer
 Ludvig Heckscher, sagfører
 Nathan Henriques, maler
 Sally Henriques, maler
 Samuel Henriques, maler
 Isaac W. Heyman, erhvervsmand
 Samuel Jacobi, læge
 Ahron Jacobson, gravør
 Albert Jacobson, ædelstenskærer
 David Ahron Jacobson, gravør
 Salomon Ahron Jacobson, gravør
 Isidor Kalckar, maler
 Israel Levin, filolog
 Moritz Levy, nationalbankdirektør
 Moritz G. Melchior, grosserer
 Moses Melchior, grosserer
 Nathan Melchior, øjenlæge
 Moses Mendel, grafiker
 P.G. Philipsen, forlagsboghandler
 Salomon Soldin, boghandler
 Arnold Wallick, teatermaler
 Abraham Wolff, overrabbiner

Se også 
Mosaisk Vestre Begravelsesplads

Kilder

Eksterne henvisninger 

 

Begravelsespladser i Danmark
Jødedom i Danmark
Etableret i 1694
Nørrebro

de:Jüdische Friedhöfe in Kopenhagen
Carl Jacobi

Carl Jacobi (født 19. november 1874 på Frederiksberg, død 19. april 1938 i Holbæk) var en dansk forfatter, lyriker, anmelder, bibliotekar og skovrider.
Han udførte et stort pionerarbejde i opbygningen af det danske folkebiblioteksvæsen. Han introducerede bibliotekets bogbus (dengang kaldet en bogbil), så det blev muligt at betjene lånerne direkte i deres eget hjem. Endvidere støttede han op omkring arbejderoplysningen med etablering af virksomhedsbiblioteket på bl.a. Knabstrup Teglværk.

Barndom og ungdom 
Carl Jacobi blev født på Frederiksberg, som søn af Adolph Jacobi, den senere socialborgmester i København.

Han blev uddannet inden for forstvæsenet med en international uddannelse i både Danmark, Tyskland og Frankrig. Efter uddannelsen arbejde han på Stenbygaard ved Vordingborg.

Sin forfattervirksomhed begyndte hen med faglige artikler til Tidsskrift for Skovvæsen og udarbejde i 1902 en tresproget forstordbog på dansk, tysk og fransk.

Barndomshjemmet var et samlingspunkt for mange af samtidens kunstnere. Sammen med et socialt engagement ledte det Carl frem mod et egentligt forfatterskab. Han skrive tre romaner: Judas (1912), Under Guds Aag (1915) og De syv Vise (1919).

I 1910 gik han aktivt ind i det sociale arbejde omkring arbejderoplysningen. Han begyndte også sin karriere som bibliotekar ved at passe det sociale sekretariats bibliotek i København.

I 1917 flyttede han til Holbæk, hvor han stiftede Arbejdernes Aftenskole. Han var leder for skolen fra 1920-1930. 
I 1926 blev han ansat som bibliotekar og leder af centralbiblioteket i Holbæk.

I 1932 begyndte han at anmelde skønlitteratur i Bogens Verden, og han var frem til sin død i 1937 hovedkraften bag de skønlitterere anmeldelser.

Eksterne henvisninger 
 Carl Jacobi – den digtende pioner af Ole Harbo
 De danske folkebibliotekers historie side 280-287
 Carl Jacobi på Dansk Forfatterleksikon

Bibliotekarer fra Danmark
Personer fra Frederiksberg
Romanforfattere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Forstmænd fra Danmark
Litteraturkritikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Jacob Herman Bing

Jacob Herman Bing (26. juni 1811 i København – 20. juni 1896 i København) var en dansk fabrikant.

Hans far, Herman/Heiman Jacob Bing, havde en bog- og papirhandel, som han sammen med sin ældre bror Meyer Herman Bing overtog ved faderens død i 1844. To år senere flyttede forretningen til hjørnet af Kronprinsensgade og Pilestræde i København og blev kendt som specialforretning for kunst- og galanterivarer (H.J. Bing & Søn). Derudover drev brødrene forlagsvirksomhed og udgav mange betydningsfulde bøger, bl.a. børnebilledbogen Den store Bastian af den tyske læge Heinrich Hoffmann. De to brødre grundlagde også sammen med kobberstikker Martinus William Ferslew et litografisk etablissement, der 1857 overgik til etatsråd Jean Christian Ferslew. Så tidligt som 1852 havde brødrene sammen med Frederik Vilhelm Grøndahl oprettet porcelænsfabrikken Bing & Grøndahl.

Han er begravet på Mosaisk Nordre Begravelsesplads.

Kilder 
 Herman Bings biografi i Dansk Biografisk Leksikon

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra København
Jacob Herman
Jøder fra Danmark
Fabrikanter fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Boghandlere fra Danmark
Laurids Bing

Laurids Martin Bing (15. juli 1850 i København – 17. juli 1903) var en dansk vekselerer, søn af Meyer Herman Bing og havde også en række kendte brødre.

Han blev i 1875 vekselerer i København og tog ivrig del i det politiske liv på Frederiksberg, især ved folketingsvalgene i 1883 og de følgende år. Han var også medstifter og senere medstyrer af Københavns liberale Vælgerforening, og det var nærmest ham, der fik forbindelsen knyttet mellem den frisindede opposition og det socialdemokratiske arbejderparti. I 1895 blev han medlem af Frederiksberg Kommunalbestyrelse (genvalgt 1901) og udfoldede stor dygtighed og iver i varetagelsen af kommunens finansielle anliggender. Endelig var han i 1899 en af de tre mænd (sammen med Axel Heide og Herman Trier), ved hvis mægling det lykkedes at få den store arbejdsstandsning sluttet og Septemberforliget etableret. På baggrund af denne indsats modtog han Fortjenstmedaljen i guld 2. oktober 1899. 18. marts 1902 blev han Ridder af Dannebrog.

Familie 
6. april 1879 ægtede han i København Amalie Bertha Bendix (27. juli 1858 på Frederiksberg – 1933). Børn:
 Kai Bing (1880-1960)
 Else Bing (11. maj 1882 –1949)
 Mogens Henrik Bing (11. august 1883 – ?)
 Ulla Johanne Bing (25. marts 1885 – 1946)

Han er begravet på Mosaisk Vestre Begravelsesplads.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 

Medlemmer af Frederiksberg Kommunalbestyrelse
Laurids
Bankierer fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Jøder fra Danmark
Riddere af Dannebrog
Modtagere af Fortjenstmedaljen i guld
Medlemmer af Komiteen til Raadhusets kunstneriske Udsmykning
Anagamassivet

Anagamassivet (spansk: Macizo de Anaga) er et bjergmassiv på den nordøstlige del af Tenerife i de Kanariske Øer, Spanien. Det højeste punkt er Cruz de Taborno på 1.024 m, og massivet strækker sig fra Punta de Anaga i nordøst til Cruz del Carmen i sydvest.

Anagamassivet blev dannet ved et voldsomt vulkanudbrud for 7-9 millioner år siden, og dermed er området et af de ældste på Tenerife. Siden 2015 er massivet udnævnt til biosfærereservat.

Blandt de plantearter, der findes i massivet, kan nævnes den endemiske Sherlock Holmes-Pibe (Ceropegia fusca). Desuden findes der laurisilvatræer. I bjergene etablerede man i 1987 naturparken Parque Rural de Anaga.

I området findes et sted kaldet "El Bailadero", hvor hekse ifølge en lokal legende skulle praktisere deres heksekunster og danse om bål. Herudover findes der steder, som har en kristen tradition, især knyttet til apostlen Andreas, der fejres 30. november.

Galleri

Kilder og henvisninger
 

Bjergkæder i Spanien
Biosfærereservater under UNESCO
Tenerife
Bjergmassiver
Bertel Bing

Bertel Bing (19. februar 1874 i København – 28. maj 1947 på sygehuset i Ängelholm) var en dansk journalist og redaktør.

Karriere 
Han var søn af fabrikejer Ludvig Bing og hustru Agnes f. Salomonsen. Han blev student fra Slomanns Skole 1892, cand.jur. 1899 og var ansat i Københavns Overpræsidium 1899-1902. Bing var medarbejder ved København fra 1903. Han var københavnsk lokalredaktør for Verdens Gang fra 1910. 1916 blev han redaktionssekretær ved Berlingske Tidende, 1917 redaktør af B.T., 1919 medarbejder ved Berlingske Tidende, 1919-21 tillige i B.T.s redaktion, 1922-25 Nationaltidendes korrespondent i Paris, derefter medarbejder ved forskellige blade, fra 1933 ved Dagens Nyheder og Nationaltidende.

Hans signaturer var: B.B., B-to, O'Brien og Jollin Muf.

Bing var medlem af Dansk Journalistforbunds bestyrelse fra 1905 til 1915, kasserer fra 1905 og næstformand fra 1906. Han var også redaktør af medlemsbladet Journalisten i 1906, 1914 og 1915.

I 1921 udgav han bogen Københavnske Presseforhold omkring Verdenskrigen, der omhandlede de københavnske presseforhold under første verdenskrig, hvis oplag blev opkøbt af Berlingske Tidende og destrueret, med undtagelse af to eksemplarer, der pga. Pligtafleveringen blev bevaret på Det Kongelige Bibliotek med den klausul, at de ikke måtte tilgås før 100 år efter.

Ægteskaber 
Han blev gift 1. gang 31. december 1901 i København (borgerlig vielse) med sin kusine Thora Madsine Edith Bing (25. november 1881 på Frederiksberg – 3. maj 1953 i Lillerød, ægteskabet opløst 1916), datter af bladudgiver Herman Meyer Bing. 2. gang ægtede Bing 27. september 1919 i København (borgerlig vielse) Anna Marie Nissen (22. november 1891 i Fredericia – 25. oktober 1935 på Frederiksberg), datter af bestyrer, senere maskinmester Christian Sønderholm Nissen og Karen Helene Marie Nielsen. 3. gang ægtede han 1. februar 1946 på Frederiksberg (borgerlig vielse) Aina Elisabeth Petersen (7. marts 1896 i Ramdala församling – ?, gift 1. gang med ingeniør Sven Henrik Gustaf Sundgren), datter af fabrikant Bror Emanuel Petersen og Hanna Ostergren. Det havde mødt hinanden, da Bertel Bing som jøde var flygtet til Sverige under Besættelsen.

Bertel og Thora delte to oldeforældre (de havde en fælles oldefar (farfars far) Heimann Jacob Bing (1776-1844) og en anden fælles oldefar (farmors far) Levin Simonsen (1780-1843)).

Kilder 
 Danske Jurister 1736-1936.
 Kraks Blå Bog 1910

Referencer 

Journalister fra Danmark
Bertel
Jurister fra Danmark
Redaktører fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Jøder fra Danmark
Journalister ved BT
Tenomassivet

Tenomassivet (spansk: Macizo de Teno) er et bjergmassiv på den nordvestlige del af Tenerife i de Kanariske Øer, Spanien. På kysten strækker området sig fra Santiago del Teide til Buenavista del Norte.

Massivet blev dannet som følge af et voldsomt vulkanudbrud for 5-7 millioner år siden og hører dermed til øens ældste dele. De højeste bjerge i massivet er på omkring 1.100 m, og der er oprettet en naturpark på 8.063 ha i området.

Blandt bjergenes planteliv kan nævnes laurisilvatræer, der lige som flere andre planter er endemiske for Tenerife eller de Kanariske Øer.

Bjergkæder i Spanien
Tenerife
Bjergmassiver
Ludvig Bing (fabrikant)

Ludvig Carl Bing (3. februar 1847 – 1. oktober 1885) var en dansk erhvervsmand.

Han var direktør for Bing & Grøndahl og medstifter af Foreningen til Hovedstadens Forskønnelse.

Ludvig
Danskere i 1800-tallet
Jøder fra Danmark
Fabrikanter fra Danmark
Ludvig Bing (sagfører)

Ludvig Bing (22. marts 1892 i København – 25. august 1963) var en dansk overretssagfører.

Han var søn af porcelænsfabrikant Harald Bing og hustru Harriet født Levin (død 1919); 
Bing blev student fra Frederiksberg Gymnasium 1909, cand.jur. 1916 og overretssagfører 1919 med ansvar for offentlige sager fra 1939.

Han var medlem af kredsbestyrelsen for 1. sagførerkreds 1928-36, formand for samme 1933-36; medlem af Sagførernævnet 1946-53; formand i bestyrelsen for A/S Porcelainsfabrikerne Bing & Grøndahl og Norden, for A/S Christianshavns Oplagspladser (Investeringsselskab) og for A/S Nordisk Gummi & Guttapercha Co.; medlem af bestyrelsen for A/S A.M. Hirschsprung & Sønner, for A/S Dagbladet Politiken og for A/S Tivoli; formand for A/S Sagførernes Auktioner; medlem af bestyrelsen for Etatsraad, Fabrikant Bernhard Ruben og Hustrus Fond og for Etatsraad, Fabrikant Bernhard Ruben og Hustru Ida Rubens Mindelegat; kasserer for foreningen Smaabørns Vel; formand i bestyrelsen for Kunstnernes Understøttelseskasse; medlem af bestyrelsen og forretningsudvalget for Det danske Kunstindustrimuseum samt af bestyrelsen for foreningen Kunstindustrimuseets Venner.

Han blev gift 12. december 1918 med Sigrid Abildgaard (3. december 1894 i København - ?), datter af konsul, grosserer Just Abildgaard og hustru Elise født Berg (død 1939).

Kilder 
 Kraks Blå Bog 1957.

Advokater fra Danmark
Ludvig 2
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Danskere i 1900-tallet
Jøder fra Danmark